Illustrasjon produsert for SmartGrid laboratorium i samarbeid mellom SINTEF og NTNU (Oxygen)

NTNU er et internasjonalt orientert universitet med hovedsete i Trondheim og campuser i Ålesund og Gjøvik.
NTNU har en teknisk-naturvitenskapelig hovedprofil, en rekke profesjonsutdanninger og en stor faglig bredde somogså inkluderer humaniora, samfunnsvitenskap, økonomi, medisin, helsevitenskap, utdanningsvitenskap, arkitektur,
entreprenørskap, kunstfag og kunstnerisk virksomhet.
NTNU har åtte fakultet, vitenskapsmuseum og universitetsbibliotek, 42 000 studenter og 7400 årsverk (ansatte).

NTNU har fire tematiske satsingsområder for forskning i 2014–2023 innen bærekraft, energi, havrom og helse.
Universitetet er i tillegg vertskap eller partner for 35 større forskningssentra.
NTNU har om lag 9 prosent utenlandske studenter og et bredt internasjonalt nettverk. Det finnes eget NTNU-kontor i
Brussel (sammen med Universitetet i Bergen og SINTEF).
7491 Trondheim | Tlf: 73 59 50 00

Trondheim | Gjøvik | Ålesund

www.ntnu.no

NTNU – Årsrapport (2019–2020)

NTNU satser på innovativ utdanning, spesielt økt bruk av studentaktive læringsformer og digitalisering.

Årsrapport (2019–2020)Årsrapport (2019–2020)
Ved NTNU – Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet skapes
kunnskap for en bedre verden og løsninger som kan forandre hverdagen.

Årsrapport (2019–2020)Årsrapport med årsregnskap for 2019, samt planer for 2020.
Godkjent av NTNUs styre i styremøte 12. mars 2020.

NTNU – Kunnskap for en bedre verdenÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

3

INNHOLDSFORTEGNELSE
1

STYRETS BERETNING

62

INTRODUKSJON TIL VIRKSOMHETEN OG HOVEDTALL

10

3
3.1
3.2
3.3
3.4
3.5

ÅRETS AKTIVITETER OG RESULTATER
Oppsummering ..........................................................................................................................
Gjennomføring av årsplanen for 2019 .......................................................................
Ressursgrunnlaget i 2019 ...................................................................................................
KD sine styringsparametere ..............................................................................................
Rapport på øremerkede bevilgninger ........................................................................

14
14
18
45
46
56

4

STYRING OG KONTROLL I VIRKSOMHETEN

60

5
5.1
5.2
5.3
5.4

FELLESFØRINGER«Inkluderingsdugnaden» .....................................................................................................
Anskaffelser og arbeidslivskriminalitet ......................................................................
Sikkerhet og beredskap .......................................................................................................
Likestilling, mangfold, diskriminering og tilgjengelighet ................................

63
63
63
65
66

6
6.1
6.2
6.3
6.4
6.5

VURDERING AV FRAMTIDSUTSIKTERÅrsplanen for 2020 ..................................................................................................................
Revidert utviklingsavtale med KD ..................................................................................
Budsjett for 2020 ......................................................................................................................
Campusutviklingsplaner og større byggeprosjekter .........................................
Overordnet risikovurdering ...............................................................................................

73
73
73
74
75
77

7
7.1
7.2
7.3
7.4
7.5
7.6
7.7
7.8

ÅRSREGNSKAPET
80....................................................................
Styrets kommentarer til årsregnskapet
80
Prinsippnote SRS ....................................................................................................................... 82
Resultatregnskapet ................................................................................................................. 86
Balanseregnskapet .................................................................................................................. 87
Kontantstrømoppstilling ...................................................................................................... 89
Bevilgningsoppstilling ............................................................................................................ 90
Noter ................................................................................................................................................. 92
Tabeller ........................................................................................................................................... 108

8

ALFABETISK LISTE OVER UTTRYKK OG FORKORTELSER110MERKNAD: Alle dataserier som er presentert i rapporten viser summen av fusjonspartnerne. Det betyr at NTNUs resultater for 2016 og utoversammenlignes med resultatene for fusjonspartnerne sammenlagt for årene før fusjonen. Dette er i tråd med måten KD har tilrettelagt datagrunnlaget
for rapportering på DBH (Database for statistikk om høyere utdanning/KD-portalen).

1. Styrets beretning
I 2019 gjennomførte styret 8 ordinære og 2 ekstraordinære styremøter,behandlet 55 saker og fikk 31 orienteringer. Styrets medlemmer fremgår av
oversikten til høyre.
Styret behandlet flere ansettelsessaker i 2019, hvorav den viktigste var å ansette
ny rektor da Gunnar Bovim valgte å fratre sin stilling i august 2019. Anne Borg
ble da konstituert som rektor og ble senere ansatt i et åremål som går frem til
1. august 2025. Anne Borg tiltrådte rektorstillingen umiddelbart etter
styrevedtak i desember. Borg er NTNUs første kvinnelige rektor.

MEDLEMMER ISTYRET I 2019:
Eksterne representanter:• Styreleder Svein Richard
Brandtzæg
• Nina Refseth• Nils Kristian Nakstad• Maria StrømmeInterne representanter:
Representanter for devitenskapelige ansatte:• Kristin Melum Eide
• Tim Torvatn• Aksel Tjora
Representanter for studentene:• Per Kristian Røkkum Berget• Karoline Abildsnes
Representant for midlertidig
vitenskapelige ansatte:• Ewa Morsund
Representant for deteknisk-administrativt ansatte:• Kjersti Møller
PHOTO: KNUT TRØIM/NTNU

For 2019 vedtok styret en årsplan med fem hovedoverskrifter. Beskrivelsen
av gjennomføring av årsplan er knyttet opp mot disse. Som en integrert del avårsplanen har organisasjonen arbeidet med målene i utviklingsavtalen med
Kunnskapsdepartementet (KD). Overordnet sett er styret fornøyd med samletmåloppnåelse i 2019. Årsrapporten viser at vi har nådd mange av målene
vi satte oss for året, eller har gjort vesentlige fremskritt sammenlignet medfjoråret.
Utviklingsavtalen med KD ble inngått i 2017, like etter fusjonen, og felles foralle målene i avtalen er at de har vært viktige for å realisere fusjonsgevinster.
Vi registrerer en positiv utvikling på avtalens områder. Styret ønsker å benytte
anledningen til å gi honnør til både medarbeidere, ledere og tillitsvalgte for godt
utført arbeid.
GJENNOMFØRING AV ÅRSPLANEN FOR 2019
1. Sterke fagmiljø
Sterke fagmiljø er fundamentet for NTNUs virksomhet og avgjørende forå realisere strategien. Siden fusjonen har det vært arbeidet systematisk
med styrking av fagmiljøene innen utdanning, forskning og nyskaping.
Den pedagogiske kompetansen er løftet og synliggjort gjennom etnytt meritteringssystem og et forbedret tilbud innen utdanningsfaglig
basiskompetanse. Studieprogramledernes rolle og kompetanse er styrket.
Innenfor forskningsfeltet er det jobbet med faglig utvikling gjennom
bevisstgjøring omkring forskningskultur, publisering og betydningen av
internasjonalisering. En betydelig vekst i rekrutteringsstillinger har værtprioritert, og fakultetene har arbeidet godt med kvalitet i ph.d.-utdanningen.
Gjennom Toppforskningsprogrammets virkemidler er arbeidet med utvikling
av talenter og spissmiljøer forsterket. Nyskapingsfeltet har fått en tydeligere
posisjon gjennom etablering av prodekanstillinger for nyskaping ved alle
fakulteter og etablering av sentralt innovasjonsutvalg. Økosystemet for
innovasjon og kommersialisering er i tillegg videreutviklet bl. a. gjennom
ansettelse av innovasjonsledere i fagmiljøer og økte midler for ideutvikling og
pilotering gjennom NTNU Discovery. God rekruttering og karrieremuligheter
har stor betydning for utviklingen i fagmiljøene, og EU-kommisjonens tildelingav «HR Excellence Award» i 2019 er en anerkjennelse av NTNUs innsats på detteområdet.
Styrking av fagmiljøene gjennom faglig integrasjon har vært helt sentralt forå hente ut gevinster av fusjonen. Det er særlig tre områder som har bidratt til
faglig integrasjon; et betydelig arbeid med studieporteføljen, samlokaliseringog forbedring av digital infrastruktur for samhandling og tverrcampusundervisning.

6ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

Resultatene av arbeidet de siste tre årene har løftet store deler av virksomheten
i bredden, noe som er avgjørende for å få enda flere spissmiljøer på sikt. Sålangt er resultatene stabilt gode, med positive tendenser i retning av flere
publikasjoner, flere og bedre søknader til EU og vekst innen bidrags- og
oppdragsfinansiert aktivitet. Innen nyskapingsfeltet ser vi nå resultater fra
tidligere inngåtte samarbeidsavtaler i form av økt BOA-aktivitet, samtidig som
det er en økning i prosjekter for innovasjon i offentlige sektor. Innen utdanninger det foreløpig for tidlig å se resultatene, men et løft i den faglige bredden
forventes å gi effekter også på disse feltene.
Sterke fagmiljø krever også gode arbeidsmiljøer. NTNU har vært gjennom
krevende år med omstilling og omorganisering, og det er derfor gledelig at
arbeidsmiljøundersøkelsen i 2019 viser en forbedring siden 2017 for NTNU
samlet. Det tyder på at ledere og ansatte har jobbet målrettet for å få den nye
organisasjonen til å virke. Samtidig ser vi at det er forskjeller innenfor NTNU,
og dette følges opp gjennom systematisk arbeid. Samlokaliseringsprosessene
har vært krevende, men mange fagmiljøer opplever at de har gitt et positivt løft.
Styret har også fulgt opp KDs oppfordring om å intensivere innsatsen for å få
ned midlertidighet ved NTNU, og tallene viser at vi er i ferd med å forbedre oss.
Det siste året har styret spesielt fulgt arbeidet med å gjenopprette et forsvarlig
arbeidsmiljø ved ett av instituttene. Erfaringene fra slike krevende og langvarige
prosesser understreker viktigheten av å jobbe forebyggende med det
psykososiale arbeidsmiljøet.
2. Styrket tverrfaglighet og samspill
Styret er opptatt av at NTNUs fagmiljøer i økende grad må ta i bruk sin kunnskap
i samspill med samarbeidspartnere og samfunnet for øvrig, og at det tverrfaglige
samarbeidet internt må forbedres.
I 2019 behandlet styret en rekke saker om innovasjon. Det er styrets oppfatningat nyskapingsfeltet de siste årene har gjennomgått et skifte, fra å være etnoe fragmentert område preget av ulike tiltak, til å bli en strukturert del av
virksomheten og verdikjeden for realiseringen av samfunnsoppdraget.
Styret vektlegger betydningen av internasjonalisering, og 2019 var definert
som internasjonaliseringens år. Internasjonalisering var et av temaene på
NTNUs årlige ledersamling på Oppdal og i rektors dialogmøter med fakultetene.
Høsten 2019 samarbeidet NTNU og Sintef om en samling i Brussel, hvor merenn 100 toppledere fra norsk næringsliv og forvaltning deltok sammen med
representanter fra EU-kommisjonen. På møtet ble det utviklet et samlet innspillom innretningen av Horisont Europa fra de norske aktørene.
Vitenskapsfestivalen «The Big Challenge» var NTNUs store satsing på
allmenformidling i 2019. Programmet omfattet populærvitenskapelige foredrag,utstillinger og konserter. Festivaler er ressurskrevende, og det må gjøres en
helhetlig vurdering av hvilke kanaler det skal satses på framover i lys av NTNUsmålsettinger.
3. Framtidens studietilbud og livslang læring
Det er gjort et omfattende arbeid med studieporteføljen de siste årene.
På styrets seminar i august ble NTNUs innspill til stortingsmelding omarbeidsrelevans i utdanning diskutert. Arbeidet med utvikling av et framtidsrettet
studietilbud og tilrettelegging for livslang læring har hatt stor betydning for faglig
integrasjon, og styret er tilfreds med arbeidet som gjøres for at studentene
skal få et godt studietilbud med tydelig arbeidsrelevans, samt å øke bruken
av innovative og studentaktive lærings- og vurderingsformer. Kombinert medÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

7

styrket pedagogisk kompetanse hos våre ansatte og videreutvikling av godelæringsmiljøer, forventer vi at dette vil bidra til kvalitetsheving, fortsatt gode
søkertall og på sikt også bedre gjennomstrømmingen og redusere frafallet i
studiene.

Lærerstudent i praksis på en barneskole.
FOTO: FOTOGRAF ELIN IVERSEN

4. Fornyelse av infrastruktur for lærings- og arbeidsmiljøer
NTNU har gjennom campusprosjektet, i kombinasjon med nye tekniske
løsninger og organisasjonsutvikling, en unik mulighet til å fornye infrastrukturen
for både lærings- og arbeidsmiljøer. Viktige milepæler i planleggingsarbeidet
ble nådd i 2019, og styret gleder seg over at regjeringen nå har gitt nødvendige
bevilgninger for videre arbeid og at arbeidet går over i en ny fase. Styret menerat et solid planleggingsarbeid med blant annet utredninger, høringer, piloter og
følgeforskning danner et svært godt grunnlag for videreutvikling på området.
5. Effektive og moderne støttefunksjoner
Fagmiljøene har behov for effektive og moderne teknisk-administrative tjenester
med riktig kvalitet. Arbeidet med digitalisering og prosessforbedring har fortsatti 2019, og det er implementert en rekke nye løsninger som støtter opp om
utdanning, forskning og administrasjon. Nye løsninger bidrar til bedre kvalitet,effektivitet og samhandling. Det må arbeides videre med å finne gode modeller
for kostnadsdekning og gevinstrealisering. Styret merker seg at NTNU bidrar
vesentlig til utvikling av nye sektorløsninger gjennom Unit. Dette er viktige
investeringer for framtiden.
RESSURSBRUK OG INTERNKONTROLL I 2019NTNU hadde en vekst i ressursgrunnlaget i 2019. En vekst både i bevilgningenfra departementet og økt bidrags- og oppdragsfinansiert aktivitet bidro til envekst i antall ansatte på 2,7 % til cirka 7.600 årsverk. Det er styrets vurdering at
den akkumulerte effekten av avbyråkratiserings- og effektiviseringskuttet (ABE) i
bevilgningen merkes godt i organisasjonen, og vil følge det videre arbeidet med
dette tett.

8ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

Etter anbefaling fra NTNUs internrevisjon, arbeider NTNU med å etablere etsentralt varslingsmottak som innfrir nye lovkrav gjeldende fra 2020 mht. hvem
som kan varsle og hva som anses som «kritikkverdige forhold». Forsvarlighåndtering av seksuell trakassering har stått i fokus. Det pågår også arbeid
med å implementere et helhetlig rammeverk for informasjonssikkerhet,internkontroll og risikostyring.
Styret får jevnlig oppdatering om gjennomføring av planer og budsjetter
gjennom tertialvise virksomhetsrapporter og årsrapporten. Styret mener NTNU
har tilfredsstillende styring og kontroll, og forvalter ressursene forsvarlig og
effektivt.
PRIORITERINGER 2020
En organisasjon som NTNU krever kontinuitet i arbeidet med å realisere
strategiene. Styret har derfor vedtatt en årsplan for 2020 som holder fast ved
de fem hovedområdene fra 2019. Vi har startet på store oppgaver, ansatteog ledere har nedlagt en betydelig innsats og organisasjonen er i god driv.
Mye pågående utviklingsarbeid må fortsette inn i 2020, og det er nødvendig å
fortsette arbeidet med full kraft med å hente ut gevinstene av fusjonen, og åutvikle en campus for fremtiden.
Etter mottak av tildelingsbrevet for 2020 har styret også iverksatt arbeid med
revisjon av utviklingsavtalen med KD. Alle de fem målene ønskes videreført,
men innholdet oppdateres og justeres, under hovedoverskriften «Bærekraft og
kvalitet».
Trondheim, 12. mars 2020.

Merk: På grunn av situasjonen med koronaviruset SARS-CoV-2 deltok styreleder og flere av styremedlemmene på styremøtet via Skype, og
har derfor ikke fysisk signert protokollen.

ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

9

2. Introduksjon til virksomhetenog hovedtall
Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet (NTNU) er en ung institusjon med
en lang historie. NTNU er i dag Norges største universitet, med historie tilbake
til 1910 og røtter tilbake til 1760 og Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab(DKNVS).

FOTO: NTNU INFO/MENTZ INDERGAARD.

NTNUS STYRKE ER
VÅR TEKNISK-NATURVITENSKAPELIGEHOVEDPROFIL
KOMBINERT MED
FAGLIG BREDDE OG
TVERRFAGLIGHET.

Hovedsetet ligger i Trondheim, med campuser i Gjøvik og Ålesund. NTNU
har åtte fakulteter samt enheter som NTNU Vitenskapsmuseet og NTNU
Universitetsbiblioteket. I 2019 hadde NTNU 41.900 studenter og en bemanningpå 7.600 årsverk.
VÅR VISJON: KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN
Kunnskap gir mennesker muligheter og innflytelse, og er et fundament for å ta
gode valg. Kunnskap inspirerer og utfordrer, endrer holdninger, tenkemåter og
hvordan vi ser verden. Demokratiet vårt styrkes av en opplyst debatt. Kunnskap
utviklet ved NTNU skal komme fellesskapet til gode, og man skal kunne stole påat kunnskap fra NTNU er kommet frem i tråd med normer for utvikling av god
vitenskap.
Kunnskap og teknologiutvikling gir muligheter for å øke den bærekraftige
verdiskapingen og for å finne svar på store utfordringer. Verden har gjennom FN
blitt enige om 17 bærekraftsmål. NTNU vil bidra aktivt til å nå bærekraftsmålene.
SAMFUNNSOPPDRAGETSamfunnsoppdraget rommer både de forventningene omverdenen har til oss og
de samfunnsoppgavene vi selv ønsker å løse. Vi har et generelt oppdrag som erlikt det andre universiteter har, og et spesielt oppdrag som gjør oss unike.

Pepper er det som kalles
en humanoid robot. Han
har menneskelig fasong og
snakker ulike språk. Det
finnes mange eksemplarer
av «arten» og NTNU iÅlesund eier en av dem.
FOTO: SISSEL ARHAUG BASSO/NTNU

Vårt generelle oppdrag
Som universitet har NTNU et ansvar for å frembringe nye perspektiver
for langsiktig, grunnleggende forskning og for utdanning av fremragende
kandidater. Vi tilbyr forskningsbasert utdanning på alle nivåer. Vi utvikler og
formidler kunnskap og forvalter kompetanse om natur, mennesker, samfunn
og teknologi. NTNU er en kulturbærer og bidrar til innovasjon i samfunn og
arbeidsliv.
En av universitetets oppgaver er å delta i en kunnskapsbasert offentlig debatt.
Vi bruker vår viten til beste for samfunnet. Vi engasjerer oss i å løse globale
utfordringer. Vår virksomhet fremmer utvikling, menneskerettigheter og
tverrkulturell dialog.

10ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDENVårt spesielle oppdrag
NTNU er et breddeuniversitet med en teknisk-naturvitenskapelig hovedprofil og
et tyngdepunkt innen profesjonsutdanning.
Vi bidrar til å utvikle Norge. Vi skaper verdier, økonomisk, kulturelt og sosialt,
og har en nasjonal rolle i å utvikle det teknologiske grunnlaget for fremtidens
samfunn.
Med vår hovedprofil og tverrfaglige styrke bidrar vi til å løse sammensatte
problemstillinger. Vi er en premissleverandør for omstilling og grønt skifte, og
vi bidrar til et konkurransedyktig næringsliv og en god offentlig sektor gjennom
samarbeid om nye praksiser, prosesser og produkter.
Kunstfag er en sentral del av identiteten til NTNU. Vi har også etledende universitetsmuseum med unike vitenskapelige samlinger og
publikumsutstillinger.

Figuren viser NTNUs organisasjonskart.

FOTO: HYDROORGANISERINGNTNU er underlagt Kunnskapsdepartementet (KD). Styret er NTNUs øversteorgan, og representerer institusjonen overfor offentlige myndigheter. Svein
Richard Brandtzæg har vært NTNUs styreleder siden januar 2014. Rektor er
styrets sekretær og daglig leder ved NTNU. Anne Borg er NTNUs rektor. Hun
tiltrådte i august 2019, og tok da over etter Gunnar Bovim. NTNUs virksomhet er
organisert i åtte fakulteter og Vitenskapsmuseet.

FOTO: THOR NIELSEN

Som flercampusuniversitet er NTNU en tydelig aktør i byene og regionene der vi
har vår hovedaktivitet.

Styreleder
Svein Richard
Brandtzæg

RektorAnne Borg

6

54 INSTITUTTERÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

11

3 NTNU HAR OVER

41.900 STUDENTER

3 ÅRLIGUTEKSAMINERES
8.800 KANDIDATERUTDANNING
NTNU er landets fremste institusjon for høyere teknologiutdanning og utdanning
av ingeniører. Universitetet har flere profesjonsutdanninger og et bredt fagtilbud
innen naturvitenskap, samfunnsvitenskap, lærerutdanning, humaniora, medisinog helsevitenskap, økonomisk-administrative fag, arkitektur og kunstfag.
Utdanningen ved NTNU skal være fremtidsrettet og relevant – for studentene,
for arbeidslivet og for verden. Ved endt utdanning skal NTNU-studenten
kunne faget sitt, være mer nysgjerrig enn da hun begynte, og ha gode verdier.
Studentene tar kunnskapen med seg ut i verden og anvender den på globale
utfordringer. Det gir «Kunnskap for en bedre verden» i praksis.

3 ÅRLIG PUBLISERESFORSKNING OG KUNSTNERISK VIRKSOMHET
Ved NTNU driver vi forskning og kunstnerisk virksomhet på høyt nivå innenfor
en rekke fagområder, – og i grensesnittet mellom dem. NTNU har et særlig
ansvar for å drive tverrfaglig forskning og samarbeider tett med næringslivet.
Mye av forskningen krever avansert vitenskapelig utstyr, og NTNU har mer
enn hundre forskningslaboratorier. Vi har forskningsgrupper og laboratorier iinternasjonal toppklasse, som gir utviklingsmuligheter for unge forskertalenter.
Vårt mål er at NTNUs forskning og kunstneriske virksomhet skal bidra til
samfunnsutviklingen i dag og i fremtiden.

3 HVER ÅR AVLEGGERFORSKERUTDANNING
Forskerutdanningen er en strukturert grad som er normert til tre år, men kanogså har et fjerde år der kandidaten underviser. NTNU er partner i en rekke
nasjonale forskerskoler innenfor ulike fagområder. Hver forskerskole består av
et nettverk av institusjoner som samarbeider om doktorgradsutdanningen. En
doktorgrad fra NTNU gir grunnlag for ledende arbeid i næringsliv, forvaltning,
høyere utdanning og forskning. For NTNU utgjør kandidatene en viktig
forskningsressurs.

3 HVER ÅR ETABLERESNYSKAPING OG SAMARBEID MED ARBEIDSLIVETVår tverrfaglige profil og erfaring i samarbeid med samfunnet og bedrifter gir
NTNU et konkurransefortrinn innenfor nyskaping. Vår ambisjon er å være enstor bidragsyter til bærekraftig verdiskaping. Nyskaping er mer enn å utvikle
bedrifter basert på nye ideer. Samfunnet trenger nye tanker, oppfinnere,innovatører og videreutviklere av både metoder, produkter, arbeidspraksisog tjenester innen eksiterende og nytt arbeidsliv. Det finnes knapt noe mer
spennende enn at ideer fødes, konkretiseres og blir til noe nytt. NTNU får
forskning og næringsliv til å satse sammen.

3 PÅ VÅRE NETT-FORMIDLINGNTNU formidler kunnskap fra hele bredden av universitetets aktiviteter i mange
ulike kanaler og til forskjellige målgrupper. NTNU skal være i åpen og konstruktiv
dialog med samfunnet og bidra til kunnskapsbasert, offentlig debatt der ogsåstudenter og ansatte deltar. Vi bistår beslutningstakere og næringsliv med
forskningsbasert kompetanse. NTNU skal være synlig, med godt omdømme
nasjonalt og internasjonalt, og utvikle og ta i bruk nyskapende virkemidler og
medier.

CIRKA 5.000
VITENSKAPELIGEARTIKLER

CIRKA 370
KANDIDATERDOKTORGRADEN

RUNDT 20 NYE
BEDRIFTER MEDUTSPRING FRA NTNUSIDER FINNESOVER 600
EKSPERTER

MUSEUMSVIRKSOMHETNTNU Vitenskapsmuseet er ett av i alt seks universitetsmuseer i Norge, og en
av Norges ledende institusjoner innenfor sikring, bevaring, tilgjengeliggjøring og
forskning på natur- og kulturhistorisk materiale fra Norge og resten av verden.
SATSINGSOMRÅDERNTNU har fire tematiske satsingsområder i 2014–2023: NTNU Bærekraft, NTNU
Energi, NTNU Havrom og NTNU Helse. NTNUs tematiske satsningsområder

12ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

skal løse komplekse utfordringer av stor betydning for samfunnet gjennom
tverrfaglig samarbeid.
NTNUs strategiske satsing på tre muliggjørende teknologier i perioden
2011–2020 omfatter bioteknologi, IKT og nanoteknologi. Muliggjørende
teknologier er tverrfaglig basert grunnlagsforskning som bidrar til å utvikle nyenæringer, produkter og løsninger innen en rekke samfunnsområder.
SENTRE OG SAMARBEIDNTNU er vertskap for to nasjonale sentre for fremragende utdanning (SFU),
seks nasjonale sentre for fremragende forskning (SFF) og sju sentre forforskningsdrevet innovasjon (SFI) samt fire forskningssentre for miljøvennlig
energi (FME). Vi er i tillegg partner i tre SFF, åtte SFI og seks FME.

ENERGIHELSE

NTNU har Kavli Institute for Systems Neuroscience som drives sammen med
Senter for nevrale nettverk. Videre har NTNU ett K.G. Jebsen-senter innen
medisinsk forskning, og to tidligere sentre. NTNU er vertskap for ECCSEL, eteuropeisk forskningssamarbeid og en europeisk laboratorieinfrastruktur innen
fangst, transport og lagring av karbondioksid (CO2).
Vi samarbeider tett med St. Olavs Hospital, universitetssykehuset i Trondheim og
SINTEF, et av Europas største, uavhengige forskningsinstitutter og en av Europas
største organisasjoner innen forskningskontrakter. NTNU er partner i 19
Gemini-senter, som er en modell for strategisk samhandling mellom parallellefaggrupper ved NTNU, SINTEF, Universitetet i Oslo og St. Olavs Hospital. NTNU
samarbeider også tett med Trondheim kommune gjennom fellesprosjektet
TRD3.0 Universitetskommune.

HAVROMBÆREKRAFTNTNU har et bredt internasjonalt nettverk og samarbeider med rundt 1500
institusjoner i verden om forskning og utdanning. Vi har eget NTNU-kontor i
Brussel, i samarbeid med Universitetet i Bergen og SINTEF. Nordic Five Tech eren strategisk allianse mellom de fem ledende tekniske universiteter i Norden;
Chalmers, KTH, Aalto Universitetet, DTU og NTNU.
HOVEDTALL
Grovt regnet utgjør NTNU omlag 20 % av universitets- og høgskolesektoren iNorge. NTNU har i underkant av 20 % av ressursene og står for litt under 20 % av
sektorens utdanningsaktiviteter og noe over 20 % av forskningsaktiviteten.
Tabellen under viser hovedtall for NTNU.

ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

13

3. Årets aktiviteter og resultaterInnhold i kapitlet:• Oppsummering• Gjennomføring av årsplanen. Her beskrives endringsarbeidet som gjøres for å
realisere strategien og nå målene i utviklingsavtalen med KD.
• Ressursgrunnlaget som er nødvendig for å forklare utviklingen i noen av
styringsparameterne• KD sine styringsparametere, supplert med våre egne indikatorer• Bruk av bevilgningene

3.1 Oppsummering
Dette kapitlet oppsummerer årets aktiviteter og resultater. Selve årsplanen er
innrettet med satsinger som går på tvers av utdanning, forskning, nyskaping og
formidling, og det samme gjelder styrets beretning. For å få et oppsummert blikk
på status for samfunnsoppdraget er denne oppsummeringen strukturert etterområdene i kjernevirksomheten.
UTDANNING OG LÆRINGSMILJØNTNU er et attraktivt studiested, og er det universitetet i Norge som tar inn
flest nye studenter. Til sammen 16 203 søkere fikk tilbud om studieplass høsten
2019. Gjennomgående er søkerne godt kvalifisert, og poenggrensen går opp for
flere av programmene. Ingen studier ble lagt ut på «ledige studieplasser» i årets
opptak.

29. august 2019 åpnet NTNU et
kontor for etter- og videreutdanningi Oslo. NTNU-ansatte har tilgang til
møterom og drop-in kontorplass ilokalene.
FOTO: FARTEIN RUDJORD/NTNU

Siden fusjonen har det vært arbeidet systematisk med kvalitetsutvikling i
studieporteføljen, og vi har hatt spesiell oppmerksomhet på samordningog effektivisering av studieprogram. Antall studieprogram er redusert, og
arbeidet har bidratt til faglig integrasjon. Vi ser generelt bedre kopling mellom
kvalitetsutvikling og samlet studieporteføljeutvikling. Høsten 2019 startet vi opp
prosjektene «Fremtidens teknologistudier» og «Fremtidens HUMSAM-studier»som skal utvikle studieporteføljen ytterligere. I august 2019 åpnet NTNU kontor
for etter- og videreutdanning i Oslo.
I årene siden fusjonen har vi også arbeidet med å styrke den pedagogiske
kompetansen. Et nytt tilbud innen utdanningsfaglig basiskompetanse er
utviklet og pilotert. Læringsassistentopplæring er gjennomført og antall
læringsassistenter har økt vesentlig. Et system for pedagogisk merittering harvært pilotert og gjennom to utlysningsrunder er det utnevnt 21 meritterteundervisere.
Videre er det gjennomført piloter på læringsareal som tilrettelegger for
studentaktiv læring og undervisning på tvers av campus. Det er gjennomført
en rekke digitaliseringstiltak. Eksempelvis gjennomføres nå flere digitale enn
ordinære eksamener, og det utvikles digitale løsninger for forvaltning og
kvalitetsutvikling av studieportefølje og studieplanprosessen.
Alle tiltakene har som mål å styrke utdanningskvaliteten og sikre
god ressursbruk. Foreløpig er det for tidlig å se effekter på alle KDs

14ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

styringsparametere. Vi har bedring i gjennomstrømming både på bachelorog masterutdanningene, og stabilitet innen integrerte mastergrads- og
profesjonsutdanninger. Studiebarometeret viser at studentene er fornøyd
med utdanningskvaliteten og våre studenter bruker vesentlig mer tid per ukepå studier enn gjennomsnittet i sektoren for øvrig. Studentene våre bruker
imidlertid litt mindre tid på studiene og tar noe færre studiepoeng sammenlignet
med året før. NTNU har totalt sett vekst i både studiepoengproduksjon
og ferdige kandidater. Denne veksten er imidlertid lavere enn veksten
i faglige årsverk, noe som indikerer nedgang i produktivitet på noen av
KDs styringsparametere. Veksten i faglige årsverk har i større grad styrket
forskningskapasiteten enn utdanningskapasiteten, så vi mener det er for tidlig å
trekke slike konklusjoner, men vi vil følge utviklingen nøye.
FORSKNING OG FORSKERUTDANNING
Innen forskning og forskerutdanning har hovedinnsatsen vært brukt påulike tiltak som skal bygge en sterk forskningskultur og karriereutvikling forvåre ansatte. Fakultetene og fagmiljøene har iverksatt systematiske tiltak
tilpasset lokale utfordringer, og NTNU sentralt har supplert med virkemidlene
i Toppforskningsprogrammet og Internasjonal handlingsplan. 2019 var
internasjonaliseringens år med et spesielt fokus på EUs forskningsprogrammer
og en profesjonalisering av støtten til inn- og utreisende ansatte.
Vi har fortsatt en utfordring i forhold til å få tilslag på de mest prestisjetunge
bevilgningene fra EU. Vi etablerte derfor en handlingsplan for flere ERC-stipend i
2019. Vi registrerer kvalitetsøkning i søknadene, men har fortsatt ikke nådd dentilslagsprosenten vi sikter mot.
Ser vi på utviklingen innen bidrags- og oppdragsfinansiert aktivitet (BOA)
generelt har vi god utvikling, med en vekst i samlet BOA-finansiering på 7%
sammenlignet med 2018. Vi har en positiv utvikling når det gjelder uttelling i
Horisont 2020, og har nådd milepælen om å hente 1 mrd.kr fra programmet.
Det samme er tilfellet for tilslag i Forskningsrådet. Veksten i BOA innebærer ogsåpositiv utvikling i KDs styringsparametere på området.
Det langsiktige arbeidet med å utvikle forskningskulturen og øke BOA gir
en positiv utvikling i publisering, både når det gjelder omfang, kvalitet ogåpen tilgang. Resultatene for 2019 er ikke klare enda, men estimatene tilsier
at vi opprettholder omfanget, samtidig som kvaliteten og andel med åpentilgang øker.
Flere fakultet har arbeidet med kvalitetshevende tiltak i ph.d.-utdanningen,og kvalitetsmeldingen viser at det er god kvalitet. Dette reflekteres i stadig
forbedring av andelen ph.d.-kandidater som gjennomfører innen 6 år.
Ph.d.-program for kunstnerisk utviklingsarbeid ble etablert i 2019.
Vi ser at fokus på forskningsetikk blir stadig viktigere, både som en følge av øktinternasjonalt samarbeid og teknologiens nye muligheter.

Professor Kari Smith leder
Ph.d.-veilederseminar
Ph.d.-veilederseminarene er etkvalitetstiltak i forskerutdanningenog er meritterende med tanke på
opprykk. I 2019 ble det tilbudt
tredagerssamlinger for veiledereuten erfaring og todagerssamlinger
for mer erfarne veiledere.
Programmet omfatter også en
halvdags oppfølgingssamling.
FOTO: KRISTIN SKJELDESTAD/NTNU

Det er gjennomført en grundig kartlegging av forskningsinfrastruktur påGløshaugen som kan bli negativt berørt av bygge- og anleggsvirksomhet. Det
er laget to rapporter om sensitivitet, konsentrasjon og lokalisering av slik
infrastruktur i forbindelse med campussamlingen.
NYSKAPING
Nyskapingsfeltet de siste årene har gjennomgått et skifte, fra å være et noe
fragmentert område preget av «gründervirksomhet», til å bli en strukturert delav virksomheten med et mer tydelig innovasjon-økosystem.

ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

15

Linjestrukturen med prodekaner med ansvar for innovasjon ved fakultetene
fungerer godt og bidrar til å få opp det systematiske innovasjonsarbeidet i
fagmiljøene.
Gjennom arbeidet med utviklingsavtalen med KD har vi etablert et solid
kunnskapsgrunnlag og forslag til hovedstruktur for helhetlig indikatorsettsom bidrar til synliggjøring av nyskapingsaktiviteten. Videre har vi foretatt en
gjennomgang av hele økosystemet for nyskaping og innovasjon ved NTNU.
Vi har iverksatt nye tiltak, blant annet iverksetting av Strategisk Program forkunnskapsbasert innovasjon (SKI-programmet) med 15 innovasjonsledere. Flere
pilotprosjekter for innovasjonskompetanse i ph.d.-utdanningene og evaluering
er iverksatt.
NTNU har en solid posisjon innen studentinnovasjon. Masterstudentene ved
NTNU stod bak 10 av de 18 prosjektene som fikk støtte over Forskningsrådets
STUD-ENT-ordning i 2019. Studentinnovasjonsmiljøene utenfor campus
Gløshaugen er forsterket og synliggjort gjennom etablering av det studentdrevne
innovasjonslaboratorium; DRIV, på Øya i Trondheim, Innovasjonshuset BrightHouse i Mustad næringspark på Gjøvik og det arbeides med å etablere
tilsvarende tilbud ved campus i Ålesund.
Vi har styrket og tydeliggjort vårt innovasjonsbidrag også overfor offentlig
sektor via flere samarbeidsavtaler og konkrete forsknings- og innovasjonsprosjekter. Som eksempel har NTNU fått finansiert til sammen
12 ph.d.-stillinger i 2019 knyttet til samarbeidsavtalene med Trondheim
kommune, NAV og Bærum kommune. Flere ph.d.-stillinger er underplanlegging, og vil bli realisert i 2020.
Resultatene fra TTO viser en positiv utvikling i 2019, særlig når det gjelder
tilfanget av nye ideer fra ansatte. Arbeidet innen nyskaping bidrar også til denøkende BOA-finansieringen.
FORMIDLING
Det er kjernevirksomheten som er den viktigste bidragsyteren til NTNUs
formidling. Vi er opptatt av at vår kompetanse gjøres kjent og kan tas i bruk.
Årlig gjennomføres en rekke arrangementer og annen kunnskapsformidling.
Vitenskapsfestivalen «The Big Challenge» var en betydelig ny satsing på
allmenformidling i 2019. Erfaringene var blandede, og vi vil arbeide videre for å
finne et konsept tilpasset våre målsettinger.
CAMPUSUTVIKLING
Campusutvikling handler om hvordan utviklingen av fysisk infrastruktur legger til
rette for at NTNU kan løse sitt samfunnsoppdrag.
Samlokaliseringsprosjektet har samlet flere fusjonerte fagmiljøer for å stimulere
faglig integrasjon. Samlokaliseringsprosessene har vært krevende, men mange
fagmiljøer opplever at de har gitt et positivt løft.
NTNU har utviklet overordnede arealkonsepter for arbeidsplasser,læringsarealer og knutepunkt, for å sikre at NTNU utvikler bygg med godearealer i alle kategorier, godt tilpasset aktivitetene som skal gjennomføresder, samtidig som arealene er nyskapende, effektive og bærekraftige. Dette er
lagt til grunn som premiss for Statsbyggs gjennomføring av prosjektet NTNU
Campussamling.
Det er gjennomført flere piloter knyttet til arealkonseptene. Pilotprosjektene
er evaluert, og det vil fremover bli gjennomført ytterligere piloter knyttet
til arealkonseptene. Det er etablert et FoU-program med campusutvikling16ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

som tematikk, og det er igangsatt flere forskningsprosjekter tilknyttet
campusutvikling.
Rektor har vedtatt en anbefaling om overordnet plassering av de faglige
klyngene i samlet campus i Trondheim. Rektors anbefaling om overordnet
plassering av faglige klynger er lagt til grunn som premiss for Statsbyggs
gjennomføring av prosjektet NTNU Campussamling.
ORGANISASJON OG RESSURSER
NTNU hadde en vekst i både inntekter og i årsverk i 2019. Totalt økte inntektene
med 4,9 % til i underkant av 9,6 mrd.kr, mens årsverk totalt økte med 4,5 % til
cirka 7600 årsverk. Veksten har vedvart over flere år.
Årsverksveksten har vært høyest i kjernevirksomheten og skyldes blant
annet vekst i bidrags- og oppdragsfinansiert aktivitet, at vi har prioritert å øke
antall rekrutteringsstillinger finansiert over rammebevilgningen, og at vi har
ført en restriktiv linje når det gjelder omfang på det teknisk-administrative
støtteapparatet.
En rekke tiltak for bemanningsplanlegging, rekruttering, kompetanse- og
karriereutvikling er iverksatt, både for ansatte i kjernevirksomheten, ledereog ansatte i støtteapparatet. NTNU har også arbeidet aktivt for å redusere
andelen midlertidig ansatte i undervisnings- og forskerstillinger. Utviklingen er
positiv, og innsatsen forsterkes ytterligere i 2020. Kjønnsbalansen i professorog dosentstillinger forbedres gradvis, men utviklingen har stagnert noe ved
fakulteter innen hovedprofilen.

FOTO: PER HENNING, NTNU

Til tross for vekst i både inntekter og årsverk merkes konsekvensene
av ABE-reformen i organisasjonen, og det arbeides aktivt med å finne
gode løsninger for hvordan ABE skal håndteres videre. Det arbeides med
prosessforbedring og digitalisering på mange felter, herunder med å forberedemottak av de nye systemene som anskaffes gjennom BOTT-samarbeidet.
Digitalisering vil være en nøkkelfaktor for å håndtere ABE fremover.

Fra utstillingen FUTURUM under festivalen «The Big Challenge».

ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

17

KDS STYRINGSPARAMETERE
KDs styringsparametere gjennomgås i detalj senere i rapporten. Under vises kun
en oppsummeringstabell.

ÅRSPLANENS FEM
HOVEDOMRÅDER:• Sterke fagmiljøer• Styrket samspill og 		tverrfaglighet• Framtidens studietilbud og
livslang læring
• Fornyelse av infrastruktur
for lærings- og 		
arbeidsmiljøer• Effektive og moderne
støttefunksjoner

18«Faglige årsverk» inngår i flere av KDs styringsparametere. I «faglige årsverk»inngår undervisnings- og forskerstillinger, professor II og rekrutterings-stillinger.
Fra 2018 til 2019 har NTNU en vekst på 3,4 % i faglige stillinger samlet sett, og
ansatte i faglige stillinger utgjorde 4827 årsverk i 2019.
I styringsparametere hvor «Faglige årsverk» utgjør nevner i en brøk
vil en betydelig vekst i denne stillingsgruppen gi negativ utvikling i
styringsparameteren dersom telleren i brøken har en lavere vekst. Dette er ikke
nødvendigvis et uttrykk for redusert produktivitet på lengre sikt.

3.2 Gjennomføring av årsplanen for 2019
I dette kapitlet gjennomgås resultatene ift. NTNUs årsplan for 2019, vedtatt av
styret i desember 2018 (S-sak 29/18). Årsplanen er delt inn i fem hovedområder
som er gjensidig avhengige og forsterker hverandre. De fem områdene byggerpå en risikovurdering av NTNUs strategi og definerer hvilke områder det er
viktig å arbeide med for å nå målene innen 2025. Årsplanen tar inn over seg
strategiens ambisjon å styrke NTNUs posisjon som kunnskapsinstitusjon
samtidig som den balanserer behovet for konsolidering av endringsarbeid
som er iverksatt som følge av fusjonen i 2016 og ønsket om å svare på nye
utfordringer.

ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN3.2.1 Sterke fagmiljø
Videreutvikling av sterke fagmiljø er fundamentet for vår virksomhet og
helt avgjørende for å realisere strategien. Det er både behov for å løfte denfaglige kvaliteten i bredden og utvikle flere spissmiljøer. Dette gjelder innenfor
utdanning, forskning, nyskaping og formidling. 13 av de 36 utviklingsmålene
i NTNUs strategi handler om ulike sider ved utvikling av sterke fagmiljøer.
Målene handler om NTNUs konkurranseevne og gjennomslagskraft,
kompetanseutvikling, karriereutvikling, rekruttering og mer indirekte –arbeidsdeling.
I 2019 har innsatsen vært rettet mot to hovedområder:• Styrking av pedagogisk kompetanse (mål 2 i utviklingsavtalen med KD)• Kvalitet i forskningen (mål 5 i utviklingsavtalen med KD)
I tillegg omtales resultater innen kunstnerisk virksomhet.
Mål 2 i utviklingsavtalen med KD
VI SKAL STYRKE DEN PEDAGOGISKE KOMPETANSEN OG UTVIKLE ET SYSTEMFOR PEDAGOGISK MERITTERINGNTNU har arbeidet systematisk for å styrke undervisningskvaliteten og har satti verk flere tiltak for å nå dette målet, herunder styrking av den pedagogiske
kompetansen. Gjennom utviklingsavtalen med KD har vi arbeidet langs toakser: Vi har ønsket å styrke den pedagogiske kompetansen generelt, bådefor studenter som bidrar i undervisningen og ansatte i ulike stillingsgrupper.
Samtidig har vi arbeidet med å utvikle et system for pedagogisk merittering.
Måloppnåelsen vurderes på gjennomføring av konkrete aktiviteter, samt måling
på nøkkeltall. I det følgende beskrives status for arbeidet som er utført gjennom
disse fire punktene, som er fastsatt for vurdering av måloppnåelse:• Utvikle læringsutbyttebeskrivelse for pedagogisk basiskompetanse og utvikle
tilbud basert på denne læringsutbyttebeskrivelsen• Økning i antall læringsassistenter hvert år• Antall ansatte med tildelt status som «merittert underviser»• Antall/andel fagmiljø med meritterte undervisere
Pedagogisk basiskompetanse
Et nytt tilbud innen utdanningsfaglig basiskompetanse er utviklet, pilotert og
evaluert. Tilbudet er på 200 timer fordelt over et studieår. Tilbudet består av en
generell felles basisdel og en mulighet til fordypning enten gjennom to valgfrie
moduler á 20 timer og et stort utviklingsprosjekt, eller gjennom fire valgbare
moduler á 20 timer og et mindre utviklingsprosjekt. Det er utviklet en læringsutbyttebeskrivelse basert på nasjonalt rammeverk med retningslinjer og erfaringer
fra pilotens første fase. I 2019 er dette tilbudet gjennomført i to runder med 59
deltakere som startet på våren og 57 deltakere som startet på høsten. Piloten
omfatter alle fakulteter ved NTNU. I fremtiden vil modulene i dette tilbudet spilleen viktig rolle i utvikling av pedagogisk kompetanse ut over basiskompetansen
ettersom ansatte kan ta slike moduler gjennom hele karrieren.
NTNU har startet innledende dialoger med andre universiteter og høyskolerfor å kartlegge interesse og mulighetene for å utvikle en nasjonal plattform formoduler for ansatte på tvers av institusjoner.

ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

19

Antall læringsassistenterLæringsassistenter er studenter som har fått 20–24 timer pedagogiskopplæring i løpet av det første semesteret de bidrar i undervisningsaktivitet.
Læringsassistentene skal ikke pålegges selvstendige forelesninger, men har
oppgaver relatert til veiledning, gruppeledelse og evaluering. Læringsassistentopplæringen (LAOS) benytter en blanding av campus- og nettbaserte moduler
med ulike typer aktiviteter.
Tabellen under viser antall deltakere i avtaleperioden.

Opplæringsprogrammet fungerer godt, og fullføringsgraden har vært på
90–95 %. LAOS og bruk av læringsassistenter har vært presentert på ulike
nasjonale og internasjonale konferanser, og flere UH-institusjoner har tattkontakt for å få råd om slik opplæring.
Meritterte undervisere
Meritteringsordningen er en del av satsingen NTNU Toppundervisning.
I perioden med utviklingsavtale er meritteringsordningen testet ut i toutlysningsrunder. I desember 2017 ble de ni første meritterte underviserne
ved NTNU utnevnt og i 2018 ble 12 nye ansatte gitt status som merittert
underviser. De to første utlysningsrundene har vært gjennomført som piloter.
Det gjennomføres nå en evaluering av ordningen. Evalueringen skal gi innspill til
videreutvikling og arbeidet med permanent etablering av et meritteringssystem.
Første runde med utlysning var forbeholdt førsteamanuenser og professorer,mens det i andre runde ble åpnet for at også førstelektorer og dosenterkunne søke om å bli merittert. En førstelektor oppnådde status som merittert
underviser. Av 21 meritterte undervisere ved NTNU er ti førsteamanuenser,
ti professorer og en førstelektor. Seks av NTNUs åtte fakulteter og alle tre
campusbyer har nå meritterte undervisere.
Arbeidet med utvikling av et system for pedagogisk merittering er utført inært samarbeid med UiT – Norges arktiske universitet. Vi har hatt gjensidig
representasjon i vurderingskomiteene, slik at vi har kunnet nivellere nivået
for hva som tilsvarer merittert nivå. Gjennom dette samarbeidet har vi
høstet erfaringer på tvers av to store institusjoner, som til sammen dekker
nesten alle utdanningsområder. Vi opplever at det er stor interesse for vår
meritteringsordning, og ønsker å dele kunnskap og erfaringer og bidra til at det
på sikt kan utvikles en nasjonal ordning.
Utviklingsplan for læringsstøtte
Utviklingsplan for læringsstøtte ble vedtatt i 2019, og konkretiserer mål knyttet
til læringsstøtte i NTNUs strategi og har en 3-årig horisont med en årlig rullering.
De tre hovedtemaene i første versjon av utviklingsplanen for læringsstøtte er:
utvikling av utdanningsfaglig kompetanse og læringsstøtte, utvikling av lærings-,
undervisnings- og vurderingsformer, og arbeid med studentenes psykososialelæringsmiljø.
I tildelingsbrevet fra KD for 2019 var det en klar forventning om at institusjonene
skulle starte opp nye mentorordninger. Slike ordninger er et av tiltakene iutviklingsplanen for læringsstøtte, og alle fakulteter ved NTNU opprettet minst
en mentorordning i 2019. Mentorordningene er til dels ulikt bygd opp, og har

20ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

ulike målgrupper og tilnærminger avhengig av lokale utfordringer og muligheter.
Noen fakulteter har valgt å opprette mentorordning for nye studenter,
noen har ordninger for masterstudenter og andre har valgt internasjonale
studenter som målgruppe. Ordningene varierer mellom å ha en faglig, sosial
eller arbeidslivsorientert tilnærming, men alle har fokus på å gi studentene
god studietilhørighet. Det vil bli gjennomført en systematisk evaluering av
mentorordningene i 2020.
Tildelingsbrevet for 2019 inneholdt også en forventning om at institusjonene isamarbeid med studentsamskipnad mfl. jobber for å bygge opp og opprettholde
et inkluderende, trygt og åpent studiemiljø. Oppmerksomhet rundt tiltak for
førstesemestersstudenten og systematisk oppfølging av studenten gjennom
hele studieløpet har hatt prioritet ved NTNU i 2019 og området er inkludert
i utviklingsplanen for læringsstøtte. Det er satt ned en arbeidsgruppe meddeltakere fra studentsamskipnaden i Gjøvik, Ålesund og Trondheim og NTNU
som har kartlagt status på området studentmottak. Formålet er å ta et tydeligere
ansvar for mottaket, og sikre at det får en form og ramme som gjør at alle
studenter føler seg trygge og godt ivaretatt.
Mål 5 i utviklingsavtalen med KD
VI SKAL HEVE KVALITETEN I FORSKNINGEN OG UTVIKLE FLERE FAGMILJØERPÅ HØYT INTERNASJONALT NIVÅ.
Med fusjonen fikk NTNU en mer sammensatt organisasjon, med ulike
forskningstradisjoner og kulturer. Videreutvikling av sterke fagmiljøer og kvalitet
i forskning er avgjørende for å realisere våre mål om å ha flere fagmiljøer som
hevder seg i verdenstoppen og forskning som setter tydelige spor etter seg.
Gjennom arbeidet med utviklingsavtalen har vi fokusert på to satsingsområder
som henger nøye sammen, Horisont 2020 og vitenskapelig publisering. Forå realisere ambisjonene er det nødvendig å delta og bidra i internasjonalt
forskningssamarbeid, Horisont 2020 spesielt. En forutsetning for å lykkes
er at NTNU har internasjonalt orienterte fagmiljøer og forskere med sterkevitenskapelige CV-er. Derfor har vi vektlagt arbeid med vitenskapelig publisering
med høy kvalitet og internasjonalt gjennomslag.
Prorektor har i løpet av 2019 hatt en dialog med fakultetene om kvalitet i
forskning, og alle fakulteter arbeider strategisk og systematisk for å styrke
fagmiljøene. En kultur for faggrupper er etablert og det jobbes systematisk
og godt med ph.d.-utdanningen. Instituttene har satt i gang tiltak for å gi
ansatte mer forskningstid, muligheter for kvalifisering til doktorgrad eller
opprykk, mentorordninger eller lignende. Systematisk arbeid med karriereog kompetanseutvikling har høyt fokus. På sikt forventes arbeidet med
studieporteføljen å frigjøre mer tid til forskning for flere av våre ansatte. NTNU
Toppforskning ble etablert for å støtte opp om målet for å få flere fagmiljøer iverdenstoppen, og langsiktige kvalitetsfremmende virkemidler har blitt brukt. I
tillegg er en rekke tiltak som er forankret i Internasjonal handlingsplan viktige forå realisere målene.
Videre gjennomgår vi noen av de viktigste tiltakene som er gjennomført for å
styrke fagmiljøene og forskningskulturen.
Stjerneprogrammet
Stjerneprogrammet ble satt opp som et fireårig pilotprogram (2014–2018)
med 22 deltagere for å gi noen av NTNUs mest lovende forskertalenter
gode betingelser for å utvikle internasjonalt ledende forskerkarrierer. En
underliggende ambisjon var å få flere ERC Grants til NTNU. Erfaringene fra
piloten var så gode at kull 2 (Stjerneprogrammet 2.0) ble startet opp med 27
deltagere i 2017 (2017–2021). For å skaffe oss mer inngående kunnskap om
de strategiske effektene ble Stjerneprogrammet 1.0 evaluert høsten 2018.

ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

Professor Dennis Meier fra Institutt
for materialteknologi ble tildelt det
høythengende ERC Consolidator
Grant. Forskningsstipendet utgjør
drøyt 1,8 millioner euro over fem
år, og skal brukes på prosjektet«Atronics.» Navnet kommer
fra «Creating building blocks
for atomic-scale electronics».
Forskningen vil gi ny kunnskap
innen fysikk, og kan føre til store
gjennombrudd innen elektronikk.
FOTO: PER HENNING/NTNU

21

Evalueringskomiteens hovedkonklusjon var at pilotprogrammet svarte til
forventingene og at den strategiske gevinsten, både for deltagerne og NTNU
som institusjon, var målbar. Rapporten fra komiteen ble brukt som grunnlag dadekanmøtet vedtok oppstart av kull 3 i 2019 (2019–2023) med 20 deltagere.
Tilleggsbevilgning, verdensledende miljøer
Som en langsiktig investering ble NTNU tildelt 15,8 millioner kroner over
Statsbudsjettet 2014–2015 for å bygge verdensledende fagmiljøer. NTNU har itillegg lagt inn betydelige ressurser fra egen ramme til å finansiere ulike tiltak
under paraplyen NTNU Toppforskning.
Rekruttering av internasjonale toppforskere har i perioden 2015–2019 skjedd
ved rekruttering av yngre talentfulle forskere (Onsager Fellowship) og mer
erfarne seniorforskere (International Chairs):• Onsager Fellowship – 20 personer er ansatt som førsteamanuenser på
innstegsvilkår knyttet til våre beste forskergrupper. De følges tett opp og
forventes å utvikle forskning på høyt internasjonalt nivå, og det er forventet atde kvalifiserer seg til full professor i perioden. To av de 20 har dessverre sagt
opp sin stilling ved NTNU og er tatt ut av programmet. Videre har to kvalifisert
seg til full professorstilling, men er fremdeles en del av programmet.
• International Chairs – NTNU har ansatt fem professorer med tittelen
International Chairs hvorav fire er knyttet til to av våre SFF-sentra. Vi har stor
tro på virkemidlet, men erkjenner at det å motivere erfarne seniorforskere tilå flytte sin aktivitet til Trondheim er utfordrende. Utfordringene spenner fraå kunne tilby konkurransedyktige lønnsbetingelser, startpakker og nødvendig
infrastruktur, til å bidra til å skaffe jobb til en eventuell partner. Det er viktig
å ha frihetsgrad til å gjennomføre raske rekrutteringsprosesser når gode
kandidater er innenfor rekkevidde.
Utfordringene knyttet til rekruttering av International Chairs i 100 % stilling bidro
til at vi i 2016 valgte å støtte 12 sterke fagmiljøer med en professor II-stilling påInternational Chair nivå i 4 år (2016–2020). Erfaringene med tiltaket er gode og
det er betydelig enklere å rekruttere meritterte forskere til professor II-stillinger
enn til professorstillinger. Tiltaket har bidratt til at fagmiljøene har fått styrket
sine internasjonale nettverk og blitt mer konkurransedyktige i de tunge
kvalitetsvirkemidlene nasjonalt og internasjonalt.
Som et siste tiltak mot å bygge verdensledende fagmiljøer, har vi inngått
en 10-årig samarbeidsavtale med Equinor om finansiering av et nytt
forskningsprogram innenfor feltet Energy Transition. Vi har god tro på atprogrammet vil styrke NTNU og Norges posisjon når det gjelder å utvikle
fremtidens energisystem. Programmet skal fokusere på excellence i forskning og
utdanning i nært samarbeid med internasjonale toppmiljø. Her har vi inngått fireprofessor I- avtaler på international chair-nivå og er i prosess med å ansette 3–5
nye i løpet av 2020.
Postdoktorløftet
NTNUs forskningsutvalg startet en pilot kalt postdoktorløftet der 33
postdoktorer fikk tilbud om ekstra karriereoppfølging over en toårsperiode.
Postdoktorene har aldri blitt fulgt opp og ivaretatt slik ph.d.-kandidatene blir det;
derfor ble initiativet med eget prosjekt for postdoktorene tatt godt imot. Særlig
ble det verdsatt at postdoktorene skulle lyttes til ved utvikling av bedre rammer
og karriereutviklingstiltak for alle postdoktorer ved NTNU. Gjennom den toårige
prøveperioden er ulike tiltak prøvd ut gjennom blant annet ti samlinger med
kurs, mobilitetsstøtte, mentorer og nettverksbygging. Viktige resultater etter22ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDENPostdoktorløftets pilot er en «Handlingsplan for alle postdoktorer ved NTNU» og
NTNUs nye utfyllende regler til den nasjonale forskriften for postdoktorer.
Forskningsetikk
Krav om redelighet i forskning står sentralt i forskningsetikken og ergrunnleggende i utvikling av god forskningskultur. NTNU har et eget
Forskningsetisk utvalg som skal behandle uredelighetssaker og være rådgivende
for rektor. Forskningsetisk utvalg har ikke fått forelagt seg noen nye saker om
mistanke om uredelighet i forskning i 2019.
Forskningsetisk utvalg har gitt råd om at NTNU bør utvikle nettbasert kurs
i forskningsetikk. Dette er nybrottsarbeid, og utviklingen har pågått for
fullt i 2019. Kurset vil lanseres samtidig på norsk og engelsk i 2020 og væreobligatorisk for ph.d.-kandidater. Utvalget har arrangert to forskningsetiske
seminarer i 2019, et om medforfatterskap og et om kunstig intelligens. Det
første seminaret var et universitetsinternt seminar, mens det andre var etseminar ut mot byens befolkning. Begge seminarene var vellykkede, med godt
oppmøte og interessante diskusjoner.
Utvalget har også tatt initiativ til en årlig kartlegging av forskningsetiske saker påfakultetene. Første rapportering vil skje i 2020.
Måloppnåelse
Måloppnåelse for utviklingsmål 5 vurderes gjennom nøkkeltall for Horisont2020
og vitenskapelig publisering. Å heve kvaliteten i forskning er et langsiktigarbeid som vil bidra til økt synlighet og økt konkurranseevne på de eksterne
konkurransearenaene. Dette vil materialisere seg i form av flere publikasjonerog økte BOA-inntekter. Vi ser at vi har økte inntekter fra H2020 og har vekst ipublikasjonspoeng siden fusjonen i 2016. Med alle tiltakene som er satt i verk
de siste årene, på alle nivåer i organisasjonen, har vi et potensiale for viderevekst de neste årene. Helhetlig har vi i avtaleperioden løftet store deler av
virksomheten i bredden i forskningsmiljøene og arbeider mer systematisk medvåre talenter. Gjennom dette forventes flere spisser på sikt.
Vitenskapelig publisering
Fusjonen i 2016 innebar at institusjoner med ulike faglige profiler og forskjellige
forsknings- og publiseringstradisjoner skulle forenes i «nye» NTNU. Vi har iperioden arbeidet målrettet med å utvikle en felles forskningskultur, mendette er – og må være – et langsiktig arbeid. Institusjonens samlede antall
publiseringspoeng har økt med 12 % fra 2016 til 2018, og vi håper også på
en viss vekst i 2019. Nivå 2-andelen har økt i perioden, og trenden ser ut tilå fortsette i 2019. Det er en positiv utvikling i internasjonal sampubliseringog andel publikasjoner i de 10 % mest siterte kanalene i verden. Andelen av
publikasjoner som publiseres åpent (grønn og gull OA) vokser jevnt og vil i 2019
trolig komme over 80 %. Med hensyn til egenarkivering (grønn OA) er NTNU best
i landet.
Ser vi på produktivitet målt som publiseringspoeng delt på årsverk iundervisnings-, forsknings- og formidlingsstillinger (UFF), ligger NTNU fortsatt
under snittet for norske universiteter og vitenskapelige høyskoler. NTNUs profil
etter fusjonen er én forklaring blant flere. Vi slår oss ikke til ro med situasjonenog har klare mål om å forbedre den gjennomsnittlige produktiviteten. Etviktig tiltak er å utvikle en kvalitetskultur i forskningen, noe vi har satt særskilt
trykk på i 2019–2020. En dialogrunde med alle fakulteter høsten 2019 viser
at de arbeider godt med forskningskvalitet og har satt inn flere tiltak for å
styrke forskningssvake miljøer, blant annet gjennom kompetanseutvikling og
nyrekruttering. Vi forventer at dette vil gi gode resultater på sikt.

ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

23

Horisont 2020
Vi har en positiv utvikling nå det gjelder inntekter fra Horisont 2020 (H2020)
og i februar 2020 nådde vi målet om 1 milliard kroner fra programmet. Antall
søknader til H2020 øker jevnt hvert år, i 2019 med 45 i forhold til 2018. I 2019deltok NTNUs fagmiljøer i nærmere 400 søknader. Akkumulert omsetning forhele H2020-perioden er på € 98 973 556 og antall prosjekter NTNU deltar i er
183 per januar 2020. Økningen reflekterer at størrelsen på utlyste midler fra
H2020 har økt hvert år gjennom programperioden, samtidig som andelen av
søknader NTNU deltar i og som evalueres over terskelverdien, er økende. Det
tyder på at kvaliteten på søknadene og de konsortiene vi deltar i, blir stadig
bedre.
NTNUs deltakelsesprofil i H2020 viser at NTNUs fagmiljøer søker til og er
relevante for alle de tre pilarene i H2020. Det vurderes som en god og riktig
profil for NTNU. Samarbeid i tverrsektorielle og tverrfaglige konsortier som
adresserer samfunnsutfordringer vektlegges, samtidig som deltakelse i
programmene under pilaren for fremragende forskning er svært viktig.
Antall søknader til European Research Council (ERC) er økende. Det gjelder allede tre individuelle formene for grants; ERC Starting Grant, ERC Consolidator
Grant og ERC Advanced Grant. I 2018 sendte NTNU 27 ERC-søknader, i 201936. Flere søkere til ERC Starting og ERC Consolidator går videre til stage 2 enn
tidligere. I de to siste søknadsrunder gikk fire søkere til ERC Starting og fem
søkere til ERC Consolidator til stage 2. Tre søkere til ERC Consolidator fikk grantog to fikk karakteren A uten å få grant. Resultatene har ikke vært like gode forsøkerne til ERC Advanced grant. Ingen av de syv søkerne i siste søknadsrunde
gikk her videre til stage 2.
Nøkkeltall H2020

24ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

Antall prosjekter fordelt på programmer:

EU-EVALUERING AV «HR FOR FORSKERE»
NTNU har siden 2008 deltatt i EUs arbeid for å fremme åpen rekrutteringog gode arbeidsvilkår for vitenskapelig ansatte. Institusjoner som forplikter
seg til å jobbe systematisk med dette, kan oppnå EUs «HR Award». Denne
anerkjennelsen er en fordel i EU-søknader og ved rekruttering av forskere. I
henhold til EUs retningslinjer har NTNU forpliktet seg til å gjennomføre intern og
ekstern evaluering av arbeidet med HR for forskere hvert 3. og 6. år.
NTNU var gjenstand for eksternevaluering i 2019. Den EU-oppnevnte
evaluerings-komiteen var særlig imponert over NTNUs innsats for å få ned
midlertidigheten blant vitenskapelig ansatte. Videre merket de seg at NTNUs
strategi legger stor vekt på menneskelige ressurser for å nå de faglige målene.
Her trakk de fram at en rekke institusjonelle utviklingsprogram er igangsatt forå heve den utdanningsfaglige kompetansen, stimulere ansatte til nyskaping,utvikle talenter og fremragende forskningsgrupper. NTNU jobber også godt med
likestilling, karriere- og lederutvikling. Flere av disse programmene er gitt egenomtale i årsrapporten.
Evalueringskomiteen anbefalte at NTNU vier ekstra oppmerksomhet til
integrering av internasjonalt ansatte og ansatte fra de tidligere høgskolene.
På oppdrag fra NTNUs utvalg for likestilling og mangfold, ble det høsten 2019gjennomført et oppdragsprosjekt for å kartlegge hvordan internasjonaltÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

25

ansatte opplever inkludering og/eller utenforskap, og hva instituttene gjør forå håndtere mangfold og bidra til integrering. Anbefalingene vil gi grunnlag
for målrettede tiltak framover. Som ledd i NTNUs ambisjon om å likestillekarriereløpene i akademia og skape gode utviklingsvilkår også for ansatte
fra de tidligere høgskolene, ble det utlyst og tildelt 23 kvalifiseringsstipend
for universitetslektorer som ønsket opprykk til førstekompetanse.
Instituttene støtter opp om satsingen ved å tilrettelegge for ansatte som
er i et kvalifiseringsløp og prioritere forskningstid for de som har oppnådd
førstekompetanse.
KUNSTNERISK VIRKSOMHETNTNUs ph.d.-program for kunstnerisk utviklingsarbeid ble etablert i 2019. Våreførste kandidater var kunststipendiater som fikk overgang i løpet av høsten
2019. De første nye kandidatene tas opp fra 2020.
Fagmiljøene ønsker å sette i gang spesifikke tiltak for å synliggjøre aktivitet innen
kunstnerisk virksomhet og forsterke samarbeidet med andre fagmiljøer ved
NTNU. Forskningsutvalget har innlemmet kunstnerisk utviklingsarbeid som endel av sitt ansvarsområde, og har dette jevnlig på agendaen.
I 2019 har NTNU blitt portalmedlem i Research Catalogue (RC) som åpner
opp for flere nye muligheter for å dokumentere og formidle kunstnerisk
utviklingsarbeid og forskning.
Jazzlinja feiret 40-års jubileum i 2019. Jazzlinja er blitt et begrep i norsk musikkliv
og er en svært synlig del av NTNU. De skiller seg ut ved en sterk imitasjonslæring
gjennom sang og utvikling av et fruktbart læringsmiljø.

Kimen til NTNU Artec ble sådd underarbeidet med å forene kunst og
teknologi i Adressaparken. NTNUArtec muliggjør samhandling mellom
kunst og teknologi for å styrke
kunstens rolle i vitenskapen og isamfunnet.
FOTO: NTNU/INNSIDA

Kunstakademiet i Trondheim er med i et COST-prosjekt som hadde oppstarti oktober; «European Forum for Advanced Practices (EFAP)». Prosjektet ledes av
NTNU og har mer enn 120 aktive medlemmer i 36 europeiske land. Prosjektet
har som mål å bringe sammen kunstnerisk og praksisbasert forskning.
Grammyprisen «Best Immersive Audio Album» gikk i 2019 til Morten Lindberg
for albumet LUX. NTNU professor Ståle Kleiberg har komponert to sanger
til albumet: «Hymn to love» og «The light – Lyset du treng finst». Sangene eråpnings- og avslutningssangene på albumet. LUX er gitt ut i anledningen 25-års
jubileet til Nidarosdomens jentekor.

3.2.2 Styrket samspill og tverrfaglighet
Fagmiljøene må i økt grad ta i bruk kunnskap i samspill med samarbeidspartnereog samfunnet for øvrig, og det tverrfaglige samarbeidet internt måforbedres. Internasjonalisering har vært et gjennomgangstema i 2019. 15 av
utviklingsmålene i NTNUs strategi handler om hvordan et styrket samspill med
eksterne kan bidra til å styrke fagmiljøene og gi bedre resultater, i tillegg tilå skape økt kjennskap til NTNU. Utviklingsmålene er også rettet mot interne
forhold og evnen til å utnytte tverrfaglighet som et konkurransefortrinn.
I 2019 har innsatsen vært rettet mot flere områder:• Nyskapingsfeltet (mål 2 i utviklingsavtalen med KD)• Internasjonal handlingsplan• Åpen tilgang til forskning26ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN• Vitenskapsfestivalen «The Big Challenge» og øvrige aktiviteter forkunnskapsformidling.
Mål 4 i utviklingsavtalen med KD
VI SKAL SYNLIGGJØRE OG ØKE NYSKAPINGSAKTIVITETEN MED UTSPRINGFRA KLYNGER OG SENTRE
Høy nyskapingsaktivitet er ett av NTNUs særtrekk, og gjennom utviklingsavtalen
med KD har vi arbeidet systematisk for å videreutvikle vår posisjon isektoren og bidra til å etablere standarder. Vi antar det er et uforløst
potensial for økt nyskapingsaktivitet, og har arbeidet for økt innsikt ihvordan nyskapingsaktiviteten foregår, samt bedre forståelse for hvordan
egenutviklet kunnskap tas i bruk. Gjennom økt innsikt i hvordan en kan måle og
dokumentere sammenhengen mellom forskning og innovasjon, kan man utvikle
gode belønningssystemer og virkemidler, samt identifisere nye muligheter og
iverksette nye tiltak for på sikt å øke nyskapingsaktiviteten i hele fagbredden.
Måloppnåelsen vurderes gjennom gjennomføring av konkrete aktiviteter,samt måling på nøkkeltall. Summen av de gjennomførte tiltakene har bidratt
til tydeligere rammer og fokus, bedre forankring ved fakultetene og en klarererolleavklaring for alle ledd i NTNUs økosystem for nyskaping og innovasjon.
Effekten av arbeidet forventes å komme over tid. I det følgende beskrives status
på arbeidet som er utført gjennom de punktene vi har fastsatt for vurdering av
måloppnåelse.
Etablering av kunnskapsgrunnlag
Rapporten «How universities contribute to innovation: A literature review-based
analysis» er en litteraturstudie med formål å etablere et kunnskapsgrunnlag om
universitetenes bidrag til innovasjon i samfunnet generelt og i næringslivet og
offentlig sektor spesielt. Rapporten viser til sentrale bidrag i den vitenskapelige
litteraturen og oppsummerer hovedfunn. Den viser at universitetene haren sentral rolle i å omsette forskningsbasert kunnskap til bærekraftige
innovasjoner og verdiskaping i samfunnet. Dette gjøres gjennom mange ulike
kanaler, der de viktigste er forskningssamarbeid med industrien, deltakelse
i sentra der næringsliv og offentlig sektor er sentrale aktører, studentbasert
innovasjon og gjennom utdanningen. Rapporten viser også at den økende
kompleksiteten i kunnskapsøkonomien, i innovasjonssystemet og forsknings- og
innovasjonspolitikken utfordrer universitetenes roller og posisjon.
Det er relativt få forsknings- og innovasjonsvirkemidler som i dag er designet
til å fremme kunnskapsutvikling mellom universiteter og offentlig sektor. Her
viser rapporten at det trengs mer eksperimentering, åpenhet og systematisk
arbeid både i forvaltningen og i universitetssektoren, og at det ligger etpotensial i humaniora og samfunnsvitenskapene som ikke utnyttes godt nok. I
enkelte tilfeller har man erfart at nettopp mangel på bidrag fra humaniora og
samfunnsvitenskap har ført til suboptimale løsninger.
Helhetlig indikatorsett
Rapporten «Mot et bredere målesystem for UoH-sektorens bidrag til– Forslag til målesystem basert på erfaringer fra NTNU» ble overlevert
Kunnskapsdepartementet i mars 2019. Rapporten er et bidrag i diskusjonen om
muligheter og begrensninger med hensyn til måling og synliggjøring av bidrag
til innovasjon, og det er utviklet et forslag til hovedstruktur for indikatorsett.
Arbeidet med implementering av arbeidet er igangsatt fra senhøsten 2019, og
det skal gjøres et utvalg av indikatorer og piloter skal gjennomføres. Arbeidet
sees i sammenheng med NTNUs virksomhetsstyringssystem BEVISST.
Innovasjonskompetanse i ph.d.-utdanningen
NTNU har flere pilotprosjekter for innovasjonskompetanse i ph.d.-utdanningene,ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

Prorektor Toril N Hernes overleverte
rapporten «How universities
contribute to innovation: A literature
review-based analysis» til statsråd
Iselin Nybø 25.11.2019
FOTO: TORE OKSHOLEN

27

der tilbakemeldingene er gode. Høsten 2019 er det satt i gang et arbeid med en
gjennomgang av pilotene samtidig som det skal gjennomføres en kartlegging
av hvordan innovasjonskompetansen er ivaretatt i alle ph.d.-utdanningene.
Basert på dette arbeidet vil det bli utviklet en modell for hvordan
innovasjonskompetanse skal integreres i ph.d.-utdanningene.
Bachelor- og masteroppgaver i samarbeid med eksterne
NTNU har stort fokus på samarbeid med arbeidslivet gjennom utdanningsløpet.
Mye samhandling om bachelor- og masteroppgaver baserer seg på etablertekontakter mellom professorer og næringsliv, som også gjerne er knyttet tillangsiktig prosjektsamarbeid. Tiltak er etablert for å øke denne samhandlingenog for at arbeidslivet lett skal komme i kontakt med NTNU og relevant
fagmiljø gjennom NTNU BRIDGE. Videre er det sterkt fokus på å involvere
studentoppgaver knyttet til større sentra og klynger.
Systemet for å registrere samarbeidet om masteroppgaver mellom studenter og
eksterne virksomheter ble ferdigstilt i april 2019. Foreløpig er det ikke lagt inn
registrering om oppgavene knyttet til forskningssentra. De fleste fakulteter tok
systemet i bruk fra høsten 2019, og de resterende tar det i bruk fra høsten 2020.
Resultater fra NTNU Technology Transfer (TTO)
Det ble foretatt en gjennomgang av hele økosystemet for nyskaping og
innovasjon ved NTNU i 2017/2018. Målet var å få opp et helhetlig økosystemsom dekker alle fasene i nyskapings- og innovasjonsaktivitetene og få etablert
tydelige rolleavklaringer og rammer for satsingene.
Vinteren 2018 ble det foretatt en gjennomgang av TTO-funksjonen og samspillet
med NTNUs fagmiljøer, og våren 2019 ble utredninger av mulige inkubatorer og
investeringsvirksomhet ved NTNU ferdigstilt. Høsten 2019 ble utkast til revidert
IPR-politikk for NTNU sendt ut på høring, og målet er å ferdigstille politikken tilvåren 2020. Iverksetting av Strategisk program for kunnskapsbasert innovasjon(SKI-programmet) med 15 innovasjonsledere og universitetskommuneprosjektet TRD 3.0 med fem prosjektledere er en styrking av innovasjonssatsingen
ved NTNU. Begge satsingene har allerede etter første prosjektåret medført entydelig økning av tilgangen på ideer til TTO. Videre er etableringen av NTNUs
Innovasjonsstipend og arbeidet med å øke de økonomiske rammene for NTNU
Discovery viktige virkemidler i arbeidet med å forbedre resultatene fra NTNU TTO.
I 2019 etablerte NTNU TTO tre selskaper med utspring fra forskning innen
cyber- og informasjonssikkerhetsmiljøet ved Institutt for informasjonssikkerhet
og kommunikasjonsteknologi (IIK). For å styrke satsningen etablerte deregionale aktørene Gjøvikregionen Utvikling, Gjøvik kommune, Opplandfylkeskommune og NTNU ved IIK et program kalt Cyberprogram (CII) for vekst
og utvikling i IKT-sektoren i Innlandet. Aktørene legger over fem millioner
kroner i programmet. CII skal styrke kommersialisering av forskning innen
cyber- og informasjonssikkerhet slik at flere forskningsresultater kan bli til
bedriftsetableringer og vekst i regionen.
UTVIKLINGSPLAN FOR ØKT SAMSPILL, INNOVASJON OG SAMFUNNSEFFEKTNTNU har et bredt samarbeid med arbeidslivet gjennom etablerte
samarbeidsnettverk og sentersatsinger. I arbeidet med operasjonalisering
av NTNUs strategi 2018–2025 ble Utviklingsplan for økt samspill, innovasjonog samfunnseffekt utarbeidet våren 2019. Utviklingsplanen fokuserer på tre
innsatsområder som kommer i tillegg til etablerte aktiviteter:• Etablere struktur, lederforankring og insentiver for innovasjon og nyskaping• Utvikle effektive og gode virkemidler og støttefunksjoner for innovasjon

28ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN• Videreutvikle og øke NTNUs samspill med arbeidslivet
Utviklingsplanen har 11 tiltak, der mange av tiltakene inngår i arbeidet med
struktureringen av innsatsområdet og vil være en del av utvikling av linjeansvar
ved de ulike nivåene ved NTNU. Gjennomføringen av alle tiltakene betinger etgodt horisontalt og vertikalt samspill mellom fagmiljøene ved fakultetene og
virksomhetsnivået.
STUDENTINNOVASJON
Masterstudentene ved NTNU stod bak ti av de 18 av prosjektene som fikk støtte
over Forskningsrådets STUD-ENT-ordning i 2019. Studentbedriften Artifish med
syv bachelorstudenter fra NTNU i Ålesund, med tverrfaglig sammensetning,
fikk førsteplassen i EM for studentbedrifter med sin bærekraftige og innovative
løsning på lakselusproblemet.
NTNU har et unikt miljø og kompetanse innen studentinnovasjon, også målti internasjonalt perspektiv. Det er opparbeidet kompetanse over lang tid
som bygger på erfaring med samarbeid på tvers mellom studenter, ansatte,næringsliv og kommune. I forbindelse med campusprosjektet ble det foretatt
en utredning om rapporten «Innovasjonsstruktur, innovasjonssenter og
samarbeidspartneres plass på campus». Det er planlagt en campuspilot for
studentinnovasjon med oppstart fra høsten 2020, som vil være en arena for å
fremme entreprenørielle ferdigheter hos studentene.
Ved campus Øya, Fakultet for medisin og helsevitenskap, er det etablert enstudentdrevet arena for helseinnovasjon; DRIV NTNU. Studenter fra flere
fagmiljøer ved NTNU deltar på kurs, workshops og hackathons. Dette vil på sikt
styrke samarbeidet mellom de ulike utdanningsprogrammene ved NTNU.
Innovasjonshuset Bright House i Mustad næringspark ble etablert våren 2019,der flere av innovasjons- og utviklingsaktørene i regionen er samlet i sammebygg som Institutt for Design ved campus Gjøvik. Dermed har fagmiljøer og
studenter ved NTNU Gjøvik fått en felles arena som legger til rette for økt
innovasjonsaktivitet i samspill med arbeidslivet. Tilsvarende arbeid for å etablere
en arena for studentinnovasjon er satt i gang ved NTNU i Ålesund.

Europas beste studentbedrift
Artifish fra NTNU i Ålesund gikk tilhelt topps i EM for studentbedrifter
med en «overraskende,bærekraftig og innovativ løsning pålakselusproblemet». Studentene bak
Artifish kommer fra faget Biomarininnovasjon (Institutt for Biologiske
fag Ålesund) og Markedsføring og
ledelse (Institutt for internasjonal
forretningsdrift). Artifish ble kåret
til Europas beste studentbedrift, ikonkurranse med bedrifter fra 15
land. Juryen mener at studentene
har utviklet noe som kan bli en storog lønnsom virksomhet i fremtiden.
I tillegg fikk studentene prisen «Ferd
Sosiale Entreprenører».
FOTO: UNGT ENTREPRENØRSKAPIVERKSETTING AV INTERNASJONAL HANDLINGSPLAN
2019 var definert som internasjonaliseringens år, og internasjonalisering
var hyppig på dagsorden. NTNUs internasjonale handlingsplan gjelder forperioden 2018–2021. Planen forutsetter at NTNU skal være en aktiv bidragsyter
i utvikling av kunnskap og kompetanse som verdenssamfunnet har behov for.
Det fordrer at NTNU har en sterk og tydelig internasjonal orientering og at hele
virksomheten settes inn i en internasjonal sammenheng. Planen peker på tiltak
innenfor fire hovedområder; internasjonalisering av utdanning, internasjonale
forskerkarrierer, internasjonale partnerskap og allianser og deltakelse i EUs
rammeprogram for forskning, innovasjon og utdanning.
Deltakelse i Erasmus+
Målet for NTNUs deltakelse i EUs rammeprogram for utdanning Erasmus+ er
at vi skal utnytte de ulike prosjektvirkemidlene som ligger i programmet ogvære blant de fem nordiske universitetene som i størst utstrekning utnytter
virkemiddelapparatet for europeisk samarbeid om utdanning i Erasmus+, samt
er blant de fem nordiske utdanningsinstitusjonene som har flest studenter påutveksling gjennom Erasmus+. NTNU er aktiv i å utnytte prosjektmulighetene i
Erasmus + og er en av de universitetene i Europa med størst prosjektportefølje.
NTNU deltar i mer enn 60 prosjekter i Erasmus+. I Internasjonal handlingsplan
er målet at minst 40 % av NTNUs masterstudenter og 20 % av NTNUs
bachelorstudenter bør ha et opphold ved et lærested i utlandet av minst ettÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

29

semesters varighet. Status for studieåret 2018/2019 er som følger:• Antall utvekslingsstudenter på bachelornivå sett i forhold til uteksaminerte:
9,9 % på utveskling• Antall utvekslingsstudenter på masternivå, 2-årig, 5-årig, profesjonsstudium,
sett i forhold til uteksaminerte: 33,4 % på utveksling• Innreisende utvekslingsstudenter var ca. 1800 i 2019. Dette tallet har vært så å
si stabilt over de siste 3 årene
• Totalt antall internasjonale studenter er ca. 3600
Deltakelse i Horisont 2020Målet for NTNUs deltakelse i EUs rammeprogram for forskning og innovasjon
Horisont 2020 er en inntekt på 1 milliard kroner for hele programperioden. Som
det framgår av avsnitt 3.2.1 foran deltar vi nå i nærmere 200 prosjekter i H2020
og forventer å nå målet for inntekt tidlig i 2020. I tillegg er det et mål at NTNU
skal være blant de tre beste nordiske universitetet i de tematiske programmenei Horisont 2020. Ved årsskifte 2019/2020 var NTNU topp tre. Når det gjelder ERC,
får NTNU fortsatt tildelt få ERC Grants. I januar 2019 ble en ERC Handlingsplan
vedtatt, som senere er fulgt opp med fakultetsvise ERC handlingsplaner.
Det er planlagt en evaluering av NTNUs EU støtteapparat og støtteordningervåren 2020. Evalueringen omfatter både EUs forsknings- og innovasjonsprogram
og EUs utdanningsprogram.
Internasjonal mobilitet
Aktiv deltakelse i et internasjonalt fagfelleskap er en viktig del av et akademisk
virke. Internasjonal mobilitet er én måte å utvikle faglig meritterende samarbeid
på, og NTNU innvilger i underkant av 100 forskningsterminer i utlandet hvert
år. NTNU vedtok i 2016 felles retningslinjer for forskningstermin. I 2019 ble
retningslinjene revidert og førstelektor ble inkludert i ordningen slik at den
i dag omfatter professor, dosent, førsteamanuensis og førstelektor. NTNUs«Utreisekontor» ble etablert i 2018 og er i dag en førstelinjetjeneste som
forvalter retningslinjer og prosesser knyttet til utreise. Utreisekontoret yteradministrativ støtte til de ansatte som har fått innvilget forskningstermin iutlandet. Tjenesten skal bidra til utvikling av institusjonell kompetanse og bedrerådgivning til de ansatte, samtidig som arbeidsgiver ivaretar sine forpliktelser
overfor de som er på utenlandsopphold.
ÅPEN TILGANG TIL FORSKNING
NTNU har styrket arbeidet med åpen tilgang til forskning i 2019. Vi ser atandelen vitenskapelig publisering i Gull OA-kanaler er økende, men ikke så
raskt som ønskelig. Dette må ses i lys av usikkerhet som har hersket omkring
forlagsavtaler. Egenarkivering av publikasjoner (Grønn OA) er stadig økende.
I 2018 var andelen egenarkiverte publikasjoner 79 %, og det forventes
ytterligere økning i 2019. For publikasjoner knyttet til prosjekter finansiert av
Forskningsrådet, nærmer egenarkiveringsgraden seg 100 %. Vi vurderer fleretiltak for å styrke åpen tilgang til publikasjoner.
I 2019 har det vært arbeidet systematisk med å etablere både virtuelleog fysiske støttesystemer for lagring, arkivering og tilgjengeliggjøring av
forskningsdata. Universitetsbiblioteket har i samarbeid med NTNU IT etablert
informasjonstjenesten ResearchData@NTNU som gir støtte til studenter og
ansatte. I tillegg til råd og veiledning om blant annet datahåndteringsplanerog lagringsløsninger, er det åpnet et arkiv for åpne forskningsdata, NTNU Open
Research Data. Parallelt med dette arbeides det også med infrastruktur for30ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

behandling og lagring av sensitive forskningsdata. NTNU mener det er behov
for nasjonale fellesløsninger og standarder når det gjelder infrastruktur for
arkivering og tilgjengeliggjøring av forskningsdata.
NTNU har etablert en sentral styringsgruppe for åpen vitenskap under ledelse
av prorektor for forskning. Hovedfokus for styringsgruppen i 2019 har værtutviklingen av en ny NTNU-politikk for åpen vitenskap som vil dekke hele feltet
fra læringsressurser via forskningspublikasjoner og -data til innovasjon. Rapport
fra gruppen vil bli sluttført våren 2020, og deretter starter implementeringen.
TEMATISKE SATSINGER OG MULIGGJØRENDE TEKNOLOGIERVåre tematiske satsingsområder (NTNU Helse, NTNU Havrom, NTNU Bærekraft
og NTNU Energi) representerer alle fagområder hvor NTNU har sterke
forskningsmiljøer med særlige muligheter til å bidra til å løse noen av de store,
komplekse utfordringer som samfunnet står overfor. I 2019 har våre TSOer
synliggjort NTNU og satt mange viktige spørsmål på dagsorden, for eksempel
gjennom å delta i arrangementer som NTNUs Big Challenge, Ocean Week,
Arendalsuka og energikonferansen Energy Transitions Conference. De deltarogså til kunnskapsutvikling gjennom å utarbeide faglige rapporter som foreksempel «Havvind - en industriell mulighet for Norge» hvor våre fagmiljøer
kommer med tre råd for bærekraftig utbygging av vindkraft i Norge, og gjennom
diskusjoner i sosiale medier (blogg, twitter osv.).
VITENSKAPSFESTIVALEN «THE BIG CHALLENGE»
Vitenskapsfestivalen The Big Challenge ble arrangert 16.–19. juni 2019. The Big
Challenge var en allmennrettet formidlingsfestival i Trondheim med fokus på
skoleelever og med et eget allmennrettet byprogram. Det var fire dager med
foredrag av 46 foredragsholdere og 9 konserter. I tillegg ble det arrangert 59
gratis arrangementer for byens befolkning og 54 programposter for skoleelever.
Det ble også arrangert flere faglige konferanser og faglige symposier/seminarer itilknytning til The Big Challenge. I alt var 5000 publikummere innom festivalen og
86 000 har sett innhold fra festivalen på nett og NRK.
Festivalen ble arrangert av NTNU med Trondheim kommune og Trøndelag
fylkeskommune som samarbeidspartnere. Programmet fremhevet temaer
som vitenskap og bærekraft, helse og bærekraft, den digitale fremtiden og
sannhet og politikk. Gunnerusprisen, som er en forskningspris i samarbeid
mellom Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab (DKNVS) og NTNU innenforbærekraftfeltet, ble utdelt under festivalen.
Det ble lagd en egen utstilling til festivalen. Futurum er en interaktiv utstilling
med fokus på opplevelser, kunnskap og refleksjon rundt noen av framtidas
største utfordringer; det grønne skiftet og hvordan vi kan nærme osslavutslippssamfunnet. Utstillingen vises nå på NTNU Vitenskapsmuseet.
Publikum kan reise inn i framtida, se i virtuell virkelighet hvordan havet stiger og
hvordan flom og ekstrem nedbør rammer Trondheim sentrum. Utstillingen vil
gi svar på hva som skjer og hvorfor, men også hva hver enkelt av oss kan bidra
med. Et bredt utvalg fagmiljøer på NTNU står bak innholdet.

Hvordan ser framtida ut?
Under forskningsfestivalen«The Big Challenge» i juni 2019
ble utstillingen FUTURUM vist.
FUTURUM er en framtidsrettet
utstilling om det grønne skiftetog hvordan vi kan nærme osslavutslippssamfunnet mot 2050. Et
mangfoldig utvalg fagmiljø på NTNU
med eksterne samarbeidspartnere
viste frem eksempler fra sitt arbeidom klimaendringer og omleggingen
til en mer bærekraftig framtid.
FOTO: PER HENNING/NTNUKUNNSKAPSFORMIDLINGNTNU bidrar til at kunnskap gjøres kjent og formidles på mange ulike måter
og i mange ulike kanaler. Under følger noen eksempler på denne omfattende
aktiviteten. Vitenskapelig publisering, kunst og innovasjon er omtalt andre
steder.
• NTNU-ansatte er hvert år aktive deltakere i utrednings- og strategiarbeid
initiert av ulike myndigheter i form av utvalg m.m. Dette er en viktig kanal forkunnskapsbasert rådgivning. I 2019 har for eksempel NTNU-ansatte deltatt iÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

31

prosesser som Transport21 og Prosess21. Transport21 skal gi strategiske rådog anbefalinger om hvordan transportsektoren kan bruke forskning, utviklingog innovasjon for verdiskaping, mens Prosess21 skal gi strategiske råd og
anbefalinger om hvordan oppnå minimale utslipp og samtidig bærekraftig
vekst.
• Forskningen til Cardiac Exercise Research Group (CERG) har fått stor
oppmerksomhet i 2019 for sin nye standard for aktivitetsmål. PAI Personlig
Aktivitets-Intelligens er i ferd med å integreres i mange ulike pulsmålere
på verdensbasis. Dette er resultat av en omfattende formidlingsjobb.
PAI-algoritmen tar utgangspunkt i din personlige puls og gir deg et enkelt tallsom forteller hvor aktiv du må være i løpet av ei uke for å ha økt sjanse for å
leve et lengre og sunnere liv. Algoritmen er utviklet ved hjelp av informasjonom 45 000 deltakere i Helseundersøkelsen i Nord-Trøndelag.
• Humlebuzz er et undervisningstilbud fra NTNU Vitenskapsmuseet og
Miljødirektoratet som besøker barneskoler, biblioteker og ulike foreninger ogorganisasjoner. I løpet av 2019 har Humlebuzz hatt besøk av 2200 deltakere,
hvorav nær 500 var skoleelever.
• Det som er blitt omtalt som en arkeologiske verdensnyhet – Klemenskirken– ble åpnet for publikum i 2019. Det er Vitenskapsmuseet som står foromvisninger til skoleklasser og interesserte grupper.
• I 2019 ble det arrangert sju NTNU Kveld på Dokkhuset i Trondheim. På NTNU
Kveld får et allment publikum forskningsbasert kunnskap rett fra forskeren.
Arrangementene dekker et bredt spekter av temaer og er svært godt besøkt.
• To byster lagd av Bertel Thorvaldsen som til vanlig står utstilt i Knutzonsalen
i Gunnerusbiblioteket ble i 2019 utlånt til Gallerie d’Italia i Milano. Utstillingen
presenterer verker av Antonio Canova (1757 – 1822) og Bertel Thorvaldsen(1770 – 1844). Utstillingen pågår frem til 15. mars og har hatt over 150 000
besøkende.

NTNU-rekord iStore norske leksikon
Store norske leksikon er
landets største nettsted forforskningsformidling, og har opptil
440.000 leste artikler hver dag. På
tampen av fjoråret rundet leksikonet
800 fagansvarlige, og 92 av dissekommer fra NTNU. Årsoppgaven for
NTNUs formidling i SNL forteller at
NTNUs artikler er lest 5,9 millioner
ganger siste år, det er en økning på
28% fra 2018.
FOTO: HEIDI DOKTER/STORE NORSKELEKSIKON• NTNU Universitetsbiblioteket og Institutt for datateknologi og informatikk
har etablert et tverrfaglig samarbeid som involverer utvikling gjennom
studentprosjekter. Prosjektet «I-manus», som var en masteroppgave, lar
brukeren oppleve atmosfæren i et bibliotek fra 1800-tallet via AR- og VRteknologi og beriker gamle manuskripter med illustrative hologrammer av
historiske bygninger og gjenstander.
• Gemini.no er et nettsted med forskningsnytt fra NTNU og SINTEF. I 2019er det produsert 230 artikler på gemini.no, og det har vært ca. en million
sidevisninger og 750 000 besøk på nettsiden. Artikler fra gemini.no er brukt
som kilder i en rekke andre nasjonale og internasjonale medier.
• NTNU driver utstrakt formidlingsarbeid gjennom Store norske leksikon (SNL).
Det er 92 fagansvarlige tilknyttet NTNU i leksikonet. Disse har ansvar for 189
fagområder og 10 444 artikler. Artiklene deres er lest over 5,8 mill. ganger iløpet av 2019.
OMDØMME
Eksterne omdømmeundersøkelser viser at NTNU har et svært sterkt omdømme ibefolkningen, – det sterkeste blant universitetene i Norge.
NTNUs styre diskuterte NTNUs omdømme i desember 2019. Det er
kjernevirksomheten til NTNU som påvirker omdømmet vårt mest og som vil
ha hovedprioritet i omdømmearbeidet: At vi er tro mot våre kjerneverdier, har

32ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

høy kvalitet i utdanning og forskning, har gode laboratorier og læringsarealer,gode studentmiljøer og arbeidsmiljøer, formidler vår kunnskap og er åpne og
samarbeidsvillige og at kandidatene våre kommer i relevant arbeid.
Samtidig som vi opprettholder høy kvalitet i den daglige virksomheten, måvi vise omverdenen, fremtidige studenter og arbeidsgivere at vi utvikler ossog er forberedt på framtida. Det gjøres blant annet gjennom strategiske
utviklingsprosjekter; vi utvikler fremtidens studieprogrammer, campus og
fremragende forskningsmiljøer. I tillegg til å styrke kjernevirksomheten vil NTNU
legge vekt på følgende tema i omdømmearbeidet i 2020 og 2021:• Studiemiljø og arbeidsmiljø• Strategiske samarbeid• Formidling og deltakelse i samfunnsdebatten• Åpenhet og tillit i måten vi arbeider på• NTNU Alumni• Innovasjon

3.2.3 Framtidens studietilbud og livslang læringNTNU skal ha et studietilbud som gjør våre studenter godt rustet for deltakelsei et framtidig arbeidsliv og som tilrettelegger for livslang læring. Utvikling av
et framtidsrettet studietilbud og tilrettelegging for livslang læring innebærer
fortsatt fokus på faglig integrasjon, og er viktig både for vår posisjon i sektoren
og for styrking av handlingsrommet. Ni av utviklingsmålene i NTNUs strategi
handler om hvordan vi vil utvikle fremtidens studietilbud, herunder livslanglæring. Målene omhandler både læringsprosesser og innhold i studietilbudet.
I 2019 har innsatsen vært rettet inn mot arbeid med porteføljen og dekkes av
mål 1 i utviklingsavtalen med KD.
Mål 1 i utviklingsavtalen med KD
VI SKAL HEVE KVALITETEN I STUDIEPORTEFØLJEN GJENNOM SAMORDNING
OG EFFEKTIVISERING.
Ett av fusjonens hovedmål var at den skal bidra til at NTNUs utdanning holder
høy internasjonal kvalitet, faglig og pedagogisk, og til at våre studietilbud er
ettertraktede utdanningsvalg i Norge. For å hente ut gevinstene av fusjonen
har det vært behov for å ha spesiell oppmerksomhet på strategisk arbeid
med studieporteføljen. I avtaleperioden har vi arbeidet med samordningog sammenslåing av studieprogram. Vi har arbeidet for å definere en
kvalitetsstandard for studieporteføljen gjennom å vedta en politikk for studieporteføljeutviklingen ved NTNU. Styrket studieprogramledelse er et vesentlig
satsingsområde der flere tiltak skal sikre gjennomføringsevnen. Lærer- og
lektorutdanningene er fulgt spesielt.
Måloppnåelsen vurderes på gjennomføring av konkrete aktiviteter, samt måling
på nøkkeltall. I det følgende beskrives status på arbeidet som er utført gjennom
punktene som er fastsatt for vurdering av måloppnåelse:• Effektivisering og samordning måles ved antall samordnede og sammenslåtte
studieprogram.

ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

33

• Kvaliteten i porteføljen ved utgangen av avtaleperioden skal vurderes opp mot
kvalitetskravene definert i politikken.
• Styrket studieprogramledelse; Målet er at alle studieprogram harstudieprogramleder og studieprogramråd i henhold til mandat. For øvrig
vurderes måloppnåelse i forhold til om planlagte tiltak er gjennomført.
• Lærer og lektorutdanningene følges spesielt gjennom to indikatorer:
Gjennomsnittlig karakterpoeng ved opptak og gjennomføring (iavtaleperioden). I tillegg vil NTNU følge med på antall FoU-prosjekter knyttet tiluniversitetsskolene.

Nytt studium:havbruksingeniør
Et nytt, 3-årig ingeniørstudium
er utviklet i tett samarbeid med
havbruksnæringa. Her skal
studentene lære å drifte og
optimalisere havbruksanlegg isjø og på land. Kombinasjonen
av teknologi, biologi, fiskevelferdog miljømessig bærekraft gjør
utdanningen unik i Norge.
Studiestart: Høsten 2020.
FOTO: LASSE KRISTIANSEN/NTNU

Effektivisering og samordning
Fra og med studieåret 2019/2020 er bachelorprogrammene i ingeniørfag
i alle de tre campusbyene samordnet og sammenslått. Samordninger og
sammenslåinger innenfor helse- og sosialfagutdanningene (RETHOS) og
bachelorprogram i økonomi og administrasjon er vedtatt og implementeres
fra og med studieåret 2020/2021. Intensjonen med samordningene er
kvalitetsheving. I tillegg til samordning og sammenslåing av flercampusprogram
er det foretatt en rekke andre samordninger og sammenslåinger innen NTNUs
studieportefølje.
En reduksjon i antall studieprogram er ikke et mål i seg selv, men kommer som
følge av det strategiske arbeidet med studieporteføljen. Totalt sett har NTNU
redusert antallet studieprogram i avtaleperioden med 49 (2 i studieåret 2017/18,
12 i studieåret 2018/19, 17 i studieåret 2019/20 og 18 fra og med studieåret
20/21).
En forutsetning for å lykkes med samordning og effektivisering er utvikling av
gode felles verktøy for standardiserte og digitale løsninger. I perioden er det
igangsatt et prosjekt som støtter arbeidet med studieplanprosessen. Verktøyet
rulles ut i 2020 og går over i drift i 2021.
Samordning av studieprogramporteføljen innebærer også sammenslåinger
innenfor emneporteføljen. I avtaleperioden er det jobbet med utvikling og
implementering av NTNUs nye ordninger for felles emnestørrelse på 7,5
studiepoeng, og de tre fellesemnene examen philosophicum (ex. phil.),områdeemner og Eksperter i team (EiT). Fellesemnene skal blant annet bidra til å
knytte en NTNU-identitet til studieporteføljen, styrke integrasjon og bygge faglige
fellesskap på tvers i NTNU. På denne måten bidrar også dette til å oppfylle en av
intensjonene i utviklingsavtalen med KD om å tydeliggjøre NTNUs profil.
Politikk for utvikling og kvalitet i studieporteføljen
Et sentralt punkt i utviklingsavtalen med KD har vært å få på plass en politikk forstudieporteføljeutviklingen ved NTNU, som kvaliteten i porteføljen skal vurderes
opp mot ved utgangen av avtaleperioden. Politikken ble vedtatt i juni 2019 og
gjelder alle studiepoenggivende studietilbud og gradsgivende studieprogram
med bachelor, master og ph.d., videreutdanninger og årsstudier. Den vil
framover brukes i kvalitetssikring av utvikling av studietilbud ved NTNU. Et av
politikkens formål er å fremme kvalitetskultur på områder som er vesentlig
for studentens læringsutbytte. Følgende fem kvalitetsområder er prioritert:
Strategisk betydning, ett universitet i tre byer, læringsmiljø, faglig bærekraft ogøkonomisk bærekraft. Fakultetenes strategiske planer for studieporteføljen vil
framover struktureres i tråd med disse fem områdene.
Politikken legges til grunn for videre arbeid med utvikling av studieporteføljen,
og tiltak som NTNU vil ha særskilt fokus på i den sammenheng er beskrevet
i Utviklingsplan for fremtidens studietilbud og livslang læring. Utvalgte

34ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

fagområder i denne planen er Fremtidens teknologistudier, Fremtidens
HUMSAM-studier, RETHOS-utdanningene (Nasjonale retningslinjer for helseog sosialfag) og lærer- og lektorutdanningene. Prosjektene Fremtidens
teknologistudier (FTS) og Fremtidens HUMSAM-studier (FHS) ble startet opp
i 2019 og forventes få stor betydning for utvikling av NTNUs studieportefølje
framover.
Studieprogramledelse
I 2016 innførte vi felles mandat for studieprogramledere ved NTNU, og i 2018
felles mandat for studieprogramråd. Alle våre studieprogram skal være tilknyttet
et studieprogramråd, og et studieprogramråd kan dekke flere studieprogram.
For å styrke studieprogramledelsen har NTNU utviklet et egetstudieprogramlederkurs. Etterspørselen har vært større enn tilgjengelig
kapasitet. Våren 2019 avsluttet fjerde kull ved NTNUs lederutviklingsprogram forstudieprogramledere, og neste kull starter opp høsten 2020.
Prorektor for utdanning har i avtaleperioden etablert årlige halvdagssamlinger
for alle studieprogramledere. Tema på samlingene har blant annet værtsystematisk kvalitetsarbeid, rammer for studieprogramledelse, bruk av
entreprenørielle metoder i studieprogram og generell erfaringsutveksling
mellom studieprogramledere.
Utdypende informasjon om lærer- og lektorutdanningeneLærer- og lektorutdanningene følges nøye. For disse utdanningene er det en
positiv trend i søkerinteresse og inntakskvalitet som vi vil jobbe for å opprettholde.
Vi må styrke gjennomføringen slik at andelen studenter som gjennomfører
studiene på normert tid, øker. Frafallsanalyser viser at vi er på rett vei.
Gjennomsnittlig karakterpoeng ved opptak, lærer- og lektorutdanningene
NTNU er opptatt av god rekruttering til lærer- og lektorutdanningene, og
gjennomsnittlig karakterpoeng ved opptak er en indikator som følges opp.
Tabellen under viser gjennomsnittskarakter fra videregående skole for studentersom har møtt til studiet. Grunnlaget er studentens første registrerte vitnemål fra
videregående skole.

For alle utdanningene viser tallene at NTNU har en god utvikling i
inntakskvaliteten målt i gjennomsnittlig karakterpoeng fra videregående skole
fra 2017 til 2018. Det er positivt at utviklingen opprettholdes eller forbedresytterligere i 2019 til tross for nasjonal nedgang i søkning til lærerutdanning.
I to av lektorprogrammene (kroppsøving og idrettsfag, samfunnsfag) var
gjennomsnittskarakteren for møtte studenter over 5 i 2019.

Eksperter i Team (EiT) er etemne som skal inngå i allemasterprogram og våre øvrige
høyere gradsutdanninger
cand. med. samt cand.
psychol., og innføres suksessivt
fram til full implementering
ved hele NTNU i løpet av
studieåret 2020–2021.
Her møtes studenter fra
ulike studieområder til
felles prosjektarbeid, og
det legges like mye vekt påsamhandlingskompetanseog refleksjon som på selve
prosjektarbeidet.
Ordningen med ex. philog områdeemne gjelder
alle studieprogram som
fører til høyere grad eller
profesjonsgrad. NTNUs
ex. phil. består av en felles
kjernedel som utgjør 2/3
av emnet og en spesifikk
variantdel på 1/3 ihenhold til studieområder;humaniora og estetiskefag, samfunnsvitenskap,
natur-vitenskap og teknologi,
medisin og helsefag samtøkonomi).
NTNUs områdeemne ble
innført første gang i studieåret
2019/2020 og skal bidra
til å styrke integrasjonen
og bygge faglige fellesskap
i et nytt NTNU, forsterke
studieprogrammenes
relevans innen profesjons-,arbeids- og samfunnsliv,
samt gi nødvendige felles
perspektiver på studiene
ved NTNU. Områdeemner erutviklet innenfor åtte generiske
tematikker som reflekterer
NTNUs verdigrunnlag;
etikk, innovasjon og
entreprenørskap, kunnskaplæring og danning, ledelse,
medborgerskap og politikk,
natur, miljø og bærekraft,teknologi samt tverrfaglig
samhandling.

Gjennomføring i lærer- og lektorutdanningene
Vi er opptatt av gjennomføring i lærer- og lektorutdanningene og har sett påandel studenter som fullfører utdanningen på normert tid. I tillegg følger vi
utviklingen i andel aktive studenter i høstsemesteret andre studieår (tredje
semester) særskilt, ettersom vi av erfaring vet at en stor del av frafallet skjer fra
første til andre studieår.

ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

35

For de fireårige grunnskolelærerutdanningene skjer omtrent halvparten av
frafallet fra første til andre studieår. For lektorprogrammene ser vi at frafallet fra
første til andre år er noe mindre, men med litt større frafall senere i studiet.
På grunnskolelærerutdanningene er fullføringen på normert tid større for det
siste årskullet (opptak 2015) enn tidligere. Dette kullet hadde også en større
andel aktive andre studieår. Frafallet fra første til andre studieår er mer enn
halvert for de to siste årskullene. Det er en gledelig utvikling som vi forventervil føre til betydelig høyere andel som fullfører studiet. På lektorprogrammene
er andel som fullfører på normert tid relativt lavt også for det siste årskullet(opptak 2014). Andel aktive studenter andre studieår er stabilt for kullene som
startet 2012–2018 med unntak av en noe høyere andel for 2017-kullet.
Når det gjelder andel som fullfører på normert tid, er det for tidlig å si noe omutviklingstrekk som følge av omlegging til femårig master for grunnskolelærerutdanningene. Vi ser at fullføringsgraden for 4-årig GLU øker for 2015-kullet
sammenlignet med tidligere kull. Vi vil fortsette arbeidet med å øke denne
andelen og styrke måloppnåelsen for denne indikatoren.
FoU-prosjekter knyttet til universitetsskolene
I henhold til utviklingsavtalen med KD vurderes måloppnåelse blant annet
gjennom å følge med på antall FoU-prosjekter knyttet til universitetsskolene.
En ny 10-årig rammeavtale mellom Trøndelag fylkeskommune, Trondheim
kommune og NTNU om samarbeid om universitetsskolene ble underskrevet 14.
januar 2019. Med dette gikk universitetsskolesamarbeidet i Trondheim over fra
prosjekt til drift, og dette innebar til en viss grad nye styringsstrukturer og nyearbeidsmåter.
Høsten 2019 er det jobbet med å utvikle nye FoU-prosjekter iuniversitetsskolene, og i 2020 settes det i gang 12 nye FoU-prosjekter som vil
involvere ca. 40 forskere fra NTNUs lærerutdanninger og mange lærere fra allede tre universitetsskolene. Prosjektene har fokus både på lærerutdanning og
skoleutvikling. Prosjektene er resultat av såkornmidler finansiert av NTNU.
Mange av førstegenerasjons lærer- og skoleinitierte FoU-prosjekter i universitetsskolesamarbeidet er avsluttet. Flere initiativ startet som lokale læreriniterte
utviklingsprosjekter og har utviklet seg til å bli forskningsprosjekter. Det er
publisert resultater fra prosjektene i fag- og vitenskapelige journaler, og de36ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDENer presentert på lokale, nasjonale og internasjonale arenaer. Flere av disse
prosjektene videreføres, og i noen tilfeller utvikles det NFR-søknader.
Tabellen viser antall FoU-prosjekter knyttet til universitetsskolene. I tillegg til
dette foregår det en lang rekke lærerinitierte utviklingsprosjekter. Dette har om
lag samme omfang som i fjor, men er ikke tallfestet fordi mange av dem har gåttinn i nye faser.

Det er nå tre ph.d.-er ansatt ved NTNU og to offentlige ph.d.-er iuniversitetsskolene. Den første offentlige ph.d.-en disputerte høsten 2019, og
ytterligere tre stipendiater skal etter planen disputere i 2020. Det er opprettet
nye stillingstyper i samarbeid mellom partene i universitetsskolesamarbeidet.
Det utvikles stadig flere relasjoner og tettere nettverk mellom fagmiljøer på
NTNU og universitetsskolene. Vi er også opptatt av å utvikle nasjonale og
internasjonale samarbeidsarenaer, og det er etablert et nasjonalt nettverk forledere av universitets- og lærerutdanningsskoler etter initiativ fra bl.a. NTNU.
Arenaen kan bli viktig for utvikling av felles FoU-prosjekter.
Oppfølging av prioriterte områder i regjeringens strategi for kvalitet og
samarbeid i lærerutdanningen; Lærerutdanning 2025
• Samarbeid internt ved NTNU:
Seks av NTNUs åtte fakulteter er involvert i lærer- og lektorutdanningene,og det arbeides kontinuerlig med å styrke det gjensidige samarbeidet
med mål om styrket studiekvalitet. Studiestruktur i lektorutdanningene
er utredet, og det jobbes med å få på plass en struktur som gir en jevnere
arbeidsbelastning og fjerner hindre for effektiv utnyttelse av studietid. Det er
satt ned et utvalg som både skal se på behovet for yrkesfaglærere nasjonalt
og regionalt, og modeller som kan bidra til å styrke yrkesfaglærerutdanningene ved NTNU. NTNU Kompetanse i skolen (KOMPiS) er et samarbeid om
etter- og videreutdanning for lærere og omfatter rundt 50 studietilbud og
emner. KOMPiS tilbyr studier innen de fire strategiene for videreutdanningsom Utdanningsdirektoratet forvalter, i tillegg til studietilbud opprettet etter
initiativ ved NTNU.
• Samarbeid mellom lærerutdanning og skoler og skoleeier:
Universitetsskolesamarbeidet er en fåskolemodell som fortsetter med åpningfor å øke antall skoler til opp mot seks. NTNU har et økende antall forskningsog innovasjonsprosjekter med andre skoler enn universitetsskolene, og
gode samarbeidsarenaer med skoleeiere. Etablering av Desentralisert
kompetansemodell har bidratt til forsterket organisatorisk samarbeid.
• Sterkere forskningsbasering:
Det har vært en betydelig forsterket satsning på utdanningsforskning de siste
2–3 årene. Det har gitt økt kraft i forskningsaktiviteten, som også danner
et viktig grunnlag for veiledning av det økende antall studenter som skal ta
mastergrad innenfor lærerutdanning i årene som kommer.

ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

37

• Rekrutteringsarbeid:
I det regionale rekrutteringsarbeidet forventes det at
grunnskolelærerutdanning for trinn 1–7, kjønnsbalanse i utdanningenog studentmangfold vektlegges. I rekrutteringsarbeidet bruker NTNU
studentambassadører for å vise fram studietilbudet og studiehverdagen pålærerutdanningene. Som et ledd i arbeidet med å sikre kjønnsbalanse legges
det vekt på å ha mannlige studentambassadører. Videre arrangeres «Menn
i skolen» for mannlige studenter fra grunnskolelærerutdanningen 1–7, 1.
og 2. klasse hver høst. Hensikten er å styrke samholdet og skape refleksjon
rundt hvorfor det er viktig med mannlige lærere på trinn 1–7, og tanken
er at samhold og trivsel i utdanningen også vil føre til positivt omdømme
og dermed bedre rekruttering. Øvrige tiltak som skal styrke mangfold og
kjønnsbalanse er omtalt i kapittel 5.4.
• Generelt kvalitetsarbeid:
Tett og forbedret samarbeid med skoler og skoleeiere betraktes som viktig
for økt kvalitet i praksisstudiene. Det arbeides med å oppdatere alle avtaler
med praksisfeltet. Det er innført systematisk partnerskapstilnærming foralle lærerutdanninger som ikke er samlingsbasert. Det er etablert felles
veilederopplæring for trinn 1–13 som skal bidra til at flest mulig praksislærere
har får relevant og god veiledningskompetanse. I universitetsskolesamarbeidet er det igangsatt et innovasjonsprosjekt for økt kvalitet i praksisstudiene.
Eksterne representanter i styrer, råd og utvalg skal være kontaktpunkter
som bidrar til at våre studieprogrammer er relevante og framtidsrettede,samtidig som de medvirker til kompetanseutveksling med skoleverket. I
profesjonsutdanningene arbeides det med utvikling av tverrprofesjonell
kompetanse, og styrket samhandling med aktuelle samarbeidspartnere somlærerkandidater vil møte i arbeidslivet. Det arbeides også målrettet med
utvikling av profesjonsfaglig digital kompetanse i personalet.

3.2.4 Fornyelse av infrastruktur for lærings- og arbeidsmiljøer
NTNU er en ressursrik organisasjon og bruker årlig betydelige midler på
infrastruktur. Samtidig gir Campusprosjektet helt unike muligheter. Gjennom
helhetlig arbeid med campusutvikling kan NTNU utvikle en infrastruktur
for kjernevirksomheten som blir et konkurransefortrinn i fremtiden. Sju av
utviklingsmålene i NTNUs strategi handler om ulike sider av fornyelse av
infrastruktur for lærings- og arbeidsmiljøer som stimulerer til tettere samarbeid,
mer studentaktiv læring, økt tverrfaglighet, internasjonalisering og økt
samhandling med arbeids- og næringsliv.
I 2019 har innsatsen vært rettet mot flere områder:• Faglig integrasjon gjennom samlokalisering og planlegging av campusutvikling(mål 3 i utviklingsavtalen med KD)• Forskningsinfrastruktur• Miljø i egen drift
Mål 3 i utviklingsavtalen med KD
VI SKAL PLANLEGGE EN FREMTIDSRETTET, SAMLET CAMPUS SOM KAN BLIMODELL FOR FREMTIDIGE OFFENTLIGE UTBYGGINGER I NORGE.
Campusutvikling handler ikke først og fremst om å bygge, men om hvordan
utviklingen av fysisk infrastruktur legger til rette for at NTNU kan løse sittsamfunnsoppdrag og bidra til omstillingen som Norge står overfor. NTNU
skal både utvikle og bruke framtidsrettet kunnskap på egne campus i alle tre

38ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

byer. Målet i utviklingsavtalen med KD handler om å få en god start på campusutviklingsprosjektet, med rom for en nyskapende planprosess med piloter,eksperimentering og følgeforskning. NTNU vil stimulere fagmiljøene til å bruke
campusrelaterte problemstillinger som case i undervisningen, og ønsker
forskning på ulike sider av campusprosjektet.
Måloppnåelsen vurderes på gjennomføring av konkrete aktiviteter knyttet til
leveranser.
Faglig integrasjon
Etter fusjonen har det vært viktig for NTNU å samlokalisere de fagenhetene
som naturlig hører sammen, og gjennom Samlokaliseringsprosjektet samlervi lærerutdanningen og ingeniør og sivilingeniør. Det har også blitt gittklarsignal for utbyggingen av Elgesetergate 10, og NTNU får dermed samlet
helse- og sosialfagene sammen med resterende helserelatert utdanningpå Øya. Regjeringen har bevilget midler til oppstart forprosjekt for NTNU
Campussamling i 2020, og vi ser videre på hvordan dette prosjektet kan virke innpå ytterligere faglig integrasjon. Fakultetene som har virksomhet i Trondheim,Ålesund og Gjøvik har arbeidet systematisk med faglig integrasjon og utvikler
digitale samhandlingsmetoder for å styrke kontakten mellom fagmiljøene.
Infrastrukturen for Skype-møter er kraftig utbygd.

Geografistudenter studerer
3D-modellen som brukes iplanlegging av campussamlingen.
Regjeringen har bevilget 40
millioner til forprosjekt for NTNU
Campussamling i 2020. Statsbygg
rigger nå sin organisasjon og starter
forprosjektet.
ILLUSTRASJONSFOTO: ELIN IVERSEN/NTNU

Utvalg for faglig lokalisering leverte desember 2018 sin sluttrapport, og etter
høring av rapporten i 2019, vedtok rektor i mars en anbefaling om overordnet
plassering av de faglige klyngene i samlet campus i Trondheim. NTNU har isamarbeid med Statsbygg jobbet videre med utredning av mulige løsninger i
2019. Dette vil resultere i et oppdatert basisprosjekt for Campussamling.
Gjennom arbeidet med arealkonsepter for NTNU har også faglig integrasjonvært en tematikk ved at økt tverrfaglighet og deling er sentrale perspektiver.
Dette vil videreutvikles gjennom NTNUs kvalitetsmål for bygg og utomhus og i
realiseringen av prosjektet Campussamling.
Antall pilotprosjekter
NTNU har kommet godt i gang med arbeidet knyttet til piloter og testing av
ulike nye læringsaktiviteter hvor arealer spiller en sentral rolle. Det er stor
interesse for læringsarealer som legger til rette for nye undervisningsformerog læringsaktiviteter. Mange ønsker å bidra i utviklingen og testingen av nye
arealer.
I 2019 har NTNU har gjennomført flere prosjekter hvor tradisjonelle
undervisningsrom har blitt oppgradert til studentaktive læringsarealer, dernye læringsformer, prosjektarbeid og digital læringsstøtte står i fokus. Det er
igangsatt en pilot på læringsareal for helse- og sosialfag. Hensikten er å teste
hvordan plenumsundervisning og arbeid i grupper kan løses innenfor et mindre
areal. Piloten skal gi NTNU erfaringsbaserte fakta som et bidrag til utformingenav campus.
NTNU har også startet opp pilotprosjekt for sanntidsundervisning på tvers av
campuser. Prosjektet «Interaktive læringsareal i flercampusløsning» skal koble
sammen undervisningsrom og samhandlingsplattformer på tvers av geografiske
lokasjoner. Prosjektet vil fortsette i 2020 og resultatene vil brukes videre iarbeidet med campusutvikling.
I november 2019 ble rapporten «Innovasjonsstruktur, innovasjonssenter og
samarbeidspartneres plass på campus» presentert. Rapporten har vært påhøring, og etter sluttbehandling vil anbefalingene bli fulgt opp i det videre
campusutviklingsarbeidet. Campuspiloten for studentinnovasjon, som erÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

39

planlagt fra januar 2020, vil gi viktige erfaringer som kan gi innspill til det viderearbeidet med et fremtidig innovasjonssenter.
I 2019 ble det gjennomført en kartlegging av sensitiv forskningsinfrastruktur.
Arbeidet vil fortsette i 2020, hvor det jobbes videre med direkte konsekvenser
for prosjektet Campussamling. (Se også eget avsnitt).
Vi vil fremover også ha fokus på å sette i gang pilotprosjekter knyttet til
arbeidsplass-, knutepunkt-, og spesialarealer. Dette vil foregå parallelt og i et
iterativt samvirke med videreutvikling av arealkonseptene.
Antall igangsatte forskningsprosjekter
NTNU har flere avsluttede, pågående og planlagte forskningsprosjekter itilknytning til Campusutvikling. Det er gjennomført og drives pilotprosjekter
omkring moderne læringsarenaer og metoder, og erfaringer og evaluering
fra disse blir anvendt i NTNUs campusutvikling. Antallet forskningsprosjekter
er imidlertid ikke på det nivået som ønskes, og arbeidet ble intensivert i 2019gjennom å koordinere og øke prosjektporteføljen.
I 2019 ble det gjennomført et forprosjekt for å utvikle FoU-programmet«Fremtidens campus», som skal fremskaffe kunnskap og samle data om
campusutvikling. Programmet startet i januar 2020 med utlysning av tre
stipendiatstillinger og midler til prosjektstøtte. Programmets fase 1 løper i
perioden 2020–2023.
ZEN FlexLab er i ferd med å bli reist i sørområdet og vil være en viktig brikke
i planlegging og utforming av nullutslippsbygninger. Det er etablert kontakt
mellom ZEN-miljøet og Statsbygg for å utvikle samarbeidet om FoU i forbindelse
med campusprosjektet. NTNU har spilt inn til Statsbyggs innovasjonsstrategi for
campusprosjektet, som legger et godt grunnlag for kunnskapsutvikling.
Vi er også knyttet opp mot forskningsprosjekter som omhandler digitalelæringsarealer og hvilke innflytelse fysiske omgivelser har på motivasjon oglæring. Resultatene er nyttig i videre arbeid med arealkonseptene, slik at man
sikrer at arealene blir et positivt virkemiddel for NTNUs ansatte og studenter.
NTNU innledet i 2018 et samarbeid med Telenor om hvordan den nyeste
teknologien kan bidra til smartere bygg som drives mer effektivt samtidig
som kostnadene reduseres. Arbeidet ble intensivert i 2019 og vi har nå
sensorteknologi i flere bygg. Resultatene benyttes i videre planlegging av
prosjektet Campussamling. NTNU vil også benytte VR-teknologi som etvirkemiddel i brukerinvolvering og kommunikasjon fremover.
Arbeidsplasskonsepter
Rapporten «Arealkonsept for campus NTNU» som også inkludererarbeidsplasser, ble levert i juni 2018. Arealkonseptet beskriver hvilke behov som
skal tilfredsstilles ved nybygg og ombygging, og en standard for hvordan disseskal løses både funksjonelt og i forhold til arealdisponering.
Arealkonseptet innebærer delkonsepter for arbeidsplass, læringsarealer og
knutepunkt og vektlegger sammenhengen mellom arealkategoriene, noe som
er helt vesentlig for god funksjonalitet i formålsbygg. Miksen av konseptene
vil bidra til effektive og bærekraftige bygg samtidig som det skal sørge for god
brukskvalitet for de ansatte.
FORSKNINGSINFRASTRUKTUR
Eksperimentell virksomhet er en bærebjelke i de fleste av NTNUs fag, og derfor
har vi også et kontinuerlig behov for oppdatert forskningsinfrastruktur. Faglig

40ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

utvikling er avhengig av tilgang til vitenskapelig utstyr og eksperimentellefasiliteter av høy kvalitet. Å opprettholde og videreutvikle en førsteklasses
forskningsinfrastruktur fordrer imidlertid store ressurser. De årlige kostnadenetil å drive eksisterende infrastruktur er beregnet til over 400 millioner kroner –og øker. Samtidig er investeringer i nytt avansert utstyr og laboratorier krevende
over ordinært budsjett. NTNU og forskningspartnere har heldigvis hatt suksess
i Forskningsrådets satsing på nasjonal forskningsinfrastruktur. Ved den sistetildelingen i 2019 fikk NTNU vertskapet for fem store fasiliteter og er partner i
sju andre. Denne ordningen, sammen med internasjonalt forskningssamarbeid,
betyr mye for våre muligheter til å hevde oss i forskningsfronten.
Mange instrumenter og laboratorieenheter er sårbare for endredemiljøbetingelser og forstyrrelser. I 2019 gjennomførte vi en kartlegging av
sensitiv forskningsinfrastruktur på Gløshaugen som kan bli negativt påvirket
av bygge- og anleggsvirksomhet i forbindelse med campussamling. Av 135
registrerte infrastrukturer ble 43 kategorisert som høysensitive og 58 som
middels sensitive. Det er laget rapporter som drøfter avbøtende tiltak, inkludert
muligheter for midlertidig eller permanent relokalisering. Fagmiljøene tar med
denne informasjonen i sin planlegging frem mot byggestart, men det er på det
rene at NTNU må regne med store kostnader til skjerming og reetablering av
forskningsinfrastruktur i forbindelse med campusprosjektet.
MILJØ (I EGEN DRIFT)NTNU jobbet i 2019 etter sin miljøambisjon for perioden 2012–2020. Denne haren rekke ulike mål og tiltak knyttet til de 5 hovedområdene energi, transport,
avfall, innkjøp og «annet». Det har i 2019, som tidligere år, blitt gjennomført
mange store og små tiltak innen de ulike områdene. På energiområdet jobbes
det kontinuerlig med ENØK-tiltak, hovedsakelig i forbindelse med pågående
prosjekter. På transportområdet bygges det ut lading for elbiler, kombinert med
parkeringsrestriksjoner (avgift) og tilrettelegging for sykkel og gange. Det bleogså gjennomført en kampanje (Reiseløftet) for å rette fokus mot å redusere
utslippene fra reisevirksomhet. På innkjøpssiden er det økt fokus på å stille godeog spissede miljøkrav i anskaffelsene, samtidig som det jobbes med å redusere
innkjøpt menge produkter gjennom gjenbruk. Tiltakene dokumenteres i en
dedikert miljørapport som publiseres i løpet av våren 2020. Miljørapporten for2018 ligger på web.

Oppstart av ny plattform
for tareforskning
Tareforskning på et av Institutt
for bioteknologis laboratorier.
NTNU har, i samarbeid med
andre forskningsmiljøer på tangog tare, startet en felles plattform
for tareforskning: The Norwegian
Seaweed Biorefinery Platform. I
tillegg til forskningsmiljøene, er
en rekke bedrifter innen dyrking,prosessering og produktutvikling
tilknyttet prosjektet. Målet
er utvikling av en økonomisk
og miljøvennlig bioraffineri
av makroalger. Plattformen
får finansiering fra Norges
Forskningsråd.
FOTO: PER HENNING/NTNU

Gjennom 2019 ble det laget et forslag til en ny utviklingsplan for miljø somskal støtte opp om NTNUs overordnede målsetning om å bidra til at vi når FNs
bærekraftsmål, også i egen drift. Både NTNU og verden rundt har endret seg
betydelig siden den første planen ble utformet i 2012, og det nye utkastet er
derfor mer ambisiøst. Forslaget ble presentert på NTNUs årlige ledersamling på
Oppdal i januar 2020 og er nå sendt ut på en bred høring i organisasjonen. En ny
plan er ventet vedtatt første halvår 2020.
NTNU var allerede i 2010 først ute med å kartlegge sitt fullstendige
klimafotavtrykk. Nye kartlegginger er gjennomført med jevne mellomrom, senestfor 2018. Universitetet har et relativt høyt fotavtrykk per årsverk, dominert av
energibruk og reisevirksomhet (flyreiser). Innkjøp betyr om lag 45%, men denne
kategorien er svært sammensatt og består av mange undergrupper. Fra 2017 til
2018 økte NTNUs fotavtrykk, hovedsakelig på grunn av økte investeringer og øktreisevirksomhet. Foreløpige resultater for 2019 antyder at utslippene fra reiserog investeringer ble noe redusert i 2019. Fra 2018 og 2019 har flere institusjoner
i sektoren gjennomført liknende kartlegginger. Siden det er brukt noe uliketilnærminger for beregningene er resultatene ikke nødvendigvis er direkte
sammenliknbare på tvers av institusjonene.

ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

41

Det har i løpet av året blitt gjennomført en utredning om en mulig felles
metodikk for klimaregnskap i BOTT-universitetene. Et nasjonalt nettverk i
UH-sektoren for kunnskapsutveksling på miljøområdet har blitt revitalisert og
videreutviklet og har nå aktivitet fra flere andre institusjoner i sektoren.

3.2.5 Effektive og moderne støttefunksjoner
Fagmiljøene har behov for effektive og moderne teknisk-administrative tjenester,
med riktig kvalitet. Åtte av utviklingsmålene i NTNUs strategi retter direkte eller
indirekte oppmerksomheten mot det tekniske og administrative støtteapparatet.
Utviklingsmålene fokuserer på digitaliseringstiltak og forbedringer som støtter
opp under helhetlige, standardiserte rutiner og arbeidsprosesser. I tillegg er det
behov for ressursstyring som bidrar til økt produktivitet og sikrer handlingsrom
for strategiske prioriteringer og fornyelse på alle nivå.
DIGITALISERING OG PROSESSFORBEDRING
Departementet forventer en strategisk tilnærming og et konstruktivt samarbeid
om digitalisering mellom aktørene i universitets- og høgskolesektoren. NTNU ertungt involvert i arbeidet med utvikling av strategiske mål, felles standarder og
løsninger for sektoren, blant annet gjennom Digitaliseringsstyret der NTNU fortiden er styreleder, men også gjennom BOTT-samarbeidet.
NTNUs politikk for digitalisering og prosessutvikling, vedtatt i februar 2019,setter overordnede rammer for det videre arbeidet. Digitalisering inngår imange utviklingsaktiviteter ved NTNU, hvorav de fleste er samlet i Programfor digitalisering og prosessutvikling. Programmet er organisert som ethovedprogram, med to overlappende delprogram for hhv. leveranser og
innføring og organisasjonsutvikling.
NTNUs Program for digitalisering og prosessutvikling huser mange store
og små aktiviteter og tiltak. Bl.a. er de store systemanskaffelsene (BOTTøkonomi og lønn, BOTT HR og BOTT sak/arkiv) lagt innenfor rammen av de
100 millionene som er avsatt til programmet. Sortert etter målbildene for KDs
digitaliseringsstrategi, presenteres i det følgende noen eksempler på tiltak det
er jobbet med i 2019. Behovet for digitale støttesystemer er stort på mange av
disse områdene og videre utviklingsarbeid vil ha høy prioritet også i 2020–21.
For studenten• Helårlig kapasitet for gjennomføring av digital eksamen er nå på 1700 i
Trondheim, og det er etablert faste lokaler i Gjøvik og Ålesund. Høsten 2019
ble mer enn halvparten av de skriftlige eksamenene ved NTNU gjennomført
som digital eksamen. Med utgangspunkt i det digitale verktøyet er det ogsålaget nye, delvis automatiserte arbeidsflyter for blant annet karakterføring,
masteravtale, innlevering av bachelor- og masteroppgaver og håndtering
av klage og begrunnelse, noe som har ført til mindre manuelt arbeid, færre
feilkilder og raskere responstid for studentene.
• Det er utviklet og tatt i bruk smartteknologi som følger studentens progresjon
og kompetanseutvikling gjennom treårig sykepleierutdanning. Målet er
at løsningen skal hjelpe studenten til systematisk og målrettet læring om
legemiddelhåndtering i kliniske praksisstudier. I tillegg vil den bidra til å sikre
og dokumentere studentens sluttkompetanse i legemiddelhåndtering ved
endt sykepleierutdanning.
• Utvikle og tilrettelegge for framtidsrettede læringsarealer der samspillet
mellom fysiske og digitale læringsmiljøer ses i sammenheng. Det er her

42ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

spesielt fokus på rom med to-/flerveis sanntids samhandlingsstøtte ved hjelp
av digitale læringsressurser knyttet til utvikling av pedagogiske metoder og
tekniske løsninger for flercampusundervisning.
For læreren• Utviklet ny studieplanprosess og digitalt verktøy for å imøtekomme kravetom gjennomgående god kvalitet i undervisning og vurdering. I 2018 blearbeidsprosessene kartlagt, designet og digitalisert. På denne bakgrunn er
verktøy for studieplanrevisjon, emneevaluering og referansegruppearbeid
utviklet i 2019. Verktøyet for studieplanrevisjon ble brukt av over 200
studieprogram, og emneevalueringsverktøyet er nå i bruk innenfor 750
emner. Høsten 2020 skal alle studieprogram og emner benytte verktøyet, og
samlet brukerantall forventes å bli over 30 000.
For forskeren• NICE er en enkel løsning for lagring av data som trenger høyere
sikkerhetsnivå enn det NTNU IT hittil har kunnet tilby. Løsningen kan dekke
alle behov fra enkel fillagring til avansert infrastruktur for klinisk forskning.
Administrativt er dette et viktig bidrag for å imøtekomme skjerpede krav til
informasjonssikkerhet. Dette vil sannsynligvis ha et enda større potensial
knyttet til forskningsområdet, hvor sikker lagring av forskningsdata vilvære en forutsetning for flere prosjekter, og enkle prosedyrer vil lettearbeidshverdagen for forskerne.
For ledelsen• Utvalgte administrative prosesser har fått digitale støtteverktøy. Det gjelder
bl.a. rekrutteringsprosessen for vitenskapelige stillinger og verktøy for
bemanningsplanlegging.
• NTNUs rammefordelingsmodell er heldigitalisert og har i tillegg fåttfunksjonalitet for simulering.
• Statistikk og styringsinformasjon er tilgjengeliggjort for ulike grupper ledere og
lederstøttefunksjoner.
ROBOTISERING OG AUTOMATISERINGNTNU har mange saksbehandlingssystemer som ikke er koplet sammen, og
potensialet og behovet for automatisering er stort. Så langt har 10 prosesser
blitt automatisert, og disse «virtuelle medarbeiderne» behandlet i 2019 cirka
230 000 saker. Det tilsvarer omtrent 9000 frigjorte timer eller 240 ukesverk,og den årlige effekten vil bli større. Den frigjorte tiden gir reduserte utgifter(færre vikarer, omdisponering av personalressurser ved naturlig avgang) og
frigjort kapasitet til å ta tak i tidligere nedprioriterte oppgaver, bedre tid til
unntakshåndtering og til utvikling og lederstøtte. Vel så viktig er økt tilfredshet
hos medarbeidere, økt kvalitet som følge av færre menneskelige feil og
saksbehandling som gir brukerne raskere svar.
INNFASING AV FELLES REKRUTTERINGSPROSESSFOR VITENSKAPELIGE STILLINGER
Etter at dekanene høsten 2019 stilte seg bak den standardiserte
rekrutterings-prosessen for vitenskapelige stillinger, er nye felles prosedyrer,
maler og verktøy i ferd med å bli tatt i bruk ved alle enhetene. Utviklingsarbeidet
bidro til økt bevissthet om hva man kunne oppnå, og siden prosjektet startet i2017 har gjennomføringen av rekrutteringsprosessene i snitt blitt 1,5 månederraskere. Fokuset er imidlertid like mye på kvalitetsheving av prosessen.

ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

43

30 HR-medarbeidere gjennomførte et opplæringsprogram i 2019. For å
opprettholde kvalitet og effektivitet i prosessen skal de som jobber med dette
ha minst 80 % stilling som rekrutterer. Målet med standardiseringen er at NTNU
gjennom raske og profesjonelle rekrutteringsprosesser sikrer seg de beste
kandidatene til vitenskapelige stillinger.
BOTT – SAKSBEHANDLING OG ARKIVNTNUs arkivfunksjon ble sentralisert i 2017 for å stå bedre rustet til å utvikle enintegrert saksbehandlings- og dokumentasjonsforvaltning. Utviklingsarbeidet
har tatt mye ressurser til dels på bekostning av mer rutinepreget arbeid, somå legge ut dokumenter på offentlig journal. For å oppfylle arkivloven, var det
derfor høsten 2019 nødvendig å sette inn ekstra arbeidsinnsats for å få ned
etterslepet og effektivisere journalføringen ved hjelp av automatisering. Målet er
å komme a jour med offentlig journal i løpet av juni 2020.
NTNU er avhengig av nye verktøy for saksbehandling og arkiv (BOTT SA) forå oppnå en effektiv arbeidsflyt og ressursbruk. Det nasjonale BOTT SA går
ut på anbud i februar 2020 og anbudsrunden vil ta om lag ett år. NTNU og
UiT har begge sagt seg villige til å være piloter for innføring av nytt system.
NTNU er i ferd med å planlegge et lokalt mottaksprosjekt og har utarbeidet en
funksjonsanalyse over NTNUs saksprosesser. Funksjonsanalysen samkjøres
med UiO, UiB, UiT og UNIT og skal danne grunnlaget for oppbygging av den
kommende arkivkjernen med bevarings- og kassasjonsplan.

FOTO: COLOURBOX.DK

BOTT – NYTT ØKONOMI- OG LØNNSSYSTEM
Prosjektet har i 2019 gått inn i gjennomføringsfasen, og Direktoratet forøkonomistyring (DFØ) og BOTT-institusjonene jobber intensivt med bådeutvikling av løsningene, standardisering på tvers av BOTT-institusjonene og
forberedelse til innføring. Innføringsarbeidet hos UiO og UiB startet i høst
slik at organisasjonene vil være klar til å ta imot de nye løsningene 1.01.2021.
NTNU følger dette innføringsarbeidet tett for å være best mulig forberedt til sin
innføring 1.01.2022. Arbeidet er i henhold til plan, men det er krevende med
korte tidsfrister og mange ressurspersoner fra alle institusjonene involvert.
Prosjektet har ekstern kvalitetssikrer som følger prosjektet og gir anbefalinger
underveis.

44ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

3.3 Ressursgrunnlaget i 2019
Alle data som beskriver utviklingen av styringsparametere er hentet fra DBH/
KD-portalen. Alle dataserier som er presentert i rapporten for årene 2013–2015
viser summen av fusjonspartnerne, og deretter det fusjonerte NTNU fra 2016.
UTVIKLING I FAGLIGE ÅRSVERK
Faglige årsverk er ingen egen styringsparameter, men inngår i flere andre som«nevner i brøken». En betydelig vekst i denne stillingsgruppen vil gi negativ
utvikling i styringsparametere dersom «telleren i brøken» har en lavere vekst,uten at det nødvendigvis er alvorlig for en kortere periode.
I 2019 hadde NTNU cirka 4.600 årsverk i faglige stillinger. Veksten fra 2018 til
2019 var på 2,7 % i årsverk totalt. Veksten i faglige stillinger var 3,4 %, og skyldes
blant annet økt bidrags- og oppdragsfinansiert aktivitet (BOA). Størst er veksten irekrutteringsstillinger, som er på 4,2 %. Andelen rekrutteringsstillinger av faglige
stillinger har økt fra 40,4 % i 2015 til 43,2 % i 2019.
Satsingen på rekrutteringsstillinger er en bevisst strategi fra NTNUs sidefor å styrke og stimulere fagmiljøene i en ellers krevende periode. En stadigøkende andel av rekrutteringsstillingene er egenfinansierte, og i 2019 var 58 %egenfinansierte, mot 47 % i 2015. Denne strategien innebærer at vi i en periode
har flere stipendiater enn normalt som arbeider for å komme «godt i gang» med
sitt doktorgradsarbeid. Dette betyr at veilederoppgavene er store, samtidig som
vi har flere i rekrutteringsstillinger som har kommet for kort i sitt utdanningsløp
til å publisere eller delta i undervisningen. Dette kan gi midlertidige utslag på
styringsparameterne som måler produktivitet. Tabellen under viser utviklingen
faglige årsverk.

STØTTE TIL DE FAGLIGE STILLINGENENTNU har de senere årene fulgt opp regjeringens «ABE-reform» med å redusere
administrativ bemanning, samtidig som vi har arbeidet med prosessforbedringog digitaliseringstiltak. Figuren til høyre viser forholdstallet mellom fagligeårsverk og det samlede støtteapparatet i form av ledelse, administrasjon,
teknisk og fagnær støtte. NTNU har økt forholdstallet mellom faglige årsverk
og støtteårsverk betydelig de senere årene, men det har stabilisert seg det
siste året. Hvert årsverk i støttefunksjoner «betjente» i 2019 to årsverk i faglige
stillinger. Hvorvidt dette også har påvirket kvalitet i tjenestetilbud og i nesteomgang produktiviteten for det faglige personalet, har vi for liten kunnskap om,
men analyser av denne tematikken er under utarbeidelse.

ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

45

3.4 KD sine styringsparametere
3.4.1 Sektormål 1: Kvalitet i utdanning og forskning
ANDELEN BACHELORKANDIDATER I ET KULLSOM GJENNOMFØRER PÅ NORMERT TID (DBH)

Etter en periode med gradvis økning ser det ut til at andelen bachelorstudentersom gjennomfører på normert tid har stabilisert seg, og ligger nå litt overgjennomsnittet for statlige institusjoner.
NTNU ønsker å øke den totale andelen bachelorstudenter som fullfører pånormert tid. Vi ser at det er store variasjoner mellom studieprogrammene når
det gjelder gjennomstrømming og frafall. Årsakene er sammensatte, og det er
viktig å ha god kunnskap om dette for å kunne velge riktige tiltak. Fakultetene
er bevisst på utfordringene, og gjennomfører tiltak som skal bedre situasjonen
samt gi et bedre og mer presist bilde av årsaker på programnivå.
Analyser viser at sannsynligheten for at en student fullfører på
studieprogrammet øker dersom studenten hadde med seg et høyt karaktersnitt
fra videregående og programmet var prioritert høyt ved søkning. NTNU
vektlegger derfor godt informasjonsarbeid i forbindelse med rekruttering for å
sikre at studentene er motivert, har god kunnskap om studiene de har søkt påog hva studiene vil kreve. Analyser viser også at frafallet er størst etter første
studieår. Fagmiljøene er derfor spesielt opptatt av tidlig innsats og gjennomfører
ulike oppstartsarrangementer, etablerer mentorordninger og iverksetter andretiltak spesielt rettet inn mot å sikre et godt mottak og god oppstart for nye
studenter.
ANDELEN MASTERKANDIDATER I ET KULLSOM GJENNOMFØRER PÅ NORMERT TID (DBH)

Denne styringsparameteren omfatter kandidater fra toårige masterprogram
og erfaringsbaserte masterprogram. Andelen som fullfører på normert tid harligget nokså stabilt noen år, men øker med nesten 3 % fra 2018 til 2019. NTNU
ligger over gjennomsnittet for statlige institusjoner.
Denne styringsparameteren omfatter nesten 60 % av masterkandidatene ved
NTNU. De øvrige fullfører femårige integrerte løp, og våre analyser viser atandelen som her fullfører på normert tid, er i overkant av 50 %, og på sammenivå som i 2018.
Også for masterstudentene er årsakene til svak gjennomstrømming
sammensatt. Det viktig at studentene er motiverte og godt forberedt på hva
studiene krever. I studiebarometeret gir masterkandidatene uttrykk for at de46ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

i stor grad opplever studieprogrammet som stimulerende, faglig utfordrendeog at det bidrar til motivasjon for studieinnsats. De er godt fornøyd med det
sosiale og faglige miljøet blant studentene på programmet, men mindre fornøyd
med miljøet mellom studentene og de faglig ansatte på studieprogrammet,
samt lokaler for undervisning og øvrig studiearbeid. Fakultetene jobber med
å tilrettelegge bedre for opplevd nærhet til fagmiljøene og å skaffe flere
studentarbeidsplasser.
ANDELEN PH.D.-KANDIDATER SOM GJENNOMFØRER INNEN SEKS ÅR (DBH)

Andelen doktorgrader i 2019 som gjennomfører innen seks år, er 75,14 %.
Denne prosentandelen varierer årlig, og NTNU ligger godt over snittet i sektoren
som for 2019 ligger på 66,27 %. 2019-tall for nye ph.d.-avtaler og antall aktive
avtaler får vi oversikt over høsten 2020, men tall fra 2018 viser at NTNU er
i stadig vekst. Antall uteksaminerte kandidater i 2019 er 377 og går litt ned
sammenlignet med rekordåret 2018. Den lille nedgangen er jevnt fordelt påfakultetene. Vi ser ingen hovedårsak til nedgang og anser det som en naturlig
svingning. Vi er tilfredse med at tallene har holdt seg relativt stabile over tid, og
forventer en svak økning i antall uteksaminerte de neste årene.
NTNUs kvalitetsarbeid viser at det er god kvalitet på ph.d.-utdanningen ved
NTNU. Kvalitetsmeldingen viser at fakultetene og instituttene har ulike tiltak
for å støtte opp om ph.d.-utdanningen som for eksempel ph.d.-seminarer,
veilederkurs, medarbeidersamtaler og karriereutvikling, i tillegg til utvikling
av studieprogram og emner. Sentrale tiltak er Studieplanprosjektet, prosjektpå ph.d.-administrative støttesystemer, revisjon av kvalitetssystemet for
utdanning og minitilsyn av ph.d.-utdanningen. Sentralt er det også arrangert
flere veilederseminar i samarbeid med fakulteter. Tiltakene på alle nivåer skalpå sikt øke gjennomstrømmingshastigheten og ytterligere bedre kvaliteten iph.d.-utdanningen.
FAGLIG TIDSBRUK (TIMER) PER UKE BLANTHELTIDSSTUDENTER (STUDIEBAROMETERET)

Studiebarometeret 2019 viser at en heltidsstudent ved NTNU i gjennomsnitt har
en faglig tidsbruk på 36 timer per uke. Fra 2018 til 2019 er den gjennomsnittlige
faglige tidsbruken noe redusert. For NTNU er nedgangen om lag en halv time
fra 2018 til 2019, men fortsatt ligger NTNU-studenter godt over det nasjonale
gjennomsnittet.
Høy studieinnsats er nødvendig for at studentene skal få et godt læringsutbytte.
I studiebarometeret svarer studentene våre at det er fornøyd med egenstudieinnsats, 68 % av studentene oppgir at de er motiverte, og 54 % benytter
seg av de organiserte læringsaktivitetene som tilbys i studieprogrammet.
Hvis vi sammenstiller NTNUs resultater for 2019 og 2018, ser vi at faglig tidsbrukÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

47

forbundet med læringsaktiviteter organisert av institusjonen har gått noe opp,
mens omfanget av egenstudier har gått ned. Faglig tidsbruk varierer mellom
ulike utdanningstyper. Kunnskapsdepartementet har vært særlig opptatt av
studentenes faglige tidsbruk på lærer- og pedagogikkutdanningene. I 2019
rapporterte studentene våre på grunnskolelærerutdanningene (GLU) 1–7 etsnitt på 31 timer faglig tidsbruk per uke, GLU 5-10 ligger på 26,4 timer per uke,
lektorutdanningene ligger på 32 timer per uke, mens yrkesfaglærerutdanningene har 31,3 timer per uke. GLU 5–10 og yrkesfaglærerutdanningene våre ligger
noe under gjennomsnittet for tilsvarende utdanninger, mens resten ligger over.
SKÅR PÅ HVORDAN STUDENTENE OPPFATTERSTUDIEKVALITETEN (STUDIEBAROMETERET)

Studentenes tilbakemelding på om de er tilfreds med studieprogrammet de gårpå, har vært stabil de siste årene, og ligger også i 2019 på 4,1.
De er viktig at studentene er sentrale i arbeide med å utvikle kvaliteten iutdanningene. Studentene ved NTNU har en viktig rolle i kvalitetssystemet
gjennom deltakelse i referansegrupper og deltakelse i studentdemokratiet
som representerer studentene i kvalitetsarbeidet på alle nivå i organisasjonen.
Resultater fra studiebarometeret viser at vi må jobbe for å gi studentene en
sterkere opplevelse av at deres innspill følges opp.
Analyser viser at studieprogrammets evne til å inspirere er viktig for studentenes
vurdering av overordnet tilfredshet. I studiebarometeret er NTNU-studentenes
vurdering både av hvorvidt studieprogrammet er stimulerende og om det
er faglig utfordrende, noe høyere enn gjennomsnittet i sektoren, mens
totalindeksen for inspirasjon er den samme som landsgjennomsnittet.
Resultatene fra studiebarometeret viser at tilbakemelding og veiledning erområder som bør styrkes.
ANTALL PUBLISERINGSPOENG PER FAGLIG ÅRSVERK (DBH)

Publiseringspoeng for 2019 vil ikke foreligge før i april, men foreløpige anslag
tyder på at NTNU opprettholder det samlede publiseringsomfanget fra 2018, og
at nivå 2-andelen går noe opp. Antall publiseringspoeng per faglig årsverk (UFF)har økt med 3,4 % fra i fjor til 1,21. Dette er over snittet for sektoren, men undersnittet for universiteter og vitenskapelige høyskoler, og NTNU må fortsatt holde
høy oppmerksomhet på å øke den samlede produktiviteten.
For øvrig vises det til omtale av publiseringsresultater under kapittel 3.2.1, mål 5
i utviklingsavtalen med KD.

48

ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDENVERDIEN AV HORISONT 2020-KONTRAKTERPER FOU-ÅRSVERK (FORSKINGSRÅDET/NIFU)

Det er ikke tilgjengeliggjort oppdaterte data på denne styringsparameteren. Vi
viser til redegjørelse for arbeidet med Horisont 2020 under kapittel 3.2.1, mål 5 iutviklingsavtalen med KD.
ANDELEN UTREISENDE UTVEKSLINGSSTUDENTER
PÅ ERASMUS+ AV TOTALT ANTALL STUDENTER (DBH)

Andelen utreisende utvekslingsstudenter på Erasmus+ har vært nokså
stabil de siste årene, og jevnt over høy sammenlignet med andre statlige
utdanningsinstitusjoner.
Utviklingen i utveksling preges av endringer i studentenes valg av destinasjoner.
I de siste årene har det vært nedgang i antall utreisende studenter til USA,mens det er registrert økt mobilitet innen Erasmus-programmet. Dette er enutvikling i tråd med NTNUs ambisjon om bedre utnyttelse av mulighetene i
Erasmus+-programmet.
NTNU deltar i alle prosjektkategoriene i Erasmus+-programmet. I 2019 fikk
NTNU innvilget 3 Erasmus Mundus program, 1 kapasitetsbyggingsprosjekt og 14
strategiske partnerskap, hvorav totalt 5 blir koordinert fra NTNU.
I 2019 har NTNU jobbet med en prosjektsøknad om å bli tatt opp som en
Europeisk universitetsallianse under Erasmus+ sammen med TU Berlin(koordinator), Chalmers, RWTH Aachen, Technical University of Warsaw,
Politecnico Milano og Universitat Politecnica de Valencia.
Vi er opptatt av å legge til rette for at studentene kan få internasjonal erfaring,
enten gjennom utenlandsopphold eller gjennom internasjonalisering av vårteget studietilbud og studiemiljø. Flere program jobber med bedre og mer
forpliktende avtaler for studentutveksling og enda bedre tilrettelegging forutveksling i løpet av studietiden.

ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

49

3.4.2 Sektormål 2: Forskning og utdanning for velferd,
verdiskaping og omstilling
ANDELEN MASTERKANDIDATER SYSSELSATT I RELEVANT ARBEID ET HALVTÅR ETTER FULLFØRT UTDANNING (NIFU/KANDIDATUNDERSØKELSEN)

For å sikre arbeidslivrelevans i studiene, må vi ha kunnskap om hvordan vårekandidater opplever overgangen til arbeidslivet. I 2019 ble det gjennomført en
omfattende kandidatundersøkelse blant 7000 studenter som ble uteksaminert
fra NTNU i perioden 2016–2018. Kunnskapen fra undersøkelsen brukes til å øke
studiekvaliteten og utvikle våre studieprogram.
Undersøkelsen viser at arbeidsledigheten blant kandidater fra NTNU er om
lag den samme som i Norge for øvrig. NTNUs kandidater er representert imange bransjer, den største bransjen er medisin og helse, etterfulgt av IT,
skolesektoren og UH-sektoren. De fleste kandidater opplever at de har fått enjobb utdanningen er relevant for.
Hvordan kan NTNU videreutvikle
og skape utdanninger som møter
framtidens kompetansebehov iarbeidslivet? Det var tema da Rådfor samarbeid med arbeidslivet(RSA) nylig inviterte til workshop i
Trondheim. Mål med arbeidet er
utarbeide konkrete råd til NTNU om
godt samspill med arbeidsliv for å
møte framtidens kompetansebehovog fremme livslang læring.
FOTO: CHRISTEL VINDENES/NTNU

Kandidatene fra NTNU kommer seg raskt ut i arbeidslivet. Tre av ti kandidatersom har hatt praksis eller samarbeid med virksomheter underveis i studietiden,
har fått tilbud om jobb der. Kandidatene sier at de underveis i studiene ønsket
seg mer nærhet til arbeidslivet og arbeidslivskontakt. Dette samsvarer med
resultatene dagens studenter gir uttrykk for i Studiebarometeret.
NTNU jobber systematisk med å utvikle arbeidsrelevans i studieprogrammene,og alle studieprogramråd har bidrag fra eksterne for å sikre arbeidsrelevans.
Resultatene fra kandidatundersøkelsen og studiebarometeret tilsier at vi må sepå hvordan arbeidet knyttet til relevans i større grad kan tas inn og tydeliggjøresi læringsaktivitetene. Basert på innspill fra NTNUs råd for samarbeid medarbeidslivet (RSA) pågår en kartlegging som skal gi et bilde av ulike typer
samarbeid som utføres som en del av utdanningsløpet ved NTNU. Dette vil
gi en oversikt og en eksempelbase som kan brukes som en idebank og til
erfaringsutveksling.
BIDRAGSINNTEKTER FRA FORSKINGSRÅDET PER FAGLIG ÅRSVERK (DBH)

Aktiviteten innenfor NFR-finansierte prosjekter har sammenlignet med 2018økt med 90 mill.kr, en nominell vekst på 8 %. Mye av økningen skyldes større
infrastrukturprosjekt ved MH-fakultetet og IV-fakultetet. Det er veldig positivt at
vi har økning innen infrastrukturprosjekter, og det er viktig å få infrastrukturen
inn i drift i nye forskningsprosjekter som kan gi tilskudd til økonomien. Forøvrig ser vi også god økning på aktiviteten ved IE-fakultetet knyttet til prosjekter
innenfor fakultetets fagområder som for eksempel digitalisering, elektrifiseringog robotisering.

50ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

Bevilgningene fra Forskningsrådet utgjør en stor andel av de eksternt
finansierte forskningsprosjektene, og endringer har betydelig effekt på vår
aktivitet. Forskningsrådet har gjennomgått en stor endringsprosess i 2019, og
har samtidig endret sine rutiner for utlysning og evaluering av søknader. Fra
2019 samordnet Forskningsrådet utlysninger og vurderingen av søknader påtvers av programmer og åpne arenaer. Samtidig endret også Forskningsrådet
sine evalueringskriterier slik at de nå ligner på det vi kjenner fra EU-systemet.
I tillegg vurderes søknaden etter relevans (i hvilken grad svarer søknaden på
utlysningens formål og prioriteringer). For NTNU betyr dette at vi fortsatt måskrive gode og målrettede prosjektsøknader og i tillegg synliggjøre prosjektets
relevans for å nå opp i konkurransen og opprettholde og øke inntektsnivået.
For 2019 ble Forskningsrådets tildelinger kjent i desember. Forskningsrådet økterammen midlertidig med mer enn 500 mill.kr i 2019. Dette var en engangseffekt,slik at rammen tas ned igjen for søknadsrunden i 2020. Forskningsrådet fordelteca. 4,4 mrd.kr til nye prosjekter i 2019. NTNU fikk inn prosjekter tilsvarende
425 millioner kroner i kategorien forskerprosjekter, unge forskertalenter og
mobilitetsstipend. Dette er et resultat som NTNU totalt sett er fornøyd med, og
det vil også gi økte inntekter i regnskapene når prosjektene kommer i drift.
Vi ser at vi gjør det bra i den nye kategorien Samarbeidsprosjekter for
samfunnsutfordringer og næringsutvikling. NTNU fikk her flest prosjekter med
sine 7 av 52 prosjekter (13,46 %). I kategorien kompetansebyggende prosjekter
for næringslivet kom NTNU på andre plass (etter Sintef) med 5 prosjekter. Til
sammen fikk NTNU og Sintef 54,5 % av disse prosjektene. Det er imidlertid
bekymringsfullt at vi i kategorien Unge forskertalenter ikke fikk det ønskede
tilslaget. Her fikk vi kun 4 av 55 prosjekter, og det er det laveste tilslaget vi hattsiden denne prosjekttypen ble etablert.
Ser vi på antall nye prosjekter til NTNU (alle kategorier) i denne første tildelingen
etter ny modell ser vi stor variasjon mellom fakultetene.
ANDRE BIDRAGS- OG OPPDRAGSINNTEKTER UTENOM
EU OG FORSKINGSRÅDET PER FAGLIG ÅRSVERK (DBH)

Andre bidrag omfatter i hovedsak aktivitet knyttet til samarbeid med næringsliv/
private og Samarbeidsorganet med Helse Midt-Norge. I denne kategorien har
vi en økning på 73 mill.kr. (7 %). Det var varslet en nedgang i aktiviteten knyttet
til Samarbeidsorganet, men dette har bare hatt beskjeden effekt. I tillegg økeraktiviteten ved flere fakulteter, og da særlig ved MH-fakultetet med nye bidrag
fra statlige etater og fond/legater.
Oppdragsaktiviteten har en liten økning i 2019, og utgjør små endringer ved deenkelte fakultetene.
Det er inngått flere langsiktige samarbeidsavtaler med eksterne aktører på
NTNU-nivå i tillegg til samarbeidsavtaler på fakultetsnivå, og flere initiativ er pågang i tillegg til SFI-initiativer i samarbeid med næringsliv og offentlig sektor.
Videre er det gjennomført to utredninger knyttet til arbeidet med å nå NTNUs
vedtatte ambisjoner for EVU-området. NTNU deltar i flere nasjonale utvalg somarbeider med å klargjøre rammebetingelsene for EVU framover.

ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

51

Arbeidet med å konkretisere og operasjonalisere nye avtaler med offentlige
samarbeidspartnere har allerede ført til økt BOA-aktivitet. Som eksempel
har NTNU fått finansiert til sammen 12 ph.d.-stillinger i 2019 for perioden
2020–2023 knyttet til samarbeidsavtalene med Trondheim kommune, NAV ogBærum kommune. Flere ph.d.-stillinger er under planlegging og vil bli realisert
i 2020. Iverksettingen av disse samarbeidsavtalene forventes å gi flere EVU-,
oppdragsforskning- og andre FoU-prosjekter på sikt. NTNUs INPART-satsing
innen ulike satsingsområder bidrar til å øke finansieringen fra andre kilder enn
Forskningsrådet og EU. Et eksempler her smartbymiljøet har også fått oppnådd
finansiering fra FN.
ANDELEN FORSKINGSINNSATS I MNT-FAG (NIFU/FOU-STATISTIKKEN)

Godt over halvparten av NTNUs forskningsinnsats er rettet inn mot
MNT-fagene, noe som understreker vår hovedprofil i forhold til andre norske
breddeuniversiteter. Ved NTNU er det i hovedsak de tre fakultetene Fakultet
for informasjonsteknologi og elektroteknikk (IE), Fakultet for ingeniørvitenskap(IV) og Fakultet for naturvitenskap (NV) som forsker innen MNT-fag, men vi
finner også MNT-miljøer innen Fakultet for medisin og helsevitenskap (MH).
MNT-fagene preger dessuten NTNUs fire tematiske satsingsområder og leder ani de tre tverrgående satsingene på muliggjørende teknologier.
Unikt laboratorium påValgrinda
Oktober 2019 åpnet det nyeberglaboratoriet på Valgrinda i
Trondheim. Det er et samarbeid
mellom NTNU og SINTEF. Det nye
bygget er på 2600 kvadratmeter,og vil huse ansatte og studenter
ved Institutt for geovitenskap og
petroleum. Laboratoriet er unikt
i Norge, og vil støtte opp under
NTNUs og SINTEFs felles mål omå være i front på forskning innen
geovitenskap.
FOTO: LARS JOHAN SANDVIK, NTNU

Det er ikke tilgjengeliggjort oppdaterte data på denne styringsparameteren. Med
bakgrunn i egne styringsdata antar vi at utviklingen er stabil.

3.4.3 Sektormål 3: God tilgang til utdanning
KANDIDATTALL PÅ HELSE- OG LÆRERUTDANNINGENE

Det er satt måltall på kandidattallene for til sammen 18 av NTNUs utdanninger.
11 av 13 helseutdanninger, og 4 av 5 lærerutdanninger når kandidatmåltallene.
Bachelorprogrammet i tegnspråk og tolking har hatt frafallsutfordringer,
og i 2019 fullførte 10 kandidater, mens måltallet er 20. Programmet
legges om fra og med studieåret 2019/2020 og vil etter dette bestå av tostudieløp; et profesjonsstudium for sertifiserte tolker og en fordypning i
norsk tegnspråk kombinert med 60 studiepoeng i andre fag. Studentene er
fornøyde med programmet, og oppgir overordnet tilfredshet til å være 5 i
Studiebarometeret. Dette sammen med omleggingen gjør at vi forventer vekst i
kandidatproduksjonen framover.
Profesjonsstudiet i psykologi har et kandidatmåltall på 63, og i 2019 fullførte
55 kandidater. Omlegging til 6-årig løp medførte større frafall enn på tidligere
5-årig løp, men systematisk arbeid for å redusere frafallet kombinert med noeøkning i opptaksramme gjør at vi forventer at denne utdanningen etter hvert
vil nå måltallet sitt. Ettersom dette er et seksårig løp, tar det noe tid før effektenviser seg i form av økt kandidatproduksjon. Høsten 2019 møtte 90 studenter til
studiestart.

52ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

Fra den treårige yrkesfaglærerutdanningen ble det i 2019 uteksaminert
45 kandidater, mens måltallet er 69. NTNU har gjennom mange år hattfå kvalifiserte søkere til disse utdanningene, og har gjennomført egnemarkedsføringstiltak. Det er nå satt ned et utvalg som skal utrede forslag tilmodeller som bidrar til å styrke yrkesfaglærerutdanningene (inkludert PPU-y,etter- og videreutdanning og master i yrkesdidaktikk).
Jordmorutdanningen har opptak av studenter kun hvert andre år og hadde
derfor ingen ferdige kandidater i 2019. Fra 2020 planlegges årlige opptak til ny
master i jordmorfag og dette vil gi en mer stabil kandidatproduksjon.

3.4.4 Sektormål 4: Effektiv, mangfoldig og solid høyere
utdanningssektor og forskningssystem
ANTALL STUDIEPOENG PER FAGLIG ÅRSVERK (DBH)

Antall studiepoeng per faglig årsverk har gått noe ned de siste årene.
Nedgangen fortsetter fra 2018 til 2019 og ligger lavere enn gjennomsnitt
for statlige institusjoner. Også i år ser vi at nedgangen skyldes at veksten iden totale studieproduksjonen har vært lavere enn veksten i antall fagligeårsverk. Studiepoengproduksjonen har økt med 1,9 % mens antall fagligeårsverk har økt med 3,4 %. Veksten i faglige årsverk er høyest innenfor
forskning og forskerutdanning og har i mindre grad bidratt til å styrke
undervisningskapasiteten.
Studiepoengproduksjonen kan økes gjennom en økning i antalletstudieplasser, godt arbeid med rekruttering, samt reduksjon av frafall og økt
gjennomstrømming. Tiltak som skal bidra til dette er omtalt andre steder idenne årsrapporten.
Antall studiepoeng per faglig årsverk er en indikator for produktivitet, og
må ses opp mot utvikling av utdanningskvalitet, som blant annet omfatterstudentenes behov for kontakttid og undervisernes behov for tid tilforberedelse. Gjennom Studiebarometeret gir studentene uttrykk for at deønsker seg mer tilbakemelding, mer veiledning, og mer tid til diskusjon av faglige
problemstillinger med faglig ansatte. I kvalitetsmeldingene gir fakultetene
uttrykk for ønske om mer støtte og mer forberedelsestid til undervisning.
ANDELEN KVINNER I DOSENT- OG PROFESSORSTILLINGER (DBH)

Andelen kvinner i professor- og dosentstillinger ved NTNU var 26,45 % i 2019.
Det er marginale endringer fra år til år, men den langsiktige utviklingen er positiv.
NTNU ligger under snittet for sektoren, og dette har sammenheng med NTNUs
tradisjonelt mannsdominerte teknisk-naturvitenskapelige fagprofil. Kvinneandelen
i professor- og dosentstillinger har stagnert de siste årene ved fakulteter innen
hovedprofilen, og gått ned ved enkelte av disse fakultetene det siste året.

ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

53

I 2019 var kvinneandelen professorstillinger var 25,49 % (215,9 årsverk), mens
den i dosentstillinger var 46,05 % (9,9 årsverk). NTNU har fått flere kvinnelige
professorer (15,6 årsverk) siden i fjor, selv om prosentandelen har gått litt ned(0,11%).
Rekrutteringsgrunnlaget tilsier at vi har potensial for bedre kjønnsbalanse
over tid. Tallene for 2019 viser at kvinneandelen har økt jevnt de siste årene
og er over 40 % i alle viktige rekrutteringsstillinger: stipendiater (44,14 %),postdoktorer (40,49 %) og førsteamanuenser (44,5 %). NTNU har en visjon om
et likestilt universitet, og i handlingsplanen for likestilling og mangfold er ett av
satsingsområdene å styrke kvinneandelen i vitenskapelige førstestillinger.
Det vises for øvrig til omtale av likestillingsarbeidet under kapitel 4.7 Likestilling,
mangfold, diskriminering og tilgjengelighet.
ANDELEN MIDLERTIDIG TILSATTE I UNDERVISNINGSOG FORSKERSTILLINGER (DBH)

NTNU hadde i 2019 en andel midlertidig ansatte i undervisnings- og
forskerstillinger på 14,29 %. Dette er en nedgang fra 2018 på 2,76 prosentpoeng,
og NTNU ligger nå under snittet for sektoren.
Det er i 2019 gjennomført dialogmøter med fakultetene, Vitenskapsmuseet
og deler av Fellesadministrasjonen med sikte på å få ned midlertidigheten.
Det er i ferd med å bli fastsatt måltall for reduksjon av midlertidighet for hverstillingstype der midlertidigheten er høyere enn 10 % og hvor det også er merenn 10 årsverk i stillingskoden. Dette vil i høy grad berøre stillinger som forsker
og universitetslektor. Fakultetene, Vitenskapsmuseet og Fellesadministrasjonen
vil også utarbeide egne planer for hvordan midlertidigheten for alle stillingstyper
skal reduseres.

Finnerens dag
For å vise anerkjennelse overfor
de mange private finnere av løse
kulturminner, arrangerte NTNU
Vitenskapsmuseet for første gang
«Finnerens dag». Invitasjon gikk ut
til mer enn 120 privatpersoner som
museet hadde mottatt funn fra iperioden 2016-2018. Arrangementet
omfattet et variert program, med
blant annet korte faglige foredragog informasjon om beste praksis
for metallsøking. I tillegg var det enmini-utstilling som viste fram flotte
gjenstander levert inn av private, og
en prisutdeling for å berømme noen
av de mest spesielle funnene.

Andelen midlertidig ansatte forskere har gått ned flere år på rad, 5prosentpoeng fra 2015 til 2016, 6,9 prosentpoeng fra 2016 til 2017, ytterligere
8,4 prosentpoeng fra 2017 til 2018, og nye 7,4 prosentpoeng fra 2018 til 2019.
NTNU hadde 168,12 midlertidige forskerårsverk (47,95 %) i 2019.
Andelen midlertidig ansatte er fremdeles for høy i eksternfinansierte
forskerstillinger, og det arbeides for å få flere i denne kategorien i fast
ansettelse.
ANDEL AV SAMLINGENE OG OBJEKTENE SOM
ER TILFREDSSTILLENDE SIKRET OG BEVARTNTNU forvalter store kultur- og naturhistoriske samlinger og bruker disse i
forskning, formidling og undervisning.

FOTO: FRID KVALPSKARMO HANSEN

Vitenskapsmuseet arbeider etter følgende virksomhetsmål for sikring og
bevaring av samlingene: NTNU skal sørge for å sikre og bevare de vitenskapelige
samlingene ved Vitenskapsmuseet og gjøre dem tilgjengelige for forskning,undervisning, forvaltning og allmennrettet formidling. Museet har utarbeidet en
samlingsplan for perioden 2018–2025. Planen retter spesielt oppmerksomheten
mot aktivt bruk og behov for utvikling av samlingene innenfor gjeldende krav til
sikring og bevaring.

54

ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

Resultater i 2019 og mål for 2020 for sikring og bevaring av de vitenskapelige
samlingene, samt andel digitalisering og tilgjengeliggjøring på web, er publisert
på DBH.
Sikring og bevaring
NTNU Vitenskapsmuseets arbeid med sikring og bevaring av samlingene blei perioden 2006 til 2015 organisert gjennom Revita-prosjektet. Det løpendearbeidet er fra 2016 ivaretatt i fagmiljøene, mens større prosjekter prioriteres i
forbindelse med museets felles årsplaner og budsjett.
I 2019 er sikringsnivået hevet på flere områder i både publikumsarealer ogmagasiner. En av museets større utstillingssaler (185 kvm) ble totalrenovert
i løpet av året. Renoveringen inkluderte en forbedring av sikringsnivået, og
salen er nå forberedt for å vise frem de mest verdifulle objekter og gjenstander
fra museets egne samlinger og innlånte gjenstander og objekter med høye
sikringskrav. Museets kameraovervåking er også oppgradert, både innvendig
og utvendig i løpet av året. For å få tidlig varsling fra eventuelle lekkasjer fra
vannrør og annen vanninntrengning, er det installert fuktfølere i flere arealer.
Det er i 2019 innredet et magasin (70 kvm) med klimakontroll og annen sikring
som er klart til innflytting av museets geologisamling i 2020.
De store gjenstående utfordringene på sikringssiden gjelder spesielt risikoknyttet til vannskade, samt manglende evakueringsmuligheter fra magasin.
På bevaringssiden er utfordringene å oppnå tilfredsstillende klimaregulering
med tanke på luftfuktighet og temperatur for tørrmateriale i de naturhistoriske
magasinene, samt restanser knyttet til preventiv konservering av kulturhistoriskmateriale.
Resultatoppnåelse for aktiv og preventiv konservering av samlingsmaterialet er ihenhold til målene for 2019 der museet klarer å håndtere tilvekst, men ikke harkapasitet til å bygge ned restanser.

Sensasjonelle
arkeologiske funn
Flere unike arkeologiske funn har
kommet opp i dagen i forbindelse
med utbedring av E39 mellom
Møre og Romsdal og Trøndelag. I
2019 har NTNU Vitenskapsmuseet
gjennomført omfattende utgravinger
av en gård og et gravfelt i
Vinjeøra, som dateres til vikingtid
og middelalder. Særlig mye
oppmerksomhet både nasjonalt
og internasjonalt fikk funnet av etdødehus og en dobbelt båtgrav fra
vikingtid. Det er laget visualiseringer
og videoer er formidlet via museets
Facebookside og Youtube med
omtrent 49 000 visninger.
FOTO: NTNU VITENSKAPSMUSEET

Risiko og tiltak
De største utfordringene for sikrings- og bevaringsarbeidet både på kort og langsikt er fortsatt mangel på tilfredsstillende magasiner for deler av samlingene
og magasinkapasitet. Sistnevnte er spesielt utfordrende for de kulturhistoriske
samlingene hvor det for tiden er stor tilvekst på grunn av omfattendearkeologiske utgravinger i Midt-Norge både i regi av NTNU og NIKU. Manglendeevakuerings-muligheter for flere magasin er en beredskapsutfordring som
ikke kan løses ved å utvikle bedre rutiner eller planverk. Regjeringen besluttet
19.01.2018 konsept for samling av campus NTNU, og konseptet innebærer
også ombygging for magasinlokalene ved Vitenskapsmuseet. De største
utfordringene med hensyn til kvalitet og kapasitet i magasinene løses først ved
realiseringen av Campus-prosjektet.

ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

55

3.5 Rapport på øremerkede bevilgninger
3.5.1 Samfunns- og effektmål for byggeprosjekter
Dette punktet er uaktuelt i 2019.

3.5.2 Midler og måloppnåelse for oppgradering av bygg
OPPGRADERING OG RENOVERING AV HOVEDBYGNINGEN
Hovedbygningens østfløy er i 2019 ferdigstilt med kontor- og møtelokaler, hvor
det er etablert åpne og fleksible arbeidsplassarealer med økt arealeffektivitet.
Arbeidene er gjort i samarbeid med Riksantikvaren for å ivareta byggets
kulturverdier. Erfaringer med bruk av arealene er positive både fra de som har
sin daglige arbeidsplass her og andre brukere av bygget. I vestre del av bygget er
det startet opp arbeider med funksjonell og teknisk oppgradering, med mål om
at bygget er tatt fullt ut i bruk igjen i løpet av 2020. Kunnskapsdepartementet ga
i 2017 25 mill. kr til oppgradering av bygget. Det er utført arbeider for 57 mill. kr
i 2019.
Hovedbygningen skal ivareta både seremonielle og offentlige funksjoner
ved siden av å brukes til undervisning og kontoraktivitet. Effektmål for
byggeprosjektet er å:• sikre bygget som kulturminne og signalbygg for NTNU
• gi gode og fleksible bruksmuligheter for utdanning og arrangementer• gi et godt fysisk arbeidsmiljø for kontorarbeidsplasser
Ved planlegging av framtidig bruk av bygget vil NTNU øke andelen som benyttes
til ordinære læringsarealer for å styrke opplevelsen av bygget som åpent og
imøtekommende.
REALFAGBYGGET – UTBEDRING AV TAK OG FASADER
Kunnskapsdepartementet ga i 2018 en bevilgning på 30 mill. kr til
oppgraderingsprosjekter ved NTNU, herunder utbedring av tak og fasader på
Realfagbygget. Vanninntrenging i tak og fasader hadde medført betydeligeskader på innvendige konstruksjoner og innredninger. Lekkasjene førte til atenkelte lokaler ble avstengt eller man løste problemene med midlertidige tiltak.
Resultatmål for tiltaket vil være et tett tak og en fortsatt funksjonell bygning med
full utnyttelse av arealene til forskning og undervisning.
StatusArbeidet med utbedring har vist seg å bli mer omfattende og krevende enn
man så i tidligere faser og prognosen for samlet kostnad er derfor økt fra
100 til 186 mill. kr. De akutte lekkasjene er løst slik at alle arealene i byggetnå er funksjonelle. Arbeidene som er utført i 2019 beløper seg til 61 mill. kr.
Gjenstående arbeider i pågående prosjekt beløper seg til 23 mill. kr.
NORSK CYBER-RANGE OG OPERASJONSSENTER
FOR DIGITAL SIKKERHET (SOC)
Kunnskapsdepartementet ga i 2019 8 mill. kr. til oppgradering og tilpasningav læringsarealer for Norsk Cyber-range på campus Gjøvik. Arealene leies av
Statsbygg og de har også prosjektledelse og -ansvar for oppgraderingen.

56ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

Effektmål for prosjektet er å styrke kvalitet og infrastruktur for NTNUs
Center for Cyber and Information Security som det ledende utdannings- og
kompetansemiljøet innen cyber-sikkerhet, og utvikle sikkerhetsutdanning og-forskning på høyt nivå. Resultatmål for prosjektet er et etablert senter med
tilhørende infrastruktur. Samlet budsjett for byggeprosjektet er 22 mill. kr.
Status
Prosjektering og planlegging av oppgraderingen har tatt lengre tid enn
forutsatt. Byggearbeidene er derfor ikke kommet i gang som planlagt,
men forutsettes sluttført i løpet av 2020. I 2019 er det påløpt 2,4 mill. kr i
prosjekteringskostnader. For å legge til rette for etableringen av Cyber-range
og SOC har NTNU ferdigstilt og flyttet røntgenlaboratoriet til nye lokaler. Dissefølgekostnadene beløper seg til 2,2 mill. kr. De er utført i bygg som ikke er med istatens husleieordning.
OPPGRADERING KNYTTET TIL FUSJON MED HØGSKOLENE
Kunnskapsdepartementet ga i 2019 en bevilgning på 16 mill. kr. til prosjekter forå tilpasse og oppgradere bygninger på campus Gløshaugen for å ivareta behovsom ble utløst av fusjonen. Tidligere har departementet bevilget 30 mill. kr. til
samme formål.
Samlokaliseringsprosjektet
Samfunnsmålet for prosjektet har utspring i NTNUs realisering av
reformene i universitets- og høyskolesektoren, jfr. strukturmeldingen fra
Kunnskapsdepartementet (Meld. St. 18 (2014–15)). For å hente ut faglige
synergigevinster fra fusjonen satte NTNU i gang et omfattende arbeid med å
flytte om på enheter og tilpasse bygningsmassen til nye fagområder. Det ga ogsåen mer effektiv arealbruk. NTNUs hovedkonsept er å samle teknologifagene på
Gløshaugen, helsefagene på Øya og lærerutdanningen til Kalvskinnet.
Samfunnsmålene for fusjonen er direkte relevante for målet med den fysiske
samlokaliseringen:• heve den faglige kvaliteten i hele bredden av virksomheten.
• være en enda bedre partner for utvikling av næringsliv og samfunn i hele
landet• gi et mer enhetlig studietilbud, med mulighet for høyere kvalitet og større
samfunnsrelevans.
• være bedre i stand til å utvikle vår nasjonale rolle innen teknologisk og
naturvitenskapelig forskning og utdanning.
Resultatmålene for samlokaliseringsprosjektet er en integrering av fagmiljøene
i de fusjonerte enhetene både med hensyn til ansatte og studenter,bedre tilgang på og mer effektiv utnyttelse av felles infrastruktur i form av
undervisningslokaler, laboratorier og fellesfunksjoner, høyere arealeffektivitet
og reduserte kostnader til drift.
For å realisere målene om faglig integrasjon etter fusjonen i 2017 etablerte
NTNU en prosjektorganisasjon for gjennomføring av infrastrukturtiltak i
Trondheim. Parallelt videreførte NTNU oppfølging og utvikling av helhetlige
campusplaner i Ålesund og Gjøvik for å styrke disse studiebyene.
StatusVed utgangen av 2019 er fagmiljøer med 2.000 teknologistudenter flyttet
fra Kalvskinnet til Gløshaugen og ytterligere 400 studenter vil bli flyttet iÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

57

løpet av 2020. I tillegg er 200 studenter innenfor økonomiutdanningene
samlokalisert til Gløshaugen. Styring av planlegging, prosjektering og utførelse
av byggeprosjektene har økt i kvalitet med hensyn bedre kontroll med resultat,
utførelse og kostnader. Det er etablert arbeidsprosesser som sikrer god
medvirkning og riktig løsning for fagmiljøene. Framdriften i prosjektet har etter
hvert gitt muligheter for bedre tid i utviklingsfasen noe som har bidratt til bedre
løsninger og prosjektstyring
I 2019 er det foretatt oppgradering og ombygging av læringsareal for mer
enn 35 mill. kr på Gløshaugen fordelt på 12 ulike prosjekt. I utviklingen av
alle nye læringsarealer legges det vekt at de tilpasses nye læringsformer
og studentaktive læringsprosesser. Resultatmålene for ombyggingenav læringsarealer er å få en bedre egnet og tilpasset sammensetning av
undervisningsrom og øke kapasiteten for timeplanlagt undervisning og
tilgjengelighet til studentarbeidsplasser. På Gløshaugen campus er situasjonen
at kapasiteten på de timeplanlagte undervisningsrommene med høyt antall
plasser nå er fullt utnyttet gjennom hele semesteret. Samtidig vil det i 2020
fortsatt være nødvendig å foreta tiltak for å øke kapasiteten. Parallelt er det er
gjennomført ombygging og oppgradering av arbeidsplassareal for å integrere devitenskapelig ansatte inn i de eksisterende fagmiljøene på respektive institutt. I
2019 ble det utført oppgradering av kontorarealer for 18 mill. kr, prosjektene er
fordelt på flere bygg: Varmeteknisk laboratorium, Verkstedteknisk laboratorium,
Byggteknisk laboratorium, IT-Sydfløy, Adolf Øien-bygget og Realfagbygget.
På Kalvskinnet campus har NTNU videreført arbeidet med tilpasninger og
ombygging av arbeidsplassareal og tilrettelegging av undervisningslokaler
for lærerutdanningen. For å gi rom for studentveksten på Gløshaugen
flyttes ulike fellesadministrative avdelinger til Kalvskinnet. En utfordring
ved gjennomføringen av dette er behovet for å ivareta forventet vekst ilærerutdanningene som følge av reformer. Gjennom en effektiv utnyttelse av
arealene og tilrettelagte arbeidsplasser kan dette gjennomføres. I 2019 er det
foretatt oppgraderinger på Kalvskinnet for 4,3 mill. kr.
NTNU ferdigstilte og tok i bruk Berglaboratoriet, et nytt laboratorium for Institutt
for geovitenskap og petroleumsteknologi, på søndre del av campus Gløshaugeni juli 2019. Nybygget er realisert med høye ambisjoner for energiforbruk, ved
en kombinasjon av passive tiltak for redusert energibehov og aktive tiltak i form
av egenproduksjon av energi med solcellepanel og varmepumpe/utveksling av
energi med nabobygg. Kostnadsramme for bygget var 122 mill. kr.
NTNU gjennomførte i 2019 en oppgradering og samling av læringsarealene på
Tunga i samband med at leieavtalen for Tungasletta ble avsluttet. Formålet med
oppgraderingen var å forbedre læringsmiljøet og tilpasse kapasitet i påvente av
realisering av Elgesetergate 10. Prosjektet hadde en kostnadsramme på 2,5 mill. kr.

3.5.3 Midler til verdensledende miljøer
Det henvises til punkt 3.2.1, under punktet om mål 5 i utviklingsavtalen med KD.

3.5.4 Ekstra bevilgninger i 2019STATSBUDSJETTET KAP 400 POST 23 BASISBEVILGNING TIL NTNU CCIS 2019
CENTER FOR CYBER & INFORMATION SECURITY
CCIS ved NTNU på Gjøvik har mottatt 5 mill.kr. i basisbevilgning fra
Justisdepartementet (JD) og 2,1 mill.kr i basisbevilgning fra Helse og
omsorgsdepartementet (HOD) i 2019. Bevilgningene er benyttet i henhold til

58ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

formålene gitt fra departementene. Senteret hadde i 2019 en samlet inntekt på
kr. 18,8 mill.kr. Dette inkluderer basisbevilgning fra HOD og JD, partnerbidrag fra
eksterne aktører, samt en udisponert inntekt fra 2018 på 3,6 mill.kr. Udisponerte
midler skyldtes forsinkelser i ansettelser. I tillegg til denne inntekten har NTNU
bidratt med egeninnsats og administrasjon tilsvarende 5.mill.kr.
For faglig, utdypende rapportering henvises til egen rapport sendt JD og HOD.
SUPPLERENDE TILDELINGSBREV − STATSBUDSJETTET 2019
− KAP. 260 POST 50 − MIDLER TIL OPPGRADERING OG TILPASNING AVFORSKNINGS- OG UTDANNINGSAREAL
Kunnskapsdepartementet tildelte til sammen 24 mill. kroner til to
oppgraderingsprosjekter ved NTNU. Beløpet omfatter 8 mill. kroner til prosjekt
ved Campus Gjøvik – tilpasning og oppgradering av læringsarealer for Norsk
Cyber-range og 16 mill. kroner til oppgradering av selvforvaltet areal ved
Campus Gløshaugen. Det henvises til kapittel 3.5.2 for rapportering.
DESENTRALISERT ARKIVUTDANNNING PÅ TYNSETNTNU har i tråd med intensjonene for tildelingen, og basert på våre egne
handlingsplaner for langsiktig og bærekraftig bruk av ressursene overført
andel til Tynset studie- og høyskolesenter basert på framlagt budsjett.
Det er gjennomført en kursserie med tre emner á 15 stp som desentral
videreutdanning på Tynset. På hvert av emnene deltok mellom 50 og 60
personer og gjennomføringsgraden lå mellom 75 og 85 prosent. Kursene ble
gjennomført over tre semester i perioden vår 2018 – vår 2019. Emnene kan
søkes innpasset i NTNUs bachelorutdanning i arkiv- og samlingsforvaltning.
Videre har vi fullført utviklingen av masterutdanning i arkiv og dokumentasjonsforvaltning, med første opptak våren 2020. Grunnlag for
opptak til masterutdanningen kan bl.a. være NTNUs bachelor i arkiv- og
samlingsforvaltning, som ble utviklet av innfusjonerte HiST som et tilsvar på
myndighetenes etablering av et nasjonalt helsearkiv på Tynset.
Oppsummert er NTNUs bidrag til myndighetenes etablering av Norsk helsearkivi) den treårige bachelorutdanningen i arkiv- og samlingsforvaltning og ii) den
nyutviklede toårige masterutdanningen, hvorav sistnevnte framover vil dekke
behovene for kompetanseheving innenfor arkivvirksomheten, herunder Norsk
helsearkiv på Tynset. Alle våre utdanninger på dette feltet har betydelig fokus på
digital langtidslagring av elektroniske arkiv.
MIDLER OVER KAP. 226 POST 22 – DIGITALISERING AV GRUNNSKOLELÆRERUTDANNINGENE MED VIDEREUTDANNINGERNTNU har mottatt 22 millioner kroner til prosjektet «Digitalisering av grunnskolelærerutdanningen ved institutt for lærerutdanning NTNU (DigGiLU)». Prosjektetskal styrke profesjonsfaglig digital kompetanse hos NTNUs lærerstudenter,samt styrke digital kompetanse i de profesjonelle felleskapene i skolen gjennom
videreutdanningstilbudet for lærerne. Prosjektet er treårig med oppstart i 2018.
Våren 2018 ble viet til rigging av prosjektstruktur, mens høsten 2018 ble viet til
utvikling av DigGiLU online. Våren 2019 ble det gjennomført et Kick Off seminarfor oppstart av nettkurset. 50 undervisere tok nettkurset og gjennomførte
erfaringsdeling våren 2019, det samme ble gjennomført høsten 2019 med 50
nye undervisere. Videre har alle som deltar i DigGiLU-online formidlet fra sine
erfaringer med bruk av digital teknologi i egen undervisningspraksis i en felles
wiki, her har vi brukt Confluense. Vi presiserer at aktivitet tilknyttet prosjektet
løper ut kalenderåret 2020. Prosjektmidler ble tildelt i november 2017, mens
aktivitet hele tiden var planlagt med oppstart i 2018 og ikke lot seg igangsettefør. Vi kan oppsummere at aktiviteten til en viss grad er forskjøvet i tid, mens
tildelinger som kommer før årsskifte har gitt prosjektet rapporteringsutfordringer.

ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

59

4. Styring og kontroll ivirksomheten
OVERORDNET VURDERING AV STYRING OG KONTROLLNTNU følger de grunnleggende styringsprinsippene i staten og har systemer,
rutiner og tiltak for internkontroll som skal forebygge styringssvikt, feil og
mangler.
I 2019 har NTNU videreutviklet rammeverk for styring og kontroll samtidig som
det er arbeidet videre med konsolidering av nye strukturer og roller etter destore organisasjonsendringene ved fusjonen i 2016.
Den overordnede vurderingen av status for styring og kontroll bygger blant
annet på egenevalueringer av NTNUs internkontroll. Evalueringene viser
at vurderingen av nivået på internkontrollen holder seg relativt stabilt.
Samtidig viser innholdet i evalueringene at det blir jobbet mer systematisk
med risikovurderinger av arbeidsprosesser og systemer enn tidligere, og at
bevisstheten om betydningen av god internkontroll er økende.
Den overordnede vurderingen av virksomhetens internkontroll er i samsvar med
vurderingen i fjor. NTNU har rimelig god styring og kontroll med virksomheten,
men internkontrollen kan fortsatt bli bedre med tanke på helhetlig systematikk.
Vurderingen er at NTNU stort sett når fastsatte mål og resultatkrav. Driften
vurderes som relativt effektiv, men kan fortsatt forbedres gjennom videre
prosessutvikling og digitalisering. Vurderingen er videre at risikoen for brudd
på lover og regler er forholdsvis lav, og at resultat- og regnskapsinformasjonen
er relevant og pålitelig. Vesentlige styringssvikt, feil og mangler blir avdekket oghåndtert, men håndteringen er ikke godt nok systematisert for alle områder.
Generelt er svakheter som er avdekket, i de fleste tilfeller knyttet til uklare
ansvarsforhold eller ufullstendige kontroller og dokumentasjon av disse. I 2019
er dokumentasjonen av rammeverket for internkontroll videreutviklet, men
det er fortsatt mangler når det gjelder dokumentasjon av internkontroll på
operativt nivå. Det er behov for bedre prosedyrer og bedre dokumentasjon av
gjennomførte risikovurderinger og fastsatte kontrolltiltak.
VESENTLIG FORHOLD DEPARTEMENTET BØR KJENNE TIL
Høsten 2019 åpnet PST etterforskning av to ansatte ved Institutt formaskinteknikk og produksjon, grunnet datainnbrudd og mistanke om aktivitet
i strid med eksportkontrollreguleringer. Etterforskningen er ikke avsluttet. Det
henvises til «Redegjørelse av tiltak», 2019/40967, dato 24.01.20, for nærmere
redegjørelse av saken og dens håndtering.
INTERNREVISJONER I 2019
NTNUs internrevisjon leverte følgende rapporter i 2019:• Internrevisjon av anskaffelser• Internrevisjon av bierverv og interessekonflikter• Internrevisjon av utdanningsdata/Felles Studentsystem (FS)• Internrevisjon av avviksoppfølging på informasjonssikkerhet

60ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

Internrevisjon av anskaffelser
Rapporten oppsummerte at NTNU har etablert styrende dokumenter
for anskaffelsesområdet og at innkjøpsområdet ved NTNU i hovedsak er
hensiktsmessig organisert med en sentral innkjøpsgruppe og lokale bestillere
ved fakultetene, men inneholdt en del anbefalinger om endringer. Tiltak knyttet
til anbefalingene vil bli koordinert med andre planer og pågående prosjekter og
prosesser ved NTNU.
Internrevisjon av bierverv og interessekonflikter
Rapporten oppsummerte at NTNU har utarbeidet retningslinjer og veilederi tråd med gjeldende regelverk for bierverv, men at det varierer hvor kjent
retningslinjene er ute i organisasjonen. Internrevisor ga noen anbefalinger om
hvordan kontrollregimet kan styrkes framover, og disse vil bli fulgt opp i 2020.
Internrevisjon av utdanningsdata/ Felles Studentsystem (FS)Rapporten oppsummerte at tidligere ulik arbeidsfordeling i FS ved NTNU og
de innfusjonerte høgskolene fortsatt preger arbeidet i FS, til tross for mye
forbedringsarbeid de siste årene. Internrevisor ga flere anbefalinger som vilvære viktig for å styrke arbeidet med utdanningsdata i FS. Tiltak knyttet tilanbefalingene er påbegynt og vil ferdigstilles i 2020.
Internrevisjon av avviksoppfølging på informasjonssikkerhet
Rapporten konkluderte med at NTNUs regime for oppfølging av avvik
innenfor informasjonssikkerhet i hovedsak fungerer bra, til tross for atdet gjenstår å formalisere skriftlige dokumenter for avvikshåndtering.
Hovedårsaken til at håndteringen går bra er faglig styrke og engasjement hos
ansvarlige nøkkelpersoner. Internrevisor ga konkrete anbefalinger for å øke
formaliseringsgraden, og disse vil bli fulgt opp i 2020.
AKTIVITETER I 2019
Prosjekt for felles styringssystem for NTNU, herunder internkontroll og risikostyring
Prosjektet som har hatt i oppgave å gjennomgå, oppdatere og utvikle NTNUs
styringsmodell, ble avsluttet i 2019, og videre utviklingsarbeid er overlatt til
linjen. Internrevisor ved NTNU vil gi innspill til dette arbeidet gjennom enrådgivende internrevisjon i 2020.
Prosjektet for felles styringssystem dokumenterte et grunnlag for å fastsette ethelhetlig rammeverk for internkontroll og har utviklet en standardisert prosess
for risikovurdering. Resultatene vil danne utgangspunkt for å etablere et felles
helhetlig system for risikovurderinger.
Øvrig utviklingsarbeid for økt styring og kontroll
En stor del av utviklingsarbeidet for økt styring og kontroll i virksomheten er
knyttet til hovedområdet Effektive og moderne støttefunksjoner i NTNUs årsplan.
Det er redegjort for ulike utviklingsaktiviteter innenfor dette området i kap. 3.2.5.
Arbeidsmiljøutvikling
Som ledd i det systematiske HMS-arbeidet, kartlegges det psykososialearbeidsmiljøet annethvert år, og slik kartlegging ble gjennomført i 2019. Etter
krevende år med omstilling og omorganisering etter fusjonen, var det positivt atresultatene for NTNU samlet viste en klar forbedring fra 2017 til 2019. Det tyder
på at ledere og ansatte har jobbet målrettet for å klargjøre nye roller og få den
nye organisasjonen til å virke. Samlokalisering har dessuten gitt et positivt løft
for mange fagmiljøer.

ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

61

På enhetsnivå gir undersøkelsen et mer nyansert bilde. Der resultatene
viser indikasjoner på utfordringer i det organisatoriske eller psykososialearbeidsmiljøet, får ledere veiledning og ved behov ekstra støtte i
oppfølgingsprosessen. Unntaksvis har det også vært nødvendig å sette inn mer
omfattende tiltak slik tilfellet var ved Institutt for historiske studier. Erfaringene
fra slike tilfeller understreker viktigheten av å jobbe forebyggende med det
psykososiale arbeidsmiljøet.

62ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

5. Fellesføringer
5.1 «Inkluderingsdugnaden»
NTNU deltar i statens Inkluderingsdugnad, men vil peke på flere utfordringer.
Det er ennå ikke kommet på plass avklaringer fra departementene når det
gjelder hvilke virksomhetsområder og yrkesgrupper målsettingene skal
gjelde for. I utdannings-sektoren er det egne forskrifter for ansettelse iutdanningsstillinger og vitenskapelige stillinger som kan gjøre det vanskelig
for søkere med hull i CV-en å nå opp i en konkurranse der rekruttering erbasert på kvalifikasjonsprinsippet. I tillegg har sektoren flere nyansatte i ulike
stillingsandeler (20, 50, 60 og 80 %), og det er heller ikke her kommet tydelige
retningslinjer på om disse skal telles med.
NTNU bruker Jobbnorge som kilde for rapportering, og av de 581 ansettelsene
som ble registrert i 2019, hadde fire nyansatte nedsatt funksjonsevne og en
hadde hull i CV-en. Midlertidig ansatte fra vikarbyråer og gjennom NAV omfattes
ikke av denne registreringen. I påvente av videre avklaringer, vil NTNU fremme
inkluderingsdugnaden gjennom holdningsskapende arbeid blant ledere, dialog
med tillitsvalgte og samarbeid med NAV lokalt. I tillegg vil vi videreføre arbeidet
med å informere om og tilrettelegge for nye runder med «Traineeprogrammet istaten» og for deltagelse på Difi’s webseminarer.

5.2 Anskaffelser og arbeidslivskriminalitet
ANSKAFFELSESOMRÅDETNTNU har organisert anskaffelsesområdet med sentralisert og desentralisert
innkjøpsfunksjon, hvor sentralt innkjøp som hovedregel gjennomfører
anskaffelser over 500.000 kr, og desentralisert innkjøp gjennomfører mindreanskaffelser med støtte og rådgivning fra sentralt innkjøp.
Internrevisjonen av anskaffelsesområdet i 2019 viste at det er etablert styrende
dokumenter, rutiner og støttedokumenter for området. Revisor mener at
innkjøpsområdet i hovedsak er hensiktsmessig organisert, men anbefaler at
beløpsgrenser for anskaffelser på desentralisert nivå blir fastsatt basert på en
risikovurdering.
Det ble i 2019 gjennomført et prosjekt for Spendanalyse og kartlegging av
NTNUs totale innkjøpsvolum på leverandørnivå. Prosjektet har avdekket
nye områder hvor det er behov for samordning av innkjøp og vurdering av
etablering av rammeavtaler eller dynamiske innkjøpsordninger.
Både for å sikre bedre internkontroll og kunne hente ut og dokumentere
gevinstene av anskaffelser, er det nødvending med bedre rapporteringsverktøy.
NTNU er inne i en prosess for anskaffelse av et rapporteringssystem som
understøtter innføring av kategoristyring.
MOTVIRKE ARBEIDSLIVSKRIMINALITETNTNU arbeider kontinuerlig med å innrette sine anskaffelser for å motvirke
arbeidslivskriminalitet og fremme et seriøst arbeidsliv, og har i 2019 hatt fokuspå kompetansebygging og forbedret kontroll og oppfølging av kontrakter.

ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN63

NTNU har innarbeidede kontraktsvilkår som sikrer at det stilles krav om:• Lønns- og arbeidsvilkår, kontrolladgang og sanksjoner i samsvar med Forskriftom lønns- og arbeidsvilkår i offentlige kontrakter• Godkjent lærebedrift og bruk av lærlinger i samsvar med Forskrift om plikt til å
stille krav om bruk av lærlinger i offentlige kontrakter• Begrensning i antall ledd i leverandørkjeden i samsvar med Forskrift om
offentlige anskaffelserBåde valg av kontraktsvilkår og kvalifikasjonskrav vurderes tidlig ianskaffelsesprosessen, og i oppfølging og kontroll av kontraktene
benytter NTNU Difis veileder og egenrapporteringsskjema for lønns- og
arbeidsvilkår i offentlige kontrakter. I tillegg har NTNU utarbeidet et eget
egenrapporteringsskjema for å følge opp kravet til bruk av læringer. Skjemaeneinngår i den løpende risikovurderingen for å fange opp høyrisikokontrakter som
krever ytterlige kontrolltiltak med innhenting av dokumentasjon og revisjon av
leverandører. Etter gjennomført kontroll utarbeides en rapport med funn, frist
for lukking av eventuelle avvik og eventuelle sanksjoner som skal iverksettes.
Internrevisjonen av anskaffelsesområdet i 2019 viste at NTNU har etablert etoverordnet kontrollregime med flere viktige elementer for å skire god kontroll
med arbeidslivskriminalitet, men at regimet bør struktureres mer slik at det
kan settes trykk på systematisk gjennomføring av kontrolltiltakene. Funnene frainternrevisjonen samsvarer med NTNUs egen vurdering av status og er i trådmed påbegynt utviklingsarbeid.
Som en del av kompetansebyggingen, har NTNU i 2019 gjennomført internopplæring for sentral innkjøpsfunksjon, og ansvarlige innkjøpere for anskaffelser
innen bygg- og anlegg og catering har deltatt på kurs i arbeidslivskriminalitet iregi av Arbeidstilsynet, Skatteetaten og Difi. For videre å styrke kompetansen
på området, har NTNU gjennom en større fellesanskaffelse inngått parallellerammeavtaler med konsulentfirmaer for tjenester knyttet til Oppfølging
og kontroll i offentlige kontrakter. Disse avtalen omfatter både bistand tilrisikovurderinger, etablering av systemer og rutiner, og bistand til konkret
gjennomføring av kontroll av samfunnsansvar.
I 2019 ble det i to tilfeller gjennomført oppfølging og kontroll av leverandører
basert på innspill om risikofaktorer utenfra. Etter medieomtale om den ene
saken om uenighet om gjeldende tariffområde og minstelønn, gikk NTNU inn
i dialog og fulgte prosessen tett. Partene i arbeidskonflikten kom til enighetog har i dag tariffavtale. I den andre saken mottok NTNU under en pågående
anbudskonkurranse varsel om mulig brudd på godkjenning som lærebedrift.
Før inngåelse av kontrakt kontrollerte NTNU nødvendig dokumentasjon hos
leverandøren og innhentet uttalelse fra godkjenningsorgan.
Ut fra en risikovurdering basert på omfang og verdi, ble de ti leverandørene
med størst omsetning for håndverkertjenester til NTNU i perioden 2018-2019,
fulgt opp med egenrapportering. Rapporteringen viser at leverandørene har god
kjennskap til gjeldende tariffområde, en lav andel utenlandske arbeidstakere, iliten grad benytter underleverandører og oppfyller kravene til bruk av lærlinger.
Risikoen for brudd i de reviderte kontraktene er vurdert som lav til middels, og
utvalgte kontrakter vil bli fulgt opp med stikkprøvekontroller av arbeidsavtaler,mannskapslister og lønnslipper i konkrete byggeprosjekter.
Som en del av oppfølging av seriøsitetsbestemmelser har NTNU innført
elektronisk kontroll og registrering av gyldig HMS-kort ved gjennomføring

64ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

av bygge- og anleggsprosjekter. Registreringen sikrer også elektroniske
bemanningslister, som framover vil bidra til en målrettet kontroll av lønns- og
arbeidsvilkår.

5.3 Sikkerhet og beredskap
NTNU har etablert, dokumentert og gjort tilgjengelig for ansatte og studenterrutiner for å håndtere uønskede hendelser innenfor sikkerhet og beredskap
generelt og informasjonssikkerhet spesielt.
INFORMASJONSSIKKERHET OG PERSONVERNØkt bevissthet om styringssystemet for informasjonssikkerhet kommer til
uttrykk gjennom et stigende antall henvendelser, aktiviteter og tiltak. Arbeidet
med informasjonssikkerhet og personvern har i 2019 blitt bedre integrert.
I 2019 ble NTNUs ISMS-råd etablert. ISMS-rådet er et sikkerhetsorgan med
eget mandat som styrer arbeidet og fastsetter risiko ut fra gjennomførte
risikovurderinger på prosesser og systemer som gjelder for hele NTNU. Det ble
i 2019 budsjettert og planlagt gjennomføring av overordnet risikovurdering av
informasjonssikkerheten i 2020, med hovedfokus på verdikartlegging. Dennevil danne utgangspunkt for prioritering av videre arbeid. Det er i 2019 igangsatt
kartlegging av informasjonsverdier som reguleres av eksportkontrollregelverket. Dette skal gi en bedre oversikt og kontroll av forskningsaktiviteter som
har særlige trusselaktører og lovkrav knyttet til seg.
NTNU har i 2019 styrket arbeidet med å utvikle et overordnet rammeverk forivaretakelse av krav stilt i personvernforordningen. Som del av GDPR-prosjektet
ble NTNUs protokoll over behandlingsaktiviteter etter EU-forordningens artikkel
30 gjennomgått og kvalitetssikret våren 2019. Dette arbeidet har resultert i en ny
revidert protokoll, som nå er NTNUs offisielle protokoll. Behandlingsaktiviteterknyttet til de åtte største og mest sentrale systemene, som f.eks. Paga,
Blackboard og ePhorte, er gjennomgått og kvalitetssikret særskilt.
NTNU benytter et stort antall systemer hvor det trengs databehandleravtaler.
Prosjektet har ettergått at det foreligger databehandleravtaler i alleleverandørforhold hvor personopplysninger behandles på vegne av NTNU.
Det er også gjennomført kvalitetssikring av et utvalg av tidligere inngåtte
databehandleravtaler. NTNU har innhentet bistand fra advokatfirma
for å utarbeide og kvalitetssikre maler for databehandleravtaler, todelt
databehandleravtaler, underdatabehandleravtale, dataoverføringsavtaler og
avtale om delt behandlingsansvar.
I 2019 er NTNUs Retningslinje for behandling av personopplysninger og rutine
for avvikshåndtering revidert, og det er foreslått en ny rutine for påmelding til
arrangement.
Det er utarbeidet og oppdatert flere temasider på intranettet om personvern
som lenker til retningslinjer og maler. Det er også opprettet egen GDPR-kanal,
hvor det i prosjektperioden ble lagt ut ukentlige informasjonsmeldinger, og
disse meldingene ble oppsummert i nyhetsbrev som ble sendt til abonnenter.
I nyhetsbrevet orienteres det i tillegg om GDPR i nyhetsbildet, samt øvrige tips
til lesestoff. GDPR-kanalen og nyhetsbrevet vil bli videreført. Det er i tillegg
gjennomført opplæring og temamøter hos fagmiljøer som har etterspurt dette.
Personvernkontaktnettverket som har vært virksomt i prosjektperioden, er
planlagt videreført. GDPR-prosjektet ved NTNU ble avsluttet i juni 2019.

ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

65

I 2019 ble det meldt inn 1010 sikkerhetshendelser, og registrert 51 avvik
ved NTNU. Av disse omhandler 29 avvik behandling av personopplysninger,
hvorav ett er meldt til Datatilsynet og åtte er registrert som alvorlige. Bruddpå informasjonssikkerheten og uønskede personvernhendelser skyldes i
hovedsak menneskelig svikt og mangelfull opplæring. Det er også blitt foretattrevisjon og forbedring av avviksprosessen. Når det gjelder opplæring og arbeid
med sikkerhetskultur, brukes Sikresiden.no mer aktivt, og det er gjort gode
erfaringer med å gjennomføre workshops og besøk i enheter for å diskutere
problemstillinger og løsninger. Det er gjennomført to øvelser som berører
informasjonssikkerhet og personvern i 2019.
BEREDSKAPSØVELSER
Flere beredskapsøvelser er gjennomført på ulike nivå i organisasjonen i perioden
2018–2019, herunder også deltakelse i den nasjonale terrorøvelsen «Nordlys»
i november 2019. I to etterfølgende øvelser, en diskusjons- og en spilløvelse,øvde NTNU blant annet samvirke med politiet og SINTEF. Øvelsene ble evaluert,
og funnene fra evalueringsrapportene ga direkte innspill til videre utvikling av
overordnet øvelsesplan for NTNU. Funnene er også presentert for resten av
organisasjonen gjennom vårt nettverk for sikkerhet og beredskap, for å sikrelæring.

5.4 Likestilling, mangfold, diskriminering og
tilgjengelighet
5.4.1 Likestilling og mangfold
NTNUs handlingsplan for likestilling og mangfold 2018-21 fokuserer på tohovedområder, kjønnsbalanse og integrering av internasjonalt ansatte, og
inneholder tiltak om kartlegginger og forskning på disse områdene. Ved siden
av undersøkelser og forskningsprosjekt om likestilling og mangfold, har NTNU
gjennom virksomhetsstyringssystemet BEVISST fått et verktøy for å kartleggeog følge opp mange styringsparametere gjennom året, herunder viktige
likestillingsparametere. Dette gir mulighet for forbedret statistikk og analyser påalle nivåer, fra enkeltgrupper/enheter til aggregert nivå.
KJØNNSBALANSE
NTNUs handlingsplan for likestilling og mangfold omfatter en rekke tiltak for å
bedre kjønnsbalansen blant studentene, blant vitenskapelig ansatte, i ledelseog teknisk-administrativ virksomhet. Handlingsplanen legger stor vekt påkulturutvikling. Linjeledere og faglige ledere spiller en nøkkelrolle for å skape etlikestilt universitet. Likestilling og integrering av internasjonalt ansatte tas derfor
opp i kompetanseutvikling for Ph.d.-veiledere og i informasjonsarbeidet fornyankomne internasjonale forskere. Det er også et tema i lederutviklingsprogrammene.
Fagmiljøene kan søke om støtte til likestillingstiltak. Foruten startpakker for
nytilsatte kvinnelige professorer og kvalifiseringsstipend for førsteamanuenser,
kom det i fjor inn søknader for 4,6 mill. kr til andre tiltak, som rekruttering avmenn til helsefag og kvinner til teknologi og naturvitenskap. Alle tre campus er
involvert i likestillings-arbeidet. Det registreres økende interesse i fagmiljøenefor å sette i verk tiltak for å fremme likestilling og mangfold sammenliknet med
tidligere år.
NTNU har god erfaring med mentorprogram for kvinner som ønsker å søke
opprykk til professor eller dosent. Programmet omfatter 20 adepter og

66ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

tilsvarende antall mentorer. I 2019 fikk også førstelektorene mulighet til å delta
i mentorprogrammet. Programmet har integrerende virkninger i de enkelte
forskningsmiljøer, ikke bare får den individuelle kvinnelige adept innsikt iorganisasjonens formelle og uformelle strukturer og koder, også mentoren
får innsikt i kvinners situasjon på universitetet. Mentorordningen forankrer idenne forstand likestillingsarbeidet i akademia, og bidrar til ny kunnskaps- og
erfaringsutveksling. En viktig målsetting er å skape en organisasjonskultur somogså er preget av kvinners erfaringer, perspektiver og kunnskap.
Å øke kvinneandelen i vitenskapelige førstestillinger, spesielt innenfor
NTNUs teknisk-naturvitenskapelige hovedprofil, er et sentralt mål i NTNUs
handlingsplan. Mht. utvikling i kvinneandel i vitenskapelige nøkkelstillinger, vises
det til kapittel 3.4.4.
Ved NTNU er kjønnsfordelingen blant registrerte studenter omtrent 50/50.
Fordelingen på ulike studier er fortsatt veldig tradisjonell. NTNU ønsker
kjønnsbalanse på studiene og i arbeidslivet, og har derfor iverksatt ulike tiltak
for å bedre kjønnsbalansen. På mange teknologiutdanninger er jenteandelen
fremdeles lav, og det jobbes både med å få flere jenter til å starte på dissestudiene og for at en større andel av jentene som starter, skal fullføre. Som
eksempler på tiltak kan nevnes egen jentekonferanse for jenter i 9. og 10. trinn
i grunnskolen, velkomstdager for nye jenter på NTNU, meet-ups, egne datasaler
mm. Tilsvarende jobber NTNU for å øke andelen menn i f.eks. helse- og sosialfag
og grunnskoleutdanningene. Av aktuelle tiltak kan nevnes den årlige Guttedagenpå helse- og sosialfag ved NTNU i Trondheim og guttedager ved NTNU i Gjøvikog Ålesund rettet mot sykepleierstudiet. Rekrutteringstiltak knyttet til bedring av
kjønnsbalanse for grunnskoleutdanningene trinn 1–7 er omtalt i kapittel 3.2.1.
INTEGRERING AV INTERNASJONALT ANSATTESom ledd i oppfølgingen av NTNUs handlingsplan for internasjonalisering,satte rektor «internasjonalisering» på dagsorden i 2019. Internasjonalt
faglig samarbeid har vært et hovedtema, men man har også tatt opp etiske
problemstillinger i internasjonalt samarbeid og mangfoldskultur i fagmiljøene.
Flere undersøkelser har blitt gjennomført for å se på situasjonen forinternasjonalt ansatte ut fra ulike perspektiver; «onboarding», «integreringog mangfold» og «ph.d.-løpet». Det er skapt et godt grunnlag for å forstå
internasjonalt ansattes utfordringer, og dette gir viktige innspill til utvikling
av faglige prosesser og videre utvikling av støtteapparat. Undersøkelsene har
avdekket flere områder hvor det er ønskelig å styrke innsatsen, men ogsåå effektivisere og standardisere prosesser. Rammeverket for internasjonalmobilitet fra Skatteetaten, NAV og UDI er i stadig endring. Dette er
ressurskrevende for NTNU som har mange ansatte fra utlandet, og området
krever økt fokus framover. Det samme gjelder språk og mangfoldskultur.
NTNU har ansatte fra nesten 100 land. Den viktigste integreringen skjer i
fagmiljøene, men sentralt nivå bistår med råd og veiledning i spørsmål om
immigrasjon, bolig, mottak av nyansatte, kulturforståelse og sosiale tiltak.
Kulturkurs om norsk arbeidsliv er populært, og det samme gjelder de sosiale
aktivitetene som arrangeres hver uke for det internasjonale miljøet. I fjor deltok
2000 ansatte på slike arrangementer.
Det er behov for to-karrieretjenester for partnere til internasjonale
NTNU-forskere. NAV har ikke noe karriereveiledningstilbud for høyt utdannede
arbeidssøkere, så NTNU gir rådgivning til rundt 90 partnere hvert år.
Jobbsøkerkursene er dessuten svært populære. To-karrieretjenesten er viktig forat NTNU skal være et attraktivt valg for internasjonale søkere. Tilgang til bolig
gjennom NTNUs boligstiftelse letter dessuten immigrasjonsprosessen og bidrarÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

67

til at man raskere kommer i gang med arbeidet. Om lag 150 internasjonale
forskere benytter seg av dette tilbudet hvert år. NTNUs norskkurs er åpne for
ektefeller i den grad det er kapasitet.
Andel internasjonalt ansatte (årsverk) i vitenskapelige stillinger (høsten 2019):

INTEGRERING AV INTERNASJONALE STUDENTERNTNU tar opp studenter fra over 90 forskjellige land hvert år. Utenlandske
studenter må integreres i fagmiljøene, og det er viktig med gode
integreringstiltak i regi av studieprogrammene. Endel internasjonale
studentorganisasjoner, som International Students Union (ISU) og Erasmus
Student Network (ESN), bidrar også med ulike integreringstiltak.
Sentralt nivå tilbyr et mottaksprogram for alle nye internasjonale studenter
der de får praktisk informasjon og mulighet til å delta på en rekke sosiale
arrangementer. Informasjonen er knyttet til forhold rundt studier på NTNU,
men også om hvordan det fungerer i Norge med helseforsikring, fastlege,personnummer, bankkonto osv. NTNU har de senere årene blitt svært bevisst påå legge til rette for at internasjonale studenter med ulike funksjonshemminger
eller andre fysiske og psykiske utfordringer, skal ha det samme tilbudet som
funksjonsfriske, og flere seksjoner samarbeider godt om dette.
NTNU-MARKERING UNDER PRIDE-UKA 2019NTNU brukte Pride-uka 2019 til å vise i ord og handling at likestilling og mangfold
er viktig for NTNU. Flere ledere deltok i paraden under den nye NTNU-fanen.
Som et integreringstiltak er det opprettet en intranettside for å informere om
tilbudene for LGBTQ ved NTNU og i Trondheim. Ildsjeler ved NTNU har etablert
et LGBTQ-nettverk som, i likhet med Skeive studenter i Trondheim, har egen
Facebook-side om møtesteder og arrangementer.

FOTO: NINA KOTTE/NTNU

NTNUs strategi, etiske retningslinjer og handlingsplan for likestilling og
mangfold er tydelige på at likestilling og mangfold er sentrale verdier for NTNU.
Tilsettingsreglementet skal også sikre likebehandling og motvirke diskriminering
i tilsettingsprosessen. Alle har dessuten rett til et helsefremmende og
forsvarlig arbeidsmiljø. De generelle virkemidlene for god ledelse og
respektfull organisasjonskultur vil også komme denne gruppen til gode.
Bedriftshelsetjenesten og Studenthelsetjenesten er dessuten tilgjengelig for desom av ulike årsaker sliter. Det har ikke vært varslingssaker sentralt knyttet til
legning, men den nasjonale undersøkelsen om mobbing og trakassering viste at
det også ved NTNU var ansatte som hadde opplevd trakassering på grunnlag av
legning.
SEKSUELL TRAKASSERINGNTNU fikk høsten 2019 resultatene fra den nasjonale spørreundersøkelseom mobbing og trakassering. Undersøkelsen viste at seksuell trakassering
forekommer, og dels av alvorlig art. Arbeidet mot seksuell trakassering har værtintensivert i 2019. NTNUs mottaksapparat er styrket gjennom opprettelsen
av et eksternt utvalg som skal ta imot varsler om seksuell trakassering og gi
råd til arbeidsgiver om videre behandling av varslene. Det er også inngått
rammeavtaler med eksterne konsulenter for granskinger og undersøkelser av

68ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

varslingssaker for å bedre likebehandlingen i slike saker.
Den nasjonale spørreundersøkelsen viste også at det er mangelfull kjennskap
til NTNUs rutiner for varsling. For å bøte på dette, skal alle ledere informere
ansatte om NTNUs rutiner i oppfølgingen av arbeidsmiljøundersøkelsen vinteren
2020. Varslingsrutinene for ansatte og studenter finnes på NTNUs nettsider.
Som ledd i oppfølgingen av NTNUs internrevisjon av varslingsordningenog nye lovregler om varsling fra 2020, har universitetets retningslinjer og
saksbehandlingsrutiner blitt gjennomgått og kvalitetssikret. I dette arbeidet har
det vært viktig å ivareta hensyn både til forvaltningsrett og personvernlovgivning,
foruten de nye bestemmelsene i arbeidsmiljøloven som utvider hvem som kan
varsle og hva det kan varsles om.

5.4.2 Tilretteleggingstjenesten ved NTNU
Tilretteleggingstjenesten har ansvar for tilrettelegging for studenter med
funksjonsnedsettelser. Det antas at ca. 7 % av studentmassen har en
funksjonsnedsettelse, og dette tilsvarer ca. 2700 studenter. God tilgjengelighet
er viktig på mange områder, og mange enheter har en rolle i arbeidet med å
gjøre NTNU universelt tilgjengelig.
NTNU Tilrettelegging er en pådriver og et støtteapparat for universell utformingog individuell tilrettelegging. Tjenesten bistår med kompetanse til enhetene,
støtter fakultet/institutt når omfattende tilretteleggingstiltak må på plass,og etablerer tilbud til studenter med funksjonsnedsettelser for å øke deres
forutsetninger for å mestre studiene.
I 2019 har NTNU Tilrettelegging hatt følgende hovedaktiviteter:• Studentrettet veiledning, mentortilbud, kurs og grupper• Informasjonsvirksomhet internt og eksternt om tilretteleggingsmuligheter• Videreføring av tilbud om ulike kurs
• Handlingsplan for inkluderende læringsmiljø for studenter med
funksjonsnedsettelse for perioden 2019–2023 er utarbeidet og vedtatt• Møter i Tilretteleggingsforum for å sikre erfaringsutveksling,kompetansehevning og likeverdig behandling ved NTNU
• Hørselskampanje med bl.a. stikkprøver av mikrofonbruk blant forelesere i 80
undervisningsrom i Trondheim, Gjøvik og Ålesund.
• Oppstart av prosjekt om synshemming og studier med fokus på
kompetanseheving og gode måter å ta imot synshemmede studenter påResultater fra hørselskampanjen følges opp med en spørreundersøkelse blant
studenter for å få informasjon og tall på mikrofonbruken. Uten mikrofon
under undervisningen blir det vanskeligere å oppfatte det som formidles forstudenter med utenlandsk bakgrunn, hørselshemmede studenter og studentersom sitter ved siden av noen som lager støy. Stikkprøven av mikrofonbruk og
tilbakemeldinger har avdekket at vi har utfordringer på dette området.
Som et ledd i NTNUs arbeid med internasjonalisering vil Tilretteleggingstjenesten kartlegge utfordringer studenter med funksjonsnedsettelse møterÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

69

på utveksling, og få en oversikt over hvilke rettigheter innreisende studentermed funksjonsnedsettelse har når det gjelder norske velferdsordninger.
Det er en økning i antall studenter med sammensatte tilretteleggingsbehov hvor
det kreves at flere parter er involvert. For å kunne møte dette på en god måte,er tilbudene fra NTNU Tilrettelegging gjennomgått, og behov for endringer og
videreutvikling er kartlagt.

5.4.3 Universell
Den nasjonale enheten Universell hadde i 2019 et totalt driftstilskudd på kr
3.325.000 via rammetilskudd fra KD til NTNU. Dette inkluderer overførte midler
fra 2018, samt et utvidet driftstilskudd fra KD på kr 800 000. Enheten hadde
lønns- og driftsutgifter på kr 3.453.000. Merforbruket ble dekket ved å overføre
midler fra prosjekt finansiert av KD og Kulturdepartementet.
Universell har videre tilskudd fra KD til å gjennomføre arbeid forfagskolesektoren. Når overføringer fra 2018 inkluderes, hadde Universell ettilskudd på kr 1.175.000, og et forbruk på kr 904.000. Av underforbruket er kr
171.000 overført til 2020.
Hovedaktiviteter i 2019:
Universell prioriterte i 2019 å delta aktivt ute i sektoren innenfor enhetens
hovedarbeidsområder, med et fokus på kunnskapsspredning, møteplasser, kurs
og presentasjoner. I tillegg har enheten lagt stor vekt på arbeidet med endringer
av universitets- og høyskoleloven blant annet i samarbeid med Universitetsog høyskolelovutvalget, samt arbeidet med nye krav til universell utformingog tilrettelegging gjennom presiseringer i sektorlovverket og i Likestillings- og
diskrimineringsloven.
Andre viktige aktiviteter:• Arrangør av den 13. nasjonale konferansen om inkluderende læringsmiljø,
med 185 deltakere fra de fleste universiteter og høyskoler samt et utvalg
fagskoler.
• Gjennomføring av obligatorisk og valgfri modul om inkluderende utdanningsom en integrert del av opplæringen i utdanningsfaglig basiskompetanse ved
NTNU.
• Gjennomføring av prosjektet «Mobilitet og funksjonsnedsettelser i høyere
utdanning i Norden» som inkluderte fire nasjonale seminarer i Norge,Færøyene, Island og Finland.
• Deltakelse i EU-prosjekt om Universell utforming av e-læring (TINEL)• Gjennomført en rekke institusjonsbesøk innenfor enhetens arbeidsfelt• Utviklet opplæringsmateriell (også digitalt) for læringsmiljøutvalgene (LMU)• Utvikling av digitale nettressurser om inkludering, tilrettelegging og universell
utforming på enhetens nettportal www.universell.no• Gjennomføring av FOU-prosjekt om universell utforming i IKT-utdanningene

70ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN• Samarbeid med Norsk lyd- og blindeskriftbibliotek, Tilsynet for universell
utforming (Difi), Enhet for likestilling og universell utforming (Bufdir) mfl. for å
finne gode løsninger for inkludering og likestilling av studenter med nedsatt
funksjonsevne.
Universell har siden 2018 arbeidet med inkludering og tilrettelegging i fagskolen.
Dette omfatter en rekke tiltak:• Læringsmiljøundersøkelsen for fagskolen ble gjennomført i november
2018. 20 fagskoler som til sammen representerer over halvparten av
alle fagskolestudenter, deltok. Analysen fra undersøkelsen er tilgjengelig
på Universells nettsted, og er presentert for fagskolesektoren både på
konferanser og lærestedsbesøk, samt på et eget dagsseminar i Oslo forfagskolene som deltok i undersøkelsen.
• Det er etablert en referansegruppe for inkluderingsarbeid i fagskolesektoren
hvor Organisasjonen for norske fagskolestudenter (ONF) og ni av de største
fagskolene deltar. Første felles nettverkssamling i Oslo satte to saker på
dagsorden for fagskolenes videre arbeid med inkludering: Handlingsplan for
universell utforming og tilrettelegging, samt studielitteratur som lydbok; etsamarbeid med Norsk lyd- og blindeskriftbibliotek (NLB).
• Det er gjennomført institusjonsbesøk til en rekke fagskoler i arbeidet medlæringsmiljøundersøkelsen og i forbindelse med opprettelsen av et nettverk
og en referansegruppe for fagskolene.
• Det er produsert veiledningsmateriell som er distribuert til en rekke fagskoler.
Materiellet er tilgjengelig på Universells nettsider.
Oppdrag i «Regjeringens handlingsplan for universell utforming 2015–2019»:
Universell løser tiltak SO3 Kompetanseheving om universell utforming blant
universiteter og høyskoler og mottar årlige midler fra Kulturdepartementet og
Kunnskapsdepartementet for dette arbeidet. Dette vil rapporteres særskilt til
departementene innen 15.3.2020.

5.4.4 Læringsmiljøutvalget (LMU)
Studentenes psykososiale læringsmiljø var ledesnor i arbeidet med utvikling
av studentenes læringsmiljø ved hele NTNU i 2018, og har også i 2019 vært etprioritert fokusområde for arbeidet med læringsmiljøet. NTNU vedtok i 2019
Politikk for kvalitet i og utvikling av studieporteføljen, hvor læringsmiljø et av fem
utvalgte kvalitetsområder.
NTNU har i 2018 og 2019 iverksatt grep for å styrke oppfølgingen avlæringsmiljøet, og enhetene har fulgt opp disse på en god måte. Resultatene
fra fakultetenes kvalitetsmeldinger og ulike studentundersøkelser følges tett
opp på fakultets-, institutt- og studieprogramnivå. Studiebarometeret 2018 og
2019 viser blant annet at studentene ikke er tilfreds med tilbakemeldinger og
mulighet til innflytelse og medvirkning. LMU er opptatt av å sikre at studentenes
innspill og tilbakemeldinger aktivt følges opp.
Ifølge Studiebarometeret 2019 er det kun 20 % av studentene som oppgir
å ha fått informasjon om retningslinjer for behandling av trakassering og
mobbing hvor studenter er involvert. LMU vil følge opp at NTNU senest innen
semesteroppstart høsten 2020 har fått på plass retningslinjer og et system forÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

71

håndtering av avviksmeldinger og alle typer varslingssaker hvor studenter er
involvert, og at organisering, ansvar og opplæring er implementert.
Framover vil LMU også følge arbeidet med å styrke mottaket av
førsteårsstudenter, sikre lik undervisningskvalitet ved studietilbud som tilbys
ved flere studiesteder, øke arbeidsrelevansen i studiene, og øke ansattes
og studenters digitale kompetanse. Videre vil LMU ha fokus på etablering
av identitetsarealer, tilrettelegging for at studentene kan medvirke ikvalitetsarbeidet og oppfølging av studentenes innspill og tilbakemeldinger.

72ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

6. Vurdering av framtidsutsikter
6.1 Årsplanen for 2020
Ved NTNU ønsker vi å bidra til «Kunnskap for en bedre verden». Vi vil arbeide
aktivt til å nå FNs bærekraftsmål og være premissleverandør for omstillingen
til et bærekraftig samfunn. NTNUs strategi inneholder 36 utviklingsmål for hva
som må endres for å realisere ambisjonene innen 2025, og som vi må arbeide
systematisk med over tid. Årsplanen for 2020 tar inn over seg strategiens
ambisjon å styrke NTNUs posisjon som kunnskapsinstitusjon, samtidig som denbalanserer behovet for å følge opp endringsarbeid som er iverksatt som følge av
fusjon med ønsket om å svare på nye utfordringer.
I årsplanen for 2019 vedtok vi å strukturere arbeidet med å gjennomføre
strategien etter fem hovedområder. De fem områdene er gjensidig forsterkende,går på tvers av virksomhetsområdene og vil både kreve og stimulere til
samarbeid. De fem områdene (illustrert i «blomsten» til høyre) bygger på en
risikovurdering av strategien, og definerer hvilke områder det er viktig å starte
med for å nå målene innen 2025. De representerer områder som er store,
tunge og tidkrevende å endre. Det er derfor viktig at det settes inn innsats tidlig istrategiperioden for å realisere målene på lenger sikt.

ÅRSPLANENS FEM
HOVEDOMRÅDER:• Sterke fagmiljøer• Styrket samspill og 		tverrfaglighet• Framtidens studietilbud og
livslang læring
• Fornyelse av infrastruktur
for lærings- og 		
arbeidsmiljøer• Effektive og moderne
støttefunksjoner

En organisasjon som vår krever kontinuitet i arbeidet med å realisere
strategiene. Vi holder derfor fast ved de fem hovedområdene også i 2020. Vi harstartet på store oppgaver, ansatte og ledere har nedlagt en betydelig innsats og
organisasjonen er i god driv. Mye pågående utviklingsarbeid må fortsette inn
i 2020 og det er nødvendig å fortsette arbeidet med full kraft med å hente ut
gevinstene av fusjonen, og å utvikle en campus for fremtiden.
Videreutvikling av sterke fagmiljøer er fundamentet for vår virksomhet og
helt avgjørende for å realisere strategien. Spiss krever bredde, og det er behovbåde for å løfte den faglige kvaliteten i bredden og å utvikle flere spissmiljøer.
Dette gjelder både innenfor utdanning, forskning, kunst, nyskaping og
formidling. Fagmiljøene må i økt grad ta i bruk vår kunnskap i samspill med
samarbeidspartnere og samfunnet for øvrig, og det tverrfaglige samarbeidet
internt må forbedres. Videre arbeid med utvikling av et framtidsrettet
studietilbud og tilrettelegging for livslang læring innebærer fortsatt fokus på
faglig integrasjon, og er viktig både for vår posisjon i sektoren og for styrking
av handlingsrommet. NTNU har en unik mulighet gjennom campusprosjektet i
kombinasjon med nye tekniske løsninger og organisasjonsutvikling, til å fornye
infrastrukturen for både arbeids- og læringsmiljøer. De sterke fagmiljøene
har behov effektive og moderne teknisk-administrative tjenester, med riktigkvalitet tilpasset sine behov.

6.2 Revidert utviklingsavtale med KD
Departementet ønsker en samordning av avtaleperiodene for alle institusjonene,og ber derfor om at NTNUs utviklingsavtale forlenges med 3 år, ut 2022. I
henhold til avtale med departementet vil NTNU oversende endelig avtaleforslag
i august 2020. Videre følger en grov beskrivelse av hvordan vi ser for oss revidert
innhold.
På nåværende tidspunkt mener vi det er formålstjenlig å forlenge dagens avtale
uten å gjøre for store endringer. En organisasjon som vår krever kontinuitet og
langsiktighet i arbeidet med å realisere strategiene, og målene i utviklingsavtalenÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN73

er på områder som det vil være helt vesentlige å løfte og ha særskilt fokus
på, også de neste 3 årene. NTNU foreslår å forlenge alle de fem målene,
men at tekst og måleparametere oppdateres i forhold til status i arbeidet.
Flere prioriteringer innen utdanning, nyskaping og miljø som innebærer envidereføring av utviklingsavtalen er allerede diskutert og forankret. Målene bør
derfor inkludere disse prioriteringene. Samtidig ønsker vi å løfte «Bærekraft og
kvalitet» som overbygning for revisjonsarbeidet.
DEN OPPRINNELIGEUTVIKLINGSAVTALENSFEM MÅL:1. Vi skal heve kvaliteten
i studieporteføljen
gjennom samordning og
effektivisering.
2. Vi skal styrke denpedagogiske kompetansen
og utvikle et system forpedagogisk merittering
3. fremtidsrettet, samlet
campus som kan bli modell
for fremtidige offentlige
utbygginger i Norge.
4. Vi skal synliggjøre og øke
nyskapingsaktiviteten med
utspring fra klynger og
sentre.
5. Vi skal heve kvaliteten
i forskningen og utvikle
flere fagmiljøer på høytinternasjonalt nivå.
NTNU vil foreslå å forlengealle målene, men oppdatereog tilpasse til dagens
situasjon. I tillegg ønsker
vi å løfte «Bærekraft og
kvalitet» som paraply for den
reviderte avtalen.

Videre arbeid med studieporteføljen vil stå sentralt i årene som kommer.
I videreføringen foreslår vi en reformulering av innholdet i dette målet slik
at det støtter opp om arbeidet med å få en framtidsrettet studieportefølje
som samspiller med de store samfunnsutfordringene, bidrar til å oppfylle
FNs bærekraftsmål og ivaretar arbeidslivets og samfunnets behov i perioden
fra 2025 og fremover. Det er naturlig å knytte en videreføring av dette
utviklingsmålet til arbeidet med prosjektene «Framtidens teknologistudier» og«Framtidens HUMSAM-studier».
Gjennom avtalen hittil, har vi utviklet nye systemer innen både pedagogisk
merittering og utdanningsfaglig basiskompetanse. Vi foreslår at videreføringen
av dette målet rettes inn mot å styrke disse ordningene, og støtte opp om
arbeidet med å få ordningene permanente og integrert i ordinær drift.
Kvalitet i forskning prioriteres høyt. For å utvikle kvaliteten i forskningen måvi bygge i både bredde og spiss. Derfor ønsker vi å følge utviklingen i ekstern
portefølje fra NFR sine programmer og virkemidler, i tillegg til Horisont 2020/
Horisont Europa. Avtalerevisjonen foreslås å inkludere indikatorer fra NFR sine
programmer og virkemidler sammen med H2020/HEuropa.
Vi erfarer at det fortsatt er et stort potensial for økt nyskapingsaktivitet,og har som ambisjon om å omsette mer av kunnskap og resultater fra
forskningsaktiviteten til nye innovative og bærekraftige løsninger til nytte
for samfunn og arbeidsliv, og dermed videreutvikle rollen til sektoren bådenasjonalt og internasjonalt. I revisjonen av utviklingsavtalen vil vi vektlegge at
nye systemer og virkemidler nå «får satt seg», samtidig som vi også arbeider
med et ytterligere løft.
Campusutvikling handler ikke først og fremst om å bygge, men om hvordan
utviklingen av fysisk infrastruktur legger til rette for at NTNU kan løse sittsamfunnsoppdrag og bidra til omstillingen som Norge står overfor. I revisjonen
av utviklingsavtalen er det behov for en oppdatering ut fra status i arbeidet.
Utviklingsmålet bør handle om å sikre kvalitet i campusutviklingen gjennom
innovative og fremtidsrettede prosesser, med rom for en nyskapende
planprosess med piloter, eksperimentering og følgeforskning. Vi ønsker å bådeutvikle og bruke framtidsrettet kunnskap på egne campus i alle tre byer.

6.3 Budsjett for 2020
NTNUs bevilgning for 2020 er økt med 285 mill. kroner til 7 mrd. kr. Dette er
en nominell økning på 4,2 prosent som tilsvarer en realøkning på 1 prosent.
Viktige forhold i årets rammefordeling er at vi sikrer inndekking av tidligere
forskutteringer. Vi har prioritert å komme ajour med ABE-kuttet, samtidig som vi
har prioritert tiltak som gir miljøeffekt. SO-ramma er videreført på samme nivåsom i 2019 (14%). Det er samtidig gjort en gjennomgang av RSO-porteføljen for å
frigjøre midler til et løft på utdanningsområdet.

74ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDENNTNU budsjetterer også i 2020 med høyere kostnader enn inntekter, og en
nedbygging av de ubrukte bevilgningene med 75 mill.kr. I tillegg forventes
en BOA-aktivitet på nærmere 2,5 mrd.kr. De fleste fakultetene legger opp
til et driftsnivå som er omtrent i overensstemmelse med inntektsnivået.
Nedbyggingen av ubrukte bevilgninger ved fakultetene ligger i hovedsak
på strategi- og omstillingsmidler, og er knyttet til forskuttering av
rekrutteringsstillinger. Eiendomsområdet skal samtidig ha en tilbakebetaling av
tidligere forskutteringer med i overkant av 30 mill.kr.
NTNU har fordelt bevilgningen fra KD som det fremkommer av tabellen.

6.4 Campusutviklingsplaner og større
byggeprosjekter
CAMPUSSAMLING
Prosjektet NTNU Campussamling er det største prosjektet i NTNUs portefølje
for campusutvikling, og er en driver i NTNUs campusutvikling. Våren 2019 var
rapport for oppstart forprosjekt (OFP – rapport levert desember 2018) gjenstandfor en ekstern kvalitetssikring, og det ble anbefalt en videreføring av prosjektet.
Det ble også tatt en beslutning om faglig lokalisering, som beskriver plassering
av de ulike faglige klyngene i en samlet campus i Trondheim. I det oppfølgende
arbeidet er det gjort utredninger som vil gi premisser for det videre arbeidet
med prosjektet NTNU Campussamling:• Innovasjonsstruktur, innovasjonssenter og samarbeidspartneres plass på
campus.
• Levende campus – der kunnskap og mennesker møtes. Utredninger for
studentvelferd og frivillighet i ny campus.
• Sensitiv forskningsinfrastruktur.
I tillegg har det startet et arbeid med å beskrive NTNUs kvalitetsmål for bygg og
utomhus, som gjelder for alle byggeprosjekter ved NTNU.

ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

75

Planprogrammet for NTNU Campussamling
har blitt politisk behandlet i Trondheim
kommune, og det gir rammer for videre
reguleringsplanarbeid i planområdet.
I oppdragsbrev fra Kunnskapsdepartementet
til Statsbygg, datert 20.12.2019, ber
Kunnskapsdepartementet Statsbyggom å videreføre prosjektet for NTNU
Campussamling fram til ferdig forprosjekt.
Kunnskapsdepartementet viser til Statsbyggs
oversendelse av Oppstart forprosjektrapport(OFP) for NTNU Campussamling datert17.12.2018, og til ekstern kvalitetssikring av
denne i rapport av 15.05.2019, og ber Statsbygg
videreføre prosjektet med utgangspunkt
i basisprosjektet som er beskrevet i
OFP-rapporten.
Første kvartal 2020 jobber NTNUs
prosjektorganisasjon i tett samarbeid med
Statsbygg om å omsette rammene fra
oppdragsbrevet til gjennomføring av forprosjektfasen på operativt nivå.
Dette inkluderer fremdriftsplaner, leveranser, omfang, ressurspådrag, samt
hvilke dilemma, konsekvenser og muligheter dette gir for NTNU. NTNU harsom forvalter og bruker ansvar for gevinstrealisering. Våren 2020 er det satt igang arbeid med å lage en gevinstrealiseringsplan for å hente ut effektene av
prosjektet Campussamling.
OCEAN SPACE CENTER
Havromsvitenskap og havromsteknologi er et av fire tematiskesatsningsområder ved NTNU. Ocean Space Center er et prosjekt for utvikling av
infrastruktur og kompetanse knyttet til dette satsningsområdet. Hovedgrepet
er en oppgradering og utvikling av det marintekniske senteret på Tyholt i
Trondheim til en framtidsrettet utdannings- og forskningsinfrastruktur for NTNU
og for Sintef Ocean. Dette vil gi grunnlag for at fagmiljøene også i framtiden
blir en viktig leverandør av kunnskap som bidrar til fortsatt verdiskaping og tilbærekraftig utnytting av havet.
OFP-rapporten har gått gjennom ekstern kvalitetssikring. Den slår fast at
satsingen er samfunnsøkonomisk lønnsom, og prosjektet går nå inn i en ny
fase. Regjeringen har besluttet å videreføre arbeidet for å realisere Ocean Space
Centre i Trondheim, og prosjektet har mottatt bevilgning til forprosjektfasen itråd med innspilt behov.
ELGESETERGATE 10
Tett på resten av campus og byens helsetilbud, skal NTNUs helse- og
sosialfag og Studentsamskipnadens (Sit) idretts- og serveringstilbud samles
under samme tak.

Nybygget i Elgeseter gate 10 er
planlagt med et totalt areal på
rundt 19 000 kvadratmeter. Det skal
samle helse- og sosialfagmiljøene
ved NTNU og inneholde et stort
treningssenter.

Kunnskapsdepartementet har i 2019 gitt klarsignal for at prosjektet kan
gjennomføres som kurantprosjekt, finansiert gjennom husleieordning, og
forventet oppstart er i 2020. Statsbygg får oppdatert fremdriftsplan fra
entreprenør i månedsskiftet mars/april. Målet er oppstartsseminar med
arbeidsgrupper og Statsbygg før sommeren.

FOTO: BACKE/LINK ARKITEKTUR

En betydelig andel brukerutstyr er medtatt som en del av leveransen ibyggeprosjektet, dvs. at kostnaden ligger i Statsbyggs investeringsramme. Dette

76ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

er i stor grad utstyr som er byggpåvirkelig og fastgjort til bygget. Alt løst utstyr
skal NTNU selv bekoste i henhold til avtale om kurantprosjekt. Det vil være sterkt
fokus på gjenbruk av utstyr, både fra arealene som fraflyttes i Tungasletta og
hva som ellers er tilgjengelig ved NTNU.

6.5 Overordnet risikovurdering
Mens selve årsplanen er utarbeidet med utgangspunkt i vurderinger av
suksessfaktorer for å realisere strategien, er risikovurderingen av årsplanen
rettet mot vår evne til å gjennomføre det vi har planlagt i 2020 og risikoer forforsinkelser eller endringer.
Samlet sett vurderes risikoen for svikt i gjennomføring av årsplan og budsjett for2020 som lav. Vi har imidlertid noen forhold som blir ekstra viktige for å lykkes
i 2020. Endrede økonomiske rammebetingelser og NTNUs evne til omstilling er
fellestrekk ved punktene under. Flere av usikkerhetsmomentene som omtales
under følges opp gjennom tiltak i blant annet utviklingsplanene og andre tiltak
eller prosjekter.
ENDRINGER I ØKONOMISKE RAMMEBETINGELSER
Omlegging av etter- og videreutdanningsvirksomheten
I april 2018 lanserte NTNU en EVU-satsing som innebærer at omfanget av
EVU-virksomheten skal dobles i løpet av tre år. Satsingen innebærer også atvi vurderer behov for omlegging av måten vi organiserer virksomheten på.
Samtidig pågår det viktige avklaringer i regi av UHR/KD vedrørende regelverket
for finansiering av etter- og videreutdanning som tilbys av UH-sektoren.
Samlet sett innebærer endringene en viss usikkerhet, både med tanke på
gjennomføring og økonomiske konsekvenser.
Politisk risiko
Horizon Europa, kombinert med Brexit, representerer både en politisk og«kommersiell» risiko. Det er grunn til å tro at Norges bidrag til EU-forskningvil øke og at finansieringen til NFR vil bli redusert som følge av dette. NTNU
må justere finansieringskilde raskere enn dette. Gitt den betydelige vekten
EU-forskning har i finansieringsmodellen til universitets og høyskolesektoren,så er dette både en stor risiko og en stor potensiell oppside for NTNU. Det
vurderes som vesentlige risikofaktorer hvorvidt vi klarer å øke eksternfinansiertvirksomhet fra dagens nivå, og om vi klarer å dreie fra hovedsakelig
NFR-finansierte prosjekter til i hovedsak EU-finansierte prosjekter.
Endret økonomisk situasjon
Vi er i ferd med å gå fra en lang periode med relativt høy realvekst til en periode
der bevilgningen ser ut til å flate ut for mange av NTNUs enheter. Dette gjelder
til tross for vekst i resultatene, fordi ABE-kuttet «spiser opp» veksten, noe som
vil treffe hele virksomheten. Dette vil oppleves som en ny situasjon for mange
enheter, og krever omstilling og at vi evner å bruke de ressursene som vi
allerede har bedre.
OMSTILLINGSEVNE
Samlet endringstrykk
Siden fusjonen trådte i kraft har organisasjonen gjennomgått betydelige
endringer. Det er en krevende balansegang å sikre at allerede iverksatte
endringer ferdigstilles og «får satt seg», samtidig som vi er opptatt av å svarepå utfordringene fra samfunnet rundt oss og gripe muligheter som kan styrke
virksomheten ytterligere. Det er nødvendig å følge nøye med på det samledeÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

77

endringstrykket for de ansatte og organisasjonen som helhet i 2020 og sikre god
koordinering med tidligere igangsatte og pågående initiativ slik at oppgavene
fordeles hensiktsmessig gjennom året.
Digital kompetanse
NTNU må bygge digital kompetanse i mange deler av organisasjonen. En
konsekvens av manglende kompetanse om digitalisering med påfølgende
prosess- og organisasjonsutvikling kan være at vi ikke griper mulighetene
i stor nok grad eller ikke endrer oss raskt nok til å sikre at gevinstene som
digitaliseringsarbeidet gir kan hentes ut. Gjennom en kombinasjon av kompetanseutviklingstiltak og nyrekruttering ønsker vi å styrke organisasjonen.
Kapasitet og tilgjengelighet i ledelse og støtteapparat
Erfaringer fra de siste årene viser at tilstrekkelig kapasitet hos lederne og i
støtteapparatet er en vesentlig risikofaktor for gjennomføring av utviklingstiltak
samtidig med at den daglige driften skal ivaretas, og at begrenset kapasitet
i ledelse og administrativt støtteapparat kan være er en trussel mot bådearbeidsmiljø og gjennomføringsevne. Det legges fortsatt opp til et høytaktivitetsnivå i organisasjonen, og mange av prioriteringene fordrer at lederne
tar aktivt grep. Vi risikerer at lederne (og lederstøtteapparatet) blir en flaskehals
og at gjennomføringen av strategien forsinkes.
LederutviklingBåde den daglige virksomheten og realiseringen av NTNUs strategi innebærer
endringer som utfordrer ledere og ansatte til å arbeide på nye måter. Det
handler om digitalisering, samhandling, utforming av arealer, samtidig som
mindre vekst i bevilgningene gjør at det økonomiske handlingsrommet blir
strammere. Dette krever utvikling av lederkompetansen i organisasjonen. Status
i dag er at denne varierer.
En heterogen organisasjon
NTNUs strategi framhever at vi skal ha ressursstyring som bidrar økt
produktivitet og sikrer handlingsrom for strategiske prioriteringer og fornyelse ialle deler av organisasjonen. Betydningen av god framdrift i dette forsterkes av
den forventede rammeutviklingen som følge av ABE-trekket.
NTNU er en stor og til dels heterogen organisasjon med betydelige
forskjeller i størrelse og funksjoner på samme organisatoriske nivå. Dette
kompliserer effektiviseringen av deler av vår tjenesteproduksjon, for eksempel
standardisering av tjenester på ulike nivåer og i ulike deler av organisasjonen.
Det er derfor naturlig å gå inn i denne heterogenitetsutfordringen. Et eksempel
på et tjenesteområde er NTNUs omfattende støtteapparat for EU-forskning hvor
det planlegges en gjennomgang av tilbud og organisering av dette.
ØVRIGE RISIKOMOMENTER
Rekruttering av ansatteNyrekruttering er et av våre mest kraftfulle virkemidler for strategisk utvikling
av alle deler av virksomheten. Rask og riktig rekruttering er en kritisk
suksessfaktor for hele strategiperioden. Vi har hatt utfordringer knyttet til at
rekrutteringsprosessene tar tid og vi mister gode kandidater underveis. I 2019
ruller vi ut en forbedret og digitalisert rekrutteringsprosess for vitenskapelig
ansatte. Samtidig iverksetter vi et nytt verktøy for bemanningsplanlegging som
vil kunne hjelpe lederne på alle nivå til mer strategisk og langsiktig utvikling
av bemanningen. I 2020 vil vi ha høy oppmerksomhet på om vi oppnår ønsket
kvalitetsheving og utnytter mulighetsrommet nyrekruttering gir i alle deler av
virksomheten.

78ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDENCampussamling
Det er viktig å opprettholde fremdriften i planleggingen og realiseringen av
campusprosjektet, da en samling av fagmiljøene er vurdert som en viktig faktorfor å realisere gevinster av fusjonen og prosjektet gir viktige bidrag til NTNUs
arbeid med å løse store samfunnsutfordringer. Opprettholdelse av framdriften
er viktig også for at kostnadene med prosjektet ikke skal øke.
Informasjonssikkerhet, personvern og internkontroll
Informasjonssikkerhet og personvern (GDPR) representerer vesentlige
risikoområder. Selv om det legges ned et betydelig arbeid for å forbedreorganisasjonen på dette området kan det ikke utelukkes at vi kan få uønskede
hendelser som kan gå utover NTNUs omdømme eller kapasitet til å ivareta
andre prioriterte oppgaver.
Nivå på usikkerhet i planleggingsrammene
Vi bør tilstrebe noe høyere risikonivå i planleggingsrammene (fra 2021 og
utover). Erfaringene tilsier at vi budsjetterer inntektssiden for konservativt, og
at dette kan medføre at vi vi for liten grad evner å utnytte handlingsrommet.
Gjennom høstens arbeid med langtidsbudsjett 2020–23 er det satt fokus på
ambisjonsnivå og risikoprofil i estimeringen av framtidige bevilgnings- og
BOA-inntekter.

ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

79

7 Årsregnskapet
7.1 Styrets kommentarer til årsregnskapet
1. NTNUS FORMÅL
NTNUs visjon er «Kunnskap for en bedre verden». NTNU skal legge premisser forkunnskapsutvikling og skape verdier i og for samfunnet – økonomisk, kulturelt
og sosialt.
NTNU er et breddeuniversitet med en teknisk- naturvitenskaplig hovedprofil,og står for hovedtyngden av høyere teknologiutdanning i Norge. Universitetet
har flere profesjonsutdanninger og et bredt fagtilbud i naturvitenskap,
samfunnsvitenskap, lærerutdanning, humaniora, medisin og helsevitenskap,økonomi, entreprenørskap, arkitektur og kunstfag. NTNUs forskning erinternasjonalt orientert og kjennetegnes ved teknologisk spisskompetanse, faglig
spennvidde og tverrfaglig tilnærming. Universitetet har om lag 42000 studenterog ca 7600 årsverk.
2. VURDERING AV INSTITUSJONENS DRIFTÅrsplanens inndeling i strategiområder og etablering av utviklingsplaner forprioriterte delområder dannet grunnlag for gjennomføringen av NTNUs strategi
2019. Det overordnede bildet er at det arbeides systematisk og godt innenfor defem strategiske hovedområdene som var definert i årsplanen for 2019, og det
holdes også fast på disse også i 2020.
For de fem målene som inngår i utviklingsavtalen med KD viser at NTNU
gjennom de tre siste årenes arbeid har gjort vesentlige fremskritt, og den
samlende måloppnåelsen vurderes som meget god.
3. REGNSKAPSAVLEGGELSEN
Regnskapet er avlagt i tråd med gjeldende statlige regnskapsstandarder og
er utarbeidet i henhold til gjeldende krav om oppstilling og presentasjon.
Regnskapet gir etter Rektors mening et riktig bilde av resultatene og denøkonomiske situasjonen per 31.12.2019.
Institusjonen revideres av Riksrevisjonen.
4. OMTALE AV VESENTLIGE AVVIK MELLOMPERIODISERT RESULTATBUDSJETT OG RESULTATREGNSKAPNTNU har i budsjettet for 2019 lagt opp til et resultatmessig underskudd på 177
mill. kr. (nedbygging av ubrukte bevilgninger). Ved årets slutt viser regnskapet etmindreforbruk mot budsjett på 80 mill. Årets resultat innen bevilgningsfinansiertvirksomhet ble et underskudd på 97 mill. Avviket skyldes lavere aktivitet i
3. tertial enn forventet i budsjettet. Avviket i 3. tertial skyldes forsinkelser ibyggeprosjekter og høyere inntektsnivå på fakultetene enn budsjettert.
5. OMTALE AV UTVIKLINGEN I AVSATT ANDEL
AV TILSKUDD TIL BEVILGNINGSFINANSIERT VIRKSOMHET
Sum andel bevilgningsfinansiert aktivitet er pr. 31.12 på 235 mill. tilsvarendeca. 3,5 % av bevilgning for 2019 fra Kunnskapsdepartementet. NTNU hadde en
høy aktivitet de første åtte månedene. Aktiviteten siste tertial ble noe lavere enn

80ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

forventet i budsjett og prognose. Avsetningen pr. 31.12.19 er innenfor nedre delav ønsket avsetningskorridor for NTNU.
6. OMTALE AV GJENNOMFØRTE INVESTERINGERI PERIODEN OG PLANLAGTE INVESTERINGER SENERE I PERIODER.
Samlokaliseringen etter fusjonen går som planlagt. Omlag halvparten av
teknologimiljøene på Kalvskinnet ble flyttet til Gløshaugen i 2018, og i desember
2019 ble deler av Institutt for datateknologi og informatikk flyttet til Gløshaugen.
Høsten 2019 ble det igangsatt ombygging for å flytte deler av Institutt for Bygg
og miljø til Gløshaugen sommeren 2020. Det er også igangsatt arbeid for å
samlokalisere deler av fellesadministrasjonen på Kalvskinnet fra årsskiftet
2020/21.
Fortettingen på Gløshaugen har, sammen med vekst i studenttallene
generelt, ført til at det er blitt høy belastning på undervisningsrom og
studentarbeidsplasser, og det er derfor igangsatt tiltak for å øke kapasiteten pålæringsareal.
KD har gitt 8 millioner til etableringen av NCR. Denne arenaen, der næringsliv,
forskere og studenter skal trene på å motstå dataangrep, er planlagt på campusi Gjøvik. Byggingen starter i januar 2020 og er planlagt ferdigstilt sommeren.
NTNU Campusutvikling fortsetter arbeidet knyttet til Campussamling, i tettsamarbeid med Statsbygg. OFP-rapporten gikk gjennom ekstern kvalitetssikring i
2019, og det er besluttet oppstart av forprosjekt.
Trondheim, 12. mars 2020.

Merk: På grunn av situasjonen med koronaviruset SARS-CoV-2 deltok styreleder og flere av styremedlemmene på styremøtet via Skype, og
har derfor ikke fysisk signert protokollen.

ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

81

7.2 Prinsippnote SRS
GENERELT
Virksomhetsregnskapet er satt opp i samsvar med de statlige
regnskapsstandardene (SRS) av desember 2018. Virksomheten har tatt i
bruk alle de oppdaterte standardene, også oppdaterte SRS 1 Presentasjon
av virksomhetsregnskapet og SRS 10 Inntekt fra bevilgninger, tilskudd og
overføringer, samt overføringer til og fra staten.
Som følge av forenklinger i de oppdaterte statlige regnskapsstandardene er
det gjort enkelte endringer i presentasjon av regnskapet og i presentasjon
av fjorårets regnskapstall. I avsnittet for statens kapital del C, punkt III er
overskriften endret fra Statens finansiering av immaterielle eiendeler og varige
driftsmidler til Utsatt inntektsføring av bevilgning (nettobudsjetterte). Her
presenteres regnskapslinjen Statens finansiering av immaterielle eiendelerog varige driftsmidler, og ny regnskapslinje Ikke inntektsført bevilgning.
Sammenligningstall for 2018 er endret tilsvarende.
I avsnittet for gjeld del D, punkt III er teksten på regnskapslinjen Ikke inntektsført
bevilgning, tilskudd og overføringer (nettobudsjetterte) endret til Ikke
inntektsført tilskudd og overføringer (nettobudsjetterte). Sammenligningstall for2018 er endret tilsvarende.
Alle regnskapstall er oppgitt i 1000 kroner dersom ikke annet er særskilt opplyst.
ANVENDTE REGNSKAPSPRINSIPPER
Inntekter fra bevilgninger og inntekt fra tilskudd og overføringer
Ordinære driftsbevilgninger fra Kunnskapsdepartementet er med mindre
annet ikke er særskilt angitt, ansett som opptjent på balansedagen. Dette
innebærer at slike bevilgninger fra Kunnskapsdepartementet er inntektsført iden perioden midlene er bevilget. Overskudd fra bevilgningsfinansiert aktivitet
er presentert som Avregnet bevilgningsfinansiert aktivitet i del C Statens
kapital i balansen. Bevilgninger der det er angitt en konkret oppgave med etangitt beløp i tildelingsbrev som ikke er utført på balansedagen, er ubenyttet
bevilgning knyttet til denne oppgaven og klassifisert som ikke inntektsført
bevilgning i avsnitt CIII Utsatt inntektsføring av bevilgning (nettobudsjetterte)
i balanseoppstillingen. Bidrag og tilskudd fra statlige etater og tilskudd fra
Norges forskningsråd samt bidrag og tilskudd fra andre som ikke er benyttet påbalansedagen, er presentert som annen kortsiktig gjeld på regnskapslinjen ikke
inntektsført tilskudd og overføringer i balanseoppstillingen. Tilsvarende gjelder
for gaver og gaveforsterkninger.
Den andelen av inntekt fra bevilgninger og tilsvarende som benyttes til
anskaffelse av immaterielle eiendeler og varige driftsmidler som balanseføres,inntektsføres ikke på anskaffelsestidspunktet, men avsettes i balansen på
regnskapslinjen statens finansiering av immaterielle eiendeler og varige
driftsmidler.
I takt med kostnadsføringen av avskrivninger av immaterielle eiendeler og
varige driftsmidler inntektsføres et tilsvarende beløp fra avsetningen statens
finansiering av immaterielle eiendeler og varige driftsmidler. Periodens
inntektsføring fra avsetningen resultatføres som inntekt fra bevilgninger. Dette
medfører at kostnadsførte avskrivninger inngår i virksomhetens driftskostnader
uten å få resultateffekt.

82ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

Inntekter fra transaksjonsbaserte inntekter
Transaksjoner resultatføres til verdien av vederlaget på transaksjonstidspunktet.
Inntekt resultatføres når den er opptjent. Inntektsføring ved salg av varer skjer
på leveringstidspunktet hvor overføring av risiko og kontroll er overført til
kjøper. Salg av tjenester inntektsføres i takt med utførelsen.
Kostnader
Utgifter som gjelder transaksjonsbaserte inntekter er kostnadsført i samme
periode som tilhørende inntekt.
Utgifter som finansieres med inntekt fra bevilgning og inntekt fra tilskudd og
overføringer, er kostnadsført i samme periode som aktivitetene er gjennomført
og ressursene er forbruket.
Pensjoner
SRS 25 Ytelser til ansatte legger til grunn en forenklet regnskapsmessigtilnærming til pensjoner. Statlige virksomheter skal ikke balanseføre netto
pensjonsforpliktelser for ordninger til Statens pensjonskasse (SPK).
Vi har resultatført arbeidsgiverandelen av pensjonspremien som
pensjonskostnad. Pensjon er kostnadsført som om pensjonsordningen i SPK var
basert på en innskuddsplan.
Leieavtaler
Vi har valgt å benytte forenklet metode i SRS 13 om leieavtaler og klassifiserer
alle leieavtaler som operasjonelle leieavtaler.
Klassifisering og vurdering av anleggsmidler
Anleggsmidler er varige og betydelige eiendeler som disponeres av
virksomheten. Med varige eiendeler menes eiendeler med utnyttbar levetid på 3
år eller mer. Med betydelige eiendeler forstås eiendeler med anskaffelseskost på
kr 30 000 eller mer. Anleggsmidler er balanseført til anskaffelseskost fratrukket
avskrivninger.
Kontorinventar og datamaskiner (PCer, servere m.m.) med utnyttbar levetid på 3
år eller mer er balanseført som egne grupper.
Varige driftsmidler nedskrives til virkelig verdi ved bruksendring, dersom virkelig
verdi er lavere enn balanseført verdi.
Egenutvikling av programvare
Kjøp av bistand til utvikling av programvare er balanseført. Bruk av egne ansatte
til utvikling av programvare er kostnadsført.
Investeringer i aksjer og andeler
Investeringer i aksjer og andeler er balanseført til kostpris på
anskaffelsestidspunktet. Investeringer i aksjer og andeler er vurdert til laveste
verdi av balanseført verdi og virkelig verdi. Dette gjelder både langsiktige og
kortsiktige investeringer. Mottatt utbytte og andre utdelinger er inntektsført som
annen finansinntekt.
Aksjer og andeler som er anskaffet med dekning i bevilgning over 90-post
og aksjer anskaffet før 1. januar 2003 og som ble overført fra gruppe 1 til
gruppe 2 fra 1. januar 2009, har motpost i Innskutt virksomhetskapital avsnitt CI
Virksomhetskapital i balanseoppstillingen. Aksjer og andeler som er finansiert
av overskudd av eksternt finansiert oppdragsaktivitet, har motpost i Opptjent
virksomhetskapital. Dette gjelder både langsiktige og kortsiktige investeringer.

ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

83

Klassifisering og vurdering av omløpsmidler og kortsiktig gjeld
Omløpsmidler og kortsiktig gjeld omfatter poster som forfaller til betaling
innen ett år etter anskaffelsestidspunktet. Øvrige poster er klassifisert som
anleggsmidler/langsiktig gjeld.
Omløpsmidler vurderes til det laveste av anskaffelseskost og virkelig verdi.
Kortsiktig gjeld balanseføres til nominelt beløp på opptakstidspunktet.
Beholdning av varer og driftsmateriell
Beholdninger omfatter varer for salg og driftsmateriell som benyttes i eller
utgjør en integrert del av virksomhetens offentlige tjenesteyting. Innkjøpte varer
er verdsatt til anskaffelseskost ved bruk av metoden først inn, først ut (FIFO).
Beholdninger av varer er verdsatt til det laveste av anskaffelseskost og netto
realisasjonsverdi. Beholdninger av driftsmateriell er verdsatt til anskaffelseskost.
Fordringer
Kundefordringer og andre fordringer er oppført i balansen til pålydende etter
fradrag for avsetning til forventet tap. Avsetning til tap gjøres på grunnlag av
individuelle vurderinger av de enkelte fordringene.
ValutaPengeposter i utenlandsk valuta er vurdert til kursen ved regnskapsårets slutt.
Her er Norges Banks spotkurs per 31.12 lagt til grunn.
Statens kapitalStatens kapital utgjør nettobeløpet av virksomhetens eiendeler og gjeld. Statens
kapital består av virksomhetskapital, avregninger og utsatt inntektsføring av
bevilgning (nettobudsjetterte). Universiteter og høyskoler kan bare opptjenevirksomhetskapital innenfor sin oppdragsvirksomhet. Deler av de midlene
som opptjenes innenfor oppdragsvirksomhet kan føres tilbake til og inngå
i virksomhetens tilgjengelige midler til dekning av drift, anskaffelser eller
andre forhold innenfor formålet til institusjonen. Midler som gjennom interne
disponeringer er øremerket slike formål, er klassifisert som virksomhetskapitalved enhetene.
Statens finansiering av immaterielle eiendeler og varige driftsmidler
Avsetningen statens finansiering av immaterielle eiendeler og varige driftsmidler
viser inntekt fra bevilgninger og tilsvarende som er benyttet til anskaffelse av
immaterielle eiendeler og varige driftsmidler.
Kontantstrøm
Kontantstrømoppstillingen er utarbeidet etter den direkte metode tilpasset
statlige virksomheter.
STATLIGE RAMMEBETINGELSER
Selvassurandørprinsipp
Staten opererer som selvassurandør. Det er følgelig ikke inkludert poster
i balanse eller resultatregnskap som søker å reflektere alternative netto
forsikringskostnader eller forpliktelser.
Statens konsernkontoordning
Statlige virksomheter omfattes av statens konsernkontoordning.
Konsernkontoordningen innebærer at alle innbetalinger og utbetalinger daglig
gjøres opp mot virksomhetens oppgjørskontoer i Norges Bank.

84ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDENVirksomheten tilføres likvider løpende gjennom året i henhold til utbetalingsplan
fra overordnet departement og disponerer en egen oppgjørskonto ikonsernkontoordningen i Norges Bank. Denne renteberegnes ikke.
Nettobudsjetterte virksomheter beholder likviditeten ved årets slutt.

ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

85

7.3

Resultatregnskapet

Org.nr: 974767880
Beløp i 1000 kronerNote

31.12.2019

31.12.2018

Referanse

Inntekt fra bevilgninger

1

6 905 672

6 623 107

RE.1

Inntekt fra tilskudd og overføringer
Inntekt fra gebyrer

1
1

2 231 558
02 076 931
0

RE.3
RE.2

Salgs- og leieinntekter

1

424 792

411 259

RE.5

Andre driftsinntekter
Sum driftsinntekter

1

13 7509 575 772

13 093
9 124 390

RE.6
RE.7

RE.9

Driftsinntekter

Driftskostnader
Varekostnader

0

111

205

Lønnskostnader

2

6 242 836

5 820 609

RE.8

Avskrivninger på varige driftsmidler og immaterielle eiendeler

4,5

787 238

787 011

RE.12

Nedskrivninger av varige driftsmidler og immaterielle eiendeler

4,5

0

0

RE.13

Andre driftskostnader
Sum driftskostnader

30

2 635 258
9 665 443

2 820 586
9 428 411

RE.10
RE.14

-89 671-304 021

RE.15

Driftsresultat
Finansinntekter og finanskostnader
Finansinntekter

6

5 666

2 853

RE.16

Finanskostnader
Sum finansinntekter og finanskostnader

6
0

4 193
1 473

3 849
-996

RE.17
RE.18

-88 198-305 017

RE.21

96 666-8 46888 198316 822-11 805
305 017

Resultat av periodens aktiviteter
Avregninger og disponeringer
Avregning med statskassen (bruttobudsjetterte)
Avregning bevilgningsfinansiert aktivitet (nettobudsjetterte)
Disponering av periodens resultat (til virksomhetskapital)
Sum avregninger og disponeringer

86

7
15 I
8

RE.22
RE.23
RE.26
RE.24

Innkrevningsvirksomhet og andre overføringer til staten
Avgifter og gebyrer direkte til statskassen

9

0

0

RE.28

Avregning med statskassen innkrevningsvirksomhet
Sum innkrevningsvirksomhet og andre overføringer til staten

9
0

0
0

0
0

RE.30
RE.31

Tilskuddsforvaltning og andre overføringer fra staten
Tilskudd til andre

10

0

0

RE.33

Avregning med statskassen tilskuddsforvaltning
Sum tilskuddsforvaltning og andre overføringer fra staten

0
0

0
0

0
0

RE.32
RE.34

ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

7.4

Balanseregnskapet

Virksomhet: NTNU
Beløp i 1000 kronerNote

31.12.2019

31.12.2018 Referanse

EIENDELER
A. Anleggsmidler
I Immaterielle eiendeler
Programvare og lignende rettigheter

4

Immaterielle eiendeler under utførelse
Sum immaterielle eiendeler

7 845

9 487

AI.02

0
7 845

0
9 487

AI.02A
AI.1

II Varige driftsmidler
Tomter, bygninger og annen fast eiendom
Maskiner og transportmidler

55

7 152 465
955 111

7 561 703
870 600

AII.01
AII.02Driftsløsøre, inventar, verktøy og lignende5

443 303519 512

AII.03

Anlegg under utførelse
Infrastruktureiendeler
Sum varige driftsmidler

5
5

921 6840
9 472 563

581 057
09 532 872

AII.04
AII.06AII.1

11

60 63565 477

AIII.03

0

0

AIII.040
60 6350
65 477

AIII.04A
AIII.1

9 541 043

9 607 836

AIV.1

12

7 920
7 920

12 34012 340

BI.1
BI.3

13
16

305 4226 684

305 344
5 156

BII.1
BII.3

14

81 025393 131

83 478393 978

BII.2
BII.4

Bankinnskudd på konsernkonto i Norges Bank
Bankinnskudd for gaver og gaveforsterkninger

17
17

2 286 287
97 4942 540 214
83 264

BIV.1
BIV.2A

Andre bankinnskudd

17

171 864

135 984

BIV.2B

Kontanter og lignende
Sum bankinnskudd, kontanter og lignende

170
2 555 645

02 759 462

BIV.3
BIV.4

Sum omløpsmidler

2 956 696

3 165 780

BIV.5

Sum eiendeler drift

12 497 739

12 773 616

BIV.6

0
0

0
0

BV.01
BV.1A

12 497 739

12 773 616

BV.1

III Finansielle anleggsmidler
Investeringer i aksjer og andeler
Obligasjoner
Andre fordringer
Sum finansielle anleggsmidler

11A

Sum anleggsmidler
B. Omløpsmidler
I Beholdninger av varer og driftsmateriell
Beholdninger av varer og driftsmateriell
Sum beholdning av varer og driftsmateriell
II Fordringer
Kundefordringer
Opptjente, ikke fakturerte inntekter
Andre fordringer
Sum fordringer
III Bankinnskudd, kontanter og lignende

IV Fordringer vedrørende innkrevningsvirksomhet og andre overføringer
Fordringer vedrørende innkrevningsvirksomhet og andre overføringer til staten
Sum fordringer vedrørende innkrevningsvirksomhet og andre overføringer til staten
Sum eiendeler9ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

87

Virksomhet: NTNU
Beløp i 1000 kronerNote

31.12.2019

31.12.2018

Referanse

STATENS KAPITAL OG GJELD
C. Statens kapital
I Virksomhetskapital
Innskutt virksomhetskapital
Opptjent virksomhetskapital
Sum virksomhetskapital

8

40

422

CI.01

8

271 216271 256

262 366
262 788

CI.03
CI.1

II Avregninger
Avregnet med statskassen (bruttobudsjetterte)

0

0

0

CII.01

Avregnet bevilgningsfinansiert aktivitet (nettobudsjetterte)
Sum avregninger

15 I

234 766
234 766

331 432
331 432

CII.02
CII.1

4, 5
15 III

9 480 408
0
9 480 408

9 542 359
0
9 542 359

CIII.01
CIII.02
CIII.1A

9 986 430

10 136 579

SK.1

0
0

0
0

DI.01
DI.3

0
0

0
0

DII.01
DII.1

III Kortsiktig gjeld
Leverandørgjeld

404 128

543 191

DIII.1

Skyldig skattetrekk
Skyldige offentlige avgifter

226 216218 194

226 011212 205

DIII.2
DIII.3

III Utsatt inntektsføring av bevilgning (nettobudsjetterte)Statens finansiering av immaterielle eiendeler og varige driftsmidler
Ikke inntektsført bevilgning
Sum utsatt inntektsføring av bevilgning (nettobudsjetterte)
Sum statens kapital
D. Gjeld
I Avsetning for langsiktige forpliktelser
Avsetninger langsiktige forpliktelser
Sum avsetning for langsiktige forpliktelser
II Annen langsiktig gjeldØvrig langsiktig gjeld
Sum annen langsiktig gjeld

Avsatte feriepenger

499 783

473 622

DIII.4

Ikke inntektsført tilskudd og overføringer (nettobudsjetterte)
Mottatt forskuddsbetaling

15 II
16

559 224
51 145615 306
46 124

DIII.05
DIII.06

Annen kortsiktig gjeld
Sum kortsiktig gjeld

18, 20552 619
2 511 309

520 578
2 637 037

DIII.6
DIII.7

Sum gjeld

2 511 309

2 637 037

DIII.9Sum statens kapital og gjeld drift

12 497 739

12 773 616

CD.1

0
0
0

0
0
0

DIV.01
DIV.02
DIV.1

12 497 739

12 773 616

SKG.1

IV Gjeld vedrørende tilskuddsforvaltning og andre overføringer
Ikke utbetalt bevilgning mottatt til tilskuddsforvaltning (nettobudsjetterte)

10A,10B

Gjeld vedrørende tilskuddsforvaltning og andre overføringer fra staten
Sum gjeld vedrørende tilskuddsforvaltning og andre overføringer

10C

Sum statens kapital og gjeld

88ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

7.5

Kontantstrømoppstilling

Kontantstrømoppstilling for nettobudsjetterte virksomheter (direkte modell)Beløp i 1000 kroner
Kontantstrømmer fra driftsaktiviteter
Innbetalinger
innbetalinger av bevilgning fra fagdepartementet (nettobudsjetterte)

Note

31.12.2019

31.12.2018 Budsjett 2020

Referanse

6 755 245

6 562 262

7 018 007

KS.1A

innbetalinger av bevilgninger fra andre departementer (nettobudsjetterte)

82 956

114 43075 000KS.1B

innbetalinger fra salg av varer og tjenester

320 989331 214320 000

KS.4

0

0

0

KS.5

2 175 476

2 076 931

2 200 000

KS.6

0

0

0

KS.9
KS.9A

innbetalinger av avgifter, gebyrer og lisenser
innbetalinger av tilskudd og overføringer
innbetaling av refusjoner

5 520

6 899

0

andre innbetalinger

innbetalinger knyttet til konsortie-/samarbeidsavtaler

124 127

122 498

130 000

KS.10

Sum innbetalinger

9 464 313

9 214 234

9 743 007

KS.INN

Utbetalinger
utbetalinger av lønn og sosiale kostnader

6 269 202

5 820 609

6 500 000

KS.11

utbetalinger for kjøp av varer og tjenester

0

0

0

KS.12

utbetalinger av skatter og offentlige avgifter
utbetalinger og overføringer til andre statsetaterutbetalinger og overføringer til andre virksomheter

5 989

0

0

KS.14

0

0

0

KS.14A
KS.14B000andre utbetalinger

2 670 696

2 662 512

2 700 000

KS.15

Sum utbetalinger

8 945 887

8 483 121

9 200 000

KS.UT

518 426

731 113543 007

KS.OP

Netto kontantstrøm fra driftsaktiviteter*
Kontantstrømmer fra investeringsaktiviteter
innbetalinger ved salg av immaterielle eiendeler og varige driftsmidler (+)

519

246

0

KS.16

utbetalinger ved kjøp av immaterielle eiendeler og varige driftsmidler (-)-725 312-847 494-700 000

KS.17

innbetalinger ved salg av aksjer og andeler (+)

0

0

0

KS.18

utbetalinger ved kjøp av aksjer og andeler (-)

0

0

0

KS.19

innbetalinger ved salg av obligasjoner og andre fordringer (+)

0

0

0

KS.21Autbetalinger ved kjøp av obligasjoner og andre fordringer (-)

0

0

0

KS.21Binnbetalinger av utbytte (+)

2 550

0

0

KS.7

innbetalinger av renter (+)

0

0

0

KS.8

utbetalinger av renter (-)
Netto kontantstrøm fra investeringsaktiviteter

0

0

0

KS.13

-722 243-847 248-700 000

KS.INV

Kontantstrømmer fra finansieringsaktiviteter
innbetalinger av virksomhetskapital (+)

0

0

0

KS.22

tilbakebetalinger av virksomhetskapital (-)

0

0

0

KS.23

utbetalinger av utbytte til statskassen (-)

0

0

0

KS.24

Netto kontantstrøm fra finansieringsaktiviteter

0

0

0

KS.FIN

Kontantstrømmer knyttet til overføringer

0

0

0

0

innbetalinger fra fagdepartementet til tilskudd til andre (+)

0

0

0

KS.3

innbetalinger fra andre departement til tilskudd til andre (+)

0

0

0

KS.3C

utbetalinger og overføringer til andre virksomheter (-)

0

0

0

KS.14BIskatter, avgifter og gebyrer direkte til statskassen (+)

0

0

0

KS.3A

avregning med statskassen vedrørende innkrevingsvirksomhet (-)

0

0

0

KS.3B

Netto kontantstrøm knyttet til overføringer

0

0

0

KS.OVF

Effekt av valutakursendringer på kontanter og kontantekvivalenter (+/-)

0

0

0

KS.24A
KS.25

Netto endring i kontanter og kontantekvivalenter (+/-)-203 817-116 135-156 993

Beholdning av kontanter og kontantekvivalenter ved periodens begynnelse

2 759 462

2 875 597

0

KS.26

Beholdning av kontanter og kontantekvivalenter ved periodens slutt

2 555 645

2 759 462

-156 993

KS.BEHÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN89

* Avstemming

31.12.2019

31.12.2018-96 666-316822

8 468

11805

KS.28

0

0

KS.29

787 238

787011

KS.30

0

0

KS.34

avsetning utsatte inntekter (tilgang anleggsmidler)-725 312-847494KS.37

endring i statens finansiering av immaterielle eiendeler og varige driftsmidler-61 951

60484

KS.38

Note

avregning av bevilgningsfinansiert aktivitet
disponering av periodens resultat (til virksomhetskapital)
bokført verdi avhendede anleggsmidler
ordinære avskrivninger
nedskrivning av anleggsmidler

endring i beholdninger av varer og driftsmateriell

4 420

85

KS.39

-78

34972

KS.40

endring i ikke inntektsført bevilgning, tilskudd og overføringer-76 222-122417

KS.41

endring i ikke inntektsførte gaver og gaveforsterkninger

20 1390

KS.42-139 063

39494

KS.43
KS.46

endring i kundefordringer

endring i leverandørgjeld
effekt av valutakursendringer

00poster klassifisert som investerings- og finansieringsaktiviteter

725 312847494KS.48

poster klassifisert som kontantstrømmer knyttet til overføringer

0

0

KS.47

endring i andre tidsavgrensningsposter

72 140236501

KS.AVS

Netto kontantstrøm fra driftsaktiviteter*

518 426

731 113

KS.AVS

7.6

Bevilgningsoppstilling

PRINSIPPNOTE FOR BEVILGNINGSOPPSTILLING
Årsregnskapet for statlige forvaltningsorganer med særskilte fullmakter til bruttoføring
utenfor statsbudsjettet (nettobudsjetterte virksomheter) er utarbeidet og avlagt etternærmere retningslinjer i bestemmelser om økonomistyring i staten ("bestemmelsene").
Årsregnskapet er i henhold til krav i bestemmelsene punkt 3.4.1, nærmere
bestemmelser i Finansdepartementets rundskriv R-115 og tilleggskrav fastsatt av
Kunnskapsdepartementet.
Virksomheten er tilknyttet statens konsernkontoordning i Norges Bank i henhold til
bestemmelsenes punkt 3.7.1. Nettobudsjetterte virksomheter får bevilgningen fra
Kunnskapsdepartementet innbetalt på sin bankkonto. Beholdninger på virksomhets
oppgjørskonto i Norges Bank overføres til nytt år.
Bevilgningsoppstillingen omfatter perioden fra 1. januar til den aktuelle balansedagen.
Bevilgningsoppstillingens del I viser hva virksomheten har fått stilt til disposisjon ihenhold til tildelingsbrev og hvilke utbetalinger som er registrert i statens
konsernkontosystem. Utbetalingene er knyttet til og avstemt mot tildelingsbrevene og
er satt opp etter inndelingen Stortinget har fastsatt for budsjettet og de spesifikasjonene
som er angitt i tildelingsbrevene.
Bevilgningsoppstillingens del II omfatter det som er rapportert i likvidrapporten tilstatsregnskapet. Likvidrapporten viser saldo og likvidbevegelser på virksomhetens
oppgjørskonto og øvrige konti i Norges Bank. Beholdningene rapportert ilikvidrapporten er avstemt mot statens konsernkontosystem og øvrige beholdninger i
Norges Bank.
Bevilgningsoppstillingens del III viser alle finansielle eiendeler som virksomheten er ført
opp med i statens kapitalregnskap. Beholdningene i statens kapitalregnskap er basert
på at transaksjonene er ført med verdien på betalingstidspunktet. Verdien påbalansedagen er satt til historisk kostpris på transaksjonstidspunktet.

90

KS.27BÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

Oppstilling av bevilgningsrapportering for 2019 for nettobudsjetterte virksomheter pr. 31.12.2019
Del I
Samlet utbetaling i henhold til tildelingsbrev
Utgiftskapittel
260

Samletutbetaling

Kapittelnavn
Universiteter og høyskoler

Post
50

Posttekst
Statlige universiteter og høyskoler

280

Felles enheter

01

Driftsutgifter

280

Felles enheter

21

Spesielle driftsutgifter

000

6 740 2280280

Felles enheter

50

DIKU Direktoratet for internasjonalisering og
kvalitetsututvikling i høyere utdanning

280

Felles enheter

51

UNIT Direktoratet for IKT og fellestjenester i høyere
utdanning og forskning281

Felles tiltak for universiteter og
høyskoler

01

Driftsutgifter, kan nyttes under post 70

281

Felles tiltak for universiteter og
høyskoler

45281

Felles tiltak for universiteter og
høyskoler

70

Kvalitetsutvikling i grunnopplæringa 22241Formålet/virksomheten

2xxFormålet/virksomheten

BRIII.012
BRIII.013
BRIII.014
BRIII.015

10 707

BRIII.016

Større utstyrsanskaffelser, kan overføres

0

BRIII.017

Andre overføringer, kan nyttes under post 01

0

BRIII.018

6 750 935

BRIII.01

3 310

BRIII.019

1 000

BRIII.019

Sum på kapitler og poster under programkategori 07.60 Høyere utdanning og fagskoler
226

Referanse
BRIII.011

Videreutdanning for lærerer og skoleledere

210

BRIII.019

6 755 245

BRIII.01A

Tilskudd/overføringer fra andre departementxx

82 956

BRIII.021xxxx[Formålet/Virksomheten]xx
Sum utbetalinger på andre kapitler og poster i statsbudsjettet

082 956

BRIII.021
BRIII.02

6 838 201

BRIII.1

Note

Regnskap
31.12.2019

Referanse

17

2 540 214

BRII.001

17-253 927
2 286 287

BRII.002
BRII.1

1783264

BRII.02117

14 23097494

BRII.022
BRII.2Samlet sum på kapitler og poster under programområde 07 Kunnskapsdepartementet
xxxx

Sum utbetalinger i alt
DEL II
Beholdninger rapportert i likvidrapport 1)
Oppgjørskonto i Norges BankInngående saldo på oppgjørskonto i Norges Bank
Endringer i perioden (+/-)
Sum utgående saldo på oppgjørskonto i Norges BankØvrige bankkonti Norges Bank2)Inngående saldo på i øvrige bankkonti i Norges Bank
Endringer i perioden (+/-)
Sum utgående saldo på øvrige bankkonti i Norges BankDel III
Beløp i 1 000 kroner
Beholdninger på konti i kapitalregnskapet
Konto

Tekst

Note

31.12.2019

31.12.2018

Endring

Referanse

6001/8202xx
628002

Oppgjørskonto i Norges Bank

17
11

2 286 28702 540 214
332

-253 927-332

BRI.011
BRI.0126402xx/8102xx

Gaver og gaveforsterkninger

97 49483 26414 230

BRI.015

Leieboerinnskudd1) Dersom virksomheten disponerer flere oppgjørskontoer i Norges Bank enn den ordinære driftskontoen, skal også disse beholdningenspesifiseres med inngående saldo, endring i perioden og utgående saldo. Slike beholdninger skal også inngå i oversikten over beholdninger
rapportert til kapitalregnskapet. Vesentlige beløp spesifiseres særskilt nedenfor.
2) Oversikten skal omfatte andre konti som virksomheten har i Norges Bank. Som eksempel nevnes gavekonti.

ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

91

7.7

Noter

Videre følger noter til regnskapet. Enkelte nummer er ikke med, enten fordi de ikke
gjelder vår sektor eller fordi vi ikke har data for den aktuelle noten.

Note 1.
Spesifikasjon av driftsinntekter
Beløp i 1000 kroner
31.12.2019

31.12.2018

Inntekt fra bevilgninger fra Kunnskapsdepartementet
Periodens bevilgning fra Kunnskapsdepartementet

6 760 765

6 569 161

7 018 007

N1.2

- brutto benyttet til investeringsformål/varige driftsmidler av periodens bevilgning / driftstilskudd (-)-725 312-847 495-700 000

N1.3+ utsatt inntekt fra forpliktelse knyttet til investeringer (avskrivninger) (+)

787 238

787 011780 000

N1.5+ utsatt inntekt fra forpliktelse knyttet til investeringer (nedskrivninger) (+)

0

0

0

N1.5A

+ utsatt inntekt fra forpliktelse knyttet til investeringer, bokført verdi avhendede anleggsmidler (+)- periodens tilskudd til andre (-)

25
0

0
0

0
0

N1.6
N1.8

0
6 822 716

0
6 508 677

0
7 098 007

N1.9
N1.10

Andre poster som vedrører bevilgninger fra Kunnskapsdepartementet
Sum inntekt fra bevilgninger fra Kunnskapsdepartementet
Inntekt fra bevilgninger fra andre departement
Periodens tilskudd/overføring fra andre departement

1)1)

Budsjett 2020 Referanse

82 956

114 43075 000N1.11A- brutto benyttet til investeringsformål/varige driftsmidler av periodens bevilgning /driftstilskudd (-)

0

0

0

N1.12

- ubrukt bevilgning til investeringsformål (bruttobudsjetterte virksomheter)+ utsatt inntekt fra forpliktelse knyttet til investeringer (avskrivninger) (+)

0
0

0
0

0
0

N1.13
N1.14

+ utsatt inntekt fra forpliktelse knyttet til investeringer (nedskrivninger) (+)+ utsatt inntekt fra forpliktelse knyttet til investeringer, bokført verdi avhendede anleggsmidler (+)

0
0

0
0

0
0

N1.14AN1.15- tilskudd til andre (-)

0

0

0

N1.17

0
82 956

0
114 430

075 000

N1.18
N1.19

6 905 672

6 623 107

7 173 007

N1.20

Gebyrer000N1.661

Lisenser
Sum inntekt fra gebyrer (linje RE.2 i resultatregnskapet)

0
0

0
0

0
0

N1.662
N1.66

Andre poster som vedrører tilskudd og overføringer fra andre departement (spesifiseres)
Sum inntekt fra bevilgninger fra andre departement
1) Vesentlige tilskudd/overføringer skal spesifiseres på egne linjer under oppstillingen.
Sum inntekt fra bevilgninger (linje RE.1 i resultatregnskapet)
Gebyrer og lisenser

1) 2)

1) Vesentlige inntekter av denne typen skal spesifiseres i egne avsnitt under oppstillingen. Dette avsnittet skal bare brukes når gebyrene eller lisensene skal klassifiseres som
driftsinntekt for institusjonen. 2) Dersom institusjonen krever inn gebyrer eller mottar midler knyttet til lisenser på vegne av staten og som skal overføres til statskassen, skal slike
midler klassifiseres som innkrevingsvirksomhet og presenteres i avsnittet for innkrevingsvirksomhet i resultatregnskapet og spesifiseres i note 9.

Tilskudd og overføringer fra statlige etater

1)

Periodens tilskudd/overføring fra andre statlige etater

521 345521 244520 000

N1.21+ periodens tilskudd fra andre statlige etater via andre virksomheter- periodens tilskudd til andre virksomheter (-)
Periodens netto tilskudd fra andre statlige etater

0-25 495
495 8500-33 442487 8020-25 000
495 000

N1.21A
N1.21B
N1.21E

Periodens tilskudd/overføring direkte fra Norges forskningsråd (NFR)

917 143904 268

940 000

N1.23

345 547330 845

340 000

N1.23A-122 664
1 140 026

-173 572
1 061 541

-120 000
1 160 000

N1.29
N1.29A0
1 635 876

0
1 549 343

01 655 000

N1.30
N1.31

+ periodens tilskudd fra NFR via andre virksomheter (+)- periodens tilskudd/overføring fra NFR til andre (-)
Periodens netto tilskudd fra NFR
Andre poster som vedrører tilskudd/overføringer fra andre statlige etater (spesifiseres)
Sum tilskudd og overføringer fra statlige etater

2)1) Vesentlige bidrag skal spesifiseres i egne avsnitt under oppstillingen. Linjene N1.21 skal bare omfatte tilskudd/overføringer som omfattes av bestemmelsene i rundskriv F-07-13.
Midler som benyttes til investeringer, skal behandles etter forpliktelsesmodellen og spesifiseres i KD-avsnittet. Oppdragsinntekter og salgs- og leieinntekter skal spesifiseres i derespektive avsnittene nedenfor.
2) Vesentlige bidrag skal spesifiseres i egne avsnitt under oppstillingen. Linje N1.30 skal omfatte tilskudd/overføringer som ikke omfattes av bestemmelsene i rundskriv F-07-13.

92ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

Tilskudd til annen bidragsfinansiert aktivitet

1)

Periodens tilskudd/overføring fra regionale forskningsfond (RFF)

1 541

3 627

1 500

N1.22A+ periodens tilskudd fra RFF via andre virksomheter (+)

4 412

2 517

4 000

N1.22B- periodens tilskudd/overføring fra RFF til andre (-)
Periodens netto tilskudd/overføring fra RFF

-114
5 839

-303
5 841

-200
5 300

N1.22C
N1.22D

Periodens tilskudd/overføring fra kommunale og fylkeskommunale etater
Periodens tilskudd/overføring fra organisasjoner og stiftelser

27 81944 801

17 56732 37025 00045 000N1.32A
N1.32B

Periodens tilskudd/overføring fra næringsliv og private
Periodens tilskudd/overføring fra andre bidragsytere

233 035
30 404

219 561
21 495240 000
35 000N1.32C
N1.32D- periodens tilskudd/overføring fra diverse bidragsytere til andre virksomheter (-)
Periodens netto tilskudd/overføring fra diverse bidragsytere-35 883
300 176-30 963
260 030-35 000
310 000

N1.32E
N1.32F

Periodens tilskudd/overføring fra EUs rammeprogram for forskning (FP6, FP7 og Horisont 2020)

61 92189 18370 000N1.35

112 949

109 151

105 000

N1.35B- periodens tilskudd/overføring fra EUs rammeprogram for forskning til andre (-)
Periodens netto tilskudd/overføring fra EUs rammeprogram for forskning (FP6, FP7 og Horisont 2020)-556
174 314-2 008196 326-1 000174 000

N1.35A
N1.35C

Periodens tilskudd/overføring fra EU til undervisning og annet

24 8256 853

20 000

N1.36

8 723

8 446

9 000

N1.36B- periodens tilskudd/overføring fra EU til undervisning og annet til andre (-)
Periodens netto tilskudd/overføring fra EU til undervisning og annet
2)
Periodens tilskudd/overføring fra andre bidragsytere-250
33 298-2 207
13 092-500
28 500N1.36A
N1.36C

0

0

0

N1.37

Sum tilskudd til annen bidragsfinansiert aktivitet

513 627475 289

517 800

N1.38+ periodens tilskudd/overføring fra EUs rammeprogram for forskning fra andre (+)+ periodens tilskudd/overføring fra EU til undervisning og annet fra andre (+)1) Vesentlige bidrag skal spesifiseres på i egne avsnitt under oppstillingen. Midler som benyttes til investeringer skal behandles etter forpliktelsesmodellen og spesifiseres i KDavsnittet. Avsnittet gjelder bidrag som tilfredsstiller kravene i rundskriv F-07-13.
2) Gjelder tilskudd/overføringer som ikke omfattes av bestemmelsene i F-07/2013.
Inntektsførte gaver og gaveforsterkninger

1)

Inntektsførte gaver og gaveforsterkninger
Sum inntektsførte gaver og gaveforsterkninger

82 05582 05552 29952 29970 00070 000N1.40AN1.43

1) Vesentlige bidrag skal spesifiseres på egne linjer eller i egne avsnitt under oppstillingen. Midler som benyttes til investeringer skal behandles etter forpliktelsesmodellen og
spesifiseres i KD-avsnittet.
Sum inntekt fra tilskudd og overføringer (linje RE.3 i resultatregnskapet)

2 231 558

2 076 931

2 242 800

N1.44

Statlige etater

47 62937 50250 000N1.49

Kommunale og fylkeskommunale etater

4 507

4 160

4 500

N1.50

537

903

700

N1.51

Næringsliv/privat

41 66645 68742 000

N1.52

Andre
Sum inntekt fra oppdragsfinansiert aktivitet

9 464
103 803

4 641
92 89310 000107 200

N1.54
N1.55

Inntekter fra kurs og seminarer

91 87499 510105 000

N1.56

Refusjon/inntekter fra bygningsdrift/lokaler

95 17897 57285 000N1.56

Andre salgs- og leieinntekter*
Sum andre salgs- og leieinntekter

133 937
320 989

121 284
318 366

134 000
324 000

N1.57
N1.59

Sum salgs- og leieinntekter (linje RE.5 i resultatregnskapet)

424 792

411 259431 200

N1.60

Gaver som skal inntektsføresØvrige andre inntekter 1

0
13 2310
12 8470
13 000

N1.61
N1.62

Øvrige andre inntekter 2
1)Øvrige andre inntekter
Sum andre driftsinntekter (linje RE.6 i resultatregnskapet)

00
13 23100
12 84700
13 000

N1.62
N1.63
N1.65

0

0

0

N1.45

519
0
519

246
0
246

0
0
0

N1.46
N1.47
N1.48

Oppdragsinntekter, salgs- og leieinntekter
Inntekt fra oppdragsfinansiert aktivitet

1)

Organisasjoner og stiftelser

1) Avsnittet skal omfatte oppdragsinntekter som omfattes av bestemmelsene i rundskriv F-07-13.
Andre salgs- og leieinntekter

Andre driftsinntekter

Gevinst ved salg av eiendom, anlegg, maskiner mv.

1)

Salg av eiendom
Salg av maskiner, utstyr mv
Salg av andre driftsmidler
Gevinst ved salg av eiendom, anlegg og maskiner mv. (linje RE.6 i resultatregnskapet)

1) Vesentlige salgstransaksjoner skal kommenteres og det skal angis eventuell øremerking av midlene. Merk at det er den regnskapsmessige gevinst og ikke
salgssum som skal spesifiseres under driftsinntekter.
Sum driftsinntekter

9 575 772

9 124 390ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

9 860 007

N1.67

93

Note 2.
Lønn og sosiale kostnader
DEL I
Beløp i 1000 kroner

31.12.2019

31.12.2018

Referanse

Lønninger
Feriepenger
Arbeidsgiveravgift
Pensjonskostnader
Sykepenger og andre refusjoner
Andre ytelser
Sum lønnskostnader

4 334 287
531 926766 631597 269-155 114
167 837
6 242 836

4 063 316
500 421719 585524 467-134 809
147 629
5 820 609

N2.1
N2.2
N2.3
N2.4
N2.5
N2.6
N2.7

7 558

7 459

N2.8

Antall årsverk:

NTNU har 7557,7 årsverk pr. desember 2019. Dette er en samlet økning på 99,2 årsverk siden desember året før.
Økningen i antall årsverk er størst innen vitenskapelige stillinger. Størst endring er det innen rekrutteringsstillinger som
har økt med 39,8 årsverk. I den nevnte gruppen ned rekrutteringsstillinger ligger det en økning på 63,2 årsverk istipendiatstillinger og en nedgang på 23,4 årsverk i postdoc-stillinger. Undervisnings- og forskerstillinger har fra
desember 2018 til desember 2019 økt med 38,2 årsverk, mens saksbehandler-/utrederstillinger i den har samme
perioden økt med 27,2 årsverk. Størst reduksjon i denne perioden er det innen ingeniørstillinger med en reduksjon på
6,6 årsverk, og i renholdstillinger med en reduksjon på 5,8 årsverk. De øvrige stillingsgruppene har kun mindre
endringer.

Pensjoner kostnadsføres i resultatregnskapet basert på faktisk påløpt premie for regnskapsåret.
Premiesats til Statens pensjonskasse er 13,2 prosent for 2019.

DEL II
Lønn og godtgjørelser til ledende personer
Rektor (gjelder også dersom rektor er tilsatt)

Lønn

Andre
godtgjørelser

1 784 782

Ekstern styreleder (gjelder institusjoner som har tilsatt rektor)
Administrerende direktør

SUM

DBH-referanse

6 482

N2I.01

282 425

N2I.02N2I.03

Lønn og godtgjørelser til ledende personer oppgis i kroner i samsvar med faktiske utbetalinger for regnskapsåret 2019.

Note 3.
Andre driftskostnader
Beløp i 1000 kroner
Husleie
Vedlikehold egne bygg og anlegg
Vedlikehold og ombygging av leide lokaler

31.12.2019476 133
101 701
5 867

31.12.2018489 207136 226
5 341

Referanse
N3.1
N3.2
N3.3

Andre kostnader til drift av eiendom og lokaler
Reparasjon og vedlikehold av maskiner, utstyr mv.
Mindre utstyrsanskaffelser
Tap ved avgang anleggsmidler
Leie av maskiner, inventar og lignende
Kjøp av konsulenttjenester
Kjøp av andre fremmede tjenester
Reiser og diett1)Øvrige driftskostnader
Sum andre driftskostnader

175 890
61 551
266 922041 471410 838
128 076374 987
591 8222 635 258

181 506
54 210278 482
0
38 574425 136
107 493373 268
731 143
2 820 586

N3.4
N3.5
N3.6
N3.6A
N3.7
N3.8A
N3.8B
N3.9
N3.10
N3.11

1) Spesifiseres ytterligere under oppstillingen dersom det er andre vesentlige poster som bør fremgå av regnskapet

Tilleggsinformasjon om operasjonelle leieavtaler
Type eiendel

Varighet inntil 1 årVarighet 1-5 år
Varighet over 5 år
Kostnadsført leiebetaling for perioden

94

Tomter,Driftsløsøre,
bygninger og
inventar,
Immaterielleannen fast
Maskiner og
verktøy og
Infrastruktureiendeler
eiendomtransportmidler
lignende
eiendeler
4 560
17 74041 977429 5960476 133
0
17 7400ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

Sum
22 30041 977429 596
493 873

DBHreferanse
N3I.01
N3I.02
N3I.03
N3I.1

Utvidet informasjon av beløpene i note 3 som gjelder konsulenttjenester:
Konsulenttjenester innen juridisk og økonomisk bistandKonsulenttjenester til utvikling av IKT løsninger og programvare
Konsulenttjenester til løpende driftsoppgaver IKTKonsulenttjenester til organisasjonsutvikling mv.
Konsulenttjenester til rekruttering mv.
Konsulenttjenester til kommunikasjonsrådgivning, design mv.
Konsulenter til byggeprosjekter
Andre konsulenttjenester
Innleie av vikarer
Sum Kjøp av konsulenttjenester:

31.12.2019
20 41365 18355 900
16 8375 990
18 62155 339144 728
27 827410 838

31.12.2018985

Drift og vedlikeholdstjenester
Kjøp av FoU-tjenester fra andre norske universiteter/høgskoler og institutter
Fremmøte- /Pasienthonorar
Undervisningstjenester, kjøp
Kjøp av labtjenester
Sum Kjøp av andre fremmede tjenester

31.12.2019
29 407
16 490736
54 85526 588128 076

31.12.2018
25 6848 213
502
49 27623 818107 493

41 3196 494

88 745
265 184
22 409425 136

Note 4.
Immaterielle eiendeler
Beløp i 1000 kroner

Anskaffelseskost 31.12.2018+ tilgang pr. 31.12.2019 (+)- avgang anskaffelseskost pr. 31.12.2019 (-)+/- fra eiendel under utførelse til annen gruppe (+/-)
Anskaffelseskost 31.12.201935 3061 132
0
0
36 438

Immaterielle
eiendelerunder
utførelse
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0

- akkumulerte nedskrivninger 31.12.2018 (-)- nedskrivninger pr. 31.12.2019 (-)- akkumulerte avskrivninger 31.12.2018 (-)- ordinære avskrivninger pr. 31.12.2019 (-)+ akkumulert avskrivning avgang pr. 31.12.2019 (+)
Balanseført verdi 31.12.201900-25 819-2 774
0
7 845

0
0
0
0
0
0

Programvareog lignende
rettigheter

Avskrivningssatser (levetider)Andrerettigheter
mv.

5 år / lineært 5 år / lineært

SUM

Referanse

35 3061 132
0
0
36 438

N4.1
N4.2
N4.3
N4.3A
N4.4

0
0
0
0
0
0

0
0
-25 819-2 774
0
7 845

N4.5
N4.6
N4.7
N4.8
N4.9
N4.10

Ingen

Tilleggsopplysninger når det er avhendet immaterielle eiendeler:
0
Salgssum ved avgang anleggsmidler

0

0

0

N4.11

- Bokført verdi avhendede anleggsmidler
Regnskapsmessig gevinst/tap

0
0

0
0

0
0

N4.12
N4.13

0
0

ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

95

Note 5.
Varige driftsmidler
Beløp i 1000 kroner
Driftsbygninger

TomterAnskaffelseskost 31.12.2018Øvrigebygninger

Anlegg under Infrastrukturutførelse
eiendeler

Maskiner,transportmidler

Annetinventar og
utstyr

Referanse

Sum

765 726

15 279 028

96 515581 05701 743 690

2 942 981

21 408 997

N5.1+ tilgang nybygg pr. 31.12.2019 - eksternt finansiert (+)

0

0

0

0

0

0

0

0

N5.20

+ tilgang nybygg pr. 31.12.2019 - internt finansiert (+)

0

0

0

0

N5.20A+ andre tilganger pr. 31.12.2019 (+)

0

0

0

340 6270

258 497

125 057

724 181

N5.21- avgang anskaffelseskost pr. 31.12.2019 (-)

0

0

0

0

0

-968

-39

-1 007N5.3

0765 726

0
15 279 028

0
96 515

0921 6840002 001 219

0
3 067 999

0
22 132 171

N5.4
N5.5

- akkumulerte nedskrivninger pr. 31.12.2018 (-)

0

0

0

0

0

0

0

0

N5.6

- nedskrivninger pr. 31.12.2019 (-)

0

0

0

0

0

0

0

0

N5.7

- akkumulerte avskrivninger 31.12.2018 (-)

0-8 579 566

0

0

0

-873 090-2 423 469-11 876 125

N5.8- ordinære avskrivninger pr. 31.12.2019 (-)

0-409 238000-173 960-201 266-784 464N5.9

0765 7260
6 290 224

096 515

0921 68400942
955 11139443 303981
9 472 563

N5.10
N5.11

3-15 år lineært

3-15 år lineært

+/- fra anlegg under utførelse til annen gruppe (+/-)
Anskaffelseskost 31.12.2019+ akkumulert avskrivning avgang pr. 31.12.2019 (+)
Balanseført verdi 31.12.2019

Avskrivningssatser (levetider)

Ingen avskrivning

10-60 årdekomponertlineært20-60 årdekomponertlineærtIngen avskrivning

Virksomhetsspesifikt

Tilleggsopplysninger når det er avhendet anleggsmidler:
Vederlag ved avhending av anleggsmidler

0

0

0

0

0

298

23

321

N5.12

- bokført verdi av avhendede anleggsmidler (-)
Regnskapsmessig gevinst/tap

0
0

0
0

0
0

0
0

0
0

-25
273

0
23

-25
296

N5.13
N5.14

Resterende forpliktelse vedrørende bokført verdi av avhendede anleggsmidler er inntektsført og vist i note 1 som "utsatt inntekt fra forpliktelse knyttet til investeringer, bokført verdi
avhendede anleggsmidler" .

Note 6.
Finansinntekter og finanskostnader
Beløp i 1000 kroner
31.12.2019 31.12.2018 Referanse
Finansinntekter
Renteinntekter

871

401

Agio gevinst

2 230

2 402

N6.2

0

0

N6.2A

Oppskrivning av aksjer

N6.1

Utbytte fra eierandeler i selskaper mv. (spesifiseres i avsnittet nedenfor)

2 550

0

N6.2B

Annen finansinntekt
Sum finansinntekter

15
5 666

50
2 853

N6.3
N6.4

Finanskostnader
Rentekostnad

47

117

N6.5

Nedskrivning av aksjer

0

2 179

N6.6

Agio tap

2 212

1 312

N6.7

Annen finanskostnad
Sum finanskostnader

1 934
4 193

241
3 849

N6.8
N6.9

Spesifikasjon av utbytte fra eierandeler i selskaper mv..
NTNU Technology Transfer AS

2 550

0

N6.010

Mottatt utbytte fra selskap Y

00

N6.010

Mottatt utbytte fra selskap Z

00

N6.010

0
2 550

0
0

N6.011
N6.11

Mottatt utbytte fra andre selskap1)
Sum mottatt utbytte
1) Spesifiseres om nødvendig på egne linjer under oppstillingen.

96ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

Note 8.
Innskutt og opptjent virksomhetskapital (nettobudsjetterte virksomheter)
Beløp i 1000 kroner
Nettobudsjetterte virksomheter kan ikke etablere virksomhetskapital innenfor den bevilgningsfinansierte og
bidragsfinansierte aktiviteten, se note 15. Opptjent virksomhetskapital tilsvarer dermed resultatet fra oppdragsfinansiert
aktivitet.
Universitet og høyskoler kan anvende opptjent virksomhetskapital til å finansiere investeringer i randsonevirksomhet. Nårvirksomhetskapital er anvendt til dette formålet, er den å anse som bundet opptjent virksomhetskapital, dvs. den kan ikke
anvendes til å dekke eventuelle underskudd innenfor den løpende driften.
Innskutt virksomhetskapital er kapitalene knyttet til aksjer som ble finansiert av bevilgning på 90-post og som derfor
tidligere var klassifisert som aksjer i gruppe 1. Disse aksjene føres nå i gruppe 2 og er overført til den enkelte institusjonsvirksomhetsregnskap. Innskutt virksomhetskapital skal anses som bundet.
Beløp Referanse

Innskutt virksomhetskapital:
Innskutt virksomhetskapital 01.01.2019
Oppskrivning av eierandeler i perioden (+)

422

N8I.0110

N8I.012

Nedskrivning av eierandeler i perioden (-)

0

N8I.013

Salg av eierandeler i perioden (-)-382

N8I.014

Kjøp av eierandeler i perioden (+)

0

N8I.015

Innskutt virksomhetskapital 31.12.2019

40

N8I.1

65 0550

N8I.021
N8I.022-200
0

N8I.023
N8I.024

Nedskrivning av aksjer i perioden (-)-4 260

N8I.025

Bunden opptjent virksomhetskapital 31.12.2019

60 595

N8I.2

Innskutt og bunden opptjent virksomhetskapital 31.12.2019

60 635

N8I.SUM

Bunden opptjent virksomhetskapital:
Bunden opptjent virksomhetskapital pr. 01.01.2019
Kjøp av aksjer i perioden
Bokført verdi solgte aksjer i perioden (-)
Oppskrivning av aksjer i perioden

Annen opptjent virksomhetskapital:
Virksomhetskapital ved enhetene 01.01.2019

169 695

Annen opptjent virksomhetskapital 01.01.201

27 616
197 311

Annen opptjent virksomhetskapital 01.01.2019
Underskudd bevilgningsfinansiert aktivitet belastet annen opptjent virksomhetskapital (-)

0

N8II.011
N8II.012

Overført fra periodens resultat

8 850

N8II.013

Overført til/fra bunden virksomhetskapital (+/-)

4 460

N8II.014

Annen opptjent virksomhetskapital 31.12.2019

210 621

N8II.1

Sum virksomhetskapital 31.12.2019271 256 N8.TOTAL

Virksomhetskapital ved enhetene
Virksomhetskapital ved enhetene 01.01

169 695
12 500-4 032

Ny avsetning 2019
Benyttet andel 2019
Virksomhetskapital ved enhetene 30.04.2018 * se spesifikasjon under

178 163

Spesifikajson bundet egenkapital:
Bokført verdi balanseførte aksjer og leieboerinnskudd jfr. Note 11

60 635Bokført verdi innskutt virksomhetskapital - aksjer og leieboerinnskudd
Netto verdi balanseførte aksjer

60 595-40ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

97

*Spesifiskasjon Virksomhetskapital ved enhetene.
IBNyavsetning

Benyttet
andel

2019

2019

2019

UB
2019

Fakultetene:
Fakultet for økonomi (ØK)
Fakultet for arkitektur og design (AD)

2 990
2 613

18
145

Det humanistiske fakultet (HF)
Fakultet for informasjonsteknologi og elektroteknikk (IE)
Fakultet for ingeniørvitenskap (IV)
Fakultet for medisin og helsevitenskap (MH)Fakultet for naturvitenskap (NV)2 935
23 18655 6196 861
26 046

4
1 807
7 384
133
200

-407
4 115
-9
-249

2 939
24 586
67 1186 985
25 997

Fakultet for samfunns- og utdanningsvitenskap (SU)NTNU Vitenskapsmuseet (VM)
Andre enheter inkl. NTNU Videre
Sum virksomhetskapital ved enhetene

13 0354 101
32 309169 695

2 559
1 823
-1 57312 500-487-6 995-4 03215 5945 437
23 741
178 163

3 008
2 758

Note 11.
Investeringer i aksjer og selskapsandeler
Beløp i 1000 kroner

AksjerLeiv Eiriksson Nyskaping AS
NTNU Technology Transfer AS
Vangslund AS
Senter for økonomisk forskning AS
NTNU Samfunnsforskning AS
Oi! Trøndersk Mat og Drikke AS
NTNU Ocean Training AS
Møreforsking AS
Møreforsking Ålesund AS
Offshore Simulator Centre AS
Vitensenteret Innlandet ASØvrige selskap***
Sum aksjer

Rapportert
Balanseført
verdi i virksom- til kapitalBalanseført hetens regn- regnskapet
egenkapital**
skap(1)
Referanse

Organisasjonsnummer

AntallErvervsdato aksjer/andeler Eierandel

StemmeandelÅrets
resultat*984829906
986251782
946091693
986230416
986243836
988067075
997761987
991436502
916095627
987067357
986387625

19.08.2002
22.10.2003
28.06.2005
11.09.2003
13.11.2003
18.01.2005
02.12.2011
22.06.2007
02.10.2015
06.07.2004
10.02.2011

2,7 %85,0 %
100,0 %
51,0 %
100,0 %
13,0 %
100,0 %
18,0 %
49,0 %
25,0 %
3,0 %0,0 %-1 175
566
1 664
770
2 048
-593
267
-172
97
1 603
155
0
5 230

16 90648 77069 4208 650
58 3193 665
2 190
10 3545 746
17 3309 898
0251 24840
7 000
48 059
510
1 000
300
115
100
2 598
910
3
0
60 635

0
0
0

0
0
0

0
0
0

5 230

251 248

60 63540 0006 100 000
398
1 020
1 000
60
100
180
2 598
700
3
0
3 301

Andeler (herunder leieboerinnskudd)
Leieboerinnskudd - borettslagsleiligheterØvrige selskap***
Sum andeler

2,7 %85,0 %
100,0 %
51,0 %
100,0 %
13,0 %
100,0 %
18,0 %
49,0 %
25,0 %
3,0 %
0,0 %

0
0
0

Balanseført verdi 31.12.2019* Gjelder bokført resultat i vedkommende selskaps siste avlagte årsregnskap** Gjelder bokført egenkapital i vedkommende selskaps siste avlagte årsregnskap*** Vesentlige poster spesifiseres i eget avsnitt under oppstillingen(1) Rapportering av aksjer og andeler til statens kapitalregnskap skal følge reglene i kapittel 4.4 i Meld. St. 3

98ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

40
700048058,5
510
1000
300
115
100
2598
910
3
0
60634,5

N11.010N11.010N11.010N11.010N11.010N11.010N11.010N11.010N11.010N11.010N11.010N11.011N11.1

332 N11.021
0 N11.022
332 N11.2
60966,5

N11.3

Note 12.
Beholdninger av varer og driftsmateriell
Beløp i 1000 kroner
31.12.2019

31.12.2018 Referanse

Anskaffelseskost
Beholdninger anskaffet til internt bruk i virksomheten
Beholdninger beregnet på videresalg
Sum anskaffelseskost

0
7 920
7 920

0
12 34012 340

N12.1
N12.2
N12.3

0
0
0

0
0
0

N12.4
N12.5
N12.6

7 920

12 340

N12.7

Ukurans
Ukurans i beholdninger til internt bruk i virksomheten (-)
Ukurans i beholdninger beregnet på videresalg (-)
Sum ukurans
Sum varebeholdninger

Dersom virksomheten har foretatt forskuddsbetalinger til leverandører, skal det opplyses om
forskuddsbetalt beløp i note 14. Forskudd til leverandører som leverer varer eller tjenester som er en
direkte del av varekretsløpet eller tjenesteproduksjonen, og forskudd til andre leverandører skalrapporteres som forskuddsbetalte kostnader på linjen N14.5, for eksempel: husleie, strøm og
tidsskrifter.

Note 13.
Kundefordringer
31.12.2019

Beløp i 1000 kroner
Kundefordringer til pålydendeAvsatt til latent tap (-)
Sum kundefordringer

308085-2 663305 42231.12.2018 Referanse
308007-2 663305 344

N13.1
N13.2
N13.3

Note 14.
Andre kortsiktige fordringer
Beløp i 1000 kroner
31.12.2019
Forskuddsbetalt lønn

31.12.2018 Referanse

890

599

N14.1

Reiseforskudd
Personallån

18 784857

22 035
836

N14.2
N14.3

Andre fordringer på ansatte
Forskuddsbetalt leie

0
3 684

0
0

N14.4
N14.5A

Andre forskuddsbetalte kostnader
Andre fordringer

28 39628 41428 07331 935

N14.5BN14.6

081 025083 478

N14.7
N14.8

Fordring på datterselskap mv.
Sum andre fordringer

1)1) gjelder også tilknyttet selskap (TS) og felleskontrollert virksomhet.

ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

99

Note 15.

Avregning statlig og bidragsfinansiert aktivitet mv. (nettobudsjetterte virksomheter)
Den andel av ordinære bevilgninger og midler som er inntektsført, men ikke benyttet
ved regnskapsavslutningen, er å anse som en forpliktelse. Det skal spesifiseres hvilkeformål bevilgningen forutsettes å dekke i påfølgende termin. Vesentlige poster skal
spesifiseres i egne avsnitt under oppstillingen.
Det er foretatt følgende interne avsetninger til de angitte prioriterte oppgaver/formål
innenfor ordinær bevilgningsfinansiert aktivitet og aktivitet som skal behandles
tilsvarende:

Del I: Inntektsførte ordinære bevilgninger:
Kunnskapsdepartementet
Konkrete påbegynte, ikke fullførte prosjekter og oppgaver
Rekrutteringsstillinger
Innovasjonsledere/stipend
Andre RSO-prosjekter inkl HUNT 4
Driftsoppgaver fakultetene
Driftsoppgaver Fellesadministrasjonen
Periodisering av lønnskostnader, fleksitid og ferie
Midlertidig omdisponert til påbegynte investeringsprosjekter
Andre oppgaver1)
SUM konkrete påbegynte, ikke fullførte prosjekter og oppgaver
Vedtatte, ikke igangsatte prosjekter og oppgaver
Rekrutteringsstillinger
SFI/SFE/FME/SFU
Tematiske satsningsområder
Andre strategiske prosjekter
Midlertidig omdisponert til påbegynte investeringsprosjekter
1)
Andre oppgaver
SUM vedtatte, ikke igangsatte prosjekter og oppgaverPåbegynte investeringsprosjekter
Byggeprosjekter inkl samlokaliseringsprosjektet
Vitenskapelig utstyr
Midlertidig omdisponert fra konkrete påbegynte, ikke fullførte prosjekter
Midlertidig omdisponert fra vedtatte, ikke igangsatte prosjekter
Midlertidig omdisponert fra andre formål
1)
Andre oppgaver
SUM påbegynte investeringsprosjekter
Andre formål
Interne driftsprosjekter
Midlertidig omdisponert til påbegynte investeringsprosjekterFormål 3
1)
Andre formål
SUM andre formål
Sum Kunnskapsdepartementet
Andre departementer
Andre departementer
Oppgave 2
Oppgave 3
Andre oppgaver 1)
Sum andre departementer
Sum avregnet bevilgningsfinansiert aktivitet (nettobudsjetterte)

Avsetning pr.
31.12.2019

Avsetning pr.
31.12.2018

Referanse

135 11114 45764 222173 971-83 123-111 559-193 079

168 730
16 660106 478
213 205-48 359-118 590-228 824-33 619-2 203-42 256-39 234-34 764
7 031
35 745

N15I.011
N15I.011
N15I.011
N15I.011
N15I.011
N15I.011
N15I.011

000
109 300

0-109 300

N15I.012
N15I.1

4 370
24 197
13 64542 015-84 227-10 606
27 6399 451
34 831-61 315

14 976-3 4424 194
7 184-22 912

N15I.021
N15I.021
N15I.021
N15I.021
N15I.021

0
0

0
0

0
0

N15I.022
N15I.2-262 197-32 822
193 079
84 22717 713-273 822-16 317228 824
61 3150

11 625-16 505-35 745
22 91217 713

N15I.031
N15I.031
N15I.031
N15I.031
N15I.031

0
0

0
0

0
0

N15I.032
N15I.3245 996-17 7130

207 1020
0

38 894-17 713
0

N15I.041
N15I.041
N15I.0410
228 283
228 2830
207 102316 4020
21 181-88 119

N15I.042
N15I.4
N15I.KD

6 483
0
0
0
6 483

15 0300
0
0
15 030-8 5470
00-8 547

N15I.051
N15I.052
N15I.053
N15I.054
N15I.5

234 766

331 432-96 666

N15I.5A

0

N15I.10B-96 666

N15I.11

Tilført fra annen virksomhetskapital
Resultatført endring av avsatt andel av tilskudd til bidrags- og
bevilgningsfinansiert aktivitet

100

Endring iperiodenÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

Del II: Ikke inntektsførte tilskudd, bidrag og gaver:
Avsetning pr.
31.12.2019
Statlige etater (unntatt NFR og RFF)
Tiltak/oppgave/formål
Tiltak/oppgave/formål

Avsetning pr.
31.12.2018

Endring iperiodenReferanse

321 9090

298 4940

23 4150

N15II.061
N15II.061

Tiltak/oppgave/formål
Sum andre statlige etater (unntatt NFR og RFF)0
321 9090
298 4940
23 415

N15II.061
N15II.6

Norges forskningsråd
Tiltak/oppgave/formål
Tiltak/oppgave/formål

-53 2220

11 1270-64 349
0

N15II.031
N15II.031

0-53 2220
11 1270-64 349

N15II.031
N15II.3625
0-3 1960

3 821
0N15II.041
N15II.041

0625

0-3 1960
3 821

N15II.041
N15II.4

21 650-1 71675 93529 72937 39715 0599 714
5 546
135 699
38 63913 76813 796

11 936-7 262-59 764-8 91023 6291 263

178 053

217 162

N15II.051A
N15II.051B
N15II.051C
N15II.051D
N15II.051E
N15II.051F-39 109 N15II.051G

Andre tilskudd og overføringer
Sum andre bidrag, tilskudd og overføringer0
178 0530217 1620-39 109

N15II.052
N15II.5

Sum ikke inntektsførte tilskudd og bidrag

447 365523 587-76 222

N15II.BB

Gaver og gaveforsterkninger
Tiltak/oppgave/formål/giver
Tiltak/oppgave/formål/giver

111 858
0

91 7190

20 1390

N15II.071
N15II.071

Tiltak/oppgave/formål/giver
Sum gaver og gaveforsterkninger

0
111 858

0
91 7190
20 139

N15II.071
N15II.7

Sum ikke inntektsførte tilskudd og overføringer

559 224615 306-56 082 N15II.BBG

Forpliktelse pr.
31.12.2019

Forpliktelse pr.
31.12.2018

Kunnskapsdepartementet
Periodisering driftsbevilgning - KD (delårsregnskap)
Tiltak/oppgave/formål
Tiltak/oppgave/formål
Sum Kunnskapsdepartementet

0
0
0
0

0
0
0
0

0
0
0
0

N15III.01
N15III.01
N15III.01
N15III.1

Andre departementer
Periodisering driftsbevilgning - andre departementer (delårsregnskap)
Tiltak/oppgave/formål
Tiltak/oppgave/formål
Sum andre departementer

0
0
0
0

0
0
0
0

0
0
0
0

N15III.02
N15III.02
N15III.02
N15III.2

Sum ikke inntektsførte bevilgninger

0

0

0

N15III.BST

1)

1)

Tiltak/oppgave/formål
Sum Norges forskningsråd
Regionale forskningsfond
Tiltak/oppgave/formål
Tiltak/oppgave/formål
1)
Tiltak/oppgave/formål
Sum regionale forskningsfond
Andre bidragsytere
Kommunale og fylkeskommunale etater
Organisasjoner og stiftelserNæringsliv og private bidragsytereØvrige andre bidragsytere
EU tilskudd/tildeling fra rammeprogram for forskning
EU tilskudd/tildeling til undervisning og andre formål
Sum andre bidrag2)
3)

1)

Del III: Ikke inntektsførte bevilgninger (utsatt inntektsføring) 4)
Endring iperiodenReferanse

Avsetning pr 31.12.2019 Norges forskningsråd:På bidragsprosjekter hvor NTNU er koordinator balanseføres mottatte midler i påvente
av videreformidling til andre partnere, jf SRS 9 nr. 26. Mottatte midler som ikke ervidereformidlet til partnere vises i Note 18 Kortsiktig gjeld. Pr 31.12.2019 inneholdt
denne kontoen ca. 60-70 mill. som skulle vært overført til NTNU sine prosjekter og
fremkommet som avsetning fra Norges forskningsråd.
Avsetning på NFR ville da vært på ca +10 mill og ikke -53,22 mill som noten viser nå pr
31.12.2019. NTNU skal kvalitetssikre rutinene slik at flytting til NTNU prosjektene skal
skje tidligere enn det har gjort i 3. tertial 2019.

ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

101

1) Vesentlige poster spesifiseres om nødvendig i egne avsnitt under oppstillingen
2) Skal bare omfatte prosjekter som tilfredsstiller kravene til bidragsfinansiert aktivitet i rundskriv F-07/13.
3) Skal omfatte tilskudd og overføringer som ikke tilfredsstiller kravene til bidragsfinansiert aktivitet i rundskriv F-07/13
4) Del III gjelder bevilgninger fra Kunnskapsdepartementet til tiltak som er omhandlet i tildelingsbrevet og bevilgninger fra andre
departementer som skal behandles tilsvarende. Større bevilgningsfinansierte tiltak med utsatt inntektsføring og
bevilgningsfinansierte tiltak hvor det kan dokumenteres at midlene er forutsatt brukt i påfølgende termin eller senere fra bevilgende
myndighets side, skal spesifiseres i denne delen. Eventuelle periodiseringer av ordinære bevilgninger i delårsregnskapene skalpresenteres på egen linje i denne delen av noten.
Generelle merknader:
I del I Inntektsførte ordinære bevilgninger skal de prioriterte oppgavene grupperes i kategorier som vist under den delen av notensom spesifiserer avsetningene under Kunnskapsdepartementet. Avsnittene gjelder tiltak som skal dekkes av den løpende
driftsbevilgningen. I avsnittet "Konkrete påbegynte, ikke fullførte prosjekter og oppgaver" skal institusjonene føre opp tildelinger tilpåbegynte aktiviteter virksomhet som ikke er fullført i perioden. I avsnittet "Avsetninger til vedtatte, ikke igangsatte prosjekter og
oppgaver" skal institusjonene føre opp avsetninger til tiltak som i henhold til institusjonens strategiske plan eller annet planvedtak er
forutsatt gjennomført i senere perioder og som ikke er dekket gjennom ordinære bevilgninger i de terminer tiltakene planlegges
gjennomført. I avsnittet "Påbegynte investeringsprosjekter" skal institusjonene føre opp avsetninger til påbegynte
investeringsprosjekter med dekning over den løpende driftsbevilgningen som er forutsatt fullført i senere perioder og som ikke er
dekket gjennom slike bevilgninger i de terminer investeringene er planlagt gjennomført. I avsnittet "Andre formål" skal institusjonene
føre opp avsetninger uten spesifisert formål eller formål som ikke hører inn under de tre kategoriene som er omtalt ovenfor.
Større bevilgningsfinansierte tiltak med utsatt inntektsføring og bevilgningsfinansierte prosjekter hvor det kan dokumenteres atmidlene er forutsatt brukt i påfølgende termin eller senere fra bevilgende myndighets side, skal spesifiseres i notens del III , jf.
fotnote 4) ovenfor.

Note 16
Opptjente, ikke fakturerte inntekter/Forskuddsbetalte, ikke opptjente
inntekter
Beløp i 1000 kroner
DEL I
Opptjente, ikke fakturerte inntekter
1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - statlige etater
1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - kommunale og fylkeskommunale etater
1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - organisasjoner og stiftelser
1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - næringsliv/private
1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - andre
2)
Andre prosjekter
Sum opptjente, ikke fakturerte inntekter

31.12.2019
1 098
174
41
5 262
109
0
6 684

31.12.2018
362
27
227
3 519
1 021
0
5 156

Referanse
N16.010A
N16.010B
N16.010C
N16.010D
N16.010E
N16.011
N16.1

31.12.2019
27 752
3 635
848
15 4653 445
051 14531.12.2018
18 047
1 966
139
17 7648 208
046 124

Referanse
N16.021A
N16.021B
N16.021C
N16.021D
N16.021E
N16.022
N16.2

DEL II
Mottatt forskuddsbetaling
1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - statlige etater
1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - kommunale og fylkeskommunale etater
1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - organisasjoner og stiftelser
1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - næringsliv/private
1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - andre
2)
Andre prosjekter
Sum mottatt forskuddsbetaling
Prosjektene spesifiseres etter sin art.
1) Gjelder aktivitet som faller inn under bestemmelsene i F-07-13. Vesentlige poster spesifiseres i egne avsnitt under
oppstillingen.
2) Gjelder aktivitet som ikke tilfredsstiller kravene i F-07-13. Vesentlige poster spesifiseres i egne avsnitt under oppstillingen.

102ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

Note 17
Bankinnskudd, kontanter og lignende
Beløp i 1000 kroner
Bankinnskudd på konsernkonto i Norges Bank

3)

Bankinnskudd for gaver og gaveforsterkninger
Andre bankinnskudd

31.12.2019 31.12.2018 Referanse
2 286 287

3)

1)
1)

Kontanter og lignende
Sum bankinnskudd og kontanter

2 540 214

N17.1

97 49483 264

N17.2A

171 864

135 984

N17.2B02 555 645

02 759 462

N17.3
N17.4

1) Vesentlige beholdninger skal spesifiseres i egne avsnitt under oppstillingen.
2) Bankinnskudd og andre beholdninger skal oppgis i tusen kroner med tre desimaler.
3) Skal samsvare med kontoutskrift for oppgjørskontoen fra Norges Bank.

Note 18
Annen kortsiktig gjeld
Beløp i 1000 kroner
Skyldig lønn
Skyldige reiseutgifterAnnen gjeld til ansattePåløpte kostnader
1)
Midler som skal videreformidles til andre
Annen kortsiktig gjeld
2)
Gjeld til datterselskap m.v
Sum31.12.2019 31.12.2018 Referanse
24 00631 165 N18.1
5 645
8 386 N18.2
80 20078 600 N18.3
35 09453 243 N18.4
174 443
169 949 N18.4A
233 231179 235 N18.5
0
0 N18.6
520 578 N18.7
552 6191) Gjelder også tilknyttet selskap (TS) og felleskontrollert virksomhet.
Alle vesentlige poster skal spesifiseresi egne avsnitt under oppstillingen.
2) Gjelder midler som skal videreformidles til andre samarbeidspartnere i neste termin.
Alle vesentlige poster skal spesifiseres i egne avsnitt under oppstillingen. Se også note 20 om spesifikasjon
av midler som er videreformidlet.

ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

103

Note 30
EU-finansierte prosjekter
Beløp i 1000 kroner
Prosjektets kortnavn (hos EU)

Prosjektnavn (tittel)

ENSEMBLEENSEMBLE - Neural mechanisms
for memory retrieval
RAT MIRROR CELL —Deconstructing
action planning and action
observation in parietal circuits in rats

0

3 722

0

0

0

2 254

0

IRPWIND (MB)GRIDCODE - Cortical maps for
space
Chemosensory Circuits
e-Gnosis
ABYSS
CleanSky, Network for Cloud
Computing Eco-System
QoE-NetAWESOME
COST Action TN1302: BESTPRACEM CoMEM - Coastal and Marine
Engineering and Management
COST IS1308
HiNEWS - Health inewualities in
European Welfare states
ERA-NET WineSys Eivind Almaas
Origins
CITYCoP
COFASP
AfricanBioServices PROTEUS
LIFT
Waves
ARISE2READEX - Runtime Exploitation ofApplication Dynamism for Energyefficient eXascale computing
IRES-8Aquaexcel2020
Elixir - Excelerate
EuroLean+ European Lean
Enterprise Alliance Network
ERA-NET LeanProt
HYDRALAB-PLUS
INSULATRONICS
ERA-NET Safefishdish
EET+
SWARMs
CLIMSEC
SET-Nav
Thermoplast
PreventIT
Socratic
INHERIT
TULIPP - Towards Ubiquitous Lowpower Image Processing Platforms
MINDMAP
ecoINSIDE Interreg
GRACE DCOMMBlue Nodules
ADOPT BBMRI-ERICCADENT
SINEt - Software-definedIntermittent Networking
ERA-Nett Markets-ActorsTechnologies
ERA-NET Sweedhart
Metafluidics
ERA-NET Thermo Factories
ERA-IB2 Z-fuels
NextGame M-EraNet
MultiPack
CircEuit - Circular European
Economy Innovative Training
Network
COST CA 15104 IRACONCOST RECODIS CA15127
MinFuture
Serious Games and Welfare
Technology
HiPerNavNAGRALEDECHOES - no cost here
IncluSMeSATE
ERA-NET Mar3Bio
RECAP
TRANSPIRE

0
0

-721
3 731

0
0
0
0

RAT MIRROR CELLIRPWINDGRIDCODE
Chemosensory Circuits
e-Gnosis
ABYSS
CleanSky
QoE-NetAWESOME (MB)COST Action TN1302: BESTPRAC
EM-CoMEM
COST IS1308
HiNEWSERA-NET WineSys Eivind Almaas
Origins
CITYCoP
COFASP
AfricanBioServices
PROTEUS
LIFT
Waves
ARISE2READEX
IRES-8Aquaexcel2020
Elixir - Excelerate
EuroLean+ European Lean
Enterprise Alliance Network
ERA-NET LeanProt
HYDRALAB-PLUS
INSULATRONICS
ERA-NET Safefishdish
EET+
SWARMs
CLIMSEC
SET-NAV
Thermoplast
PreventIT
Socratic
INHERIT
TULIPPMINDMAP
ecoINSIDE Interreg
GRACE
DCOMM
BLUE NODULESADOPT BBMRI-ERICCADENT
SINEt
ERA-Nett Markets-ActorsTechnologies
ERA-NET Sweedhart
METAFLUIDICS
ERA-NET Thermo Factories
ERA-IB2
NextGame
MultiPack
CircEuit
COST CA 15104 IRACONCOST RECODIS CA15127
MinFuture
Serious
HiPerNavNAGRALEDECHOES
IncluSMeSATE
ERA-NET-Mar3Bio
RECAP
TRANSPIRE

104

Tilskudd fra
Horisont 2020

Tilskudd fra
Tilskudd fra
Tilskudd fra
EUs
EUs randsoneandre tiltak/
rammeprogram program til FP7
programmer
for forskning
finansiert av EU(FP6 og FP7)

Koordinatorrolle (ja/nei)

Referanse

3 722

Nei

EU.011

0

2 254

Nei

EU.011

0
0

0
0

-721
3 731

Nei
Nei

EU.011
EU.011

4 438
805
832
738

0
0
0
0

0
0
0
0

4 438
805
832
738

Nei
Nei
Nei
Nei

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011

324
405
0
0

0
0
0
0

0
0
0
0

0
0
17
2 486

324
405
17
2 486

Nei
Nei
Nei
Nei

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011

0
0

0
0

0
628

171
0

171
628

Nei
Nei

EU.011
EU.011

0
-69
-154
0
5 554
0
0
547
18
-196

0
0
0
0
0
0
0
0
0
0

197
0
0
121
0
0
0
0
0
0

0
0
0
0
0
111
13
0
0
0

197
-69
-154
121
5 554
111
13
547
18
-196

Nei
Nei
Nei
Nei
Ja
Ja
Ja
Nei
Nei
Nei

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011

0
391
37
0

0
0
0
0

0
0
0
0

225
0
0
544

225
391
37
544

Nei
Nei
Nei
Nei

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011

0
918
4 959
0
0
0
0
1 610
710
1 267
234
859
-320

0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0

608
0
0
114
0
674
0
0
0
0
0
0
0

0
0
0
0
573
0
75
0
0
0
0
0
0

608
918
4 959
114
573
674
75
1 610
710
1 267
234
859
-320

Nei
Nei
Ja
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Ja
Nei
Nei
Nei

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011

1 042
0
471
32
395
227
1 915
684

0
0
0
0
0
0
0
0

0
0
0
0
0
0
0
0

0
8
0
0
0
0
0
0

1 042
8
471
32
395
227
1 915
684

Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011

0

0

1 520

0

1 520

Nei

EU.011

0
1 449
0
0
0
3 453
533

0
0
0
0
0
0
0

275
0
1 270
1 069
1 051
0
0

0
0
0
0
0
0
0

275
1 449
1 270
1 069
1 051
3 453
533

Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Ja
Nei

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011

0
0
619
0

0
0
0
0

0
0
0
0

7
25
0
95

7
25
619
95

Nei
Nei
Ja
Ja

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011

475
0
3 240
0
0
0
1 002
661

0
0
0
0
0
0
0
0

0
1 205
0
0
0
376
0
0

0
0
0
116
44
0
0
0

475
1 205
3 240
116
44
376
1 002
661

Nei
Nei
Ja
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

SUM

Biodiversa: Between Scylla andCharybdis? managing connectivity
for freshwater fish (Odysseus)
Road-CSRURBAN-EU-CHINA
MARINET2
Peptidergic Neuromodulation of
Sensory Representation in the Brain
SHAPE-ENERGYERA-NET LAC II - Design of Insectand Insedct-based Food Products
SAFEFOOD
CoupledDB
TICOH
SAFER-LC
INITIATE
FIT4RRISENSE-GARDENGEOCOG
CLASS
Designing new renewable nanostructured electrode and membranematerials for direct alkaline ethanol
fuel cell
GreenCOAT
ANNULIGHT
OPVET
Choreomundus 2 - International
Master in Dance Knowledge,
Practice and Heritage
TAI-MRI
ERA-NET Chitowound
ENDURCRETE
PROSTOMICSEDUChange
DOOLEEERA-NET Polybugs
Creative Internprize
HIPPOCAMPUS
ENSUREALNUNATARYUKCitiSense
Climate KIC c-valuate
WOOD: STRUCTURE AND
EXPRESSION
BACK-UP
INTERNABROAD
TRANS-URBAN-EU-CHINA
Climate KIC Greenhouse andAccelerator
Climate KIC Climate Launchpad
Climate KIC Journey 2018
Climate KIC Logging
MECEDGE
MetalloGutRepair
Climate KIC EU-PACE
BIF
SECTECH
Climate KIC REWOOD
Climate KIC Woodeducation
MAP
SMARTEESHYDROFLEXC1PROIFERMENTERREMOVAL
COM_N_PLAY-SCIENCEINTENDU - MarTera
Europa 2018/2019
CEE-SIMP3
Boundaries: Religion, Region,
Language and the StateRECONNECT
CoolWine
Differentiated Integration
REM

Biodiversa: Between Scylla andCharybdis? managing connectivity
for freshwater fish (Odysseus)
Road-CSRURBAN-EU-CHINA
MARINET2
Peptidergic Neuromodulation of
Sensory Representation in the Brain
SHAPE-ENERGYERA-NET LAC II - Design of Insectand Insedct-based Food Products
SAFEFOOD
CoupledDB
TICOH
SAFER-LC
INITIATE
FIT4RRI
Sense-Garden
GEOCOG
CLASS
Designing new renewable nanostructured electrode and membranematerials for direct alkaline ethanol
fuel cell
GreenCOAT
AnnuLight
OPVET
Choreomundus 2 - International
Master in Dance Knowledge,
Practice and Heritage
TAI-MRI
ERA-NET Chitowound
EnDurCrete
ProstOmics EDUChange
DOOLEEERA-NET Polybugs
Creative Internprize
HIPPOCAMPUS
ENSUREAL
Nunataryuk
CitiSense
Climate KIC c-valuate
Erasmus+ - Wood: Structure andExpression
Back-UpInternAbroad 2017
TRANS-URBAN-EU-CHINA
Climate KIC Greenhouse andAccelerator
Climate KIC Climate Launchpad
Climate KIC Journey 2018
Climate KIC Logging
MECEDGE
MetalloGutRepair
Climate KIC EU-PACE
BIF - Ringers phd
SECTECH
Climate KIC REWOOD
Climate KIC Woodeducation
Raw Materials MAP
SMARTEES Hydroflex
ERA-NET C1Pro
iFermenter
Removal
CoM_n_Play-Science
INTENDU - MarTera
Europa 2018/2019
Raw Materials CEE-SIMP3
Boundaries: Religion, Region,
Language and the StateRECONNECT
CoolWine
Differentiated Integration
Erasmus Mundus Joint Master
Degree on Renewable Energy in the
Marine Environment - REM
Climate KIC Confronting Nature
Climate KIC Confronting Nature
LEAN 4.0
LEAN 4.0
INNO INDIGOINNO INDIGO
Raw Materials MaSMeP
Raw Materials MaSMeP
Erasmus Strategic Partnerships
Erasmus Strategic Partnerships(Key Action 2)(Key Action 2)
Climate KIC City Finance Lab
Climate KIC City Finance Lab
Climate KIC Heat map of transport Climate KIC Heat map of transport
Training the mindSET
Training the mindSETSYNCHROSSYNCHROSEDCMETEDCMET
Climate KIC SMNAPI
Climate KIC SMNAPI
GIFT
GIFT - Geographical Islands
FlexibiliTy
Enhancing European Teacher
Enhancing European Teacher
education through University schools education through University schools
SOTAMDSOTAMD - State of the art ofMorphing Detection
CyberSec4Europe
CyberSec4Europe - Cyber Security
Network of Competence Centres for
EuropeCHANGECHANGE - Cultural Heritage
Analysis for New GEnerations

0

0

815

0

815

Nei

EU.011

0
616
17
725

0
0
0
0

0
0
0
0

244
0
0
0

244
616
17
725

Nei
Ja
Nei
Nei

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011

64
0

0
0

0
1 036

0
0

64
1 036

Nei
Nei

EU.011
EU.011

0
1 321
1 347
418
1 245
245
0
4 503
0
0

0
0
0
0
0
0
0
0
0
0

1 324
0
0
0
0
0
843
0
359
516

0
0
0
0
0
0
0
0
0
0

1 324
1 321
1 347
418
1 245
245
843
4 503
359
516

Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011

0
1 024
0
0

0
0
0
0

1 073
0
0
0

0
0
337
593

1 073
1 024
337
593

Nei
Ja
Ja
Nei

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011

0
0
1 667
5 134
0
0
0
0
0
2 061
1 286
0
371
0

0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0

1 319
325
0
0
0
226
767
0
0
0
0
1 098
0
0

0
0
0
0
144
0
0
95
115
0
0
0
0
208

1 319
325
1 667
5 134
144
226
767
95
115
2 061
1 286
1 098
371
208

Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011

3 300
0
775
2 516

0
0
0
0

0
0
0
0

0
25
0
0

3 300
25
775
2 516

Nei
Nei
Nei
Nei

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011

161
692
25
360
1 300
53
0
0
16
17
233
3 411
4 634
0
2 072
641
1 615
0
0
5
895

0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0

0
0
0
0
0
0
438
0
0
0
0
0
0
178
0
0
0
1 644
0
0
0

0
0
0
0
0
0
0
-95
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
3 470
0
0

161
692
25
360
1 300
53
438
-95
16
17
233
3 411
4 634
178
2 072
641
1 615
1 644
3 470
5
895

Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Ja
Ja
Nei
Ja
Nei
Ja
Nei
Ja
Nei
Nei

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011

843
0
0
0

0
0
0
0

0
628
0
0

0
0
189
64

843
628
189
64

Nei
Nei
Nei
Nei

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011

96
0
0
21
0

0
0
0
0
0

0
0
1 356
0
0

0
895
0
0
217

96
895
1 356
21
217

Nei
Ja
Nei
Nei
Nei

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011

30
23
0
1 722
958
11
3 870

0
0
0
0
0
0
0

0
0
0
0
0
0
0

0
0
179
0
0
0
0

30
23
179
1 722
958
11
3 870

Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011

0

0

0

301

301

Nei

EU.011

0

0

0

1 927

1 927

Nei

EU.011

1 502

0

0

0

1 502

Nei

EU.011

3 112

0

0

0

3 112

Ja

EU.011ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN105ApPEARS - Appearance Printing European Advanced Research
SchoolClimate KIC Travelviewer
GLADIATOR
AI4EU
HoloFood
CA17131 SAGATHORSPIDER
SkillSea
ESTEEM3
Wat-Qual
TRI-HP
Raw Materials RAMES
ANAT-MECRAFFAELTeRRItoria
SUNRISE
D4FLY
HUGE
Palmera
QUEST
Mobilise-D
Energy-SHIFTSSIRAMM
NAVIGATE
LIFEBOTS Exchange
Arrowhead Tools
FLOAWER
SDN-microSENSE
CEGUM
OpenEntrance
ERA-NET SHAPE
CA18136 EFAP
CM4SMART
5G-SOLUTIONSLOCARDBIKE
CIRCLE Erasmus Mundus program
Johan Berg Pettersen
HANSEALTAR no costs here
ERANet-ForestValue DynaTTB
XPRESS
Align
DE-TEL
Erasmus + 2019-2021 Global
Mobility
Erasmus+ Europa 2019/2020
NIPOLECSSECCLOISSALASH FIRE
Yard4allNIPOLECSHYPOSMetroFood
GEOPRO
ChoreomundusSum

ApPEARS - Appearance Printing European Advanced Research
SchoolClimate KIC Travelviewer
GLADIATOR
AI4EU
HoloFood
CA17131 SAGA, The Soil Science &Archaeo-Geophysics Alliance
THOR
SPIDER
SkillSea
ESTEEM3
Wat-Qual
TRI-HP
Raw Materials RAMES
ANAT-MECRAFFAELTeRRItoria
SUNRISE
D4FLY
HUGE
Palmera
QUEST
Mobilise-D
Energy-SHIFTSSIRAMM
NAVIGATE
LIFEBOTS Exchange
Arrowhead Tools
FLOAWER
SDN-microSENSE
CEGUM
OpenEntrance
ERA-NET SHAPE
CA18136 EFAP
CM4SMART
5G-SOLUTIONSLOCARDBIKE
CIRCLE Erasmus Mundus program
Johan Berg Pettersen
HANSEALTAR no costs here
ERANet-ForestValue DynaTTB
XPRESS
Align
DE-TEL Doctoral Education forTechnology-Enhanced Learning
Erasmus + 2019-2021 Global
Mobility
Erasmus+ Europa 2019/2020
NIPOLECS - Non-Intrusive Pwer
Monitor for Low-Energy Computing
Systems
SECCLO Erasmus Mundus Master
Program
ISSA - Internationalisation for Socialand Innovative Start Up's andEntrepreneurs
LASH FIRE
Yard4allNIPOLECS (Non-Intrusive Pwer
Monitor for Low-Energy Computing
Systems) (TETRAMAX)HYPOS
MetroFood
GEOPRO
Choreomundus - International
Master in Dance Knowledge,
Practice and Heritage
Sum

849

0

0

0

849

Ja

EU.011

5
2 684
986
7 160
0

0
0
0
0
0

0
0
0
0
0

0
0
0
0
1 647

5
2 684
986
7 160
1 647

Nei
Nei
Nei
Nei
Nei

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011

1 268
2 001
0
1 428
9
2 886
153
1 394
0
854
137
3 625
0
1 357
798
4 378
989
1 325
1 027
1 118
393
4 265
847
1 364
2 438
0
0
0
3 537
2 568
1 512
0

0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0

0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
24
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
459
0
0
0
0
0
0

0
0
1 276
0
0
0
0
0
117
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
802
293
0
0
0
490

1 268
2 001
1 276
1 428
9
2 886
153
1 394
117
854
137
3 625
24
1 357
798
4 378
989
1 325
1 027
1 118
393
4 265
847
1 364
2 438
459
802
293
3 537
2 568
1 512
490

Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Ja
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011

1 347
0
1 738
0
0

0
0
0
0
0

0
1 261
0
2 416
0

0
0
0
0
235

1 347
1 261
1 738
2 416
235

Nei
Nei
Nei
Nei
Ja

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011

0

0

0

1 102

1 102

Ja

EU.011

0
0

0
0

0
0

16 786-2

16 786-2

Ja
Nei

EU.011
EU.011

0

0

0

141

141

Nei

EU.011

0

0

0

112

112

Ja

EU.011

3 666
0
0

0
0
0

0
0
0

0
66
130

3 666
66
130

Nei
Nei
Nei

EU.011
EU.011
EU.011

2 343
1 099
1 115
0

0
0
0
0

0
0
0
0

0
0
0
-107

2 343
1 099
1 115
-107

Nei
Nei
Nei
Nei

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011154 908

15 79927 21336 506234 426

EU.1

Forklaring
Tabellen skal omfatte de tiltak/prosjekter ved institusjonen som finansieres av EU og som er utbetalt i regnskapsperioden. Prosjekter som er EU-finansiert, størrelsen på finansieringen(utbetalingen) og navnet og kortnavnet på prosjektene skal rapporteres. Det skal skilles mellom prosjekter som finansieres via Horisont 2020, EUs rammeprogram for forskning (FP7 og
eventuelt FP6) og andre EU-finansierte prosjekter. Tilskudd fra EUs randsoneprogram til FP7 skal oppgis særskilt. Institusjoner som har koordinatorrolle i EU-finansierte prosjekter, skal opplyseom dette.

106ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

Note 31
Resultat - Budsjettoppfølgingsrapport
Beløp i 1000 kroner

Budsjett pr
31.12.2019

Regnskap pr31.12.2019

Avvik budsjett/regnskap pr31.12.2019

Regnskap pr31.12.2018

6 861 228

6 905 672

-44 444

6 623 107N31.1

02 200 00002 231 558

0
-31 558

0
2 076 931

N31.2
N31.3

420 000

424 792-4 792411 259

13 0009 494 228

13 7509 575 772

-750
-81 544

13 093
9 124 390

N31.4
N31.5
N31.6

Varekostnader
Lønn og sosiale kostnader

110
6 143 808

111
6 242 836-1
-99 028205
5 820 609

N31.7
N31.8

Avskrivninger på varige driftsmidler og immaterielle eiendeler
Nedskrivninger av varige driftsmidler og immaterielle eiendeler
Andre driftskostnader

780 000
0
2 735 000

787 238
0-7 2380787 0110

N31.9
N31.10N31.11Driftsinntekter
Inntekt fra bevilgninger
Inntekt fra gebyrer
Inntekt fra tilskudd og overføringer
Salgs- og leieinntekter
Andre driftsinntekter
Sum driftsinntekter

Referanse

Driftskostnader

Sum driftskostnader

9 658 918

2 635 258
9 665 443

99 742-6 5252 820 586
9 428 411

N31.12Driftsresultat-164 690-89 671-75 019-304 021

N31.13Finansinntekter og finanskostnader
Finansinntekter

0

5 666

-5 666

2 853

N31.14

Finanskostnader
Sum finansinntekter og finanskostnader

0
0

4 193
1 473

-4 193-1 473

3 849-996

N31.15
N31.16-164 690-88 198-76 492-305 017

N31.170
176 6900
96 666-8 468N31.18N31.19Resultat av periodens aktiviteter
Avregninger
Avregning med statskassen (bruttobudsjetterte)
Avregning bevilgningsfinansiert aktivitet (nettobudsjetterte)

00316 822-11 805
305 017

N31.20N31.21

N31.22-12 000
164 6900

88 19880 024-3 53276 492

Innkrevingsvirksomhet og andre overføringer til staten
Inntekter av avgifter og gebyrer direkte til statskassen

00

Avregning med statskassen innkrevingsvirksomhet
Sum innkrevingsvirksomhet og andre overføringer til staten

0
0

0
0

0

0

0
0

0
0

N31.23
N31.24

Tilskuddsforvaltning og andre overføringer fra staten
Avregning med statskassen tilskuddsforvaltning

0

0

0

0

N31.25

Tilskudd til andre
Sum tilskuddsforvaltning og andre overføringer fra staten

0
0

0
0

0
0

0
0

N31.26
N31.27

Tilført annen opptjent virksomhetskapital
Sum avregninger

Note 32
Datagrunnlaget for indikatorer i finansieringssystemet
Beløp i 1000 kroner
Indikator
Tilskudd fra EU
Tilskudd fra Norges forskningsråd - NFR
Tilskudd fra regionale forskningsfond - RFF
Sum tilskudd fra NFR og RFF
Tilskudd fra bidrags- og oppdragsfinansiert aktivitet (BOA)- diverse bidragsinntekter- tilskudd fra statlige etater- oppdragsinntekter
Sum tilskudd fra bidrags- og oppdragsfinansiert aktivitet

31.12.2019

31.12.2018

Referanse

207 612209 418

N32.3

1 140 026
5 839
1 145 865

1 061 541
5 841
1 067 382

N32.20N32.21
N32.2

300 176495 850
103 803899 829

260 030487 802
92 893840 725

N32.10N32.12
N32.13
N32.1

ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

107

7.8

Tabeller
Regnskap
31.12.2018

Utgiftsart/inntektsart
31.12.2017

1. Utgifter
Driftsutgifter
Lønnsutgifter
Varer og tjenester
Sum driftsutgifter

Regneregler
Merknad/referanse til kontantstrømoppstillingen

5 490 826
2 398 378
7 889 204

5 820 609
2 662 512
8 483 121

6 269 202
2 676 685
8 945 887

593 816593 816847 494
847 494725 312725 312

Overføringer fra virksomheten
Utbetalinger til andre statlige regnskaper
Andre utbetalinger
Sum overføringer fra virksomheten

0
0
0

0
0
0

0
0
0

0 KS.14A
0 KS.14B+KS.14BI+KS.3B
0

Finansielle aktiviteter
Kjøp av aksjer og andeler
Andre finansielle utgifter
Sum finansielle aktiviteter

0
0
0

0
0
0

0
0
0

0 KS.19
0 KS.13+KS.21B+KS.23+KS.24+KS.24A
0

8 483 020

9 330 615

9 671 199

Investeringsutgifter
Investeringer, større utstyrsanskaffelser og vedlikehold
Sum utgifter til større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

SUM UTGIFTER

Regnskap
31.12.2018

2. Inntekter
31.12.2017
Driftsinntekter
Inntekter fra salg av varer og tjenester
Inntekter fra avgifter, gebyrer og lisenser
Refusjoner1)
Andre driftsinntekter
Sum driftsinntekter

Overføringer til virksomheten
Inntekter fra statlige bevilgninger til drift
Innbetalinger fra fagdepartementet til tilskudd til andre
Innbetalinger fra andre departement til tilskudd til andre
Andre innbetalinger
Sum overføringer til virksomheten

331 21400
129 397
460 611320 98900
129 647450 636

529
529

246
246

519
519

8 199 657
0008 199 657

8 753 623
0008 753 623

9 013 677
0009 013 677

0
0
0

0
0
0

0
2 550
2 550

8 765 333
282 3139 214 480-116 135

9 467 382
-203 817

Finansielle aktiviteter
Innbetaling ved salg av aksjer og andeler
Andre finansielle innbetalinger (f.eks. innbet. av rente)
Sum finansielle aktiviteter
SUM INNTEKTER
3. Netto endring i kontantbeholdning (2-1)

Regnskap
31.12.2017

Inntektstype
Bevilgninger til finansiering av statsoppdraget
Bevilgninger fra fagdepartementet
Bevilgninger fra andre departement
Tildelinger fra andre statlige forvaltningsorganer
Tildelinger fra Norges forskningsråd
Sum bevilgninger til statsoppdraget
Offentlige og private bidrag
Bidrag fra kommuner og fylkeskommuner 1)
Bidrag fra private
Tildelinger fra internasjonale organisasjoner
Sum bidrag
Oppdragsinntekter m.v.
Oppdrag fra statlige virksomheter
Oppdrag fra kommunale og fylkeskommunalevirksomheter
Oppdrag fra private
Andre inntekter og tidsavgrensninger
Sum oppdragsinntekter m.v.
SUM INNTEKTER

31.12.2019

278 03400
287 113565 147

Inntekter fra investeringer
Salg av varige driftsmidler
Sum investeringsinntekter

108

Budsjett
2020

31.12.2019

Regnskap
31.12.2018

Regnskap
31.12.2019

Budsjett for2020

6 500 000 KS.11
2 700 000 KS.12+KS.14+KS.15
9 200 000
700 000 KS.17
700 000

9 900 000

Budsjett
2020

Merknad/referanse til kontantstrømoppstillingen

320 000 KS.4
0 KS.5
0 KS.9130 000 KS.9A+KS.10
450 000

0 KS.160
9 293 007 KS.1A+KS.1B+KS.6
0 KS.30 KS.3C
0 KS.3A
9 293 007
0 KS.18+KS.21A
0 KS.7+KS.8+KS.22+KS.24A
0
9 743 007
-156 993

Regneregler

6 283 252
159 956559 781
1 005 404
8 008 393

6 569 161
114 430
498 282995 197
8 177 070

6 760 765
82 956519 265
1 075 677
8 438 663

7 018 007 N1.2+N1.8+N1.9+(N15III.1)
75 000 N1.11A+N1.17+N1.18+(N15III.2)
495 000 N1.21E+N1.30+(N15II.6)
1 160 000 N1.29A+(N15II.3)
8 748 007

35 785
193 116
153 636382 537

26 241
192 367
157 157
375 765

49 415
196 420232 504
478 33930 300 N1.32A+(N15II.051A)+N1.22D+(N15II.4)
285 000 N1.32F-N1.32A+(N15II.051B+N15II.051C+N15II.051D+N15II.052)
202 500 N1.35C+N1.36C+(N15II.051E+N15II.051F)
517 800

62 55555 18774 28350 000 N1.49+(N16.021A-N16.010A)

4 963
108 585
198 300
374 403

6 099
72 575527 784
661 6457 968
66 013402 116550 380

4 500 N1.50+(N16.021B-N16.010B)
52 700 N1.51+N1.52+N1.54+(N16.021C+N16.021D+N16 021E-N16.010C-N16.010D-N16.010E)
370 000 N1.48+N1.59+N1.65+N1.66+Saldering mot tabell 1
477 200

8 765 333

9 214 480

9 467 382

9 743 007ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

Regnskap
31.12.2017

Balansedag 31. desember
Beløp i TNOK

Regnskap Regnskap Endring 2018
Regneregler
31.12.2018 31.12.2019
til 2019

Kontanter og kontantekvivalenter
Beholdning på oppgjørskonto i Norges Bank
Beholdning på andre bankkonti
Andre kontantbeholdninger
Sum kontanter og kontantekvivalenter

2 688 024
187 572
1
2 875 597

2 540 214
219 24802 759 462

2 286 287
269 35802 555 645

-253 927 BIV.1
50 110 BIV.2A+BIV.2B
0 BIV.3-203 817

Avsetninger til dekning av påløpte kostnader som forfaller i neste budsjettår :Feriepenger m.v.
Skattetrekk og offentlige avgifter
Gjeld til leverandører
Gjeld til oppdragsgivere
Annen gjeld som forfaller i neste budsjettår
Sum til dekning av påløpte kostnader som forfaller i neste budsjettår

449 198
382 901496 213-284 187
262 168
1 306 293

473 622438 216538 035-259 220424 760
1 615 413

499 783
444 410397 444-254 277
463 674
1 551 034

26 161 DIII.4
6 194 DIII.2+DIII.3-140 591 DIII.1-BII.3
4 943 DIII.06-BII.1
38 914 DIII.6-BII.2-BI.1-64 379

Avsetninger til dekning av planlagte tiltak i fremtidige budsjettår:Prosjekter finansiert av Norges forskningsråd
Større påbegynte, flerårige investeringsprosjekter finansiert av grunnbevilgningen fra fagdepartementet
Konkrete påbegynte, ikke fullførte prosjekter finansiert av grunnbevilgningen fra fagdepartementet
1)
Andre avsetninger til vedtatte, ikke igangsatte formål
Konkrete påbegynte, ikke fullførte prosjekter finansiert av bevilgninger fra andre departementer
Sum avsetninger til planlagte tiltak i fremtidige budsjettår

77 471
187 470
255 882
180 962
20 028721 813

11 1270
109 300-3 19615 030132 261-53 222
0
0
625
6 483
-46 114-64 349 N15II.3
0 N15I.3-109 300 N15I.1
3 821 N15I.2+N15II.4-8 547 N15I.5-178 375

Andre avsetninger:
Avsetninger til andre formål/ikke spesifiserte formål
Fri virksomhetskapital
Sum andre avsetninger

664 164
183 327847 491

814 477
197 311
1 011 788

840 103210 621
1 050 724

Langsiktig gjeld (netto)
Langsiktig forpliktelse knyttet til anleggsmidler
Annen langsiktig gjeld
Sum langsiktig gjeld

0
0
0

0
0
0

0
0
0

0 CIII.01-AII.1-AI.1
0 DI.01+DII.1-AIII.04A
0

Annen gjeld knyttet til overføringer (netto)
Gjeld vedrørende tilskuddsforvaltning og andre overføringer
Sum annen gjeldknyttet til overføringer

0
0

0
0

0
0

0 DIV.1-BV.1
0

SUM NETTO GJELD OG FORPLIKTELSER

2 875 597

2 759 462

2 555 645

Beløp i 1000 kroner
EIENDELER

31.12.2019

25 626 N15I.4+N15III.1+N15III.2+N15II.5+N15II.6+N15II.7
13 310 CI.1-AIII.1+AIII.04A
38 936-203 817

31.12.2018

31.12.2017

A. Anleggsmidler
I Immaterielle eiendeler
II Varige driftsmidler
III Finansielle anleggsmidler
Sum anleggsmidler

7 845
9 472 563
60 6359 541 043

9 487
9 532 872
65 477
9 607 836

6 218
9 475 657
67 656
9 549 531

B. Omløpsmidler
I Beholdninger av varer og driftsmateriell
II Fordringer
III Bankinnskudd, kontanter og lignende
Sum omløpsmidler

7 920
393 1312 555 645
2 956 696

12 340393 978
2 759 462
3 165 780

12 425422 315
2 875 597
3 310 337

Sum eiendeler drift

12 497 739

12 773 616

12 859 868

0

0

0

12 497 739

12 773 616

12 859 868

IV Fordringer verørende innkrevingsvirksomhet og andre overføringer til staten
Sum eiendeler
STATENS KAPITAL OG GJELD

31.12.2019

31.12.2018

31.12.2017

C. Statens kapital
I Virksomhetskapital
II Avregninger
III Utsatt inntektsføring av bevilgninger
Sum statens kapital

271 256234 766
9 480 408
9 986 430

262 788
331 432
9 542 359
10 136 579

250 983
648 254
9 481 875
10 381 112

D. Gjeld
I Avsetning for langsiktige forpliktelser
II Annen langsiktig gjeld
III Kortsiktig gjeld
Sum gjeld

002 511 309
2 511 309

002 637 037
2 637 037002478756
2 478 756

Sum statens kapital og gjeld drift

12 497 739

12 773 616

12 859 868

0

0

0

12 497 739

12 773 616

12 859 868

IV Gjeld vedrørende tilskuddsforvaltning og andre overføringer
Sum statens kapital og gjeldÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

109

8. Alfabetisk liste over uttrykk
og forkortelser
BIBSYS: Den ledende norske databasen for bøker ved universitets- og
høgskolebibliotekene.
BOA: Bidrags- og oppdragsfinansiert aktivitet, dvs. finansiering av forskning og
utdanning postert utenom NTNUs grunnbevilgning.
BOTT: Samarbeid mellom universitetene i Bergen, Oslo, Trondheim og Tromsø
BTA: Bruttoareal.
CIP: Center for Intellectual Property, er en videreføring av IPiN (Nasjonalt senter
for immatrielle rettigheter). CIP er et samarbeid mellom NTNU, Göteborgs
universitet og Chalmers tekniska högskola.
Cristin: «Current Research Information System in Norway». Felles forskningsdokumentasjonssystemet i Norge. Systemet skal brukes i universitets- og
høyskolesektoren, instituttsektoren og de regionale helseforetakene.
DBH: Database for statistikk om høyere utdanning.
DiVA: NTNUs Digitale Institusjonelle Vitenskapelige Arkiv. Inneholder i hovedsak
vitenskapelig materiale produsert ved institusjonen.
EiT: Eksperter i Team. Obligatoriske emne for studenter som tar høyere grad
ved NTNU.
EM: Erasmus Mundus-programmet er et samarbeids- og mobilitetsprogrami høyere utdanning som fremmer EU som et senter for utmerkelse i læring iverden. Det støtter europeiske fremragende mastergradskurs og synliggjør
EUs høyere utdanning for omverden. Programmet bidrar også med stipend forpartnere over hele verden.
ERC: European Research Council. NTNU deltar i flere prosjekter i EUs
rammeprogrammer. Flere forskere ved NTNU har mottatt grunnforskningsbevilgning fra Det europeiske forskningsråd (ERC).
EVU: Etter- og videreutdanning.
ESFRI: European Strategy Forum for Research Infrastructures. Det europeiske
vegkartet for forskningsinfrastruktur.
Fellesadministrasjonen: Tidligere benevnelse «Sentraladministrasjonen» ved
NTNU. Består av felles administrative tjenester for hele NTNU og Rektors staber.
FME: Forskingssenter for miljøvennlig energi, støttet av Forskningsrådet.
FORNY2020: Forskningsbasert nyskaping, Forskningsrådets program forforskningsbasert nyskaping ved universiteter, høyskoler, helseforetak og
offentlig finasierte forskningsinstitusjoner. Erstatter tidligere FORNY-program.

110ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDENFORNY StudENT: er nå erstattet av programmet STUD-ENT: Forskningsrådets
program for studententreprenørskap
FP7 = Frame programme 7 = Seventh RP = 7RP: EU’s Seventh Framework
Programme for Research / EUs 7. rammeprogram for forskning, 2007–2013.
FS: Felles Studentsystem for universitetene og de vitenskapelige høgskolene i
Norge.
FUGE: Forskningsrådets program Funksjonell genomforskning.
Geminisenter: Samarbeid mellom fagmiljøer på NTNU og SINTEF på en
rekke felt for felles strategiprosesser og koordinering av søknader om større
FoU-prosjekter og -programmer.
HiST: Høgskolen i Sør-Trøndelag.
HiG: Høgskolen i Gjøvik
HiÅ: Høgskolen i Ålesund
HMS: Helse, miljø og sikkerhet.
Horisont 2020: EUs 8. rammeprogram for forskning.
Horisont Europa: EUs 9. EUs rammeprogram for forskning og innovasjon(2021–2027)
HR: «Human Resources». Personal- og organisasjonsarbeid.
HUNT: Helseundersøkelsene i Nord-Trøndelag, Det medisinske fakultet, NTNU.
HUNT er Norges største samling av helseopplysninger om en befolkning, med
data fra 1984–86, 1995–97 og 2006–08.
IFM: Inntektsfordelingsmodellen ved NTNU; en nøkkel til fordeling av NTNUs
offentlige bevilgninger.
INFRA: Forskningsrådets «Nasjonal satsing på forskningsinfrastruktur».
IPIN: Nasjonalt senter for immaterielle rettigheter. Se også CIP.
IPR: Intellectual Property Rights/Immaterielle rettigheter. Rettigheter tilåndsverk/oppfinnelser.
Joint Research Centres: I denne sammenhengen et bilateralt samarbeid
mellom NTNU og andre/utenlandske universitet på avgrensete felter. Ikke åforveksle med EUs sentrale enhet av samme navn.
KD: Kunnskapsdepartementet.
KIC: Knowledge and Innovation Communities; et virkemiddel organisert av EIT(European Institute of Innovation &Technology) der målsettingen er innovasjon,
entreprenørskap og å utdanne neste generasjons entreprenører. EIT samler
europeiske nettverk bestående av universitet, institutt, industri, offentlig
forvaltning og NGOs innenfor nærmere definerte samfunnsområder.
KVASS: NTNUs nettbaserte kvalitetsstøttesystem for undervisning, læring og
støtteprosesser.

ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

111

LMS: Learning Management System; datasystem for læringskommunikasjon.
LMU: Læringsmiljøutvalget ved NTNU.
MNT-fag: Matematikk, naturvitenskap og teknologi
MOOC: Massive open online courses.
MUSIT: Universitetsmuseenes felles IT-organisasjon.
NIRS: NTNU International Researcher Support skal bidra til utvikling av
kompetanse knyttet til økt forskermobilitet i NTNU (immigrasjon, bolig, lønn,
skatt, pensjon, to-karriere, utstasjonering osv).
NFR: Norges forskningsråd, kortform Forskningsrådet.
NNDC: Nordic Network of Disability Coordinators.
NOKUT: Nasjonalt organ for kvalitet i utdanningen. NOKUT er et uavhengig,
statlig organ som skal kontrollere og bidra til å utvikle kvaliteten på høyere
utdanning og fagskoleutdanning i Norge.
NordicFiveTech/Nordic 5Tech: Et nettverk bestående av fem nordiske
universitet: Danmarks Tekniske Universitet, Tekniska Högskolan i Helsingfors,
Norges teknisk-naturvitenskaplige, Universitet, Chalmers tekniska högskola og
Kungliga Tekniska högskolan.
NTNU Discovery: En finansieringsordning rettet mot potensielt
kommersialiserbare forskningsresultater.
Onsager Fellowship: Gjennom OF rekrutteres unge, internasjonalt anerkjente
forskere for å styrke universitetets fagmiljøer.
Ph.d.: Den akademiske graden philosophiae doctor, som nå er den felles/vanlige
doktorgraden som har sitt eget studieløp.
RBO: Resultatbasert omfordeling; budsjettuttelling for universitet og høgskoler
etter relativ resultat-oppnåelse i forskning (publikasjonspoeng) og utdanning(studiepoeng).
RFF: Regionale forskningsfond
RHF: Regionalt helseforetak
RSA: Råd for samarbeid med arbeidslivet
SAKS: Samarbeid, arbeidsdeling, konsentrasjon og sammenslåing.
SFF: Senter for fremragende forskning.
SFI: Senter for forskningsdrevet innovasjon.
SPARK* NTNU: Spark* er en gratis veiledningstjeneste for studenter som haren idé.
Stjerneprogrammet: En satsing på unge forskere som har utmerket seg
internasjonalt. Ved hjelp av mentorer, opphold i utlandet, bevilgninger og

112ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

talentutvikling gjennom Olympiatoppen er målet at forskerne skal hevde seg iinternasjonal forskning.
STUD-ENT: Forskningsrådets program for studententreprenørskap
TDI: Forkortelse for «Tid, Direkte og Indirekte kostnader», en modell for
beregning av totale kostnader I eksternt finansierte prosjekter.
NTNU Toppforskning: En satsing for å utvikle eliteforskere og forskningsmiljøer
i internasjonal klasse.
TRL-nivåer: Technology readines level. Skala som brukes i Horisont 2020 forå si noe om i hvilken grad utlysningen gjelder grunnforskning (lavt nivå) eller
anvendt forskning (høyt nivå).
TTO: NTNU Technology Transfer [Office]. Kontoret for kommersialisering av
ideer fra NTNUs faglige virksomhet.
TSO: Tematisk satsingsområde ved NTNU. Tverrfaglige, langsiktige satsinger.
UH-sektoren: Universitets- og høgskolesektoren.
UHR: Universitets- og høgskolerådet. En sammenslutning av institusjoner i norsk
høyere utdanning.
UiT – Norges arktiske universitet: Universitetet i Tromsø
UNIMUS: Universitetsmuseenes samlinger på nett: Inneholder
universitetsmuseenes nettportaler utviklet av Universitetsmuseenes
IT-organisasjon (MUSIT).
Universell: Den nasjonale pådriverenheten for funksjonshemmede i høyere
utdanning. Enheten holder til ved NTNU.

ÅRSRAPPORT (2019–2020) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

113

Illustrasjon produsert for SmartGrid laboratorium i samarbeid mellom SINTEF og NTNU (Oxygen)

NTNU er et internasjonalt orientert universitet med hovedsete i Trondheim og campuser i Ålesund og Gjøvik.
NTNU har en teknisk-naturvitenskapelig hovedprofil, en rekke profesjonsutdanninger og en stor faglig bredde somogså inkluderer humaniora, samfunnsvitenskap, økonomi, medisin, helsevitenskap, utdanningsvitenskap, arkitektur,
entreprenørskap, kunstfag og kunstnerisk virksomhet.
NTNU har åtte fakultet, vitenskapsmuseum og universitetsbibliotek, 42 000 studenter og 7400 årsverk (ansatte).

NTNU har fire tematiske satsingsområder for forskning i 2014–2023 innen bærekraft, energi, havrom og helse.
Universitetet er i tillegg vertskap eller partner for 35 større forskningssentra.
NTNU har om lag 9 prosent utenlandske studenter og et bredt internasjonalt nettverk. Det finnes eget NTNU-kontor i
Brussel (sammen med Universitetet i Bergen og SINTEF).
7491 Trondheim | Tlf: 73 59 50 00

Trondheim | Gjøvik | Ålesund

www.ntnu.no

NTNU – Årsrapport (2019–2020)

NTNU satser på innovativ utdanning, spesielt økt bruk av studentaktive læringsformer og digitalisering.

Årsrapport (2019–2020)Årsrapport (2019–2020)
Ved NTNU – Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet skapes
kunnskap for en bedre verden og løsninger som kan forandre hverdagen.