Forsinket

Grensesprengjande

Mikroskopisk

Det store nettlæringsprosjektet
ved NTNU har hatten tøff start.

I Peter den store sin by lærer
nordmenn russisk, og
russarar norsk.

Vil du vite mer om
nanoteknologi?
Hold av den
4. desember.

Side 8 og 9Side 13

Side 6

NTNUs
internavis
nr. 1615.11.2001

Selvtilfreds
NTNU har evaluert
seg selv. Et ytterst
selvtilfreds dokument,
er manges dom overutkastet til evalueringsrapport.
Side 2

Livsfarleg
Norske akademikararvert lokka med gull og
grøne skogar viss dei
berre vil hjelpe hyggjelege afrikanarar med å
bli av med nokre smådiamantar.

Yess! til engelsk som
undervisningsspråk
I forslaget til ny universitetslov er passusen om atundervisningsspråket skalvære norsk, fjernet.

I stedet står det at univer- Mange synes dette er etsitetene skal utvikle under- skritt i riktig retning. Men
visningstilbud på andre slett ikke alle.
språk, som engelsk.
Side 3

Side 3Pompel & Piltsk
Analysere, kommunisere, formulere, improvisere, globalisere,artikulere, kultivere,rekonstruere, observere, transkribere…
Side 5

Kritisk

Side 7

Himmelsk
Steinar Johansen er
vår lokale St. Peter.
Han har nøkler til defleste av universitetets
porter.
Side 15

4
av kollegievalget

Har har NTNU-professoren (i rutete antrekk) blitt innsatt som landsbyhøvding (Supi) i Egya, og har i den anledning fått tittelen Nana Aquah II.
FOTO: ALEX FRANK LARSEN.

Per er Supi i Ghana
Historieprofessor Per Hernæs
arbeidet så lenge i Ghana at
den folkelige Asafo-organisasjonen til slutt gjorde ham til

høvding i landsbyen Egya.
– Både smigrende og spennende, sier professoren selv om
utnevnelsen. Nå har han gjort

et forskningsprosjekt ut av
organisasjonen som tok ham til
sitt hjerte.
Side 10Se opp for autisme

Treenighet

Professor Lars O. Svaasand (bildet) lette lenge
etter et dekkende ordfor den mentaliteten
som lett oppstår i et styre. Til slutt fant han det:

Det medisinske fakultetet slankes. Fra
nyttår slås Psykiatrisk institutt, Regionsenter for barne- og ungdomspsykiatri og Seksjon for medisinske atferdsfag sammen til ett institutt. Navnet pånyskapningen blir Institutt for psykiatri og medisinske atferdsfag.

Autisme – en tilstandsom ifølge ordboka kjennetegnes ved selvsentrerthet, dagdrømmer,
hallusinasjoner og virkelighetsavvisning.
Side 4

FOTO: TORE HUGUBAKKEN

Nordmenn flest er
prinsipielt tilhengere
av aktiv dødshjelp.
Helt til premissene
endrer seg. Dødssyke
kreftpasienter er kritiske til eutanasi.

Les daglige nyheter på http://innsidaUT.ntnu.no/ Send tips til: medieseksjonen@adm.ntnu.no

Side 1 — Svart Cyan Magenta Gul

2

UNIVERSITETSAVISA NR. 16 – 15. NOVEMBER 2001

på dagsordenen«Rektor skal begejstre og fortælle myten om helten
der går i krig og vinder.»Sosiolog og rektorkandidat Peter Gundelach
ved Københavns universitet.

Lykkelige dager ved Norges
organisasjonsutviklingsuniversitet

ledelsenhar ordet

RektorEmil Spjøtvoll

GRATULERER!
NTNU har valgt sitt nye rektorat:
Eivind Hiis Hauge og Julie Feilberg. I
tiden siden valget har de blitt behørig
gratulert og feiret. Men nok en gratulasjon kan ikke skade, og NTNU kan
gratulere seg selv. Jeg er overbevist
om at de nyvalgte vil gjøre en utmerket jobb for NTNU. Hiis Hauge harlang fartstid i de ulike universitetskonstellasjonene i Trondheim, medmange lederverv på institutt- og fakultetsnivå. Vår fremtidige prorektor var
medlem av Underdal-utvalget, som i
1995 utredet grunnlaget for NTNU.
Utvalget var NTNUs fedre og mødre
som designet det felles barn. Nå kommer en av mødrene tilbake og deltar i
å videreutvikle universitetet. Det borger for sammenheng og forankring.
For å få en god belysning og diskusjon
om utfordringen universitetet ståroverfor, er det nødvendig med flerekandidater. Det andre rektorparet,
Kathrine Skretting og Ingvald Strømmen, skal ha stor takk for at de stilte
opp, og gjennomførte valgkampen med
engasjement og entusiasme. Med sin
erfaring vil de i fremtiden være viktige ressurspersoner for NTNU. Jeg regner med at de fortsatt vil delta med
tyngde, både i NTNUs virksomhet og
i nasjonal sammenheng.
Adresseavisen har karakterisert valgkampen som «tannløs». Det var vanskelig å se ulikheter på kandidatenes
syn og holdninger. At de to rektorparene hadde svært like oppfatninger,
betyr at det er stor enighet om NTNUs
hovedkurs. Det som for journalister
bedømmes som lite interessant som
nyhetsoppslag, er for universitetet en
styrke.
Men vi er langt fra fullkomne. En valgkamp gir utmerket anledning til å diskutere prioriteringer og forbedringsmuligheter. Eksempelvis ble det pektpå at vi burde ha sterkere fokus påkvalitet. Vår evne til å følge opp strategier og planer må forbedres. Beslutningsstrukturen og arbeidsdelingen
mellom de ulike nivåene bør gjøresklarere og videreutvikles under derammer den nye universitetsloven setter. NTNU må settes enda tydeligere
på det nasjonale og internasjonale
kartet.
Det er nok av oppgaver å ta fatt på!
Jeg gratulerer igjen, og ønsker Eivindog Julie lykke til!

– Trenger vi enda flere festtaler? Denne uttalelsen kan
oppsummere mye av stemningen i Rådssalen da NTNUs
selvevalueringsrapport ble
lagt fram på et høringsseminar tirsdag.
Rundt 60 personer møtte fram da NTNU
inviterte til åpen diskusjon om utkastet
til selvevalueringsrapport. De fleste tilhørte ledersjiktet på institutt- eller fakultetsnivå, og de fleste av de som tok ordet,
etterlyste mer problematisering og mindre selvtilfredshet i rapporten.
Det ble også etterlyst mer fokus på universitetets primærhovedoppgaver, og mindre på organisasjonsmessige spørsmål. –Man får inntrykk av at det er Norges organisasjonsutviklingsuniversitet som er evaluert, ikke Norges teknisk/naturvitenskapelige, sa en oppgitt Knut Holtan Sørensen fra Institutt for tverrfaglige kulturstudier.

Tre undersøkelser. Rapporten skalvære ett av flere grunnlagsdokumenterfor en ekstern komité som i sin tur skal
levere sin evaluering av NTNU. Det er
departementet som har bedt om slik evaluering av alle de fire norske universitetene, og Norgesnettrådet som har den
praktiske tilretteleggelsen.
Utkastet til selvevalueringsrapport
bygger til dels på data fra tre undersøkelser som ble gjennomført i vår: en studentundersøkelse (på nettet), en instituttlederundersøkelse (spørreskjema i posten) og såkalt ustrukturerte intervjuer
med alle fakultetsledere. Materialet er
bearbeidet av en styringsgruppe, og har
nedfelt seg i et rapportutkast på 134 sider.
Det var dette utkastet som ble heftig diskutert i Rådssalen tirsdag, der de fleste
som ytret seg, tilhørte Dragvollmiljøet.
Bare organisasjon? Mange av desom tok ordet, ga uttrykk for at de ikke
kjente seg igjen i rapporten. Mye aktivitet og mange problemstillinger var
overhodet ikke nevnt, ble det påpekt. Det
gjaldt forhold knyttet til både forskning,undervisning og formidling. – Hvor er
vår faglige hverdag, spurte fakultetsdirektør Gunnar Parelius fra Arkitekt, ogpåpekte at hver gang man har et faglig
problem, løser man det ved NTNU med
organisasjonsutvikling.
Han fikk følge av Gunhild Åm Vatn fra
Anvendt språkvitenskap, som foreslo at
NTNU jo snart kunne prøve å bli best på
noe annet enn bare organisasjonsutvikling. Og Bente Rasmussen fra Sosiologi
supplerte med at en ledelse som sitter
langt fra primæraktivitetene og den fagligevirksomheten, «gjør sånne ledelseshandlingsting». Det finnes andre mekanismer
som styrer virksomheten enn bare organisatoriske tiltak, minnet hun om.

Selvtilfreds. Det var i det hele tattvesentlig mer kritikk enn ros av rapportutkastet under tirsdagens seminar. Feilog manglende samsvar i tallmaterialet
ble påpekt flere ganger, og mer problematisering ble stadig etterlyst. HjørdisKaul fra Sosiologi savnet for eksempel
problematisering rundt temaet lønnsdifferensiering, ikke bare en konstatering
av at det skal vi ha, for det er bra. – Hva
gjør lønnsdifferensiering med det kollegiale? Her er det store gap mellom synspunktene hos ledelse og ansatte, sa hun.

Side 2 — Svart Cyan Magenta Gul

ILL.: KIRSTEN FALCH TRAASDAHL– Vi burde kanskje framstå som litt
mindre selvtilfredse, foreslo HF-dekanus
Petter Aaslestad, og minnet om at det ååpne for «problematiske» kilder, alltid kan
gi noen nyttige innspill. – Det svekker tilliten hvis vi ikke tar med det mindre vellykkede, sa han, mens Knut Holtan Sørensen påpekte det pinlige i at «det rapporten
ikke hadde tilgang på i dataform, foreksempel forskning, er fraværende.»– Hvorfor ikke ta i bruk karakteren
Ikke tilfredsstillende her også, spurte
Vidar Gynnild fra Program for lærerutdanning, – og ikke bare varianter av
Meget?

Er historien sann? De frammøtte varheller ikke på alle punkt enige i de konklusjonene som ble trukket i rapporten.
Litteraturteoretiker Aaslestad syntes
han hadde lest en avsluttet fortelling deralt endte godt til sist. – Jeg har alltid
hørt og trodd at de andre hadde det såbra. Her står det at vi på vårt fakultet
har det så bra. Da begynner jeg å tvile påom historien er sann, sa han.
Heller ikke trodde forsamlingen enty-

dig på at Dragvollmiljøet er det som har
tjent mest på NTNU-konseptet. Økt antall
søkere til allmennfagene kan godt skyldes andre forhold, ble det påpekt.
Og flere av de frammøtte mente atomkostningene ved de store omorganiseringsprosjektene har blitt for lite betont og
problematisert. – Vi må være ærlige og
innrømme at det finnes fagmiljøer som
mener at de har tapt på dette, sa bådePeter van Marion fra Program for lærerutdanning og Knut H. Sørensen.

Oppfølgingsplan. Styringsgruppa
for rapporten skal i løpet av januar nesteår utarbeide den endelige selvevalueringsrapporten. – Vi tar med oss synspunktene fra i dag i det videre arbeidet,
lovet leder for styringsgruppa, prorektor
Kathrine Skretting.
I mai leverer den eksterne komiteen
sin rapport, og i september skal det foreligge en oppfølgingsplan.
LISA OLSTAD
lisa.olstad@adm.ntnu.no«Allmennfagene profitterte mestpå NTNU-konseptet»
De som ønsket NTH videreført gjennom
navnet, har blitt skuffet. Og de som trodde de skulle forsvinne under den teknologiske hovedprofilen, er blitt gledelig
overrasket. Men siv.ing.-fagene har værtflinkere enn allmennfagene til å utvikle
nye fagtilbud.
Dette er noen av konklusjonene i selvevalueringsrapporten. Rapporten påpeker likevel at det fortsatt finnes et betydelig og til dels uheldig skille mellom deto studiekulturene.
Rapporten tar, foruten NTNUs faglige profil, også for seg:
- Strategi- Organisasjon, styring, ledelse- NTNU lokalt, nasjonalt og
internasjonalt- Kvalitetssikring- Studier og læringsmiljø- Kompetanse og arbeidsforhold
Den berømmer stor vilje og evne til
omstilling hos NTNUs ansatte, men innrømmer også at at omorganiseringene
antakelig har kostet noe. Og at når det
gjelder utviklingsarbeid, begynner manå merke en viss trøtthet i organisasjonen.
Når det gjelder, nyskaping, informasjon/kommunikasjon, formidling og internasjonalisering, uttrykker rapporten stor
tilfredshet med hva som er oppnådd. Densier også at Trondheim er en attraktiv
studentby, at NTNU er et attraktivt studiested og at studentene trives.
Rapportutkastet i sin helhet ligger
tilgjengelig på Innsida, se lenke i boksen«Felles, interne NTNU-lenker» i høyre
marg.

3

UNIVERSITETSAVISA NR. 16 – 15. NOVEMBER 2001

nyheter

Alltid oppdaterte nyheter på
http://innsidaUT.ntnu.no/Sier yess! til engelsk
Mindre norsk og merengelsk i undervisningen: Bra, synes
ansatte ved NTNU.
Den 10. desember er høringsfrist
for forslaget til ny universitetslov, en lov som kan innebære atmange må spisse ørene ekstra
godt under forelesningene. I lovforslagets paragraf 1 står det
nemlig at passusen «Undervisningsspråket er til vanlig norsk»utgår.
Bakgrunnen er et ønske om
at institusjonene skal bygge opp
et fagtilbud på engelsk og eventuelt andre språk.
Og Universitetsavisas ringerunde gir inntrykk av at det foren gangs skyld råder enighet ved
NTNU: Både vitenskapelig og
administrativt ansatte er samstemt i synet på å løfte fram engelsk som undervisningsspråk.

– Naturlig prosess. – Veldig
positivt. Sosiologisk institutt
har allerede satt av penger til åutvikle et tilbud til utenlandske
studenter, opplyser en entusiastisk professor og instituttstyrer
Willy Martinussen.
Han mener det er viktig at
det legges til rette for økt undervisning på engelsk. Engelskspråklig pensumlitteratur fra
grunnfag av, samt engelskens
rolle som internasjonalt arbeidsspråk innen samfunnsvitenskap,
gjør dette til en naturlig prosess,vurderer Martiniussen.
Internasjonalisering.
Nettopp internasjonalisering er
et viktig moment også for dekanus Gunnar Bovim ved Det
medisinske fakultet. Han viser
til at fakultetet via utvekslingsavtaler sender fra seg langt

flere studenter enn det tar
imot:– Vi ønsker å rekruttere flere
utenlandske studenter, men
dessverre har språkproblemer
gjort dette vanskelig. Derfor er vi
positive til å styrke engelsk som
undervisningsspråk.
Dekanen understreker imidlertid at det ikke er snakk om å
innføre engelsk som hovedspråk
ved medisinstudiet. Han poengterer at leger utdannet i Norge

først og fremst må lære seg å
kommunisere på norsk. Snarere
ser han for seg at enkelte emnertilrettelegges for engelskspråklig undervisning.
Bovim frykter ikke at dette
vil skremme noen fra legeutdanningen. – Inntrykket er atstudentene er rimelig flinke iengelsk, sier han.

Bedre og billigere. Stipendiat Sturla Molden ved Psyko-

logisk institutt hilser den foreslåtte språkpassusen velkommen. Å styrke engelsk som
undervisningsspråk vil gi etbedre fagtilbud, mener han.
– Engelskspråklige lærebøker er gjerne pedagogisk og faglig bedre enn de norskspråklige,og de er i tillegg billigere åanskaffe for studentene. Dessuten gir disse en viss trening i fagformidling på engelsk, hevder stipendiaten.

Han påpeker videre at psykologisk forskning, som flere andre
fagfelt, har et flernasjonalt publikum og derfor må publiseres på
et internasjonalt språk.
– Manglende trening i å skrive fagprosa på engelsk er et stortproblem ved de fleste real- og
samfunnsfag ved NTNU, hevder
Sturla Molden.
TROND OLDERTRØEN
trondol@stud.ntnu.no– Går på vitenskapen løs
Vi er ikke så engelskkyndige som vi liker å tro.

matiske uttrykk i fremmedspråk
er vanskelig, påpeker hun.

Kun til innvortes bruk?
En uheldig symboleffekt, men
først og fremst skortende engelskkunnskaper blant både studenter og ansatte, er ankepunktene til sosiolingvist og professor Brit Mæhlum.

Vanskelig. – Språket er det
helt avgjørende under et universitetsstudium. Det blir en
integrert del av det faglige;
form og innhold blir ett. En god
skribent vil få vesentlig bedre
karakter enn en som ikke behersker språket, utdyper hun.
Filologen understreker atvisst kan nordmenn – iallfall desom har studert noen år – engelsk. Spørsmålet er hvor godt.
– Mitt inntrykk er at nordmenn ikke er så gode i engelsk
som vi liker å tro. Vi kan nokspråket inntil et visst punkt,men det er ikke ensbetydende
med å beherske det i allesammenhenger, sier Mæhlum, og
nevner romananalyse som ettypisk eksempel. – Her ville etoverveldende flertall av studentene blitt blå i ansiktet hvis demåtte skrive på engelsk. Idio-«Språklig heimevern, sunn kulturpolitikk eller proteksjonistisk
nasjonalisme?», sto det på plakaten til Lørdagsuniversitetet
forrige helg. Visst er språk etverktøy, men det er også bådekultur og politikk. Foran et lydhørt publikum tok sosiolingvisten et oppgjør med tendensen tilå framstille språkutviklingen ilandet som en uavvendelig ognaturlig prosess i retning av økt
anglofisering.
– Språk er et viktig uttrykk
for identitet; det plasserer oss i
historien. Og språkutvikling er
en kulturelt betinget prosess somvi både må og kan påvirke, fastslo Mæhlum.
Foruten de nevnte faglige
implikasjonene engelsk som
undervisningsspråk vil medføre,
frykter hun den symbolske effekten: – Vi risikerer at norsk blir etspråk til innvortes bruk; det signaliserer at du ikke følger helt
med. Engelsk derimot vil assosieres med en internasjonal og
utadrettet holdning.
Professoren, som også er
medlem av Norsk språkråd,Den økte engelskinnflytelsen kan også skimtes i hangen etter å dele opp
sammensatte ord, minner Brit Mæhlum om. Forskjellen mellom røykfritt og
røyk fritt er ikke ubetydelig…

mener dette får ringvirkninger
utover akademia: – Dette vil prege holdningene til allmennheten
ved at norskspråket forbindes
med noe gammeldags, mens engelsk framstår som trendy og
framtidsrettet.

Enorm påvirkning. Objektive mål for språklig innflytelse
finnes ikke. Men det er på det
rene at den engelske påvirkningen av det norske skriftspråket har eksplodert de sistetiårene. Omtrent 80 prosent av
de nye norske ordene siden

andre verdenskrig er importert
fra engelsk.
I tillegg til akademia er særlig næringslivet og barn og ungespesielt utsatt for anglofiseringen, ifølge Mæhlum. Store, norske bedrifter har forlengst innført engelsk som offentlig forretningsspråk. Musikk, data og
filmmediet har skapt en internasjonal subkultur hvor ungdom kommuniserer på engelsk.
TROND OLDERTRØEN
trondol@stud.ntnu.no

Dødt treverk strømmer som før
Papirpost fraktes rundt
på universitetet i uforminsket omfang. – Her
har vi ikke merket noen
forskjell etter at e-posten
og Innsida kom, sier Jan
Erik Kjøsnes på NTNUs
internpostkontor.

melder om et forholdsvis stabilt
salg. I fjor solgte Maske igjennomsnitt 2091 konvolutter
av C4 og C5-typen hver måned.
Så langt i år er tallet 1975 konvolutter pr. måned. Salget av
den største konvoluttypen (C4)har økt fra 875 til 1175 pr.mnd.,
mens salget av den minste C5typen har avtatt tilsvarende.

ligget på nettet. De som ikkeønsker å få «Nytt og internasjonalt» i posthylla, kan bare si fra,
forteller hun. Da blir de strøket
fra lista. Dette har for eksempel
Teknisk avdeling gjort. Menellers er det få klager å høre, forteller Skeie, som likevel ikke utelukker at «Nytt og internasjonalt» går rett i søppelbøtta hosmange.

Folk vil ha papir. InternaDet finnes ingen eksakte mål på
hvor mye papirpost som distribueres internt på NTNU. Likeveler ikke gjengen på Internposten
i tvil; det har ikke blitt mindre
post etter at e-post og intranettskulle gjøre de fleste kontor
papirløse.
– Hvis det har blitt mindrepost, har i hvert fall ikke vi merket noe til det, slår Jan Erik
Kjøsnes fast. Han har jobbet påinternposten i 30 år, og synes
postmengden har økt hele tida.

Stabilt konvoluttsalg. Julius Maske AS, som selger alleinternkonvolutter til NTNU,

sjonal seksjon sender ca. annen
hver måned ut info-løpeseddelen «Nytt og internasjonalt» tilalle ansatte ved NTNU, og
bidrar dermed med sitt tilpapirstrømmen. Skrivet inneholder blant annet utlysninger,
diverse søknadsfrister og kunngjøringer som har med NTNUs
internasjonale arbeid å gjøre.
Seksjonssjef Hilde Skeie forsvarer praksisen.
– Vi får mange positive
tilbakemeldinger fra fagmiljøene
på at vi sender ut trykksaken,
sier Skeie. Hun tror ikke denne
informasjonen hadde nådd ut tilså mange hvis den bare haddeSide 3 — Svart Cyan Magenta Gul

Gemini vurderer kutt. En
annen storutsender av internpost er Gemini, det eksternt
rettede forskningsmagasinet
som lages av informasjonsenhetene ved NTNU og Sintef. Gemini kommer med fem nummeri året, som også sendes i papirform til alle ansatte. Redaksjonell koordinator Nina E.
Tveter ved NTNU sier at bladet
sendes ut til alle ansatte fordi
NTNU ønsker å formidle bredden i NTNUs og Sintefs forskning til alle ansatte. Tveter trorogså at flere leser Gemini når
det sendes ut til alle. Gemini er
et blad som man kanskje tar

Internasjonal seksjons nyhetsskriv «Nytt og internasjonalt» og forskningsmagasinet Gemini bidrar til å holde både skogdriftsnæringen og
NTNUs interne postkontor sysselsatt.
ILLUSTRASJON: EVEN GRAN

med seg hjem og leser i sofaen,tror Tveter. Hun er imidlertidåpen for å revurdere praksisen.
– Vi har nettopp lansert nye
vevsider som er langt bedre enn
de vi hadde før. På grunn av dette synes jeg det kan være på tideå vurdere om det er nødvendig åsende ut Gemini til alle ansatte.

Det kunne kanskje være en tanke å kutte fellesutsendelsen, og
heller la de som vil ha en papirversjon, plukke med seg eteksemplar fra et stativ i gangen, undrer Tveter.
EVEN GRAN
even.gran@adm.ntnu.no

4

UNIVERSITETSAVISA NR. 16 – 15. NOVEMBER 2001

valg

Advarer mot snikende autisme
Bedriftsstyrer og universitetsstyrer utvikler lett en kultur i retning av
autisme, hevder professor Lars O. Svaasand.
– Det er sikkert en styringsmessig fordel at et styre blir
sammensveiset, men faren er at
det etter en stund mister bakkekontakten. Sett utenfra hardagens kollegium mistet kontakt
med grunnplanet, hevder Lars
O. Svaasand.
Instituttlederen ved Fysikalsk elektronikk advarer sterkt
mot det han kaller for kollegialånden, som han mener er et voksende fenomen i styrer. Denneånden skaper et uheldig gap
mellom de som representerer og
de som blir representert, menerhan.
Fakultetsomlegginga er bareen av sakene Svaasand trekker
fram som eksempel på et NTNUstyre i utakt med de ansatte.
Men det er også andre styrer iutakt. Kværner og Braathen
viser en himmelvid forskjell
mellom styre og ansatte, mener
Svaasand. Han tror representantene i et styre i løpet av en
periode blir for gode venner ognærmest et eget, lite parti. Da er
det lett å glemme hvem man
egentlig representerer.

Egen erfaring. Lars Svaasand snakker av egen erfaring.
I tre perioder har han sittet ihøgskolestyret som hadde sinfunksjonstid før Kollegiet. I den
første satt han på vegne av sin
egen avdeling (nå fakultet). I deto siste var det på vegne av det
vitenskapelige
personalet.
Hans erfaring fra den siste
perioden var at også han opplevde det å bli sugd inn i tanken
om at styret er viktigere enn
hvem man representerer.
– I begynnelsen går det greit.
Etter hvert blir vi mer sammensveiset, og da snevres horisonten inn. Og jeg måtte stille meg
spørsmålet: Hvem er det jeg
representerer? Styret eller desom har valgt meg inn? Jeg måtte minne meg selv om det siste.

Hallusinatorisk.
Professoren lette lenge etter et ord
som kunne være dekkende forden mentaliteten som oppstår ienkelte styrer. «Arrogant» passet ikke riktig. Men da
Svaasand så et TV-program om
autisme, fant han ordet hanmener kan beskrive styresykdommen.
Svaasand slo sporenstreks
opp i ordboka og leste om
autisme: «state of mind characterized by daydreaming, hallucinations and disregard of external reality». I den medisinske
ordboka Taber’s har han hentet
mer støtte. Her står det at det
autisme er en selvsentrert tilstand som ekskluderer eksterne
realiteter.
– Dette er stikkord jeg kunne ha valgt å bruke for å kate-

33 blanke rektorstemmer
Den tekniske nettløsningen forårets valg spilte nok noen etlite puss. Ikke alle skjønte at
det var mulig å stemte blankti årets rektorvalg, ved å først åunngå avkryssing for kandidatog deretter avgi stemmen. Meni hvert fall 33 personer fant ut

av det, for så mange blanke
stemmer ble talt opp. Det var
mindre enn én prosent av allede 4466 rektorstemmene. Ved
forrige valg i 1998 var til
sammenligning en firedel av
stemmene blanke.

gorisere virkelighetsfjerne styrer. Mange styrer drives i denne
retningen, de er i en prosess som
beveger seg mot autisme, påpeker professoren.
Svaasand understreker at
han ser dagens NTNU-kollegium
og andre styrer utenfra. Men han
kjenner seg selv igjen i sin
nyoppdagede beskrivelse på hva
han mener har skjedd i flere styresammenhenger.

Medisin? Svaasand har ingenumiddelbar medisin for det
syndromet han skisserer. Men i
NTNUs tilfelle mener han at
representasjonen i styret måkomme fra brukerne. I klartekst: færre eksterne, og flereinterne. Dette vil være et skritt
mot å gjenopprette nærere relasjoner. Et annet moment er
tidsperioden. Kortere perioder
kan gjøre at relasjonene ikke
blir så sterke og ekskluderendei siste fase. Han er ikke fremmed for at sterke særinteresser
som preker for sine syke mødre,kan ødelegge et styre.
– Ytterlighetene er på den
ene siden de rene særinteresser,og på den andre å miste bakkekontakt. Et sted imellom må detvære mulig å befinne seg, håper
Svaasand.
«Sitter» ikke i styre. Etutdanningstilbud i styrearbeid
er på trappene i regi av
Handelshøyskolen BI. Studierektor Elbjørg Gui Standal
mener utviklingen de sisteårene har gjort det aktuelt meden skolering for folk som sitter istyrer, og har derfor opprettet
et masterprogram. Hun er ikke
fremmed for syndromet Svaasand skisserer.
– Det er mange forventninger og uavklarte roller i et styre.
Spesielt der hvor en er valgt fra
en gruppe og føler forpliktelsen

Lars O. Svaasand mener at et styre som sitter for lenge, knytter kollegialebånd som kan gjøre det virkelighetsfjernt.
FOTO: TORE HUGUBAKKEN

overfor den gruppa veldig sterkt.
Men det blir jo helt forferdelig
hvis det blir en kamparena, sierStandal som mener en styrerepresentant må forvalte totalen.
Studierektoren vil dessuten viske ut den retoriske påstand at
noen «sitter» i et styre.
– Det er ingen som sitter i etstyre, man arbeider i et styre. Og
et slikt arbeid er egentlig svært
krevende, slår Standal fast.
TORE HUGUBAKKEN

gjestekommentar

En vellykket valgkamp?
og overbevise velgerne om atderes politikk og løsninger er
den beste. På samme måte er defleste velgere mer opptatt av
hvorvidt man gjennom valgkampen får tilstrekkelig og god
informasjon om kandidatene,slik at man lett kan se forskjeller mellom de ulike alternativene, for så å bestemme seg forhvem som står nærmest ens
eget standpunkt. Viktig for velgerne er også om sakene som
blir debattert, engasjerer i den
forstand at man har klare
standpunkt i de aktuellesakene, og dermed hvorvidt
man bryr seg om valgutfallet.
Hvor vellykket var så årets
rektorvalgkamp? Vi er alleredeklar over at mediefolket er skuffet, men har velgerne og kandidatene selv grunn til å være fornøyde? Med en velgeroppslut-

Side 4 — Svart Cyan Magenta Gulning på 21 prosent er det åpenbart at langt flere velgere kunne blitt mobilisert. Riktignok er
det en formidabel økning fra forrige valg, men det skulle da ogsåbare mangle. Ved at Spjøtvoll
stilte som eneste aktuelle kandidat i 1998, var det kanskje
ikke rart at kun 2 prosent avla
stemme. Til sammenligning var
oppslutningen i 1995 på 25 prosent, og i så måte var valgoppsluttningen ved årets valg ingen formidabel suksess.
Hvorfor ble ikke flere velgere mobilisert? Det er naturlig å peke på at sakene som virkelig kunne engasjert elektoratet, ikke ble flagget som valgkampsaker denne høsten. Omorganiseringen av fakultetene
spesielt og NTNU generelt forble stort sett en «ikke-sak», selv
om det åpenbart ville ha enga-

Rektor Kjeld Møllgård ved
Københavns Universitet trakk
nylig sitt kandidatur for en ny
periode, etter at han hadde
beskyldt sin prorektor, Joan
Conrad, for senilitet og alderdomssvekkelse. Dette kom
Conrad for øre og hun svarte
med å sende en e-post til hele
ledelsen ved universitetet, derhun imøtegikk beskyldningene.

tore.hugubakken@adm.ntnu.no

Universitetsavisa har invitert forskjellige gjestekommentatorer til å skrive om høstens valgmøter. Her kommer tredje og sistekommentar, skrevet av valgforsker og post doc.-stipendiat Toril Aalberg ved Institutt for sosiologi og statsvitenskap.

Pressen var åpenbart ikke fornøyd med valgkampen foranårets rektorvalg. Adresseavisen
beklaget seg over at «Valgkampen på NTNU har fenget likemye som å se graset gro», mens
innsidaUt noe lettet kunne konstatere at det tredje og siste
valgmøtet mellom rektorkandidatene endelig hadde bydd pålitt «krangling» etter at Skretting hadde beskyldt Hauge for åha patriarkalske tendenser.
Dette illustrerer et trekk
som har blitt mer og mer tydelig i moderne valgkamper. Forå sette det litt på spissen: Mediene er ofte mer opptatt av spillet og selve kampen enn av valget. For kandidatene er naturligvis ikke spillet det viktigste,
men snarere det å få frem sittbudskap på en klar og forståelig måte og dermed mobilisere

Valgsenilitet

Toril Aalberg

sjert svært mange velgere. En
annen sak som naturligvis ville ha engasjerert de stemmeberettigede ved NTNU, er spørsmålet om konkret fordeling av
ressurser, ikke bare mellom
forskning og undervisning, menogså – ikke minst – mellom deulike fagmiljøene. Dette er selvfølgelig et minefelt å gå ut i forde aktuelle kandidatene, men
det er liten tvil om at det ville hamobilisert den sterke geografiske skillelinjen ved NTNU og
dermed økt antall engasjertevelgere betraktelig.
Fra et velgerståsted var det
tidvis vanskelig å se forskjell påde to rektorparene. De var enige om mye. Svært mye. To forhold bidro likevel til å illustrere
forskjellene mellom dem. Hauge og Feilberg var for at siv.ing.studiet burde få egen viserek-

tor mens Skretting og Strømmen var imot. Kanskje minst
like viktig var det at Skretting
representerte den sittendeledelse mens Hauge var i «opposisjon» og dermed lettere kunne
kritisere det som var galt medmåten NTNU nå ble styrt på.
Men det er likevel for lite, og i såmåte kunne kampen om kappen høsten 2001 vært bedre.
Selv om de aktuelle kandidatene fikk presentert seg og sittbudskap på en saklig måte, harde ikke lært hva som er viktig
for å mobilisere velgere. Så til
neste gang: Gjør oss oppmerksomme på forskjellene og vis oss
hvordan valget får konsekvenser, slik at vi lettere klarer å velge.

UNIVERSITETSAVISA NR. 16 – 15. NOVEMBER 2001

5

nyheter

Stor oppstandelse i 1996
En glad bergenser

5. november kl. 16.30: På sitt noe
spartanske dekankontor i Realfagbygget holder rektorkandidat
Eivind Hiis Hauge (63) og prorektormakker Julie Feilberg (50) valgvake. Stemningen er dempet forventningsfull.

KL. 16.45: Telefonen kimer, og iandre enden av røret har valgstyrets
leder, Peter Lykke, svært så lykkelige nyheter. Nå er det lov å væreblid.

Det er ikke første gang
markedsføring av NTNU
skaper bruduljer i fagmiljøene. I 1996 ble det
stor oppstandelse rundt
brosjyren «Bli den du er».
Flere studenter og ansatte mente den framstilte
NTNU på en halvpornografisk og halvfascistisk
måte, og at det like gjerne kunne vært et massasjeinstitutt det ble reklamert for. Både ansatte og
studenter ville trekke
brosjyren. Men ungdommen elsket reklamen, viste en undersøkelse. 77
prosent av dem syntes
det var en bra eller svært
bra brosjyre, og nesten
halvparten fikk lyst å
studere ved NTNU etterå ha lest den.

«Alle» hadde en mening om Bli den du er-brosjyren. En hissig ordkrig raste i bådeUniversitetsavisas og Adresseavisens spalter noen uker i 1996.

Verb skaper brosjyrebråk
Ny felles studiebrosjyre fra NTNU er på trappene. Fagmiljøer på HF-fakultetet raser overmarkedsføringen.

Kl. 16.48: Tverrfaglig glede deles
mellom fysikeren og språkviterennår det går opp for dem at de harfått tillit til å lede universitetet dekommende tre år.

1. januar 2002: Fra årsskiftet er den
din, Eivind!
ALLE FOTO: TORE HUGUBAKKEN

Om valgdeltakelsen
Det ble avgitt 4466 stemmer vedårets rektorvalg. Det utgjør 21
prosent av de stemmeberettigede. Eivind Hiis Hauge og Julie
Feilberg fikk 59 prosent av stemmene.
Av de vitenskapelig ansatte
stemte 609 på Hiis Hauge/Feilberg og 351 på Kathrine Skretting og Ingvald Strømmen. Dette utgjør til sammen 46,3 prosent av de stemmeberettigede idenne gruppen.

Av de administrativt ansatte
stemte 341 på Hiis Hauge/Feilberg, mens 264 stemte på Skretting/Strømmen. 37 prosent av destemmeberettigede i denne gruppen avga stemme.
Av studentene stemte 1666
på Hiis Hauge/Feilberg og 1202
på Skretting/Strømmen. 33 studentstemmer var blanke. Det var
16,6 prosent av studentene som
benyttet stemmeretten sin.

Uklare kollegiekandidater
Teknisk-administrativt ansatte
har fått halvert sin representasjon i Kollegiet fra to til én. Hele
11 kandidater slåss om denne
ensomme plassen. Felles for dem
alle er at de har forholdt seg
påfallende passive under hele
valgperioden. Stemmene deres
har vært totalt fraværende, med
unntak av kortfattete presentasjoner på nettet, der vi finnersvært lite informasjon om hvor
kandidatene står i sentrale
spørsmål.
Dette er grunnen til at NTLleder Sturla Søpstad ikke vil gå

ut med noen tilråding om hvordan medlemmene skal stemme
ved dette valget. – Blant kandidatene er det flere som innehar
stillinger som kanskje gjør dem
mindre egnet til å ivareta deansattes interesse i sin alminnnelighet. Jeg registrerer også atdet stiller to kandidater fra
Informasjonsenheten og er usikker på hvordan en kollegieplass
vil påvirke den jobben, sier Søpstad, som anbefaler usikre velgere å stille kandidatene direkte spørsmål på nettet.

Bare en halv sannhet
Universitetsavisa skrev i forrige nummer at Vitenskapsmuseet (VM) takket bastant nei til ådelta i høstens dekanus- og styrevalg ved «Fakultet for naturvitenskap» og Det historisk-filosofiske fakultet (HF). Artikkelen
var basert på et skarpt brev fra
museumsledelsen til KB-fakultetet. Museet ville gjennomføre
sin omorganisering uforstyrret,het det her.
Det omtalte nei er imidlertidbare en halv sannhet. For styret

ved Institutt for naturhistorie
har fattet et flertallsvedtak som
går på tvers av VM-ledelsens
syn. Med åtte mot to stemmer
vedtok styret å anbefale deansatte å bruke tilbudet om
stemmerett ved «Fakultet for
naturvitenskap».
Institutt for arkeologi og kulturhistorie har ikke gått ut med
anbefaling i noen retning. – Folk
får stemme ved HF-valget, ellerla være, sier instituttleder Axel
Christophersen.

Side 5 — Svart Cyan Magenta Gul

NTNU er i ferd med å avslutte
arbeidet med ny felles rekrutteringsbrosjyre, der målgruppen
er potensielle studenter mellom
17 og 22 år. Brosjyren vil bli
sendt ut til alle videregående
skoler og skal ha et magasinutseende.
I den nye profileringsartikkelen fra NTNU vil fagmiljøene
som vanlig få solid presentasjon.
I tillegg ser Studieavdelingen forseg mange «annonser» i magasinet, hvor ulike verb knyttes til debestemte fagene.
Dette har fagmiljøer på Dragvoll tungt for å svelge.

Latterliggjøring.
Leder for Romansk institutt,
Lise R. Lorentzen (bildet), advarer sterkt mot en slik markedsføring.
– Romansk institutt vil protestere mot dette forslaget til
markedsføring ved hjelp av lettvinte, intetsigende stikkord, stårdet i et brev hun har sendt til
sin egen fakultetsledelse. Lorentzen oppfatter forslaget som envulgarisering og en banalisering
som er på grensen til latterliggjøring av virksomheten ved
instituttet.
Hun tror dessuten ikke at slike annonsegrep nødvendigvis vil
kapre flere studenter: – Vi tror
ikke at ungdom nødvendigvis
begeistres av en slik «vi snakker

de unges språk»-stil, som det
antakelig legges opp til her. Viønsker å presentere oss seriøst
og ta kommende studenter på
alvor, selv om det innebærer åmåtte bruke flere ord.
Det verbet som er valgt til å
krydre franskfaget, er «artikulere». Lorentzen er innforstått
med at faget i tillegg vil få entydelig og seriøs profilering. Hun
synes likevel det er tåpelig å
koke virksomheten ned til etenkelt verb, og sier hun har støtte fra både Germanistisk institutt, Musikkvitenskapelig institutt og Institutt for kunst og
medievitenskap.
– Jeg tror våre reaksjoner er
relativt representative. Vi vil ta
opp de prinsipielle aspektene ved
denne saken på et instituttledermøte, sier Lorentzen.

Tror på brosjyren. Dekanusved
HF-fakultetet, Petter
Aasle-stad, tror ikke Studieavdelingen har som intensjon å
forenkle eller latterliggjøre
fagene på Dragvoll. Han menerat instituttledere ennå ikke
kan vurdere helheten i brosjyren.
– Jeg går ut fra at brosjyrensier noe mer om Romansk enn«artikulere». Disse verblisteneskal nok inn i en sammenhengsom gjør at fagene blir presentert
på en nyttig måte i brosjyren,

forventer Aaslestad.
Ikke uventet er det bareinstitutter på HF-fakultetet som
har reagert på forslaget fra Studieavdelinga. Dekanen er ikke
overrasket over at det oppstår
engasjement når institutter skalvelge seg ett verb for å beskrive
aktiviteten.
Han velger også å tro at det
er genuin bekymring for studentrekruttering som ligger til
grunn for oppropet fra Romansk
institutt. Den diskusjonen mener
han bør tas uavhengig av brosjyren som er under utvikling,og som ingen har sett i endelig
utgave.

Snart ferdig. Camilla Prytz i
Seksjon for rekruttering og studier i Studieavdelingen opplyser at brosjyren, som er utarbeidet sammen med reklamebyrået Byrå 01, skal være ferdig i desember. Den skal tas i
bruk etter årsskiftet for å
rekruttere nye studenter.
TORE HUGUBAKKEN
tore.hugubakken@adm.ntnu.no

Mulig hovedverb for HF: Bevisstgjøre
Exphil:Afrikakunnskap:
Allitt.:Antikkens kultur:
Anvendt språkvitensk.:
Arkeologi:
Drama og teater:
Engelsk:Film, fjernsyn, video:
Filmvitenskap:
Filosofi:
Folkedans:
Fonetikk:
Fransk:Gresk og latin:

Undre?
Sammenligne?
Fortolke?
Gjenoppdage?
Kommunisere?
Tyde?
Improvisere?
Globalisere?
Levendegjøre?
Tolke?
Reflektere?
Leike?
Oppfatte?
Artikulere?
Kultivere?

Historie:
ISK:
Kunsthistorie:
Kristendom:
Lingvistikk:
Medievitenskap:
Musikkteknologi:
Musikkvitenskap:
Nordisk:
Religionsvitenskap:
Swahili:Tverrf. kulturstudier:
Tysk:
Musikkonservatoriet:

Rekonstruere?
Fornye?
Oppleve?
Søke?
Analysere?
Observere?
Transkribere?
Transkribere?
Formulere?
Forstå?
Utforske?
Frigjøre?
Formidle?
Skape?

6

nyheter

UNIVERSITETSAVISA NR. 16 – 15. NOVEMBER 2001

Tøff start for nettlæringsprosjekt
Det store nettlæringsprosjektet ved NTNU har fått en tøff start med mange problemer og
forsinkelser i høst. Egentlig skal testperioden avsluttes i desember, men det er nå klart at
prosjektet vil fortsette i hele 2002.
Prosjektleder Kirsti Rye Ramberg må bare erkjenne at det sålangt er mye som ikke har fungert som planlagt under testingen av programmet Coursekeeper. Men hun mener likevel at
prosjektet har tatt mange skritt
forover og er i rute. Det er ikke
aktuelt å bytte ut leverandørfirmaet Boxer, selv om deler av systemet har blitt levert for sent.

Digitalt klasserom. – Hovedårsaken til problemene våreer å finne internt på NTNU. Vi
har slitt med å få til en god kobling mellom vårt Felles studentdatasystem (FS) og Coursekeeper. Sen registrering av studentopplysninger har også ført
til store forsinkelser. Men selve
programvaren Coursekeeper
mener vi fortsatt er god, sierRye Ramberg.
Coursekeeper er et såkalt
Learning Management System(LMS), rett og slett et digitalt
klasserom på veven der studenter og faglærere kan kommunisere, legge ut og hente læringsmateriell. Coursekeeper er koblet
sammen med NTNUs intranett,
Innsida, med felles pålogging.

Studenter kan klikke seg direkte inn i Coursekeeper via en egenboks på Innsida, som viser emnene de er oppmeldt i.

Overraskende valg. Nettlæringssystem er ventet å få enmeget sentral rolle i framtidas
utdanningsinstitusjoner. En
stor fordel med slike verktøy er
at læringen kan skje uavhengig
av tid og sted. NTNU gjorde etnoe overraskende valg da universitetet i vår satset på
Coursekeeper som felles produkt. Valget ble gjort av en
gruppe faglærere som på forhånd hadde studert mange konkurrerende system. Foruten
NTNU er Universitetet i Bergen og Høgskolen i Stavanger
foreløpig de eneste institusjonene innen høyere utdanning i
Norge som har valgt Coursekeeper, et system som egentlig
er utviklet til bruk i opplæring
innenfor små og mellomstore
bedrifter. Universitetetene i
Oslo og Tromsø, samt en rekke
høgskoler, har på sin side valgt
programmet Classfronter, som
bygger på en annen teknologisk
plattform.

Seks pilotmiljøer. Seks fagmiljøer har deltatt i uttestingenav Coursekeeper ved NTNU ihøst. Det er Institutt for industriell økonomi og teknologiledelse, Sosialantropologisk institutt, Det medisinske fakultet,
Institutt for maskinkonstruksjon og materialteknikk, Institutt for marin hydrodynamikkog Institutt for sosiologi og
statsvitenskap.
Under en konferanse den 23.
oktober ble de nokså nedslående
erfaringene fra disse pilotmiljøene oppsummert. Tekniske problemer har ført til store forsinkelser og mye frustrasjon hos
brukerne. Tidvis har systemetvært helt ute av drift. Under konferansen hevdet Henning Sundby fra leverandøren Boxer athøyt ambisjonsnivå og stort tidspress i prosjektet må ta noe avskylden for problemene.
Like fullt brukes Coursekeeper nå av om lag halvparten av
de 1350 studentene i pilotmiljøene, og fagmiljøene som deltok i
høst, ønsker å delta videre. Kirsti Rye Ramberg peker også påat situasjonen har bedret seg iløpet av høsten, først og fremst

som følge av at man har fått tilgang på nødvendige data fra FS.
– Det viktigste resultatet sålangt er alt det digitale læringsmateriellet som faglærerne harlaget. Mange har investert mye
tid i å produsere gode nettbaserte kurs med innhold til LMSet. Mange av disse innholdselementene er laget i henhold til
SCORM-standarden, noe som
gjør at de kan utveksles direkte
med andre LMS-program hvis
det senere blir aktuelt, forteller
prosjektlederen.

4000 lisenser neste år.
Innen den 20. november skal det
velges ut flere nye pilotmiljøer,
som får delta i testingen neste
år. NTNU har kjøpt 4000 lisenser for vårsemesteret 2002, men
Rye Ramberg tviler på om prosjektet har kapasitet til å slippe
til så mange brukere, ettersom
det i startfasen er behov for mye
veiledning. Hele prosjektorganisasjonen består i øyeblikket bare
av prosjektlederen og fire studenter.
– For meg er det soleklart atuniversitetet har alt å tjene på å
ta i bruk et slikt system. Og selv

Den særegne navigasjonsbøyen er
en bærebjelke i Coursekeeper-systemet og brukes til å flytte seg
rundt i ulike deler av datasystemet.

om vi har hatt oppstartproblemer, tror jeg at vi skal klare å nåmålet i NTNUs IT-strategi om atalle ved universitetet skal ha tilgang på et nettlæringssystem
innen utgangen av 2005, sier
Kirsti Rye Ramberg.
LMS-prosjektet er også gjenstand for et følgeforskningsprosjekt, i regi av Program for lærerutdanning (PLU). Foreløpig har
forskerne levert en statusrapport, men det er usikkert om defår penger til å fortsette i 2002.
Selve LMS-prosjektet har et budsjett på 2,7 millioner kroner i
2001, som er bevilget fra en post
for strategi- og omstillingstiltak
ved NTNU.
JAN ERIK KAARØ
jan.kaaro@adm.ntnu.no

Invitert til livsfarleg svindel
Ein NTNU-professor fekk nyleg eit brev frå Sør-Afrika, der han vart invitert til Johannesburg for å kvitvaska pengar. For to år sidan vart ein norsk
industrieigar drepen der. Politiet trur han var ute i liknande ærend.
Dear Sir, I am quite sure this letter will come to you as a surprise… Slik opnar eit brev til ein
professor tilsett ved NTNU. Etterå ha lova store pengesummar
mot at professoren tek del i visse lugubre transaksjonar, avsluttar brevet med …do respond tome urgently… til eit oppgjeve
telefonnummer pluss telefaksnummer.

Eit parti diamantar. Svindel per brev har vore storindustri i ei årrekkje. Breva kjem frå
land i det sørlege Afrika, fyrstog framst frå Nigeria. Innhaldet lovar mottakaren store
pengar dersom han vil vera
med på ein eller annan form forfinansiell kvitvasking. Det
handlar gjerne om store verdiar
i gull eller diamantar som ikkje
lett let seg omsetjast, eller
pengar som ein har tileigna seg
på illegalt vis.
Det er andre gongen NTNUprofessoren får eit slikt brev. Hanvil vera anonym for ikkje å ver-te plaga noko meir. Begge breva
er sende til Økokrim.
I dette siste brevet skriv ein
person som kallar seg Manda
Rodriguez, at han er nær rådgjevar til den berykta opprørsleiaren Jonas Savimbi. Savimpi
har leia Unita i Angola i fleiretiår, og fører ein geriljakrig som
har lagt landet i ruinar.
Brevskrivaren forklarer at
han har kome over eit parti
uslipte diamantar, som Unita selfor å finansiere våpenkjøpa sine.
Gjennom ei rad obskure hendingar har altså herr Rodriguez
kome i den ulykksalige situasjonen at han sit på ein pose diamantar han ikkje blir kvitt. Så
kunne den høgst æra professoren vera så venleg å hjelpe til
med det?
Han skal sjølvsagt få godt
betalt. Svært godt betalt.

Leif Bergum i Økokrim.
Han minner om eit drap somhende i 1999. Ein industrieigar
frå Gjerstad i Aust-Agder vartteken av dage kort tid etter at
han hadde sjekka inn på flyplasshotellet i den sørafrikanske
hovudstaden. Liket hans vart
først identifisert ein månad seinare. Politiet reknar med at han
hadde vore lokka inn i liknande
aktivitetar.
Kidnapping, trusler og vold
mot svindelofre er ikkje uvanleg.
Ifølgje Agderposten skal 16 forretningsmenn ha vore drepne dei
siste ti åra etter å ha vore i kontakt med svindlarar frå Nigeria.
I det siste har breva byrja å komefrå andre land i regionen. Ein
forklaring på det kan vera at
svindeldømde nigerianarar har
flytta aktivitetane sine ut av landet.

– Ikkje svar! – Vi vil på det
sterkaste åtvare mottakarar av
slike brev mot å gje nokon form
for svar, seier politiinspektørFå bit på. Årleg får hundrevis
av norske forretningsfolk brev
frå nigerianske svindlarar. På
prangande brevark lokkar dei

Omorganisering i full gang
Bemanningsplan for denye fakultetsadministrasjonene skal være klar før
jul. Nærmere femti
ansatte antas å bli berørt.
De nye fakultetsdirektørene ifull gang med å utrede hva

fakultetene trenger av kompetanse og kapasitet. Arbeidet gjøres i samarbeid med Organisasjonsutviklingsavdelinga (OU)
og en ekstern konsulent. Resultatet de kommer fram til, vil bli
veiledende for hvordan fakultetene skal bemannes. Bemanningsplanen vil også inneholde
stillingsbeskrivelser. Alle som

Side 6 — Svart Cyan Magenta Gul

blir berørt av omorganiseringa,skal få beskjed før jul. Det er
satt ned et omstillingsutvalg
som skal fungere som rådgivende organ for prosessen.
Omstillingsutvalget består av
fire representanter for de største arbeidstakerorganisasjonene og to fra OU.

med lønsame prosjekter ognærast astronomiske fortenester dersom ein sender pengar.
Heldigvis er det relativt fåsom bit på, seier Bergum. Han
minner om at deltaking i denne
formen for svindel er ulovleg, og
vert rekna som heleri.
I det siste kjem breva stadig
oftare i elektronisk form.
– Å respondere på slike henvendingar er livsfarleg. Mottakarar må heller sende dei vidare
til oss, slik at vi kan følgje medpå omfanget av desse aktivitetane, seier han.
Det er lite aktuelt å etterforske slike saker. Svindelen involverer fleire land. I tillegg til
avsendar- og mottakarlandet er
det gjerne eit tredje land kor
svindlarane vil at møtet skal
skje. Då er det ikkje lett å avgjere
kva for land som skal etterforske saka, seier Bergum.

Akademikarar utsett. Politietterforskaren stadfestar atein kjenner til konkrete tilfelle
utanom NTNU-professoren, derbrev har vorte sendt også tiluniversitetsfolk her i landet.
NTNU-professoren
trur
svindlarane har fått tak i namnet hans gjennom eit innslag på
britisk fjernsyn der han var med.
Dei har etter alt å døme slått opp
namnet hans i amerikanske«Marquis Who's who» for forskarar og akademikarar.
– Dersom ein får slike brev,
anten det er per post eller elektronisk, vil eg råde mottakarane
til straks å sende dei vidare tilØkokrim, seier professoren.
TORE OKSHOLEN
tore.oksholen@adm.ntnu.no

UNIVERSITETSAVISA NR. 16 – 15. NOVEMBER 2001

7

nyhetere

innblikk
Dødssyke kritiske til aktiv dødshjelp
Setter standard. Opplysningene fra

Livsperspektivet
blir et annet når sykdommen inntreffer.

den kvalitative studien har tjent som
datagrunnlag for utvikling av et nytt
spørreskjema. Det skal etter planen brukes til kvantitative undersøkelser ved
sykehusavdelinger som driver med lindrende behandling, i flere europeiskeland. En pilotstudie er allerede i gang, og
planen er at skjemaet skal bli europeisk
standard i løpet av 2003, opplyser forskningsstipendiat Sissel Johansen, som
har ansvaret for å analysere og fortolke
intervjuene.
– Vi har stor tiltro til at spørreskjemaet etter hvert kan bli internasjonalstandard, sier hun, og legger til at også her
er et pilotprosjekt på gang.

Temaet eutanasi, eller aktiv dødshjelp,
treffer en nerve hos de fleste. Regelmessig bringer mediene legaliseringsspørsmålet til torgs. Og alle har vi en meningom hvorvidt hver og en av oss bør ha retttil selv å avslutte livet. Galluper antyder
at majoriteten av nordmenn er for aktiv
dødshjelp.
Men hvem uttaler seg i den offentlige
debatten? I liten grad de det angår derog da.
Nå har et tverrfaglig team ved Seksjon
for lindrende behandling ved Regionsykehuset i Trondheim (RiT) intervjuet
døende mennesker om deres syn på aktiv
dødshjelp og legeassistert selvmord.

Gallup for de friske. – Hovedpoenget med dette pionerprosjektet er åfinne ut hva de alvorlig syke selv tenker
rundt emnet. Det blir helt feil å bruke
meningsmålinger for å kartlegge holdninger til eutanasi. Galluper er basert
på hva de friske mener. Videre er spørsmålene ofte elendig formulert; de formelig inviterer til misforståelser.
Det sier filosof Lars Johan Materstvedt. Han er engasjert av Den Norske
Kreftforening for å lede et treårig forskningsprosjekt med tittelen «Aktiv dødshjelp eller aktiv livshjelp?». En kvalitativ intervjuundersøkelse hvor døende
mennesker har uttrykt sine tanker rundt
eutanasi, er nylig sluttført. Totalt 19 personer fra 39 til 80 år, uhelbredelig syke og
med kort forventet levetid, er med i studien.
– Studien dokumenterer viten vi allerede har; at livsperspektivet endres når
mennesker blir alvorlige syke, avslører
Materstvedt.

Tenke det, ønske det… Han vil
ikke redegjøre for konklusjonene eller
detaljer om spørsmålene, siden funneneennå ikke er publisert.
– Det jeg kan si, er at dette representerer en unik type forskning. Det er den
andre undersøkelsen av sitt slag i verden,
forklarer filosofen. Han røper også at det
er lagt ned mye arbeid i å utforme spørsmålene. Hvert ord er veid på gullvekt.
– Slik spørsmålet har vært formulert

VANSKELIG VALG: I nesten åtte år lå Robert Wendland hjelpeløs i en amerikansk sykehusseng
etter en bilulykke. De to siste årene var han bare delvis bevisst, og i sommer bestemte hanskone at alle slanger skulle koples fra, så han kunne få dø. Hun var overbevist om at det var
ektemannens vilje, mens hans mor og søster var av en annen mening. Robert Wendland døde
under enorm medieoppmerksomhet i California.
FOTO: NHAT V. MEYER, AP/SCANPIX

i galluper, må en nærmest være masochist for ikke å svare at en er tilhenger av
aktiv dødshjelp. Ingen normale mennesker vil leve i et smertehelvete. Problemet
er at skillet mellom tanke og handling erveldig stort i et slikt spørsmål, sier
Materstvedt.
– For det første er smerte vanskelig å

forestille seg, vi klarer ikke å tenke oss enekstrem lidelse. Dernest viser tidligere
forskning at kreftpasienter med størst
smerter har vært blant de mest skeptiske til aktiv dødshjelp. Og for det tredje
kan en pasient før lunsj foretrekke å dø,for så å ville leve etter lunsj, utdyper
Materstvedt

I verdensklasse. NTNU og RiT har
de siste årene markert seg som premissleverandører for hvordan den lindrende
behandlingen skal utvikles i Europa.
Det sier RiT-professor og president i
European Association for Palliative
Care, Stein Kaasa.
Han viser blant annet til at lege og
stipendiat Marit Jordhøy nylig publiserte en del av sitt doktorgradsarbeid i det
prestisjetunge tidsskriftet Lancet. Studien omhandlet pasienter i Trondheimsregionen med langtkommet kreftsykdom.
Den viste at hvis disse pasientene fikk
optimal lindrende behandling, kunne flere
dø hjemme enn hva som er tilfelle ved etkonvensjonelt helsetilbud.
Et tett samarbeid med europeiske og
amerikanske forskere skal bidra til å sikre Trondheims posisjon i palliativ medisin,
opplyser professor Kaasa.
TROND OLDERTRØEN

Forandrer mening fra time til time
Uhelbredelig syke kreftpasienter erofte positive til dødshjelp – tilandre, men ikke til seg selv.
Friske mennesker vil dø «friske», mensde sover. Perspektivet forandres imidlertid fort når vi blir syke. Det viser en britisk studie. Her ble folk spurt om hvor
stor sjansen for å bli frisk måtte være, forat de ville gjennomgå kreftbehandling

med store bivirkninger. Allmennheten
svarte 50 prosent, sykehuspersonalet
mellom 10 og 25, mens kreftpasientene
selv svarte at én prosents sjanse var tilstrekkelig.
Resultatet tvinger fram et viktig etisk
spørsmål: Skal friske mennesker bestemme hva som er meningsløs behandling,når vi vet at sykdom raskt forandrer livsperspektivet?
Dødshjelp er forbudt i nesten hele ver-den. Men spørsmålet diskuteres stadig.
Derfor er det viktig å påpeke forskningsresultater som viser at pasientens vilje
til å leve svinger voldsomt. Det har igjen
blitt dokumentert i en ny amerikansk studie. To ganger i døgnet fylte døende pasienter ut et skjema om de ønsket å leve.
Svarene dokumenterte store svingninger bare i løpet av ett døgn, skriver det
svenske populærvitenskapelige tidsskriftet «Forskning & Framsteg».

Nederland og Belgia sier ja til dødshjelp– men resten av Europa sier nei
I høst blir både eutanasi og legeassistert
selvmord lovlig i Nederland, og trolig i
Belgia – fire år etter at legeassistert
selvmord ble legalisert i Oregon, USA.
På bakgrunn av denne utviklingen
har European Association for Palliative
Care (EAPC) nedsatt en flernasjonalarbeidsgruppe til å revidere organisasjonens standpunkt til aktiv dødshjelp.
Gruppen, som ledes av Lars Johan
Materstvedt, var tidligere i høst samlet
i Trondheim, samtidig som EPACs viten-

Side 7 — Svart Cyan Magenta Gulskapelige komité startet arbeidet med
planlegging av neste kongress som – ikke
tilfeldig – arrangeres i Haag.

Uforenlig med legerollen. Med
unntak av Belgia, hvor senatet i nasjonalforsamlingen for noen uker siden
stemte for å legalisere eutanasi og hvor
representantenes hus forventes å gjøre
det samme, er det lite som tyder på atandre europeiske land vil følge Nederlands eksempel. Det mener i hvert fallpresident Stein Kaasa i EAPC, en organisasjon som representerer over 23 000
fagfolk.
– Legalisering er et ikke-tema blantfagfolk. Derimot vil spørsmål som hvordan få til en best mulig hjemmebasert
omsorg og et bedre samarbeid mellom
sykehus og primærhelsetjeneste, bli drøftet, informerer Kaasa, som også er seksjonsoverlege ved Seksjon lindrende
behandling, Kreftavdelingen ved RiT.
Han ser det hollandske parlamentets

klarsignal som et fenomen knyttet til landets særegne liberalisme.
– Derimot er forholdet mellom eutanasi og palliativ medisin et mye diskuterttema innen palliasjon verden over, forklarer Kaasa. Han mener personlig at
aktiv dødshjelp vil være uforenlig med
legerollen:– Hvordan kan jeg den ene dagen hjelpe en pasient for dagen etter å ta livet av
pasienten i naborommet?

8

innblikk

UNIVERSITETSAVISA NR. 16 – 15. NOVEMBER 2001

Noreg i Peter den stS

Eit norsk universitetssenter med norske russiskstudentar og
eit universitet med russiske norskstudentar. Dette kan du oppleva om
du tar turen til Det norske universitetssenteret i St. Petersburgog til Statsuniversitetet i St. Petersburg.

NORRØN: – Tolkiens
Ringenes herre vekteinteressa for norrøn litteratur og norsk hosmeg, fortel Olga Ermakova, som er universitetslektor i norsk ved
Statsuniversitetet i St.
Petersburg.

Det norske universitetssenteret i St. Petersburg– Det er svært viktig at Noreg ikkje sviktar Russland i den vanskelege politiske, sosiale ogøkonomiske situasjonen landet er inne i for tida. Difor kan det vera lettare å få til samarbeid innan forsking og undervisning enn direkte næringslivssamarbeid akkurat no.
Det er også ein fin måte å knyta band
mellom Noreg og Russland på, meiner
Lillian Helle, som sidan hausten 2000
har vore styrar for Det norske universitetssenteret i St. Petersburg.
Senteret ligg midt i St. Petersburg,
like ved Smolny-klosteret, og blei opna
av kong Harald 28. mai 1998. Bak senteret står dei fire norske universiteta,
men formelt er senteret underlagt Det
historisk-filosofiske fakultetet ved Universitetet i Oslo. Også Utanriksdepartementet har deltatt i finansieringa av senteret. Nyleg har kollegia ved UiO og UiBgått inn for å forlengja levetida til senteret med ti nye år. I åra etter opninga i1998 har senteret etter kvart funne sin
eigen nisje innanfor utdanningstilboda
norske studentar blir rente ned av.

Storfagsstudium. – Me har bygd
opp eit eige storfagsstudium for allerussiskstudentane i Noreg. Studiet
inneber at alle studentane må vera tomånader ved senteret kvar vår. Dette
opphaldet får dei støtte til gjennomLånekassen, og ved senteret får dei gratis undervisning i russisk språk og konversasjon med russiske lærarar og forelesingar om blant anna russisk litteratur med meg sjølv som lærar, fortel
Lillian Helle.
– Russiske foredragshaldarar blirogså inviterte hit for å halda forelesingar over spesielle tema, legg ho til. Og det
er ikkje tilfeldig at senteret har blitt lagttil St. Petersburg.
– Det er jo ein av Europas vakraste
byar og er blitt rekna som Russlands
Side 8 — Svart Cyan Magenta Gulvindauge mot Vesten. Då byen blei grunnlagt av Peter den store i 1703, overtok
den det kulturelle og politiske hegemoniet
frå Moskva. I den russisk-ortodokse tradisjonen har byen representert det dekadente og sekulære Russland i kontrast
til Moskva som har symbolisert det religiøse og åndelege Russland. St. Petersburg kan by på det aller ypparste innan
europeisk kunst, kultur og arkitektur.
Det er ein fantastisk by, som blir vakrareog vakrare etter kvart som restaureringsarbeidet skrir fra. For 27. mai 2003
feirar byen 300-årsjubileet sitt, samtidig som senteret skal markera femårsjubileet sitt, seier Lillian Helle. Ho vil
gjerne lokka så mange studentar som
mogleg til byen med Vinterpalasset og
revolusjonsgata Nevskij prospekt, men
som også er Leo Tolstojs og Fjodor Dostojevskijs by.

Også grunnfag. Også grunnfagsstudentar i russisk og i Russland og AustEuropakunnskap kan ta eit eit månad
langt valfritt opphald ved senteret med
pengar frå Lånekassen. Helle ser at
etableringa av senteret har auka interessa for Russland i Noreg.
– Det er ingen tvil om at det har ført
til ei gjenoppliving av russiskfaget i
Noreg. Ho viser til at det i vår var 20 storfagsstudentar og 40 grunnfagsstudentar
i russisk ved senteret. Mange av dei brukte både dusjen og vaskemaskina som stårtil disposisjon for studentar og forskarar
som oppheld seg i St. Petersburg.
– Då var alle romma i lokala våre i
bruk, og det summa av masse liv her. Det

gjekk også opp for oss at det var for lite
personale i høve til aktivitetsnivået. Heldigvis klarte me å leiga inn ekstrahjelp iden mest hektiske perioden, då det varbåde undervisning og konferansar her
samtidig, seier ho.

Nøgd NTNU-professor. Professor
Harald Asheim ved Institutt for petroleumsteknologi og anvendt geofysikk
ved NTNU har nyleg kome heim etter
eit lengre opphald ved senteret.
– Eg synest dette er eit svært bra tiltak. Då eg kom dit for første gong, hjelpte sekretær Larissa Babij meg med å få
tak i gode kontaktar innan mitt fag. I
haust fungerte senteret meir som ein velferdssentral for norske russiskstudentar.
I tillegg er St. Petersburg ein svært interessant by, så eg var svært nøgd med tidaeg tilbrakte på senteret. Etter mi meining burde enda fleire ta i bruk dette tilbodet, meiner Asheim.
Ved Det norske universitetssenteretrettar dei no blikket mot andre moglege
brukarar enn berre dei som studerer russisk eller andre fag ved HF-fakulteta,
understrekar Lillian Helle.
– Det er viktig for oss å få fram at
senteret skal vera ein serviceinstitusjon
for alle dei akademiske miljøa i Noreg.
Dei som er tilsette ved dei fire eigaruniversiteta, kan få bruka lokala våre utanå betala ei krone for det, medan andremå betala litt i leige. Det er grunnen tilat me også har vore vertar for eit seminar for forskarar i sosiologi og samanliknande politikk som blei leia av professor
Stein Kuhnle ved UiB. Seminardeltaka-NORSKUNDERVISNING: Vera Diakonova t.v. underviseranov, Ekaterina Uspenskaja og Nadja Kotsjegarova.

rane fekk svært god kontakt med forskarar frå Statsuniversitetet i St. Petersburg og ved Det europeiske universitet,
som er finansiert av finansmannen George Soros, minnest Helle. Ho viser også til
at det har blitt halde feministkonferanse om tilbakevendinga til gamle patriarkalske familiemønster som har prega
utviklinga i Russland etter kommunismen. I tillegg har det vore seminar for
historikarar frå NTNU og for samfunnsøkonomar frå UiO.

Enorm pågang. For dei som ikkje
kan tenkja seg å bruka eit år av livet
sitt for å studera russisk, men har lyst
til å smaka litt på språket, så har ogsåsenteret eit tilbod til dei.
– Ja, me kan skreddarsy eit undervisningsopplegg med russisk privatlærar
for ein forskar som berre ynskjer å læraseg nok russisk til at han eller ho kan
kommunisera betre med russiske kollegar. Og dersom det er nokon som berre
ynskjer å læra nok russisk til at dei kan
klara seg i butikkar, på T-bana og på teateret på eiga hand, så skal me også klara å ordna det, reklamerer Helle. Akkurat no er ho oppteken av at Det norske

UNIVERSITETSAVISA NR. 16 – 15. NOVEMBER 2001

9

innblikk

Femnorskstudentar
i St. Petersburgores byAlle dei fem russiske norskstudentane me trefte, snakkar flytande norsk og er godt i gong
med hovudoppgåver som lettkan ta pusten frå ein innfødd
nordmann:

St. Petersburg er vakker og kan by på det ypparste innan europeisk kultur, arkitektur og kunst.

VarvaraKhosroeva– Eg skriv om
Henrik Ibsens
kvinnelege hovudpersonar i
Fruen fra havet,
Hedda Gabler og
Et dukkehjem.
Oppgåva mi blir
å samanlikna dei
og finna likskapar og skilnadar.

VELKOMEN: Styrar Lillian Helle (til venstre) og sekretær Larissa Babij ynskjer studentar og forskarar velkomen til Det norske universitetssenteret.

BIBLIOTEKET: Biblioteket har ei stor samling av russisk litteratur, men no ynskjer styrar Lillian
Helle å byggja opp ei samling med norsk litteratur. Her sit Lillian Helle (t. v.) saman med sekretær Larissa Babij, besøkande Helena Christiansen, student i Russland og Aust-Europakunnskap, Liv Parnemo. besøkande Guttorm Ultveit og russiskstudent Silje Andresen.

Å studera norsk i Russland

russarar i norsk på senteret. Studentane er Grigorij Vart-

universitetssenteret også satsar på å bli
ein kulturell møteplass mellom russiskstuderande nordmenn og norskstuderande russarar i St. Petersburg.
– Difor har me starta norskkurs forrussarar med russisk lærar her. Til nohar me hatt ein enorm pågang av folk
som er interesserte i å læra seg norsk,
seier ho.
Likevel finst det eit skår i gleda, forhåpet om at Utanriksdepartementet skal
løyva den siste millionen for å sikra drifta ved senteret, er enno ikkje innfridd.
– Det var diverre ikkje pengar igjen til
Det norske universitetssenteret på 2001budsjettet. I første kvartal av 2002 vil me
finna ut om det finst pengar til senteretpå Russlandbudsjettet vårt, seier underdirektør Harald Sandhåland i Russlandseksjonen i UD til Uniforum.

MARTIN TOFT og STÅLE SKOGSTAD (foto)(martin.toft@admin.uio.no)

Side 9 — Svart Cyan Magenta Gul

På den andre sida av elva Neva ligg Statsuniversitetet i St. Petersburg.
1500 studentar går på Det filologiske fakultetet, og 65 av dei finn du på
Skandinavisk institutt som har hatt svensk og norsk på undervisningsplanen sidan høvesvis 1935 og 1945. Dei 16 tilsette underviser også i dansk
og i nederlandsk (!)– Statsuniversitetet i St. Petersburg var
det første universitetet i Russland som
fekk eit eige Skandinavisk institutt, fortel styrar Boris Skarov på flytande dansk.
Han er stolt over å fortelja at både kong
Harald og dronning Sonja besøkte instituttet i 1998. Dessutan er han glad for
støtta instituttet får frå dei nordiske universiteta.

lite språk som norsk, men for lingvistar er
eit språk like viktig uavhengig av om det
er 200 eller 200 millionar personar som
snakkar det. For oss er norsk ein døropnar
til dei andre skandinaviske språka, fortel
Aleksandra Livanova. Sjølv byrja ho å studera norsk på slutten av Den kalde krigen.
Det gjekk over 15 år frå ho hadde fullført
studiane i norsk til ho kom til Noreg for
første gong i 1991.

Anna
Kalugina– Oppgåva mi går
ut på å samanlikna tydinga av
omgrepa hjarte,ånd og sjel i
norsk og russisk
ved å sjå på forskjellige omsetjingar. Til no har
eg funne ut atrussarar brukar
meir sjel, medan
nordmenn brukar meir hjarte i dei tekstane eg har
sett på.
Anastassia
Dussenkova– Eg skriv om
Sigurd Hoels roman Møte ved
milepelen som
handlar om korleis nordmenn
oppførte seg under den nazistiske okkupasjonen
under Den andre
verdskrigen.
Natasja
Andronova– No held eg på å
samla ord som
karakteriserer eit
menneske, som
til dømes horebukk, pikenes
Jens og lesehest.
Desse orda stårikkje i ordbøkene,
difor har eg tenktå gi ut ei ordbok
med slike kraftuttrykk.

Norsk-russisk samarbeid. – Deiskaffar oss datamaskinar og kopimaskinar, for staten dekkar berre utgiftene til
lønningar og studentstipend. Vedlikehald av bygningar og utstyr må dei russiske universiteta kosta sjølve, fortel
han. Dosent Aleksandra Livanova og
universitetslektor Olga Ermakova er dei
to norsklærarane ved instituttet. Ingenav dei trur at undervisninga i norsk og
andre skandinaviske språk blir råka av
den økonomiske krisa ved dei russiske
universiteta.
– Det er det ingen fare for. Universitetsleiinga trekkjer alltid fram Skandinavisk insitutt som eit av dei beste institutta ved heile universitetet. Mange
synest det er rart at me vil studera eit så

Setesdalsdialekt med russisk
aksent. – Då fekk me ikkje lov til åreisa til Noreg. Dagens russiske norskstudentar får i alle fall lov til å reisa til
Noreg og tala norsk, så sant dei får økonomisk støtte til det, seier ho. Den dagenme var på besøk, skulle ho undervisa
studentane i setesdalsdialekten. Hohadde også transkribert ein tekst på
setesdalsdialekt til den internasjonale
lydskrifta. Ingen av dei fem kvinnelege
studentane me trefte, klaga over at den
var vanskeleg å forstå.
– Eg stiller alltid spørsmål om kva som
er typisk for kvar einskild dialekt. For
setesdalsdialekten er det altså dei korte
stavingane, forklarar Livanova.

Natasja
Gorova– Eg skriv på eioppgåvesomhandlar om korleis oppfordringar og gestar blir
uttrykte i norskspråk.

10

innblikk

UNIVERSITETSAVISA NR. 16 – 15. NOVEMBER 2001

Nufuprogrammetti år
Nufu er et organ som
støtter program for samarbeid mellom universiteterog forskningsinstitusjoner i
Norge og i utviklingsland.
Nufu – Nasjonalt program for utviklingsrelatert forskning og utvikling –ble etablert for ti år siden. Nufu-programmets far er den tidligere universitetsdirektøren i Bergen, Magne
Lerheim. Hensikten var å kanalisere
en del av de norske bistandsmidlene
gjennom det samarbeidet som norske
universiteter har med tilsvarende
institusjoner i utviklingsland.

Vil utvide. Nufu har vært organisert i femårige program, og det tredje programmet for perioden 20012005 har nettopp startet med enårlig økonomisk ramme på 60 millioner kroner per år. I universitetskretser er det ganske bred enighet
om at Nufu-programmet har værten rimelig suksess, og at det erønskelig å utvide samarbeidet
mellom institusjoner i nord og sør
ved å øke Nufus økonomiske rammer.
Nufu-bevilgningen er nå flyttet
fra Utenriksdepartementet til Norad,men foreløpig har ikke dette resultert i økte bevilgninger.
Skarpt kritisert. I perioden som
nettopp er avsluttet, var det til sammen 99 prosjekter. I den siste tildelingsrunden har man valgt å satsepå færre og større prosjekter. 49 prosjekter har så langt fått støtte, og av
disse er 17 nye prosjekter. Dette har
medført at flere gode prosjekter nå
har falt ut av Nufu-porteføljen, og
dette har fått Universitetet i Oslo
(UiO) til å skrive et sterkt kritisk
brev til Universitets- og høgskolerådet.
I brevet retter UiO oppmerksomheten mot det de hevder er programmets manglende bredde og manglende kvalitetssikring. «Det nye Nufuprogrammet innebærer et brudd med
nødvendig langsiktighet, forutsigbarhet og strategisk planlegging foralle institusjoner som er involvert i
Nufu-samarbeid. Nufu dreier i retning av et program for finansiering av
enkeltprosjekter, og ikke av institusjonelt samarbeid,» hevder rektor og
universitetsdirektør i sitt brev. UiOønsker å åpne for en bred og konstruktiv debatt om Nufu-programmets framtid, sies det avslutningsvis
i brevet.

Her innsettes Per Hernæs som Supi i den lokale Asafo-organisasjonen i byen Egya. Hernæs i gulrutet kappe i midten bak. De to seremonimestrene i forgrunnen skvetter schnaps på marka, som tegn på respekt, mens de påkaller «åndenes» godvilje.
FOTO: ALEX FRANK LARSEN.

Høvding i eget prosjekt
Historieprofessor Per Hernæs, alias Supi Nana Aquah II,
nyter høvdingstatus i Ghana.
I Ghana finnes en folkelig institusjon som
kalles Asafo. Opprinnelig var dette bymilitser organisert i «kompanier» til forsvar og angrep. Asafo har hatt stor historisk og samfunnsmessig betydning som
en form for «demokratisk», folkelig motvekt til den tradisjonelle politiske eliten.
Institusjonen, som nå består av lokale
grupperinger, er fremdeles en kraft i lokalsamfunnet
NTNU-professor Per Hernæs studerer Asafo-institusjonens betydning i ghanesisk samfunnsliv. Nå er han «insider» ieget forskningsprosjekt.
– Både smigrende og en smule skremmende, sier Hernæs om at han er tildelt
den ærefulle tittel Supi, som gir ham høvdingstatus på ett nivå under den øverste
høvding i Asafo-organisasjonen der han
ble tatt opp som fullverdig medlem i 1988.
– De tar dette meget alvorlig, legger han
til.
Det gjør han selv også, og har gjort
forskning på Asafo til Nufu-prosjekt.

Skal drøftes i Trondheim.

Integrert nordmann. Hernæs lever-Styre-lederen for SIU (Senter forinternasjonalt universitetssamarbeid, som har Nufu i sin portefølje),
Knut Brautaset, sier han tar denne
kritikken svært alvorlig. Brautaset
vil invitere til et drøftingsmøte medalle som står sentralt i Nufu-samarbeidet, der de punktene som UiO tar
opp, vil bli vurdert. Dette møtet
arrangeres ved UiO 19. november,og saken vil sikkert også bli diskutert når NUFU-styret møtes her i
Trondheim den 23. november.

te sin hovedfagsoppgave i historie høsten 1978. Temaet var norsk misjon i SørAfrika. Han har alltid vært opptatt av
kulturmøtet mellom Europa og Afrika,
og kom til Ghana første gang i 1984 for å
gjøre feltarbeid til sin doktoravhandlingom dansk-norsk slavehandel.
I 1988 deltok han i forskningsprosjektet «Teknologioverføring fra Norge til
Ghana» hvor fokus lå på eksport av norskbygde fisketrålere. Arbeidet resulterte ien bok, «Modernizing Ghanaian Fisheries», som sammenlignet den moderne fiskeflåten med det tradisjonelle kanofisket
langs kysten. Gjennom sine mange besøk
i fiskerlandsbyer ble Hernæs så respektert
og integrert i det ghanesiske samfunnet athan ble utnevnt til Supi i Asafo-grupperingen i landsbyen Egya, hvor han nå blir

ARNE ASPHJELL
arne.asphjell@adm.ntnu.no

Side 10 — Svart Cyan Magenta Gul

titulert Nana Aquah II.
Hernæs' innlemmelse i Asafo gjordeat han ble interessert i å studere fenomenet nærmere.

Påvirker objektet. Ved studiet av
Asafo har Hernæs hatt god nytte av egne
lokalkunnskaper.
– Vi vet i noen tilfeller mer om denne
institusjonen enn mange av medlemmene
selv, sier han. Forskningen på fenomenet
har bevisstgjort lederne og medført
endringer i det selvbildet asafoene har.
Økt selvrespekt og større oppmerksomhet utenfra har styrket institusjonen. Prosjektet er et eksempel på at forskningenpåvirker forskningsobjektet – det blir envekselvirkning mellom forskningen og
organisasjonen som er tema for forskning.

kasjoner. To Ph.D.-kandidater er utdannet, og fem Master-kandidater. Tidsskriftet «Transactions of the Historical
Society of Ghana» er gjenreist.
Viktigste resultat er likevel etableringen av Asafo Research & Documentation Centre ved universitetet i Ghana. Historisk arkivmateriale er lagt inn i en database og gjort lett tilgjengelig, og blir dermed en viktig ressurs for framtidig forskning og aktivt kulturvern. Her har Asafoprogrammet fulgt opp et tidligere Nufustøttet samarbeid mellom Ghana og
Trondheim, som gjennomførte en restaurering av et komplett arkiv fra den «tradisjonelle stat», det gamle kongedømmet
Akyem Abuakawa.
– Dette er en fantastisk innfallsport til
forståelse av kolonitiden, et arkiv som vil
få varig betydning, understreker Hernæs.

Økt betydning. – Afaso-organisasjonene var desavuert, tilsidesatt og glemt
av det moderne samfunn, sier Hernæs,som poengterer at forskningsprogrammet også har bidratt til større forståelse
fra myndighetenes side for Asafo.
– Et annet poeng er at moderne
bistand har oversett det potensialet som
ligger i denne type «tradisjonelle» institusjoner, framholder han. – Asafo-organisasjonen med sin historiske legitimitet og
solide røtter i lokalmiljøet kan være en
viktig støttespiller i mobilisering av folkog gjennomføring av utviklingstiltak.
Begrensningen ligger i at de er lokale
strukturer med et avgrenset nedslagsfelt.

Dokumentasjonssenter. Asafo-programmet er et samarbeidsprosjekt mellom NTNU og University of Ghana,Legon. Tre institutter er involvert: Institute of African Studies og Department ofHistory i Ghana, og Historisk institutt i
Trondheim. Konkrete resultater fra prosjektet er fem bøker og flere andre publi-

På egen hånd. Afaso-prosjektet er nåblitt et tverrfaglig, multidisiplinært
forskningsprogram. I tillegg til historikere deltar sosialantropologer, kvinneforskere, statsvitere og musikkforskere idet nye prosjektet som løper fra 2002 til
2006 og er kalt «Tradition & Modernity
in Ghanaian History and Development».
Dette favner ulike typer tradisjonelle
institusjoner, samt flere såkalt «moderne» institusjoner, og fokuserer på interaksjonen mellom dem.
– Jeg føler at vi gjennom det nye programmet får mulighet til å konsolidere
det grunnlaget vi har lagt for en selvstendiggjøring av denne type historie- og
samfunnsforskning i Ghana, sier Hernæs.
– Vårt mål er at de kan videreutvikle og
drive denne aktiviteten på egen hånd.
ARNE ASPHJELL
arne.asphjell@adm.ntnu.no

UNIVERSITETSAVISA NR. 16 – 15. NOVEMBER 2001

Ti Nufu-prosjekter
ved NTNUNTNU er engasjert i ti Nufu-prosjekter med en total ramme på 40
millioner kroner. Professor Tpre
Haavaldsen er den store «Nufuvinneren» ved NTNU, med to store prosjekter mot Uganada og
Nepal, med en samlet ramme på
11.5 millioner. Dette er NTNUs
Nufu-prosjekter:

Institusjon

11

innblikk

Prosjekt

NTNU-ansvarlig

Makerere University, Uganda

Doktorgradsutdanning, forskningssamarbeid

Tore Haavaldsen, Bygg- og anleggsteknikk

Tribhuvan University, Nepal

Post doc.- utdanning, forskningssamarbeid

Tore Haavaldsen, Bygg- og anleggsteknikk

Etiopia

Befolkningsvekst, arealutnyttelse

Axel Baudoin, Geografi

Addis Ababa Univ., Etiopia

Masterprogram i transportteknikk

Stein Johannesen, Samferdselsteknikk

Univ. of Ghana

Bruk av datateknologi i språkfaget

Lars Hellan, Lingvistikk

Univ. of Ghana

Tradisjon og modernitet i ghanesisk historie

Per Hernæs, Historie

Univ. of Fisheries, Vietnam

Havbruk

Helge Reinertsen, Botanikk

Zimbabwe

Streptokokker

Lars Bevanger, Medisin

Zimbabwe

Mineralressurser

Knut L. Sandvik, Geologi

Sør-Afrika

Fornybare energikilder

Jørgen Løvseth, Fysikk

fakta

Milepæl i nepalsk
ingeniørutdanning
Dette sier den nepalske prosjektlederen om prosjektet:«The Nufu program was a significant landmark in the history of engineering education in Nepal. At present
more than 100 students are pursuingtheir masters' course at the Institute.
Their research focuses on problems
specific to Nepal. We have began ajourney of establishing a research culture at the Institute.
From the beginning of the project,
we agreed to value and respect ourdifferences, and to build on ourstrengths to compensate for ourweaknesses. We were able to create
an environment of mutual learningwhere all parties gained more insight.
With the excitement of that mutual
learning we will create a momentum
toward more learning and growth.
The genius of what can be done
through creative partnership andsynergy is astounding. I truly believethat global initiatives must reinforce
such efforts to realize the full potential of research and training institutions. In Nepal, we have opened new
possibilities and new territories that
others can follow.»
Professor Pramod B. Shrestha
Former NUFU Project Coordinator
Institute of Engineering
Kathmandu, Nepal
NTNU-professorene (f.v.) Hans Bjønness, Tore Haavaldsen og Helge Brattebø på tempelbesøk i Nepal.

Personlig vennskap viktigst– Jeg opplever en genuin
glede ved denne jobben,
som gjør samarbeid med
land i sør til det mest
meningsfylte i minprofessorgjerning, sierTore Haavaldsen.
– Prosjektet ville ikke vært det sammeuten det personlige vennskapet som er
utviklet mellom oss, sier NTNU-professor Tore Haavaldsen om sitt Nepal-prosjekt. – Vennskap er en kvalitet som er
fundamental for å få slike prosjekter til åvirke, hevder han.

Ikke nødhjelp. Etter Haavaldsens
mening er noe av det viktigste med
Nufu-prosjektene at de ikke er så resultatorientert og fokusert på å utvikle produkter, men heller legge til rette formeningsfylte prosesser.
– Prosessene er det viktige, poengterer
Haavaldsen, som sterkt understreker at
Side 11 — Svart Cyan Magenta Gul

Nufu-prosjektet ved Institute of Engineering ved Tribhuvan University slett ikke
er noen nødhjelp: – I Nufu-prosjektet legger vi til rette for et likeverdig samarbeid.
Pengene kommer fra Norge, innsatsenskjer i samarbeidslandet, og det er i prosjektet utviklet et genuint fellesskap
mellom deltagerne.

Tremasterprogrammer. Tore
Haavaldsen begynte som professor i
bygg- og anleggsteknikk ved Norges tekniske høgskole (NTH) i 1987. Han kom
raskt med i Terje Simensen og Hans
Bjønness' Nepal-prosjekter, og begynte
selv å sende diplomstudenter dit. De
søkte og fikk midler til utvekslingen fra
NTHs strategipott, og opparbeidet en
god kontakt med Institute of Engineering ved Tribhuvan University i Kathmandu.
Da Nufu ble etablert og inviterte til
søknader først på nittitallet, var alleredegrunnlaget lagt for et utvidet samarbeid
mellom Trondheim og Kathmandu. Elementene lå der, og med Nufu-støtte ble
det utviklet tre masterprogrammer ved
Tribhuvan University: Urban Planning,
Environmental Engineering og StructuralEngineering.

Skepsis. Haavaldsen er rask til åunderstreke at det er Tribhuvan selv
som har bygd opp disse programmene.
Trondheimsmiljøet har bare vært enstøttespiller. Han tror også at det harvært viktig for prosjektets suksess atsamarbeidet ble innledet med et todagers seminar der fokus ble satt på lokale problemer og behov og hvilken bistandsom var relevant: Hva er det dere trenger? Hva er det dere vil?
Mange uttrykte likevel tvil om det norske initiativet ville føre til noe.
Nye avleggere. De tre masterprogrammene som nå produserer omlag 60
kandidater per år, ble resultatet. I tillegg
er CARD etablert – Center for Applied
Research and Development, et slags
mini-Sintef. Å få etablert et profesjonelt
organ til å ta hånd om oppdrag har tattlang tid, men nå fungerer CARD fint og
har fire ansatte. Skepsis er snudd til
entusiasme.
To nye masterprogram er også etablert, «Renewable Energy» og «Water
Resources». Trondheimsmiljøet er nå medpå å få i gang doktorgradsutdanningen
ved Institute of Engineering.
Med basis i erfaringene fra Nepal har

Haavaldsen bidratt til å etablere et tilsvarende mastergradsprogram ved Makerere University i Uganda, også finansiert
av Nufu.

Meningsfylt. – Vi er blitt personlige
venner med mange av prosjektdeltakerne i Nepal, sier Haavaldsen. I tillegg tilå være profesjonelt meningsfylt, blir arbeidet dermed også personlig meningsfylt.
– Jeg opplever en genuin glede ved
denne jobben, som gjør samarbeid med
land i sør til det mest meningsfylte i minprofessorgjerning, sier han. – Vi skal væremennesker, vi skal fungere sammen. Prosjektet skal være gøy, det skal værelevende, utfordrende og voksende. Når det
er tilfelle, er det flott, sier den engasjerte
professoren.
– Ideen om å være profesjonell funker
ikke alene, konkluderer han, og velger åsatse på å bygge et følelsesmessig fellesskap over landegrensene.
ARNE ASPHJELL
arne.asphjell@adm.ntnu.no12

UNIVERSITETSAVISA NR. 16 – 15. NOVEMBER 2001

Nobelprisvinnere kommer til NTNU 4. og 5. desember
Fem tidligere nobelprisvinnere kommer til NTNU forå markere100-årsjubileet for nobelprisen 4. og 5.
desember. De langveisfarende gjestene vil bidra
med en rekke foredrag og en paneldebatt som eråpen for alle. Les mer om arrangementet på:
http://www.ntnu.no/ nobel/

Eksemplet Afghanistan
Legens rolle i krig er tema fornobelforedraget til Legeruten grenser 4. desember.
Det blir krydret med ferske
nyheter fra Afghanistan.
Informasjonsleder Petter Hveem fra den
norske avdelingen av Leger uten grenser
har akkurat vært i Trondheim på en kombinert informasjons- og rekrutteringstur.
Han har løpende kontakt med organisasjonens internasjonale leder, Morten Rostrup, som kommer til nobelarrangementet ved NTNU 4. og 5. desember.
Hveem forteller at Rostrup nettopp
har avsluttet en treukers tur i grenseområdene i Pakistan. Der har han møtt
FNs høykommissær for flyktninger og
representanter for Taliban.
Leger uten grenser har vært sterkt
medvirkende til at det nå blir opprettet en
flyktningeleir på pakistansk side av grensa mot Afghanistan. Rostrup bringer følgelig med seg ferske nyheter fra krigsområdet når han kommer. I tillegg til
humanitær bistand blir det lagt stor vektpå informasjonsarbeid. Organisasjonen
forbeholder seg retten til å fortelle åpent
om det den opplever rundt om i verden. Å
vitne om overgrep og forbrytelser mot
menneskeheten, har stått sentralt. Medienes oppmerksomhet har ofte vært viktig
for å oppnå bedre levekår for mennesker
i nød.

Ble kastet ut. Leger uten grenser hararbeidet i Afghanistan siden begynnelsen av 80-tallet. Før den 11. september i år hadde organisasjonen om lag 70
frivillige helsearbeidere i aksjon på prosjekter spredd over hele landet. Hveem
forteller at 20 års sammenhengende
krig som ble toppet med tre års tørke,gjorde hjelpearbeidet ytterst vanskelig.
– Da Bush satte fram ultimatumet sittog en ny krig var under oppseiling, blealle internasjonale hjelpeorganisasjoner
trukket ut. Dette skjedde nesten over natta. Årsaken var at Taliban ikke lenger ville garantere for de utenlandske hjelpearbeidernes sikkerhet. Siden har det værtarbeidet natt og dag for at de skal få komme inn igjen. Forutsetningen er at de blir
sikret et minimum av vern. Foreløpig harÅ vitne om overgrep og forbrytelser mot menneskeheten, er en viktig del av arbeidet tilLeger uten grenser. I forrige uke var informasjonsleder Petter Hveem på Trondheimsbesøk
med blant annet en fotoutstilling på Trondheim Folkebibliotek.
FOTO: SYNNØVE RESSEM

Side 12 — Svart Cyan Magenta Gul

dette ikke lykkes. Gjennom forskjellige
nyhetskanaler får vi meldinger om at horder av mennesker er på flukt, og at deblir møtt av stengte grenser mot nabolandet Pakistan. Derfor var det ei skikkelig gladmelding da vi mottok nyheten
om at det skal opprettes en flyktningeleir i Chaman, på pakistansk side av
Afghanistangrensa. Leiren skal drives av
Leger uten grenser, opplyser Hveem.

Trenger flere leger. Hveem møttebåde medisinstudenter og helsearbeidere av forskjellige kategorier under
besøket i Trondheim. I tillegg var det en
fotoutstilling i Folkebiblioteket. Hensikten var todelt: Å spre informasjon om
en kampanje for livsviktige medisiner,og å rekruttere flere feltarbeidere.
Han forteller at det er forholdsvis lett
å rekruttere sykepleiere og ikke-medisinsk personell. – Det er straks vanskeligere å motivere leger til en innsats. I dag
har Norge bare en håndfull leger ute på
feltarbeid. De får ei lønn som skal dekke
løpende kostnader de har her hjemme,
flybilletten samt kost og losji. Drivkrafta
deres er et brennende engasjement og etsterkt ønske om å hjelpe. Hverdagen som
møter dem, er så fjernt en bare kan komme fra det normale livet ved norske syke-

hus. Faktisk er det mange som syns det er
vanskelig å komme hjem etter en periode
ute i felten. Kontrasten mellom å arbeide
med livreddende medisin og med livsstilsykdommer, blir voldsom, sier Hveem.

Etiske dilemmaer. Feltarbeiderne
møter mange etiske problemstillinger
som vil bli belyst under nobelforedraget
den 4. desember. Rostrup har skrevet enartikkel om temaet, som du kan lese på
http://www.leger-uten-grenser.no. I artikkelen framhever han at konfliktene
de møter, sjelden kan tolkes i svart/hvitt.
De kan omfatte mange kompliserte faktorer og involvere mange forskjellige
aktører som gjør det vanskelig å manøvrere.
Ikke sjelden blir feltarbeiderne utsattfor lokale makthavere som forsøker å
manipulere den humanitære hjelpen. –En slik manipulering rokker ved sentrale humanitære prinsipper som nøytralitet
og upartiskhet, skriver Rostrup. – For oss
er det viktig å stå fast på nøytraliteten.
Det innebærer blant annet at vår tilstedeværelse ikke skal forverre konflikten iområdet. Det er derfor ikke nok å væreupartisk, men vi må også analysere mulige uheldige politiske konsekvenser av å gi
hjelp.

Nærhet. Nærhet til pasientene er etannet viktig prinsipp han trekker fram.
– Leger uten grenser ønsker å være noe
annet enn en ren bistandsorganisasjon
som leverer teknisk hjelp, utstyr, medisiner og liknende.
Ofte har de heller ikke noe alternativ,
fordi det nettopp er mangel på kvalifisert
helsepersonell i kriseområdene. Den fysiske nærheten kan imidlertid oppfattes somtruende, fordi hjelpearbeiderne lett kan bli
vitner til overgrep mot pasientene.
– Ønsket om å hjelpe enkeltmenneskene står sterkt hos alle, og det er lett å
miste oversikten over de generelle effektene av vår intervensjon. Vi må hele tiden
vurdere konsekvensene av vår nødhjelp ogveie negative effekter mot de positive,
skriver Morten Rostrup.
SYNNØVE RESSEM
synnove.ressem@adm.ntnu.no

13

UNIVERSITETSAVISA NR. 16 – 15. NOVEMBER 2001

Stewart’s corner
Spørsmål angående engelsk
kan stilles til språkrådgiver
Stewart Clark ved Studieavdelingen,e-post: stewart.clark@adm.ntnu.no,tlf. 73 59 52 45, faks: 73 59 52 37

Vitenskap på liten
lengdeskala
Tenk deg at informasjonen
fra all verdens bøker og
blader ble samlet i ei
fyrstikkeske. Det kan dusannsynligvis få til hvis duforminsker bokstavene til nano-størrelser!
Nanoteknologi omtales som det
21. århundrets teknologi, og
handler om å utnytte strukturer/fysiske strukturer med størrelse helt ned til noen ganske fåatomer. Alle stoffer vi omgir oss
med, er bygd opp av atomer som
er organisert forskjellig.
Nanoteknologien gjør det
mulig å bygge materialer med
nye egenskaper, atom for atom,
i uhyre små dimensjoner. Måleenheten som anvendes, er nanometer, som er en milliarddel av
en meter. Vi må opp i ca. 10 000
nanometer for at det skal kunne
oppfattes av det menneskeligeøye. Nanoteknologi omfatter den
anvendelsesorienterte delen av
forskningen, mens nanovitenskap, nanoscience, betegner
grunnforskningen.

En ny verden. Tanken på atmennesket skal kunne gjøre
seg fri fra de kjente strukturene og selv kunne bestemme
funksjonene til et ønsket materiale, har også gitt fantasien nynæring. De mest ytterliggående
snakker om smarte materialer
med nye intelligente funksjoner, som vil gjøre alt lettere og
annerledes. Små maskiner som
kan sendes inn i menneskekroppen og helbrede dødelige
sykdommer. Biler og fly som
kan reparere seg selv. Nyetransportmetoder som kan
muliggjøre kolonisering av
fremmede planeter….
Mer virkelighetsnært oghåndgripelig er kanskje arbeidet med å framstille mindre og
hurtigere computerchips. Dentradisjonelle silisiumchipen nærmer seg snart grensen for videre
utvikling. Erstatningen kan bli
kvantecomputere utviklet med
nanoteknologi, som kan lagre
ufattelig mye mer informasjonog jobbe ufattelig mye raskere
enn computerne vi bruker i dag.

Alle stoffer er bygd opp
av atomer som er organisert forskjellig. Utviklingen av tunneleringsmikroskopet har gjort
det mulig å studere individuelle atomer på overflater.
ILLUSTRASJON: P. EVERS,KONSTANZ

Mikroskop. Nanoscience blir

Nanoforskning ved NTNU.

tema for ett av nobelarrangementene ved NTNU den 4.
desember. Hovedtaler er Heinrich Rohrer, nobelprisvinner ifysikk i 1986. Rohrer fikk
nobelprisen sammen med Gerd
Binnig for utviklingen av tunneleringsmikroskopet (STM).
Det nye instrumentet ga nyemuligheter innen nanoteknologi for å observere og manipulere
strukturer. For første gang ble
det nemlig mulig å observere og
flytte individuelle atom på overflater. Basert på tunneleringsmikroskopet har det blitt utviklet en rekke beslektede mikroskoper, som for eksempel kraftmikroskopet (AFM). Denne
gruppen mikroskoper har hattstor betydning for en rekkeområder innen fysikk, biologi og
medisin siden starten i 1981.
Professor Anne Borg ved
Institutt for fysikk forteller at
det blir satset lite på nanovitenskap i Norge i forhold til internasjonal målestokk. Ved NTNU
er det imidlertid flere spennende
prosjekter i gang, både innen
hennes eget fagfelt, som er overflatefysikk, og innen fysikalsk
elektronikk og biofysikk.

Smakebiter fra nanoforskninginnen biofysikk vil bli presentert på nobelseminaret den 4.
desember. Professor Bjørn Torger Stokke ved Seksjon for biofysikk og medisinsk teknologi,
Institutt for fysikk, skal fortelleom et prosjekt som handler om
å komprimere arvestoff (DNA).
Langsiktig målsetting er å forbedre metoder innen genterapi.
I naturlig form har DNAmolekylet en lengde som er mye
størr enn cellen den ligger i. Dette medfører en rekke problemer
når DNA-molekyler skal transporteres inn mot nye celler.
Målet er å reorganisere DNAmolekylet til en mer kompakt
form, for å redusere friksjonen
og gjøre DNA lettere tilgjengelig for cellene når det skal brukes i forbindelse med genterapi.
I andre prosjekter blir det eksperimentert med strekking av
enkle polymerer, og dissosiering
mellom par av enkeltmolekyler.
SYNNØVE RESSEM
synnove.ressem@adm.ntnu.no

Avoiding Foggy English
The European Commission's
Translation Service is runninga campaign called «Fight the
FOG» to encourage authors andtranslators to write more clearly. This draws attention to thedangers of FOG – that vague
grey pall that descends onreports and documents, obscuring meanings and messages,
causing delays and irritation.
They suggest some ways to cut
out FOG:«1. Do not state the obvious.
Trust your readers' common
sense.
2. Do not clutter your text withredundant expressions like «asis well known», «it is generally
accepted that», «in my personal
opinion», «and so on and soforth», «both from the point ofview of A and from the point ofview of B».

3.Do not waste words telling
readers what the text is going tosay, or reminding them what it
said earlier. Just say it. Once.
The value of a document is notproportional to its weight. Your
readers will not respect you
more because you have written
100 pages instead of 20. In fact,
top officials in Brussels haveeven been known to reject overlong documents. Shorter documents tend to have more
impact, and so do shorter sentences. As a guide:
1 document = 20 pages at themost
1 sentence = 20 words»
Remember what Pascal wrote: «I have made this letter longer than usual, only because I
have not had the time to make itshorter».

Tricky words
border, boundary, frontier
Border (Norw. statsgrense,
grense) is the boundary or edgeof something: «The border of thegarden bed was lined with stones». Border can also be thefrontier between countries. This
often follows a natural divisionsuch as a river or range of mountains. Border is less formal andmenacing than frontier: «Norway and Sweden have a long border». «The states in the USA all
have borders».
Boundary (Norw. grense)means a limit or line that marks
a division often between two
administrative areas within thesame country: «A county boundary».
Frontier (Norw. statsgrense,
grense) means formal or disputed borders: «China and Russia guard their frontier». «In
Kashmir, there are conflicting
claims about where the frontieris». Use frontiers when referring to the limit of settled territory. Frontiers can also mean
breakthroughs as in the frontiersof knowledge. Kennedy's New
Frontier was a dramatic concept.
If this had been called the New
Border, some people might havethought he was planning a new
flowerbed for the White House.
big, large, great,considerable, substantial
Big is a word that is best used
for size and bulk as well as
expressions like big business, bigmouth and big deal or in slang
where Mr Big refers to an important person, not his size. In formal contexts, big is often a poor
choice and it is better to use large, great, considerable or substantial.
Large is interchangeable with
big and refers to size, quantity,and extent: «A large house». «Alarge salary». «A large geographical extent».
Great is used for exceptional
ability and outstanding qualities: «Though Napoleon was a great general, he was not a big
man».
Considerable means great interms of size or amount: «The
company made a considerable
profit».
Substantial means of real importance, large in amount or
wealthy. If a company made «asubstantial profit», most native
English speakers would thinkthat this meant more than a considerable one.
data, datum
Data (Norw. data) means facts
and statistics collected for analysis or reference. Data is theplural form of datum. However,data is sometimes used as a
singular noun, like information, in general, non-scientific use:
«This data was vital». This use is
widespread in computer scienceand in data processing. Nevertheless, it is recommended toalways use data as a plural nounin scientific and formal writingor if you are referring to different types of data: «Oceanographic, meteorological and environmental data were gathered».
The BE pronunciation rhymes
with «waiter». In AE, there isboth this pronunciation and onethat is close to the Norwegian
pronounciation.
Datum (Norw. datum) means
one piece of information. The
most common use is a standardof comparison or reference pointin surveying: «This is our datum
line» (Norw. nullpunkt). Datumis rarely used.

Enlightening English
NTNU har ett tunneleringsmikroskop (STM) som begynner å dra påårene, og får snart et nytt. Anne
Borg ved Institutt for fysikk bruker
instrumentet til forskning innen
overflatefysikk.
FOTO: SYNNØVE RESSEM

Side 13 — Svart Cyan Magenta Gul

If you feel we have failed you in
any way, we shall be only too pleased to do it again – at no extra
charge (notice in dry cleaners)
No smoothen the lion
(notice in Czech zoo)

Do not use the diving board
when the swimming pool is empty (Sign by pool in Sri Lanka)
All fire extinguishers must be
examined at least ten days before any fire
(hotel notice)

14

UNIVERSITETSAVISA NR. 16 – 15. NOVEMBER 2001

Si din mening, men skriv kort! Innlegg kan sendes via e-post:
medieseksjonen@adm.ntnu.no. Innsendte manus kan bli forkortet.
Fortsett gjerne diskusjonene på nettet: ntnu.fritt-forum (tilgjengelig fra «Innsida»,
der alle innlegg blir lagt ut etter at avisa er trykket).

debattHeller gulrot enn pisk
Kjerstin Tobiassen tror
ikke at mer bruk av
tvang og pisk påstudentene vil løse
problemene i siv.ing.studiet.
I sitt innlegg i siste nummer av
Universitetsavisa med tittelen«dersom kvalitet er viktig» har
Kolbein Bell en rekke innvendinger mot gjennomføringen av
siv.ing.-utdanningen, og argumenterer for at Eivind Hiis Hauge og Julie Feilberg er de beste tilå heve kvaliteten på studiet.
Rektorvalget er over, så dette
innlegget er en utfordring til det
nye rektorparet.
NTNUs undervisningsstrategi er en god og viktig reform,som det ble lagt mye arbeid i,både fra universitetsledelsen og
engasjerte studenter. Nå begynner det virkelige arbeidet. Etsted å begynne for den nye rektoren er blant sine egne. Forrige
uke gikk leder av Gradsutvalget
for sivilingeniørutdanningen,
Kjell Malvik, ut og hevdet at«koking» er en god måte å lærepå. I sitt innlegg hevder Kolbein
Bell at «vi i dag har en del studenter i systemet som helt opplagt skulle gjort noe annet enn å
studere til siv.ing. ved NTNU»,
han påpeker studentenes lavearbeidsinnsats, vår målsettingom å komme ut av studiet med
best mulig karakterer ved lavest
mulig innsats og vår altfor godeklageordning. Det disse to har til
felles, er at de hevder at mer

tvang, mer bruk av pisken, er løsningen på problemet.
Jeg stiller meg for det første
undrende til et slikt negativt syn
på studenter, og for det andre
spør jeg: hvorfor er det slik?
Et uomtvistelig faktum er at
evalueringen former læringsprosessen. På NTNU får studenter sin evaluering i form av
en eksamen. Hva er eksamen?
På eksamen testes dine kunnskaper, du får muligheter til åvise hva du kan, og du testes i det
pensumet du skulle ha lært deg
i løpet av semesteret. Eksamen
er en mulighet, eksamen er riset
bak speilet, eksamen er universitetets måte å evaluere sine studenters kunnskap på.
Det syn at evalueringsformog læring henger sammen, gjenspeiles i NTNUs undervisningsstrategi, og det er dette læringssynet som ligger til grunn for denye evalueringsordningene som
foreslås. Dette læringssynetdeles dessverre ikke av alle. Det
finnes andre, konkurrerende syn,som at eksamen er en lekseprøve, en testing av dine kunnskaper på et gitt tidspunkt skilt fra
den forutgående læringsprosessen.
Min eksamen er noe mer ennen test. Den former min tilnærming til og arbeid med faget. Studenter er ikke dumme. Vi tilpasser oss det vi tror trengs for å
komme gjennom kurset og eksamen, og vi er spesialister på å
finne ut hva kravene som stilles
til oss, er på forhånd – og gjør
deretter akkurat det vi må.
Læringen blir derfor i stor grad
et resultat av hvordan kurset og
evalueringen er utformet.

Dagens eksamen er utformet påen slik måte at det lønner seg å«pugge», og det lønner seg å«koke». Så lenge du kan lese i ti
dager og få samme karakter som
etter å ha lest i ti uker, stimulerer ikke systemet til arbeid. Hva
med å finne eksamensformer
som stiller skikkelig krav til oss?
Dette ønsket må ikke forveksles med det å doble pensum
og antall øvinger eller øke kravene på skriftlig eksamen. Storarbeidsmengde, høyt tempo og
mange øvinger stimulerer ikke
nødvendigvis til god læring. Det
betyr heller ikke at vi ønsker åsenke de faglige kravene eller
forventet arbeidsmengde. Det
handler i stedet om å bruke gulrot i stedet for pisk, å motivere
framfor å straffe.
I høst har AltUnd, i samarbeid med Geografisk institutt,
gjennomført et prosjekt med
mappeevaluering. Hovedideen
med mappe er å erstatte en stor
avsluttende prøve som grunnlag
for evalueringen, med en rekke
oppgaver spredt utover i semesteret.
Denne evalueringsmåten får
følgende konsekvenser:
1. Du må arbeide gjennom hele
semesteret.
2. Du dokumenterer din egenfaglige utvikling – den første oppgaven vil antagelig være den dårligste, men ved å kunne peke påsvakhetene i denne, og det du nå
vet og ville gjort bedre, dokumenteres din faglige utvikling
ved hjelp av selvrefleksjon.
Din mulighet til å få en vurdering av dine reelle kunnskaper i faget er mye større ved å få
evaluert et omfattende arbeid,

enn ved en enkel skoleeksamen.
Mye arbeid, fordypning i fagene
og refleksjon over aktuelle problemstillinger lønner seg. Det
lønner seg rett og slett å lære,ikke å pugge.
Dagens metoder for læring
og undervisning er kulturelt
betinget, ikke pedagogisk begrunnet. Blant undervisere er
det mye tro og synsing, og det
eksisterer bisarre modeller og
forståelse av læringsprosessen.
Jeg kjenner svært få studentersom er fornøyd med det tilbudetde får i dag. Som studenter må vi
bli flinkere til å jobbe sammenog synliggjøre hva vi mener ogønsker: hvordan kan vi unngå atvåre hjertesukk og ønsker ikke
oppfattes kun som isolerte klager? Til dette trengs velbegrunnede og veldokumenterte innspill – og vi må helt klart bli flinkere til å benytte oss av universitetets kanaler for å få gjennomslag for våre synspunkt.
Så lenge systemet for prøving
av våre kunnskaper er så dårlig
som i dag, burde ingen studentha dårlig samvittighet for å beom en begrunnelse for karakteren sin.
På et universitet som ønsker
å satse på kvalitet, bør fokusetvære på kvalitet. Et universitet
som satser på kvalitet, bør habedre begrunnelser enn tradisjoner og økonomi for å opprettholde dagens eksamensordning.
Valg av evalueringsform og hvilken læringsprosess man oppnår
henger sammen, og derfor er detlæringsmålene som må bestemme hvilken evalueringsform vi
velger – ikke motsatt.
Vi står overfor store utfor-

dringer. Fundamentet for satsingen på nye evalueringsformer
er økonomi. Det er ingen vei
utenom at kvalitet koster penger. Problemet i dag er at det imange miljøer er utviklet en
sterk skepsis mot endring, forandring og nye ting. Årsaken ligger kanskje i en resignasjon –overarbeidet, dårlig økonomi,
stress og press og så kommer
ledelsen eller studentene kjaptog freidig og krever at man må«tenke nytt». Når økonomien og
rammebetingelsene er dårlige,
bites hundene.
Det er satt ned et utvalg som
skal jobbe med implementeringen av undervisningsstrageien.
Signalene om at dette arbeidet
prioriteres er gode, men signaler er ikke nok. Jeg er redd dette er en liten satsing i forhold til
det massive og systematiskearbeidet som må gjøres før vi kan
høste resultater. Dette krever
konkrete planer for gjennomføring, en aktiv oppfølging av fagmiljøene og ikke minst vilje til åsatse økonomisk. NTNUs ledelsefår en stor oppgave i å få Stortingog regjering til å forstå de reellekostnadene som følger av stortingsmeldingen. Det er naivt å
tro at strategier vil følges opp av
seg selv, men det er et lederansvar – på alle nivåer, å følge opp
de vedtatte strategiene.
Vår hovedutfordring vil bli åoverbevise om at evalueringsformen påvirker læringsprosessen, og skape aksept for at universitetets oppgave er å sikre
best mulig læring for sine studenter.
Kjerstin Tobiassen, AltUnd

Bjørn Sortland
er førsteamanuensis ved Institutt formarin prosjektering

i det akademiske
glasshuset

FørsteamanuensisBJØRN SORTLAND
er ny, fast skribent i denne spalten. Han skriverdenne gang om
prosjektet Eksperter i team og om
behovet for kulturendring.

Bør kreativitet og innovasjon væreobligatoriske fag?
I NTNUs visjon«Kreativ – konstruktiv – kritisk» er kreativitet løftet opp på
første linje. Hva
innebærer dette forundervisningen? Er
det mulig å undervise i kreativitet og
innovasjon? Har disse ordene i visjonen
noen betydning forundervisningskulturen ved vårt universitet?
Alle barn er født
kreative, men det
norske skolesystemet evner i liten
grad å utnytte dettepotensialet.
Næringslivet derimot
signaliserer at det
ikke er nok å værefaglig flink for desom skal konkurrereom de gode jobbene iframtida. Den som
søker jobb i industrien, må først og
fremst være end-

Side 14 — Svart Cyan Magenta Gulringsdyktig og fleksibel. Evnen til å kommunisere og å etablere gode samarbeidsrelasjoner er også viktig, og det samme er
evnen til å arbeide tverrfaglig. Det er vanskelig, eller kanskje helt umulig å utnytte kreative evner hvis forholdene ikke legges til rette for det. Alle de egenskapene
som industrien etterspør, er nødvendige
egenskaper hos hvert enkelt individ i en
gruppe hvis vi ønsker å få kreativiteten tilå blomstre.
Nyskaping og innovasjon i tverrfaglige team krever en helt annen kultur enn
den som dominerer ved dagens universitet. Vi har delt universitetene inn i smale disipliner, slik at hver professor harfått sitt fagområde å regjere. I dette systemet blir faglige tilnærmelser over revirgrensene sett på som konkurranse. Ansettelsesmekanismene og krav til merittering forsterker disse holdningene ved atevnen til å isolere seg og dyrke sitt fag(les faglig dyktighet) tillegges mye større
betydning, enn samarbeidsevne. Studentene er læregutter i dette systemet, og det
tar ikke lang tid før de tar etter sine læremestre; professorene.
Ved NTNUs idélaboratorium arbeider
vi med utprøving av alternative arbeidsformer med fokus på nytenkning og tverrfaglig samarbeid. Idélaboratoriet ble eta-

blert som et nytt og annerledes arbeidssted for prosjektteamene i Næringslivets
idéfond for NTNU, der tverrfaglige team
av stipendiater og forskere kunne samarbeide under kreativ prosessveiledning.
Idélaboratoriet har i økende grad blitt
tatt i bruk i undervisningen, for å gi studentene trening i kreative arbeidsformer
og arbeid i tverrfaglige team. Eksperter iteam er et eksempel på fag hvor det ligger meget godt til rette for å utvikle slike
ferdigheter hos studentene.
Formålet med NTNUs idélaboratorium er å utvikle kompetanse og ferdigheter i kreative prosesser. Det er ønskelig å bidra til at kreative metoder inngår
i den regulære undervisningen og forskningen ved NTNU, både som tema og somarbeidsform, og at NTNU framstår som etinnovativt kompetansemiljø overfornæringslivet. NTNU har sterke fagmiljø
innen fagområder som psykologi, pedagogikk, språk og kommunikasjon som ifellesskap kan utvikle et høyt forskningsmessig nivå på kreative metoder, og universitetet har en rekke fagmiljøer som
kan utprøve og videreutvikle praktisk
metoder innenfor eget fagfelt. Idélaboratoriet har som langsiktig strategi å bidra
til denne prosessen ved å framstå som enarena for slik forskning og utvikling.

Kungliga Tekniska Högskolan, KTH,
i Stockholm vil i januar åpne sitt «Learning lab» som en del av det nye biblioteket. Learning lab består av en rekke rom
med radikalt nye romløsninger, og hvor
det er lagt til rette for utstrakt bruk av
video og internett-teknologi. Rektor
Anders Flodström påpeker viktigheten av
å lære på nye måter, og ser en stor nytte
i et nordisk samarbeid på dette feltet.
Kreativitet, kommunikasjon og samarbeid henger nøye sammen, og representerer ferdigheter og holdninger som
man i liten grad kan lese seg til. Det er
ikke lett å endre menneskene for å øke
kreativiteten i en gruppe eller et miljø,
men man kan gjøre noe med omgivelsene,eller rammene. For at mennesker skal trives og utvikle seg optimalt i all faser av
livet, må de finne anvendelse for sine kreative ressurser. Det handler om å legge tilrette for engasjement og skaperglede, om
en åpen mental innstilling, om oppmerksomhet og omtanke for andre, om kritiske holdninger, og om initiativ til å utvikle kreative rom for seg selv og andre. Det
handler om å endre kulturer slik at kreativitet og innovasjon kan inngå som etnaturlig element i både undervisning og
forskning.

15

UNIVERSITETSAVISA NR. 16 – 15. NOVEMBER 2001

En klarnøkkelperson
Steinar Johansen er vår lokale St. Peter.
Han sitter med nøklene – ikke til hele universet,
men til hele universitetet.

fra biblioteket
Driftsrapport
Universitetsavisas
serie med små glimt
fra driftens avdelinger –vi presenterer menneskene
som får universitetet tilå «gå rundt».

Offentlig statistikk– hvordan finne fram

Til sammen er det 20 000 dører ved
NTNU, og Steinar Johansen holder
styr på dørlukkere, låser og nøkler
til alle disse. Her inngår også spesiallåser for dodører, arkivskap, garderobeskap og lignende.
Johansen har levd en omflakkende og kummerlig tilværelse
siden han begynte som den første
låsesmed ved NTH i 1987. Arbeidsoppgavene og ansvaret har økt jevnt
og trutt, og Johansens lille gruppe
teller nå tre personer.
Ved påsketider flyttet nøkkelgjengen inn i trivelige og romslige
lokaler på Lerkendal. Dermed har
Johansen endelig fått dagslys inn
på kontoret, etter å ha sittet i mange
år uten vindu.

Hjelper TrioVing. Skilting av
dører og en del glassarbeid hørerogså under gruppens ansvarsområde, og det arbeides nå med åsamle hele aktiviteten.
De 20 000 dørene omfatter 50
ulike låssystemer, og alle deler ogtilbehør er nå oversiktlig samlet ireoler. Låssystemene har endret seg
betraktelig i løpet av de årene universitetet og dets forløpere har
eksistert, og Johansen har tatt varepå mye gammelt materiell for å
kunne holde gamle låser i virksomhet. Det har faktisk hendt at hovedleverandøren av nøkler og låssystemer, TrioVing, har bedt Johansenom hjelp.
For datastyrte, elektroniske dørlåser nøyer Johansen & Co seg med
å ta hånd om mekanikken, og overlater elektronikken til de eksterne
leverandørene.
«Hestnøkler» kaller Johansen denne hanken med nøkler fra et av de eldste husene på Gløshaugen, Teoretisk fysikk på bakken ut mot Elgeseter.
FOTO: ARNE ASPHJELL

I denne spalten vil vi i tidaframover gi deg tips og rådom hvordan du får mest glede og
nytte av ditt universitetsbibliotek.

ARNE ASPHJELL
arne.asphjell@adm.ntnu.no

Bestill julekort nå!
Informasjonsenheten tilbyr også i år
et flott 4-siders julekort til bruk foralle enheter ved NTNU.

Når vi hører ordet statistikk,
tenker vi som regel på innsamlede tallopplysninger, vanligvis
presentert i tabellform eller grafisk framstilling.
Vi skiller mellom periodiskemålinger, for eksempel folketellinger, og løpende tellinger, foreksempel dødelighetsstatistikken. Selv om den løpende statistikken er godt utbygd, kan den
ikke erstatte de periodiskemålingene som gir mer informasjon om hver enkelt enhet.
Offentlig statistikk er en av
de viktigste informasjonskildene
vi har. De fleste land har et statistisk sentralbyrå, og arbeidet
med å få til internasjonale statistiske standarder pågår hele
tiden, slik at årbøker og folketellinger i hovedtrekk har samme form verden over. Stadig mer
statistikk blir tilgjengelig på nettet.

Norsk statistikk.
Statistisk sentralbyrå (SSB) er
utgiver av den offisielle norske
statistikken. Hovedserien kalles NOS: Norges offisielle statistikk. Serien har flere årlige
publikasjoner med tabellstatistikk for de fleste samfunnsområder.
SSB på nettet (www.ssb.no), innganger på web’en:• Statistikk etter emne (systematisk). Her ligger også all ny
statistikk.
• Ny statistikk (kronologisk).
Det nyeste først.
• Veiviseren (alfabetisk).
• Søk.
• Publikasjoner (noe fulltekst,
noe bibliografisk).
• Regional statistikk. Nøkkeltall
for kommunene. Ennå ikke
komplett.
Statistisk årbok kan være etlurt sted å starte når vi leter
etter tallopplysninger om norske forhold. Den har tabell- og
figurregister og et alfabetisksakregister som gjør den lett åfinne fram i, og den gir henvisning videre til hvor tallmaterialet er hentet fra, slik at vi kan
finne fram til mer utfyllende statistikk. Statistisk årbok ligger
på byråets nettside.

Andre sentrale norske
statistikk-kilder.
NSD – Norsk samfunnsvitenskapelig datatjeneste (www.
uib.no/nsd) er et serviceorgan for
norsk forskning. Den inneholder
blant annet resultater fra alle
stortingsvalg etter krigen og tilsvarende informasjon om stortingsrepresentantene.

Pris for ett kort m/konvolutt: 5 kroner.
Bestillingsfrist: mandag 26. november
Leveres ca. 1. desember.
NB: Begrenset opplag.
Bestill per e-post: info@adm.ntnu.no
Dette MÅ med i bestillingen:- Antall kort
- Intern-adresse og navn på mottaker- Hvem regningen skal sendes til

På forsiden er det stanset ut en sirkel
slik at utsnittet av skulpturen på side 3
synes gjennom. På side 2 er det en julehilsen på norsk og engelsk. Det er satt av
god plass til egne hilsener.

Motiv: Skulpturen «Solprosjekt» av
Gunnar H. Gundersen.

Se også www.ntnu.no/info/julekort/

DBH-statistikk database(www.nsd.uib.no/dbhvev) er en
database for statistikk om høyere utdanning. Statistikken er
basert på innrapporterte data
fra institusjonene, og omfatterorganisasjonsdata, studentdata,økonomidata, personaldata, arealdata og data om studietilbud.

andre statistiske byråer (www.
ssb.no/lenker). Det er en alfabetisk liste som dekker hele verden.

Organisasjoner/institusjoners statistikk.
De fleste større institusjoner ogorganisasjoner har egne hjemmesider på Internett, og mange
presenterer egen statistikk,
rapporter, årsmeldinger.

Internasjonal statistikk.
Spesialstatistikk, sjekk hjemmesidene til de store organisasjonene.

Hvordan finne fram?
SSB – Spør biblioteket (www.
ssb.no/ biblioteket)
Fra hjemmesida til SSB kan
du sende epost til SSBs bibliotek hvis du har spørsmål vedrørende statistikk eller byråets
hjemmeside.
Hvordan finne fram til aktuelle
web-adresser?
• Søke opp aktuelle etater /organisasjoner vha søkemotor, foreksempel Alta Vista (www.altavista.com) eller Kvasir (kvasir.sol.no/).
• Bruke linker fra en etats/organisasjons hjemmeside, foreksempel SSBs webtjenere(www.ssb.no/lenker).
• Norske Internett-ressurser
med statistikk (www.ssb.no/lenker).
• Andre statistikkilder (www.
ssb.no/lenker).

Hvilken kilde skal
brukes?
Statistikk fra ett land:
Er du ute etter statistikk fra ett
land, velg fortrinnsvis nasjonal
kilde. Det gir ferskere og mer
detaljerte data.
Statistikk fra flere land:
Velg internasjonal kilde. Gir
sammenlignbare data.
• Eurostat for statistikk om EUland (http://europe.eu.int/en/
comm/eurostat).
• OECD for Europa + Japan,
USA, Australia (http://www.
oecd.org/).
• FN med underorganisasjoner
for hele verden (http://www.un.
org/).
For mer utfyllende informasjon, se: http://www.ub.ntnu.
no/ess/til_opplysning/to_nr5_info.php

Utenlandsk statistikk.
Her finnes en lenke på hjemmesiden til Statistisk sentralbyrå som heter Web-tjenere ved

Side 15 — Svart Cyan Magenta Gul

Kari Sandø«Så dra for all del til Oslo, Bergen eller Tromsø.
Det er nok av arbeidsløse litteratur- og språkvitere».

baksidaGrunngitt oppfordring til NTNU-kritiker Jardar Eggesbø Abrahamsen
fra psykolog Sturla Molden på ntnu.fritt-forum

Overraskendefra
Froskingsrådet

Fredag ettermidagsblues
Evaluerings- og eksamensuka
har vart lenge, lenge, leenge. Og
nå er det paneldebatt, debattpanel, panerte debattanter. Og
det er fredag ettermiddagsblues
med professor Kjell Malvig som
solist på lysarkprosjektør. Og i
kompet stiller fra venstre student Kjerstin Tobiassen, samt
professorene Christian Thaulow
og Rigmor Austgulen. Og det er
fredag ettermiddagsblues og
snart er det helg, helg, helg!

Det finnes mange gode sakerå kjempe for. Norges forskningsråd har funnet en noe
overraskende ny en. I en epost som ble sendt land og
strand rundt den 1. november, forteller Rådet at styret
nettopp har vedtatt å anbefale at det skal opprettes et nytt
nasjonalt organ, Nasjonalt
utvalg til fremme av vitenskapelig uredelighet.
Vi takker redaktøren av«Mykje Merkeleg Mål i
Media» for tipset og anbefaler alle som er interessert itekstlingvistiske godbiter åsurfe innom http://www.hf.
ntnu.no/nor/jenshau/MMMM/
mmmaal.htm.

FOTO: ARNE ASPHJELL

Kaffeplantasje
i Sentralbygg II
Amanuensis Arvid Dalehaugpå Bygg- og anleggsteknikk
har en frodig kaffebusk på
kontoret sitt. Avlingen er pålangt nær nok til å tilfredsstille det lokale behov for denedle drikk. Men Dalehaug harbevist at det kan dyrkes kaffebønner på Gløshaugen, og at
det er et tålmodighetsarbeid.
Det var kaffegrossisten Frielei Bergen som på slutten avåttitallet tilbød bønner til desom ville prøve å dyrke kaffe
selv. Seks halve bønner var
utgangspunktet for den frodige planten som nå bærer frukt
i toppetasjen på Sentralbygg
II.
– Planten tåler ikke kulde
i det hele tatt, sier plantasjeeieren. – Kommer et blad i
kontakt med vinduet, blir det
svart med en gang.

AV-utstyr stjålet
Audiovisuelt utstyr for for rundt
220 000 kroner er stjålet fra
NTNU i løpet av det siste halve
året. Problemet er økende.
– Det er blitt mer utstyr i
auditoriene de siste årene. Dette har tydeligvis tyvene lagt
merke til, sier overingeniør
Frank Børø ved Studieavdelinga.
Teknisk avdeling vil nå prøve å finne nye måter å sikre seg
mot tyverier. Børø vil ikke si noenærmere om hvilke tiltak det er
snakk om, men forsikrer at problemet tas svært alvorlig.
I perioden april-november iår har tyver fått med eg fem
videospillere, en DVD-spiller, en
forsterker og en trådløs mikrofon. Samtlige tyverier er politianmeldt.

FOTO: ARNE ASPHJELL(Nesten) nye fakultetsdirektører

Anne-Ma Hogstad og Erik Lund

Anne-Ma Hogstad er utpekt som
direktør for det nye «Fakultet for
informasjons- og kommunikasjonsteknologi», og Erik Lund
blir direktør for «Fakultet foringeniørvitenskap og teknologi».
Særbehandling var stikkordet
for Universitetsavisas rapportom eksamensavvikling høsten
1991. Noen studenter ville sitte i iskalde rom; noen måtte
være mutters alene bak enveisspeil; noen insisterte på å medbringe en saccosekk (noen som
husker dem?) – mens andre
igjen var avhengig av en rask
joggetur hver time eller så.

Akkurat det siste medførte ateksamenskontoret på Dragvollmåtte teste om eksamensvakta hadde god nok kondis til å
følge opp den nervesvake, men
formsterke eksamenskandidat.
– Vi forsøker å gi all den støtte
studentene trenger, sa Karin
Lange Telhaug ved eksamenskontoret til Universitetsavisa
den 21. november 1991.

Hogstad leder i dag Fakultet forfysikk, informatikk og matematikk, mens Lund er sjef for Fakultet for bygg- og miljøteknikk.
Fakultetsomleggingen som trer ikraft ved årsskiftet fører til atfire fakultetsdirektører blir overført til nye stillinger som seniorrådgivere. Åge Søsveen (Maskin), Brita Børve (Marin) og Birger Hoggen (Geofag) skal heretter jobbe i sentraladministrasjonen, mens Trygve Karlsen (Elektro) havner i det nye IKT-fakultetet.

Ingen UA-premie denne gang
Universitetsavisa fikk i år god
omtale av juryen, men ingen premie i Kommunikasjonsforeningens konkurranse om å bli «Årets
bedriftsavis.» Avisa ble i fjorkåret til Norges beste internavis
og fikk også i år 9 av 10 mulige
poeng i bedømmelsen. Men det
holdt likevel ikke til en plass påpallen. Helt til topps i år gikk
«Postavisen». Totalt var det 49
deltakere i klassen.

I juryens vurdering heter det
blant annet at «Universitetsavisa holder fremdeles høy standard med nyhetssaker over etstort register». Det vanker ros
til både gode reportasjer, myedebattstoff og kreative titler, men«...når avisen ligger på et så høytnivå, stiger også forventningene.
Vi hadde gjerne sett utvikling av
noen nye element i innhold og
form.»

Utgis av Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet
Distribueres i 13 000 eks. annenhver fredag i vår- og høstsemesteret.
REDAKTØR: Jan Erik Kaarø
REDAKSJONSSEKRETÆR: Lisa Olstad
ANSVARLIG REDAKTØR:Info.direktør Anne Katharine Dahl

REDAKSJON: Medieseksjonen,
Informasjonsenheten
LAYOUT: Hege Pedersen, NTNU-trykk
TRYKK: ST-Trykk AS, Orkanger

Side 16 — Svart Cyan Magenta Gul

POSTADRESSE: Universitetsavisa,
Info.enheten NTNU, 7491 TrondheimBESØKSADRESSE: Info.huset på
Gløshaugen (O.S. Bragstads plass 1)

TELEFON: 73 59 55 40
TELEFAKS: 73 59 54 37
E-POST: medieseksjonen@adm.ntnu.no

på siden

Forfall
Nylig inntraff to store forskningsbegivenheter omtrent samtidig i kongeriket. Forskningsrådet gjorde unna første runde iutvelgelsen av nasjonale sentra
for fremragende forskning, og
Kristopher Schau gjennomførte
et eksperiment i menneskelig
forfall. Opptil 100 000 mennesker så daglig på NRK2 at fråtseforsker Schau drakk sokkesuppe, spiste en føflekk og skrapet belegg av tissen sin. Vel ute
av grisebingen fredag kveld gikk
ferden sporenstreks til «Først &sist» på NRK1. Til sammenligning ble Forskningsrådets jakt
på landets mest fremragende
forskningsmiljøer omtalt på
dødsfallsiden i Adressa – og på
Innsida. Likevel fikk ikke Christian Hambro noen invitasjon fra
Fredrik Skavlan.
Hvor mange leksjoner trenger egentlig Forskningsrådet før
det skjønner hva som skal til forå prege de store medienes dagsorden? All ære til forskningsdager og nysgjerrigperer, men
akustikk, biopolymerer, hydrodynamikk og denslags er jo komplett usexy og uinteressant fordeg og meg.
Gransk heller noe vi kan forstå. Det er flusst opp av gode
forskningstemaer som kan gi oss
ny viten om Meg & Kroppen
min. Personlig har vi i mange år
ført arkiv over vitenskapsstoff
som massemediene faktisk vierspalteplass. Her er noen eksempler;• «Pub-besøk er terapi formenn.»• «Høye menn har best drag pådamene, tjener mest og trives
best med seg selv.»• «Gifte menn får større oppmerksomhet fra det motsatte
kjønn, enn ugifte.»• «Det er ikke bare middelaldrende menn med hentesveis
og liten snurrebass som ser på
pornofilm.»• «Menn er minst syke når dejobber på en arbeidsplass med
jevn kjønnsfordeling.»• «Menns hjerne er mer ensporet enn kvinners.»
I disse helt tilfeldig utvalgteeksemplene må det da ligge
myriader av gode ideer til oppfølgende prosjekter, som en friskus i hvit frakk kunne ha forsket videre på i et Senter for
fremragende navlebeskuelse på
Karl Johan. I likhet med NRK
bør jo Forskningsrådet vise
befolkningen og stortingspolitikere på lunsjvisitt hva alle skattemillionene brukes til.
Nei glem Nobipol og ultralyd i MR. Den svenske professoren Sven Öhman har fullstendig rett når han hevder at popularisert framstilling av vanskelig forskning uansett blir svindel. «Forskningsformidling» er
jo egentlig bare science fiction,
hevder svensken og underbygger sitt poeng med følgende
spørsmål: «Vis meg hvordan
relativitetsteorien kan forenkles og forklares populært.»Så da er det vel like godt
først som sist å la være å prøve,
og i stedet overlate alt til forfallet.