NTNU er et internasjonalt orientert universitet med hovedsete i Trondheim og campuser i Ålesund og Gjøvik.
NTNU har en teknisk-naturvitenskapelig hovedprofil, en rekke profesjonsutdanninger og en stor faglig bredde somogså inkluderer humaniora, samfunnsvitenskap, økonomi, medisin, helsevitenskap, utdanningsvitenskap, arkitektur,
entreprenørskap, kunstfag og kunstnerisk virksomhet.
NTNU har åtte fakultet, vitenskapsmuseum og universitetsbibliotek, 42 000 studenter og 7400 årsverk (ansatte).

NTNU har fire tematiske satsingsområder for forskning i 2014–2023 innen bærekraft, energi, havrom og helse.
Universitetet er i tillegg vertskap eller partner for 35 større forskningssentra.
NTNU har om lag 9 prosent utenlandske studenter og et bredt internasjonalt nettverk. Det finnes eget NTNU-kontor i
Brussel (sammen med Universitetet i Bergen og SINTEF).
7491 Trondheim | Tlf: 73 59 50 00

Trondheim | Gjøvik | Ålesund

www.ntnu.no

NTNU – Årsrapport (2018–2019)NTNU satser på innovativ utdanning, spesielt økt bruk av studentaktive læringsformer og digitalisering.

Årsrapport (2018–2019)Årsrapport (2018–2019)
Ved NTNU – Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet skapes
kunnskap for en bedre verden og løsninger som kan forandre hverdagen.

FORSIDE:
NTNUs doktorpromosjon i Hovedbygningens aula på Gløshaugen.
Nye doktorer kreeres, æresdoktor utnevnes og ærespris utdeles.
FOTO: THOR NIELSEN/NTNU

Årsrapport (2018–2019)Årsrapport med årsregnskap for 2018, samt planer for 2019.
Godkjent av NTNUs styre i styremøte 14. mars 2019.

NTNU – Kunnskap for en bedre verdenÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

3

INNHOLDSFORTEGNELSE
1.

STYRETS BERETNING

62.

INTRODUKSJON TIL VIRKSOMHETEN OG HOVEDTALL

9

3.
3.1
3.2
3.3
3.4
3.5
3.6
3.7
3.8
3.9
3.10
3.11

ÅRETS AKTIVITETER OG RESULTATER
Oppsummering av resultater ..............................................................................................
Ett NTNU ........................................................................................................................................
Nasjonal premissleverandør ...............................................................................................
Sterke, internasjonalt orienterte fagmiljøer ...............................................................
Øvrige aktiviteter og resultater ..........................................................................................
KDs styringsparametere ........................................................................................................
Midler og måloppnåelse for oppgradering av bygg .................................................
Midler til samarbeid, arbeidsdeling, konsentrasjon og sammenslåing .......
Midler tildelt over kap. 281 post 01 og post 45 . .........................................................
Øvrige midler gitt i supplerende tildelingsbrev .........................................................
Samfunns- og effektmål for byggeprosjekter ............................................................

13
13
20
30
37
45
48
61
62
62
63
64

4.
4.1
4.2
4.3
4.4
4.5
4.6
4.7
4.8

STYRING OG KONTROLL I VIRKSOMHETEN
Overordnet vurdering ...............................................................................................................
Internrevisjoner i 2018 ............................................................................................................
Aktivitet og status i 2018 ........................................................................................................
Arbeidslivskriminalitet . ..........................................................................................................
Sikkerhet og beredskap .........................................................................................................
Lærlinger i statsforvaltningen ............................................................................................
«Inkluderingsdugnaden» . .....................................................................................................
Likestilling, mangfold, diskriminering og tilgjengelighet ....................................

66
66
66
67
70
71
73
73
74

5.
5.1
5.2
5.3
5.4
5.5
5.6
5.7
5.8
5.9

FRAMTIDSUTSIKTER OG PLANER FOR 2019
Sterke fagmiljøer .......................................................................................................................
Styrket samspill og tverrfaglighet ....................................................................................
Framtidens studietilbud og livslang læring .................................................................
Fornyelse av infrastruktur for lærings- og arbeidsmiljøer .................................
Effektive og moderne støttefunksjoner . ........................................................................
Nytt styringssystem med indikatorer . ............................................................................
Budsjett for 2019 ........................................................................................................................
Større investeringsprosjekter .............................................................................................
Overordnet risikovurdering . .................................................................................................

79
79
80
81
82
83
84
85
86
88

6.
6.1
6.2
6.3
6.4
6.5
6.6
6.7
6.8

ÅRSREGNSKAPET
90
Styrets kommentarer til årsregnskapet ........................................................................ 90
Prinsippnote SRS ....................................................................................................................... 92
Resultatregnskapet .................................................................................................................. 96
Balanseregnskapet ................................................................................................................... 97
Kontantstrømoppstilling ........................................................................................................ 99
Bevilgningsoppstilling ............................................................................................................. 100
Noter . ............................................................................................................................................... 102
Tabeller ........................................................................................................................................... 117

7.

ALFABETISK LISTE OVER UTTRYKK OG FORKORTELSER

119

MERKNAD: Alle dataserier som er presentert i rapporten viser summen av fusjonspartnerne. Det betyr at NTNUs resultater for 2016 og utoversammenlignes med resultatene for fusjonspartnerne sammenlagt for årene før fusjonen. Dette er i tråd med måten KD har tilrettelagt datagrunnlaget
for rapportering på DBH (Database for statistikk om høyere utdanning/KD-portalen).

1. Styrets beretning
MEDLEMMER I STYRET I 2018:
Eksterne representanter:• Styreleder Svein Richard
Brandtzæg
• Nina Refseth• Nils Kristian Nakstad• Maria StrømmeInterne representanter:

Representanter for devitenskapelige ansatte:• Kristin Melum Eide
• Tim Torvatn• Aksel Tjora

Representanter for studentene:• Siri Arnesen• Philip Lautin Jackson

Representant for midlertidig
vitenskapelige ansatte:• Sigrid Rønneberg

Representant for deteknisk-administrativt ansatte:• Kjersti Møller

STYRETS ARBEID
I 2018 gjennomførte styret 6 ordinære styremøter, behandlet 36 saker og fikk 25
orienteringer. Styret gjennomførte også i 2018 en egenevaluering av eget arbeid.
Et viktig stikkord for 2018 er konsolidering. Styret har vært opptatt av å gi
organisasjonen tid til å følge opp og tilpasse seg endringene som kom i kjølvannet
av fusjonen. Konsekvensene av fusjonen har i 2018 særlig medført arbeid forinstituttnivået, blant annet gjennom arbeid med samordning av studieporteføljen,
samlokalisering og utarbeidelse av lokale strategier innenfor rammen av NTNUs
overordnede strategi.
Nettopp iverksetting av NTNUs strategi er et tema som har opptatt styret i 2018.
Styret har fulgt arbeidet med iverksetting av strategien tett, både gjennom
virksomhetsrapportene til styret og gjennom arbeidet med årsplanen for 2019.
Styret er tilfreds med systematikken som legges til grunn for å realisere destrategiske ambisjonene.
Utvikling av NTNUs studieportefølje og arbeidet med samlokalisering og
campusutvikling er eksempler på strategisk viktige saksområder som inngår i
utviklingsavtalen med Kunnskapsdepartementet (KD) og som styret følger tett.
Internasjonalisering er ett av innsatsområdene i strategien, og styret har hattflere saker om temaet på sitt bord. Styret er holdt informert om arbeidet med
revisjon av internasjonal handlingsplan, men har også utarbeidet høringsinnspillom studentmobilitet, og deltatt aktivt i diskusjoner om etikk og internasjonalt
samarbeid.
VIKTIGE AKTIVITETER OG RESULTATER I 2018
NTNU har mange og ambisiøse mål som organisasjonen har nedlagt et betydelig
utviklingsarbeid de siste årene for å realisere. Styret har forståelse for innsatsen
som dette krever, og vil berømme de ansatte. Selv om det fortsatt gjenstår mye
fusjonsrelatert arbeid og mange av de kvalitative effektene av fusjonen først vil
komme over tid, er det gledelig at viktige faglige synergier og resultater nå er i ferd
med å synliggjøres.
NTNUs utviklingsavtale med KD inneholder fem mål som blant annet er viktige
for å realisere gevinstene av fusjonen. Statusgjennomgangen av arbeidet med
avtalen viser at vi, etter to år, er godt i rute. Vi gjør viktige grep med samordning og
forenkling av studieporteføljen. Vi leder an i sektoren når det gjelder pedagogisk
merittering, og har utnevnt meritterte undervisere i to runder. Det arbeides
systematisk med å løfte nyskapingsfeltet og vi ligger an til å nå det svært ambisiøsemålet om å hente én mrd.kr. fra EUs rammeprogram for forskning, Horisont 2020.
Innen campusutvikling er viktige milepæler nådd. Rapporten «Arealkonsepter for
campus NTNU» er ferdigstilt og fire forslag til framtidig faglig lokalisering er ute
på høring.
Videre vil styret trekke fram viktige resultater og aktiviteter som NTNU har
gjennomført knyttet til internasjonalisering.

Internasjonalisering
ILL.FOTO: COLOURBOX.DKNTNU ble i 2018 kåret til årets Erasmus+-institusjon for andre gang. «NTNU
viser en uovertruffen bredde når det gjelder deltakelse i Eramsus+-programmet.
Universitetet deltar i alle de sentraliserte tiltakene, og har god deltakelse i europeiskog global mobilitet», heter det i juryens begrunnelse.
I 2018 har NTNUs fagmiljøer sendt mer enn 300 søknader til Horisont 2020 og harstartet opp 34 prosjekter. Størst suksess har vært i energiprogrammet og forsker-

6ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

utdanningsprogrammet Marie Skłodowska-Curie. I løpet av året har étt nytt
ERC-prosjekt startet. NTNU har så langt blitt tildelt 700 mill. NOK i Horisont 2020.
NTNU deltar nå i tre EIT KIC-programmer; Climate KIC, Raw Materals, Inno Energy.
Gjennom året har NTNU deltatt på offisielle delegasjonsreiser til Kina og Sør-Afrika,
og startet opp alumniforeninger i Ghana og India. NTNUs første internasjonaliseringskonferanse ble avholdt i november, og vårt kontor i Brussel var vertskap for NTNU
European Conference 2018.
Selv om det er gode resultater å vise til, er internasjonalisering et tema som
krever ytterligere innsats. Internasjonalisering utfordrer organisasjonen på viktige
dilemmaer knyttet til bl.a. etikk og språk, og styret er opptatt av at NTNUs skal gjøre
det enda bedre på de aller skarpeste konkurransearenaene, som ERC.
NTNU har i 2018 holdt høyt trykk på å styrke åpen tilgang til forskning (Open
Science). Andelen av forskningspublikasjoner som arkiveres i NTNU Open har
økt markant i løpet av året. Vi er imidlertid ikke på det nivået vi ønsker å være, og
kravene til åpen tilgang skjerpes stadig, blant annet i forbindelse med den såkalte
Plan S. Vi ser derfor behov for å forsere arbeidet i 2019.
Innen nyskapingsfeltet er styret fornøyd med at «Strategisk program forkunnskapsbasert innovasjon ved NTNU» ble iverksatt i 2018, og at det er inngått
flere større strategiske samarbeidsavtaler med fokus på innovasjon i offentlig
sektor, for eksempel prosjektet «Universitetskommune Trondheim 3.0» ogfyrtårnprosjektet «+CityXchange» finansiert av EU. Det forventes ytterligere
resultater i årene som kommer.
I 2018 har ytringsfrihet blitt mye debattert ved NTNU. Styret ser det som
verdifullt at grunnleggende verdier som ytringsfrihet jevnlig diskuteres iorganisasjonen.
Styret vektlegger at NTNU skal ha en moderne og effektiv drift, og er opptatt
av at det tas helhetlige grep i om arbeidet med digitalisering og forbedring av
arbeidsprosesser. Styret er tilfreds med at arbeidet nå er strategisk forankret i en
«Politikk for digitalisering og prosessutvikling».
Oppsummert er styret fornøyd med samlet måloppnåelse i 2018. Viktige nøkkeltall
viser at årets studentopptak ble svært bra, og vi tilbyr flere studieplasser enn
noen gang før, uten at det går ut over kvaliteten på opptaket. Studiepoeng- og
kandidatproduksjonen er i vekst. Hele 396 nye doktorgradskandidater disputerte i
2018, noe som er beste resultat noen sinne for NTNU. Det forventes en svak vekst
i vitenskapelig publisering i 2018 (endelig tall blir klare i april), og inntektene fra
bidrags- og oppdragsfinansiert aktivitet (BOA) øker. Årsrapporten viser at vi harnådd mange av målene vi satte oss for året, eller har gjort vesentlige fremskritt
sammenlignet med fjoråret.

Rekordmange doktorgrads-kandidater
disputerte i 2018. Bildet er fra
doktorpromosjonen 16. mars 2018.
FOTO: THOR NIELSEN/NTNU

PRIORITERINGER FOR 2019
Prioriteringene for 2019 tar inn over seg strategiens ambisjon å styrke NTNUs
posisjon som kunnskapsinstitusjon, samtidig som behovet for konsolidering etter
fusjonen balanseres med ønsket om å svare på nye utfordringer. Årsplanen for 2019er delt inn i fem hovedområder som er gjensidig avhengige og forsterker hverandre.
Det er knyttet detaljerte planer, tiltak og virkemidler til de fem punktene:• Sterke fagmiljø: Videreutvikling av sterke fagmiljøer er fundamentet for vår
virksomhet og helt avgjørende for å realisere strategien. Det er både behov for å
løfte den faglige kvaliteten i bredden og å utvikle flere spissmiljøer. Dette gjelderbåde innenfor utdanning, forskning, nyskaping og formidling.
• Styrket tverrfaglighet og samspill: Fagmiljøene må i økt grad ta i bruk vår kunnskapÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

7

i samspill med samarbeidspartnere og samfunnet for øvrig, og det tverrfaglige samarbeidet internt må forbedres. Internasjonalisering blir et gjennomgangstema i 2019.
• Framtidens studietilbud og livslang læring: Arbeidet med utvikling av etframtidsrettet studietilbud og tilrettelegging for livslang læring innebærer fortsatt
fokus på faglig integrasjon, og er viktig både for vår posisjon i sektoren og forstyrking av handlingsrommet.
• Fornyelse av infrastruktur for lærings- og arbeidsmiljøer: NTNU har
gjennom campusprosjektet i kombinasjon med nye tekniske løsninger ogorganisasjonsutvikling, en unik mulighet til å fornye infrastrukturen for bådearbeids- og læringsmiljøer.
• Effektive og moderne støttefunksjoner: Fagmiljøene har behov for effektive og
moderne teknisk-administrative tjenester, med riktig kvalitet tilpasset sine behov.
Styret er tilfredse med at gode resultater gir realvekst i de ordinære bevilgningene
for 2019, samtidig som mangelen på oppstartsbevilgning til Elgsesetergate 10 gir
utfordringer. Det er ikke viderefordelt kutt i bevilgning knyttet til ABE-reformen
i 2019, men året skal brukes til å etablere et kunnskapsgrunnlag og planlegge
strategisk hvordan vi skal håndtere fremtidige reduksjoner i bevilgning.
STYRING OG KONTROLL
Det ble i 2018 etablert en uavhengig internrevisjon ved NTNU, og det er gjennomført
revisjoner av universitetets varslingssystem og arbeidet med informasjonssikkerhet.
De to rapportene har gitt nyttige anbefalinger for det videre arbeidet.
Styret er tilfreds med at NTNU har fått på plass et ledelsessystem for
informasjonssikkerhet, og vil påse at arbeidet med iverksetting gis høy prioritet.
Som følge av skjerpede krav i ny personvernlov, har sikker behandling av
personopplysninger blitt viet særlig oppmerksomhet i 2018. Også på andre områder
skjer det viktig arbeid med risikovurderinger av arbeidsprosesser og systemer, og
informasjon og opplæring. Styret imøteser resultater av et pågående arbeid med å
oppdatere og videreutvikle NTNUs styringssystem, herunder etablere et helhetlig
rammeverk for intern kontroll og en standard prosess for risikovurdering.
For øvrig får styret jevnlig oppdatering om gjennomføring av planer og budsjetter
gjennom tertialvise virksomhetsrapporter. Styret holdes løpende orientert om statusog fremdrift i samlokaliserings- og campusprosjektene.
Styret mener NTNU har tilfredsstillende styring og kontroll, og forvalter ressursene
forsvarlig og effektivt.
Trondheim, 14. mars 2019.
(Scannet bilde av styrets signaturer)

8ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

2. Introduksjon til virksomheten og
hovedtall
Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet (NTNU) er en ung institusjon med enlang historie. NTNU er i dag Norges største universitet, med historie tilbake til 1910
og røtter tilbake til 1760 og Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab (DKNVS).
Hovedsetet ligger i Trondheim, med campuser i Gjøvik og Ålesund. NTNU har åttefakulteter samt enheter som NTNU Vitenskapsmuseet og NTNU Universitetsbiblioteket, og passerte i 2018 41 000 studenter og en bemanning på 7400 årsverk.
VÅR VISJON: KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN
Kunnskap gir mennesker muligheter og innflytelse, og er et fundament for å ta godevalg. Kunnskap inspirerer og utfordrer, endrer holdninger, tenkemåter og hvordan
vi ser verden. Demokratiet vårt styrkes av en opplyst debatt. Kunnskap utviklet ved
NTNU skal komme fellesskapet til gode, og man skal kunne stole på at kunnskap fra
NTNU er kommet frem i tråd med normer for utvikling av god vitenskap.
Kunnskap og teknologiutvikling gir muligheter for å øke den bærekraftige
verdiskapingen og for å finne svar på store utfordringer. Verden har gjennom FN blitt
enige om 17 bærekraftsmål. NTNU vil bidra aktivt til å nå bærekraftsmålene.
SAMFUNNSOPPDRAGETSamfunnsoppdraget rommer både de forventningene omverdenen har til oss, og desamfunnsoppgavene vi selv ønsker å løse. Vi har et generelt oppdrag som er likt det
andre universiteter har, og et spesielt oppdrag som gjør oss unike.

FOTO: NTNU INFO/MENTZ INDERGAARD.

NTNUS STYRKE ER
VÅR TEKNISK-NATURVITENSKAPELIGEHOVEDPROFIL
KOMBINERT MED
FAGLIG BREDDE OG
TVERRFAGLIGHET.

Innsiden av en vannturbinrigg.
FOTO: GEIR MOGEN/NTNU

VÅRT GENERELLE OPPDRAG
Som universitet har NTNU et ansvar for å frembringe nye perspektiver for langsiktig,
grunnleggende forskning og for utdanning av fremragende kandidater. Vi tilbyr
forskningsbasert utdanning på alle nivåer. Vi utvikler og formidler kunnskap og
forvalter kompetanse om natur, mennesker, samfunn og teknologi. NTNU er enkulturbærer og bidrar til innovasjon i samfunn og arbeidsliv.

ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

9

En av universitetets oppgaver er å delta i en kunnskapsbasert offentlig debatt.
Vi bruker vår viten til beste for samfunnet. Vi engasjerer oss i å løse globale
utfordringer. Vår virksomhet fremmer utvikling, menneskerettigheter og
tverrkulturell dialog.
VÅRT SPESIELLE OPPDRAGNTNU er et breddeuniversitet med en teknisk-naturvitenskapelig hovedprofil, og ettyngdepunkt innen profesjonsutdanning.
Vi bidrar til å utvikle Norge. Vi skaper verdier, økonomisk, kulturelt og sosialt, og har
en nasjonal rolle i å utvikle det teknologiske grunnlaget for fremtidens samfunn.
Med vår hovedprofil og tverrfaglige styrke bidrar vi til å løse sammensatte
problemstillinger. Vi er en premissleverandør for omstilling og grønt skifte, og
vi bidrar til et konkurransedyktig næringsliv og en god offentlig sektor gjennom
samarbeid om nye praksiser, prosesser og produkter.
Kunstfag er en sentral del av identiteten til NTNU. Vi har også et ledende
universitetsmuseum med unike vitenskapelige samlinger og publikumsutstillinger.

ORGANISERINGNTNU er underlagt Kunnskapsdepartementet (KD). Styret er NTNUs øversteorgan, og representerer institusjonen overfor offentlige myndigheter. Svein Richard
Brandtzæg har vært NTNUs styreleder siden januar 2014. Rektor er styrets
sekretær og daglig leder ved NTNU. Gunnar Bovim har vært NTNUs rektor siden
august 2013. Virksomheten er organisert i åtte fakulteter og Vitenskapsmuseet.

FOTO: THOR NIELSEN

FOTO: HYDROSom flercampusuniversitet er NTNU en tydelig aktør i byene og regionene der vi har
vår hovedaktivitet.

Styreleder
Svein Richard
Brandtzæg

RektorGunnar
Bovim

Figuren viser NTNUs organisasjonskart.

STYRETREKTOR

Avdeling for
utdanningskvalitet

Avdeling forstudieadministrasjon

Viserektor
NTNU i Gjøvik

10Prorektor for
utdanning

Prorektor forforskning

Prorektor fornyskaping

OrganisasjonsdirektørØkonomi og
eiendomsdirektør

Stab

Stab

Stab

Stab

Stab

Avdeling forstudenttjenesterDethumanistiske
fakultet(HF)

Universitetsbiblioteket

Fakultet for
arkitektur og
design(AD)

HR- og HMSavdelingen

Fakultet for
informasjonsteknologi og
elektroteknikk(IE)

Kommunikasjonsavdelingen

Fakultet foringeniørvitenskap(IV)

Avdeling for
dokumentasjonsforvaltning

Fakultet formedisin og
helsevitenskap(MH)

Fakultet for
naturvitenskap(NV)IT-avdelingen

Fakultet forsamfunns- og
utdanningsvitenskap(SU)

Avdeling forvirksomhetsstyring

Fakultet forøkonomi(ØK)ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDENØkonomiavdelingenAvdeling for
campusservice

NTNU
Vitenskapsmuseet(VM)

Eiendomsavdelingen

Viserektor
NTNU i Ålesund

UTDANNING
NTNU er landets fremste institusjon for høyere teknologiutdanning og utdanning
av ingeniører. Universitetet har flere profesjonsutdanninger og et bredt fagtilbud
innen naturvitenskap, samfunnsvitenskap, lærerutdanning, humaniora, medisin og
helsevitenskap, økonomisk-administrative fag, arkitektur og kunstfag.
Utdanningen ved NTNU skal være fremtidsrettet og relevant – for studentene, forarbeidslivet og for verden. Ved endt utdanning skal NTNU-studenten kunne faget
sitt, være mer nysgjerrig enn da hun begynte, og ha gode verdier. Studentene tar
kunnskapen med seg ut i verden og anvender den på globale utfordringer. Det gir«Kunnskap for en bedre verden» i praksis.

3 NTNU HAR OVER

41.000 STUDENTER
3 ÅRLIGUTEKSAMINERES
8.400 KANDIDATERFORSKNING OG KUNSTNERISK VIRKSOMHET
Ved NTNU driver vi forskning og kunstnerisk virksomhet på høyt nivå innenfor en
rekke fagområder, – og i grensesnittet mellom dem. NTNU har et særlig ansvar
for å drive tverrfaglig forskning og samarbeider tett med næringslivet. Mye av
forskningen krever avansert vitenskapelig utstyr og NTNU har mer enn hundre
forskningslaboratorier. Vi har forskningsgrupper og laboratorier i internasjonal
toppklasse som gir rike utviklingsmuligheter for unge forskertalenter. Vårt mål er at
NTNUs forskning og kunstneriske virksomhet skal bidra til samfunnsutviklingen idag og i framtiden.

3 ÅRLIG PUBLISERESFORSKERUTDANNING
Forskerutdanningen er en strukturert grad som er normert til tre år. Det er ogsåvanlig med et fjerde år der kandidaten underviser. NTNU er partner i en rekke
nasjonale forskerskoler innenfor ulike fagområder. Hver forskerskole består av
et nettverk av institusjoner som samarbeider om doktorgradsutdanningen. En
doktorgrad fra NTNU gir grunnlag for ledende arbeid i næringsliv, forvaltning,
høyere utdanning og forskning.

3 HVER ÅR AVLEGGER

NYSKAPING OG SAMARBEID MED ARBEIDSLIVETVår tverrfaglige profil og erfaring i samarbeid med samfunnet og bedrifter gir
NTNU et konkurransefortrinn innenfor nyskaping. Vår ambisjon er å være en stor
bidragsyter til bærekraftig verdiskaping. Nyskaping er mer enn å utvikle bedrifter
basert på nye ideer. Samfunnet trenger nye tanker, oppfinnere, innovatører og
videreutviklere av både metoder, produkter, arbeidspraksis og tjenester innen
eksiterende og nytt arbeidsliv. Det finnes knapt noe mer spennende enn at ideer
fødes, konkretiseres og blir til noe nytt. NTNU får forskning og næringsliv til åsatse sammen.

3 HVER ÅR ETABLERESFORMIDLINGNTNU formidler kunnskap fra forskning, utdanning og nyskaping. Vår formidlingfavner samlinger, kunst og kultur. NTNU skal være i åpen og konstruktiv dialog med
samfunnet, og bidra til kunnskapsbasert, offentlig debatt der også studenter og
ansatte deltar. NTNU bistår beslutningstakere og næringsliv med forskningsbasert
kompetanse. NTNU skal være synlig, med godt omdømme nasjonalt og
internasjonalt, og utvikle og ta i bruk nyskapende virkemidler og medier.

3 PÅ VÅRE NETT-

CIRKA 4.900
VITENSKAPELIGEARTIKLER

CIRKA 370
KANDIDATERDOKTORGRADEN

RUNDT 20 NYE
BEDRIFTER MEDUTSPRING FRA NTNUSIDER FINNESOVER 600
EKSPERTER

MUSEUMSVIRKSOMHETNTNU Vitenskapsmuseet er ett av i alt seks universitetsmuseer i Norge, og en
av Norges ledende institusjoner innenfor sikring, bevaring, tilgjengeliggjøring og
forskning på natur- og kulturhistorisk materiale fra Norge og resten av verden.

ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

11

SATSINGSOMRÅDER 2014–2023
EMATISKE
SATSINGSRÅDER 2014–2023
E
NGS-

SATSINGSOMRÅDERNTNU har fire tematiske satsingsområder i 2014–2023: NTNU Bærekraft, NTNU
Energi, NTNU Havrom og NTNU Helse. NTNUs tematiske satsningsområder skal
løse komplekse utfordringer av stor betydning for samfunnet gjennom tverrfaglig
samarbeid.

ENERGI

14–2023HELSE

HAVROMBÆREKRAFTHELSE

HAVROMBÆREKRAFTNTNUs strategiske satsing på tre muliggjørende teknologier i perioden 2011–2020
omfatter bioteknologi, IKT og nanoteknologi. Muliggjørende teknologier er tverrfaglig
basert grunnlagsforskning som bidrar til å utvikle nye næringer, produkter og
løsninger innen en rekke samfunnsområder.

SENTRE OG SAMARBEIDNTNU er vertskap for to nasjonale sentre for fremragende utdanning (SFU), seks
HAVROMBÆREKRAFT
nasjonale sentre for fremragende forskning (SFF) og sju sentre for forskningsdrevet
innovasjon (SFI) samt tre forskningssentre for miljøvennlig energi (FME). Vi er itillegg partner i tre SFF, åtte SFI og seks FME.
NTNU har Kavli Institute for Systems Neuroscience som drives sammen med Senterfor nevrale nettverk. Videre har NTNU tre K.G. Jebsen-sentre innen medisinsk
forskning. NTNU er vertskap for ECCSEL, et europeisk forskningssamarbeidBÆREKRAFT
og en europeisk laboratorieinfrastruktur innen fangst, transport og lagring av
karbondioksid (CO2).
Vi samarbeider tett med St. Olavs Hospital, universitetssykehuset i Trondheim
og SINTEF, et av Europas største, uavhengige forskningsinstitutter og en av
Europas største organisasjoner innen forskningskontrakter. NTNU er partner i
19 Geminisenter, som er en modell for strategisk samhandling mellom parallellefaggrupper ved NTNU, SINTEF, Universitetet i Oslo og St. Olavs Hospital.
NTNU har et bredt internasjonalt nettverk, og samarbeider med rundt 1500
institusjoner i verden om forskning og utdanning. Vi har eget NTNU-kontor i Brussel,i samarbeid med Universitetet i Bergen og SINTEF. Nordic Five Tech er en strategisk
allianse mellom de fem ledende tekniske universiteter i Norden; Chalmers, KTH,
Aalto Universitetet, DTU og NTNU.
HOVEDTALL
Grovt regnet utgjør NTNU omlag 20 % av universitets- og høgskolesektoren i Norge.
NTNU har i underkant av 20% av ressursene, står for litt under 20 % av sektoren sine
utdanningsaktiviteter og noe over 20% av forskningsaktiviteten.
Tabellen under viser hovedtall for NTNU.

12ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN3. Årets aktiviteter og resultater
Innledningsvis gir vi en oppsummering av resultatene for 2018 der vi sammenstillervåre prioriteringer med KDs styringsparametere (data hentet fra DBH, KD-portalen).
Deretter gjennomgår vi resultatene for de tre hovedprioriteringene med tilhørendevirksomhetsmål.
Virksomhetsmål nummer 2, 6, 7, 11 og 12 inngår i utviklingsavtalen med
Kunnskapsdepartementet. Det er ett år igjen av avtalen, og årets rapport inneholder
en utdypende statusgjennomgang av disse målene.
Deretter foretar vi en gjennomgang av vesentlige resultater som det ikke faller
naturlig å kommentere i forbindelse med hovedprioriteringene. Avslutningsvis følger
rapportering på alle KDs styringsparametere før det kommenteres på spesifikkeområder i tråd med KDs bestilling.

HOVEDPRIORITERINGER
I 2018:• Ett NTNU
• Nasjonal premissleverandør• Sterke, internasjonalt 		orienterte fagmiljøDenne strukturen gir oppmerksomhet til aktiviteter og resultater på områder der
NTNU har sine største utfordringer, og der vi har iverksatt tiltak for forbedring.
I tillegg gjennomgår vi områder Kunnskapsdepartementet ønsker belyst. Vi vierrelativt mindre oppmerksomhet til den delen av virksomheten der vi er fornøyd
med status.

3.1 Oppsummering av resultater
NTNUs styre vedtok 3 likeordnede hovedprioriteringer for 2018, og oppsummeringenstruktureres etter disse. KDs styringsparametere samsvarer ikke nødvendigvis fullt
ut med alle våre virksomhetsmål, men gir oss indikasjoner på oppnådde resultaterog trender i utviklingen.
RESSURSGRUNNLAGET FOR 2018
NTNU hadde en vekst i både inntekter og i årsverk i kjernevirksomheten i 2018, somvist i tabellen med hovedtall i forrige kapittel.
«Faglige årsverk» inngår i flere av KDs styringsparametere som «nevner i brøken».
Fra 2017 til 2018 har NTNU en vekst på 5,8 % i faglige stillinger. Veksten har værthøy over flere år. Sammenligner vi med summen av fusjonspartnere i 2015, året før
fusjonen, er veksten i faglige stillinger på 745 årsverk, eller 19 %. Av disse er 414
årsverk i rekrutteringsstillinger.
Hovedforklaring på veksten er økningen i bidrags- og oppdragsfinansiert aktivitet,samt at vi har prioritert å øke antall rekrutteringsstillinger finansiert overrammebevilgningen. Flere rekrutteringsstillinger har vært et viktig grep for å
stimulere til utvikling i fagmiljøene etter fusjonen.
Veksten i faglige årsverk kan gi negativ utvikling i styringsparametere dersom«telleren i brøken» har en lavere vekst. I den grad styringsparameterne er ment åmåle produktivitet, er det viktig å vurdere situasjonen som helhet i forhold til hele
samfunnsoppdraget. De første årene etter fusjonen har vi brukt mye ressurser påå bygge organisasjonen, og vi legger et solid fundament for årene som kommer.
Det er derfor viktig å påpeke at negativ utvikling i enkelte styringsparametere ikke
nødvendigvis er et uttrykk for redusert produktivitet på lengre sikt, men tvert imot
må betraktes som en investering som vil styrke resultatene på sikt.

ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

13

ETT NTNU
Hovedprioriteringen «Ett NTNU» handler primært om integrasjon av de fire
fusjonerte enhetene, hvordan vi utvikler oss som institusjon, bygger NTNU-identitet
og legger til rette for å høste gevinster av fusjonen.
Tabellen viser virksomhetsmålene knyttet til hovedprioriteringen i 2018.

Det har vært arbeidet systematisk og målrettet med å utvikle «Ett NTNU» helt
siden 2015.
Figuren viser milepælene i arbeidet fra vedtaket om fusjonen i 2015 og arbeidet som
er nedlagt de påfølgende årene. Parallelt med fusjonsarbeidet har vi arbeidet med
faglige integrasjonsprosjekter, prosessforbedring og digitalisering.

I 2018 var utarbeidelse av lokale strategier, prosessforbedring og
digitaliseringstiltak, samt strategisk arbeid med emner og programmer i
studietilbudet viktige grep. Det var også høy oppmerksomhet på videreutvikling
av organisasjonen, for eksempel de administrative tjenestene i Gjøvik ogÅlesund. Prioriteringene er viktige i seg selv, men bidrar også til å utvikle nye
samarbeidsrelasjoner og faglig integrasjon.
De siste tre årene er antallet studieprogram redusert, og nedgangen forventes
å fortsette de nærmeste årene som følge av videre kvalitetsarbeid. Politikk for
utvikling og kvalitet i studieporteføljen blir vedtatt i løpet av kort tid, og danner
grunnlaget for å gjøre en kvalitetsvurdering utover dagens praksis. Hvorvidt
kvaliteten i porteføljen har økt er for tidlig å si. P.t. har de fleste studieprogram
studieprogramleder og studieprogramråd i henhold til mandat, men vi er ikke helt imål. Når det gjelder lærer- og lektorutdanningene ser vi en forbedring i opptak, men
har fortsatt utfordringer med gjennomføring/frafall. Vi er i rute med FoU-prosjekter
knyttet til universitetsskolene.

14ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

Oppsummert har vi gjennomført aktivitetene vi hadde planlagt i 2018, ogmåloppnåelsen i forhold til hovedprioriteringen vurderes som god. Mål nr. 2 og 3
har en lenger tidshorisont og vi er i rute med arbeidet i henhold til plan.
NIFU har gjennomført en følgeevaluering av fusjonen og konkluderer med at «NTNU
er på rett vei», selv om de også påpeker en del utfordringer. NIFU gir gode råd vi tar
med oss videre.
STYRINGSPARAMETEREFor å belyse utviklingen har vi benyttet KDs styringsparametere for sektormål
4, «Effektiv, mangfoldig og solid utdanningssektor og forskningssystem». På
lengre sikt vil vår innsats for å realisere «Ett NTNU» også gi effekter i de øvrige
styringsparameterne.
Tabellen viser utviklingen de siste tre årene:

Studiepoengproduksjonen i forhold til faglige årsverk er KDs styringsparameterfor å følge utviklingen i produktivitet. NTNU har de siste par årene hatt ennegativ utvikling på denne styringsparameteren. Dette skyldes at veksten istudiepoengproduksjonen er lavere enn veksten i faglige stillinger. Veksten i fagligeårsverk er høyest innenfor forskning og forskerutdanning, og et fall i produktivitet i
forhold til studiepoengproduksjon er derfor som forventet.
Når det gjelder produktivitet er det viktig å vurdere situasjonen som helhet i
forhold til hele bredden av oppgaver som inngår i samfunnsoppdraget. I 2018har våre ansatte ivaretatt en betydelig økning i BOA-aktivitet, de har tatt imotog uteksaminert flere doktorgradskandidater enn noen sinne, samtidig somvi gjennomfører betydelige endringer i studieportefølje, samlokalisering og
utvikler nye digitale verktøy. Vi vil følge utviklingen i produktivitet nøye, spesielt
studiepoengproduksjonen, men vil foreløpig ikke iverksette særskilte tiltak utover desom allerede er igangsatt på studiesiden.
Med unntak av en liten nedgang i 2016, er det er en langsiktig positiv utvikling iandelen kvinner i dosent- og professorstillinger. Vi har hatt høy oppmerksomhet påområdet over tid og dette vil bli opprettholdt i tiden som kommer.
Vi har en svak økning i midlertidighet, hovedsakelig som følge av flere ansatte
i innsteg-stillinger og en økning i midlertidige universitetslektorer. Økningen i
midlertidige universitetslektorer er særlig knyttet til enkeltinstitutter som har
krevende oppgaver knyttet til endringer i undervisningstilbud og derfor har behov for
ekstra, midlertidig kapasitet. Vi forventer at situasjonen normaliseres, men vil følge
utviklingen for lektorer nøye, slik at trenden ikke vedvarer.
NTNU har spesielt vært opptatt av å redusere «unødvendig midlertidighet» dermidlertidighet ikke er begrunnet i legitime vikariat eller åremålsstillinger. Vi er
derfor fornøyd med at midlertidigheten for forskere er betydelig redusert, til tross forvekst i BOA.

ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

15

NASJONAL PREMISSLEVERANDØR
Hovedprioriteringen favner NTNUs nasjonale og regionale samfunnsoppdrag.
Samarbeids- og nyskapingskulturen må i enda større grad være en del av alle vårefagmiljø. NTNU ønsker å være Norges mest attraktive studiested, og en foretrukken
samarbeidspartner og arbeidsgiver.
Tabellen viser virksomhetsmålene knyttet til hovedprioriteringen i 2018.

Arbeidet med å fornye og tydeliggjøre læringsutbyttebeskrivelsene er tett knyttet til
NTNU sitt mål om samordning og effektivisering av studieporteføljen.

I august ble AI-laben ved NTNU utvidet
og gjort til Norwegian Open AI Lab isamarbeid med Telenor, SINTEF og
ledende norske selskaper.
Norwegian Open AI Lab skal gi
undervisning i og drive verdensledende forskning på kunstig
intelligens og analyse av stordata.
Laboratoriet skal også utvikle ny
teknologi og nye tjenester innenfor
de samme områdene.
FOTO: NORWEGIAN OPEN AI

Det jobbes på flere hold med å videreutvikle NTNUs samarbeid med arbeidslivet.
NTNU deltar og er vert for i en rekke store sentra (SFI/FME/SFF/klynger) med
bred næringslivsdeltagelse. I tillegg har NTNU i 2018 inngått en rekke større
samarbeidsavtaler med næringslivet. Tverrfaglig samarbeid og samhandling
med arbeidslivet er sentralt i campusarbeidet. Arbeidslivserfaring integrert iutdanningsløpet har også vært hovedfokus for NTNUs Råd for samarbeid fornæringslivet i 2018. To interne utvalg jobber med å følge opp NTNUs strategi og
styrke og videreutvikle EVU-porteføljen spesielt i forhold til arbeidslivets behov forøkt digital kompetanse.
På nyskapingsfeltet har arbeidet med utviklingsavtalen medført en omfattende
gjennomgang av hele virksomhetsområdet nyskaping ved NTNU, og vi er i ferd med
å etablere et solid kunnskapsgrunnlag for å kunne styrke et av NTNUs særtrekk
ytterligere. Det foreligger en indikatorrapport utarbeidet i samarbeid med NIFU.
Det pågår piloter i ph.d.-utdanningen, og vi arbeider for å få på plass en metodikk
for å registrere bachelor- og masteroppgaver som gjennomføres i samarbeid medarbeidslivet.
Samlokaliseringsprosjektet har bidratt til å samle flere fusjonerte fagmiljøer for å
stimulere faglig integrasjon, og flere er planlagt i 2019. Til nå er det gjennomført sju
piloter på nye arealkonsepter og ytterligere prosjekter er planlagt. Det gjennomføres
flere forskningsprosjekter tilknyttet campusprosjektet, men antallet er ikke på detnivået som ønskes. Rapporten «Arealkonsepter for campus NTNU» er ferdigstilt
og fire forslag til faglig lokalisering er på høring i disse dager. Virksomhetsmålet
fokuserer på planleggingsfasen, og leveransene hittil er som planlagt.
Oppsummert er måloppnåelsen i forhold til hovedprioriteringen tilfredsstillende.
Vi har gjennomført aktivitetene vi hadde planlagt. Mål nr. 6, 7 og 8 har en lenger
tidshorisont og vi er i rute med arbeidet i henhold til plan.
STYRINGSPARAMETEREFor å belyse utviklingen har vi benyttet KDs styringsparametere for sektormål 2,«Forskning og utdanning for velferd, verdiskaping og omstilling».

16ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

Tabellen viser utviklingen de siste tre årene:

Det er behov for sterkere koblinger mellom forskning, høyere utdanning og
innovasjon. Samspillet kan måles i regnskapsført bidrags- og oppdragsfinansiert
aktivitet.
NTNU bruker Norges forskningsråds virkemidler i stor bredde, og vi har bra
gjennomslag i konkurransen om midler. Aktiviteten innenfor NFR-finansierte
prosjekter har sammenlignet med 2017 økt med 31 mill., en nominell vekst på 4%. De fleste fakulteter rapporter om god utvikling i NFR aktiviteten og da spesieltøkning i aktiviteten knyttet til de nyeste SFI’ene.
De store sentraene (SFI og FME) mottar finansiering både fra Norges Forskningsråd
og næringslivet og det kan være forskjeller i periodiseringen av den regnskapsførte
aktiviteten fra år til år mellom den NFR-finansierte aktiviteten og aktiviteten
finansiert av næringslivet.
Fra 2016 til 2017 så vi en meget stor økning i NFR-aktiviteten (123 mill.kr, cirka 14%), og en nedgang i næringslivsaktiviteten. Fra 2017 til 2018 ser vi en relativ litenøkning i regnskapsført NFR-aktivitet, men en stor økning i næringslivsaktiviteten.
Annen bidragsfinansiert aktivitet hadde en nominell vekst på 10 % i 2018, mens
oppdragsaktiviteten i 2018 viser en nedgang på 37 %. Aktiviteten på oppdrag var
i 2017 for høy, da et par prosjekter knyttet til utdanningsprogrammet KOMPISog KfK (Kompetanse for kvalitet) ble rapportert som oppdrag på grunn av en
feilklassifisering. Hensyntatt denne feilklassifiseringen har vi totalt sett en liten
nedgang i oppdragsaktiviteten sammenlignet med 2017.
De to styringsparameterne som inkluderer BOA bør derfor ses i sammenheng.
I figuren til høyre er viser søylene BOA-inntektene, mens linjen viser summerte
BOA-inntekter per faglige årsverk. I et langt tidsperspektiv viser trenden en forsiktig,
positiv utvikling.
STERKE, INTERNASJONALT ORIENTERTE FAGMILJØ
Denne hovedprioriteringen bygger opp under visjonen om at NTNU skal bli etinternasjonalt fremragende universitet som leverer «Kunnskap for en bedre verden».
NTNU skal være et internasjonalt orientert universitet som har høy kvalitet i all
forskning og kunstnerisk virksomhet. Vi ønsker å ha flere fagmiljøer som hevder seg
verdenstoppen, og forskning som setter tydelige spor etter seg. Vår utdanning skal
holde høy faglig og pedagogisk kvalitet.

ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

17

Tabellen viser virksomhetsmålene knyttet til hovedprioriteringen i 2018.

NTNU vedtok høsten 2018 Internasjonal handlingsplan for perioden 2018–2021. I
handlingsplanen videreføres målet fra forrige periode om en inntekt fra Horisont2020 på minst 1 mrd.kr. Målet ser ut til å være innenfor rekkevidde. Vi har en
positiv utvikling når det gjelder uttelling, og per februar 2019 har NTNU en inntekt
fra Horisont 2020 på 716 mill.kr. fordelt på 134 prosjekter. NTNU har suksess ideltakelsen av Erasmus+ prosjekter. Langvarig, strategisk satsing på Erasmus+ har
resultert i tildeling av midler gjennom flere av EUs prestisjeprogrammer og i 2018
ble vi som første norske institusjon koordinator for en Kunnskapsallianse.
NTNU fikk en ny internasjonalhandlingsplan for 2018–2021.
Internasjonalisering er integrert
i den faglige aktiviteten i allefagmiljøene våre.

Med fusjonen fikk NTNU en større og mer sammensatt organisasjon, som samler
ulike forskningstradisjoner og kulturer. Arbeidet med å styrke forskningskulturen
er langsiktig og det er for tidlig å se effekter allerede i 2018. Vi har brukt
virkemidlene i Toppforskningsprogrammet, Publiseringspolitikken og Internasjonalhandlingsplan for å realisere målene, og alle fakultetene arbeider systematisk forå styrke forskningskulturen. Lokale tiltak handler blant annet om å bygge robuste
faggrupper, rette fokus mot vitenskapelig publisering av høy kvalitet og å øke
omfanget av gode prosjektsøknader til skarpe konkurransearenaer nasjonalt og
internasjonalt, ikke minst FRIPRO og ERC.
Effektene av kvalitetsarbeidet bør vise seg i form av økt publisering. Vi har vekst,
men utviklingen går noe langsommere enn ønsket. Vi har imidlertid foreløpig etsvakt datagrunnlag å analysere på, og det er for tidlig å trekke konklusjoner. I 2018har vi hatt mye oppmerksomhet på åpen tilgang til forskningsresultater. Andelen
publikasjoner i åpne kanaler (Gull Open Access) har økt fra 17 % i 2017 til om lag 21% i 2018, og andelen egenarkiverte publikasjoner er kommet opp i 49 %. Dette er
fortsatt langt unna målsettingen, men vi er på rett vei.
Vi arbeider også for å styrke den pedagogiske kompetansen. Per dags dato er etnytt tilbud innen utdanningsfaglig basiskompetanse utviklet og under pilotering.
Ny læringsassistentopplæring er iverksatt og antall læringsassistenter har økt. Etsystem for pedagogisk merittering har vært pilotert og gjennom to utlysningsrunder
har vi utnevnt 19 meritterte undervisere. Ordningen går i 2019 over i ordinær drift
med årlige utlysninger.
Oppsummert er måloppnåelsen i forhold hovedprioriteringen er god. Vi har
gjennomført aktivitetene vi hadde planlagt, men målene i denne hovedprioriteringen
krever langsiktig arbeid før vi ser effektene.
STYRINGSPARAMETEREFor å belyse utviklingen har vi benyttet KDs styringsparametere for sektormål 1,«Høy kvalitet i utdanning og forskning».

18ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

Tabellen viser utviklingen de siste tre årene:

I hvilken grad studentene gjennomfører på normert tid kan fortelle oss noe
om kvaliteten i utdanningene og læringsmiljøet. NTNU har over lengre tid hattutfordringer knyttet til for lav gjennomstrømming og høyt frafall. For 2018 er det
en nedgang på bachelor, mens det er en forbedring for 2-årige mastere. En langrekke tiltak har vært og vil bli gjennomført for å forbedre resultatene. Resultatene
fra Studiebarometeret viser at NTNUs studenter arbeider godt og vurderer
studiekvaliteten som god. Samtidig gir undersøkelsen oss viktige innspill til
forbedringer.
Doktorgradsproduksjonen ved NTNU holder seg på et stabilt høyt nivå, og 2018 bleet rekordår, både med tanke på disputaser og gjennomstrømming. Noe skyldes
naturlige svingninger, men resultatene er også effekter av at det gjort en del grep forå styrke ph.d.-utdanningen.
Vitenskapelig publisering er en viktig kvalitetsindikator. For 2018 forventes attrenden med forsiktig vekst fortsetter. Vi forventer imidlertid at publiseringspoengper faglige årsverk vil gå noe ned fordi veksten i årsverk er høyere enn veksten ipubliseringspoeng.

NTNU samarbeider med 732
utenlandske studiesteder.
FOTO: LUDVIK JUVODDENVi har en forbedring i andel utreisende utvekslingsstudenter, men det er store
variasjoner mellom enhetene.

ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

19

3.2 Ett NTNU
NTNUS
VIRKSOMHETSMÅL
FOR 2018:

1. Vi skal implementere ny strategi og
videreutvikle organisasjonen.
2. Vi skal heve kvaliteten i studieporteføljen
gjennom samordning og effektivisering.
3. Vi skal forbedre, standardisere og digitalisere
utvalgte arbeidsprosesser.

STØTTER ALLESEKTORMÅLENE:

1. Høy kvalitet i utdanning og forskning
2. Forskning og utdanning for velferd, verdiskaping
og omstilling
3. God tilgang til utdanning
4. Effektiv, mangfoldig og solid høyere
utdanningssektor og forskningssystem

Hovedprioriteringen «Ett NTNU» handler primært om integrasjon av de fire
fusjonerte enhetene, hvordan vi utvikler oss som institusjon, bygger NTNU-identitet
og legger til rette for å høste gevinster av fusjonen.
Fusjonen har medført omfattende endringer for organisasjonen, og konsolidering
av iverksatte endringer har vært viktig i 2018. Arbeidet med faglig integrasjon
fikk mye oppmerksomhet i 2018, gjennom strategisk arbeid med samordning
av studieporteføljen, samlokalisering og utarbeidelse av lokale strategier.
Prosessforbedring og digitaliseringstiltak hadde også høy prioritet.
Virksomhetsmål 1
VI SKAL IMPLEMENTERE NY STRATEGI OG VIDEREUTVIKLE ORGANISASJONEN
Iverksetting av ny strategi
NTNUs reviderte strategi ble vedtatt i 2017, mens fakultetene og instituttene bruktevåren og deler av høsten 2018 på utvikling av avledede strategier for egen enhet.
Dialogmøtene våren 2018 mellom Rektoratet og fakultetene hadde realisering av
NTNUs strategi som hovedtema. Oppmerksomheten ble rettet mot fakultetenes
strategiarbeid og hva de ville sette først på dagsorden i strategiperioden.
Prioriteringene inngikk i grunnlaget for årsplan 2019, omtalt i kapittel 5.
Gjennom strategiarbeidet fremkom det et ønske om en tydeligere kobling mellom
strategien og øvrig planverk enn det vi har hatt tidligere. Vi har derfor også gjort en
del grep for forenkling av styringssystemet.
Vårt inntrykk er at det har vært arbeidet godt med strategien, og at strategiarbeidet
har vært viktig for å samle og utvikle organisasjonen.
Utvikling av det teknisk-administrative støtteapparatet
Som følge av fusjonen ble det gjennomført flere organisatoriske endringer iadministrasjonen. Samtidig ble ABE-kuttet effektuert gjennom reduksjon og
tilpasning av den samlede administrative kapasiteten. I 2018 ble situasjonen fulgt
nøye, og det ble foretatt tilpasninger og justeringer på flere områder. Det var
rettet spesielt fokus mot våre campuser i Gjøvik og Ålesund, der de administrative

20ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

endringene har vært store og der geografisk avstand gir oss særskilte utfordringer.
Det ble her gjennomført en evaluering som resultere i flere tilpasninger og
forbedringer, eksempelvis tydeliggjøring av oppgavefordeling, lokal myndighet og
lederfunksjon.
Økning i rekrutteringsstillinger
Siden fusjonen trådte i kraft har det vært en bevisst strategi å styrke og
stimulere fagmiljøene i en ellers krevende periode gjennom å tildele ekstra
rekrutteringsstillinger. Alle campusbyer har fått en vesentlig økning i stipendiater og
postdoktorer.
Ett eksempel på hvordan vi arbeider med utvikling av det tverrfaglige samarbeidet,er øremerkingen av ph.d.-stillinger i til tverrfaglige forskningsprosjekter underen felles paraply – digital transformasjon. Ideen er å bygge opp et sterkt faglig
fundament på fagområder som blir viktige i framtiden. Initiativet skal bidra til at
NTNU er godt posisjonert for eksterne finansieringskilder, og fremstå som ensterk samarbeidspartner innen akademia og mot næringsliv/offentlig sektor. Vi
mottok 89 søknader om slike tverrfaglige prosjekter fra alle fakultet. 9 søknader ble
innvilget finansiering, og cirka 50 individuelle ph.d.-stipender knyttet opp mot disse
prosjektene ble lyst ut i en fellesutlysning. Typisk inngår det 4–6 ph.d.-stillinger
prosjektene. Kandidatene kom på plass i løpet av siste halvår 2018 og prosjektene er
nå i ferd med å starte opp.
Kompetanse og karriereutvikling
NTNUs kurs- og kompetansetilbud imøtekommer konkrete kompetansebehov og
bidrar samtidig til å skape «ett NTNU» ved å fungere som møteplasser for ansatte på
tvers av organisasjonen. Evalueringer viser at deltakerne setter pris på muligheten
til læring og deling av erfaring og kunnskap.
I 2018 ble karriereutviklingstiltakene for stipendiater og postdoktorer utvidet med
nye tilbud. Tidligere kurs i engelsk vitenskapelig skriving ble erstattet av en serie
arbeidssamlinger med vekt på publisering i internasjonale tidsskrift. Slike tiltak,
som støtter ph.d.-kandidatene i arbeidet med å utvikle og formidle egen forskning,
vil bli videreutviklet framover. NTNU har i flere år tilbudt ph.d.-veilederkurs til
fast vitenskapelig ansatte. I 2018 ble tilbudet også åpnet for postdoktorer som etkarrierefremmende tiltak for denne gruppen.
Andelen universitetslektorer har økt siden sammenslåingen (totalt 552 årsverk i2018). Det er behov for karrierefremmende tiltak for denne målgruppen og generelt
er det behov for å heve kompetansen i profesjonsfag der man ikke har de samme
tradisjonene for forskerutdanning. Usikkerhet om framtidig stillingsstruktur isektoren, gjør at fakultetene har valgt ulike strategier for kompetansebygging. Noen
har tilbudt stipendiatstillinger, andre legger til rette for kvalifisering i henhold til
opprykksforskriften. Ordningen med meritterte undervisere ble dessuten utvidet tilogså å omfatte førstelektorene i 2018.

Prorektor for nyskaping Toril A.
Nagelhus Hernes og vinner av Forsker
Grand Prix stipendiat Tina Louise
Ringstad. 10 doktorgradskandidater
fra NTNU deltok i Forsker Grand Prix
i Trondheim. Flere av deltakerne ble
kontaktet av næringsliv og media i
etterkant av sendingen.
FOTO: THOR NIELSEN/NTNU

Personalpolitikk
Personalpolitikken på NTNU er i stadig utvikling i kjølvannet av fusjonen. NTNU
har blitt mer mangfoldig, samtidig som stor aktivitet gir vekst i antall ansatte.
Ny lovgivning og nye oppdrag fra departementene påvirker personalpolitikken på
stadig nye områder. Eksempelvis har Inkluderingsdugnaden gjort at vi må tenke
nytt i forhold til rekruttering og anvendelse av kvalifikasjonsprinsippet. Føringer om
eksportkontroll har gjort at vi i 2019, som et universitet med sterk teknisk profil, måha sterkere fokus på muligheten for ulovlig kunnskapsoverføring. Ikrafttredelse av
GDPR i juli 2018, krever tydelige regelverk og rutiner for hvilke personopplysninger
som krever samtykke, hvilke data arbeidsgiver må slette, og hvordan vi
avvikshåndterer brudd på regelverket.

ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN21

NIFUs følgeevaluering av fusjonen
NIFU fikk i samarbeid med Technopolis i oppdrag å følge-evaluere fusjonsprosessen
i perioden 2016–2019 med formål om å vurdere hvorvidt målene for fusjonen er nås.
Fusjoner tar tid og tre år er svært kort tid i et evalueringsperspektiv. Det vil ta flere
år før vi kan måle effekter av fusjonen på indikatorer for forskning og utdanning.
Rapporten som ble overlevert 31. januar 2019 fokuserer på integrasjonsprosessen,
det vil si tiltak og virkemidler som er iverksatt på ulike nivåer av organisasjonen. Det
ble arrangert en godt besøkt nasjonal konferanse 11. februar der resultatene ble
presentert. Her ble følgeevalueringen av NTNU satt inn i en nasjonal kontekst.
Hovedfunnene i evalueringen er som følger:• Ansatte med faglig samarbeid på tvers av fagområder og de tidligere høgskolene
er mest fornøyde med fusjonen• Mange opplever sentralisering, mer byråkrati og økt avstand til ledelsen• Det er usikkerhet om karrieremuligheter og rekrutteringsprosesser• Ulike arbeidskulturer skaper utfordringer for integrering• Alle campuser får flere søkere til studieprogrammeneUTDRAG, AVTALETEKST:
Ett av fusjonens hovedmål
er at den skal bidra til at
NTNUs utdanning holder
høy internasjonal kvalitet,
faglig og pedagogisk, og tilat NTNUs studietilbud er
ettertraktede utdanningsvalg
i Norge. For å hente ut deforventede gevinstene av
fusjonen er det behov for å
ha spesiell oppmerksomhet
på strategisk arbeid med
studieporteføljen de nærmesteårene. En sentral del av detteer også å se NTNUs samlede
studietilbud i et nasjonalt
perspektiv. I avtaleperioden
vil NTNU arbeide med
samordning og sammenslåing
av studieprogram. NTNU skal
definere en kvalitetsstandard
for studieporteføljen gjennom
å utvikle og få vedtatt enpolitikk for studieporteføljeutviklingen ved NTNU. Styrket
studieprogramledelse er etvesentlig satsingsområde
der flere tiltak skal sikre
gjennomføringsevnen. Lærerog lektorutdanningene skal
følges spesielt.
Måloppnåelsen vurderes på
gjennomføring av konkrete
aktiviteter, samt måling på
nøkkeltall.

22• Tiltak for å samordne studietilbudet virker integrerende• Koordineringen av studieprogrammene er utfordrende• Gode digitale løsninger mangler, men det er stort potensiale for økt
kunnskapsutveksling• Det har blitt mer fokus på forskning ved de tidligere høgskolene• Det har blitt mer forskningssamarbeid på tvers av de tidligere institusjonene• Ulike betingelser skaper utfordringer for å hevde seg i konkurransen om
forskningsmidler• Det har blitt bedre muligheter for samarbeid med næringsliv og samfunn.
Vi vil bruke funnene i rapporten aktivt gjennom diskusjoner i organisasjonen.
Noen av funnene har vi vært kjent med underveis, og mange av anbefalingene ervi allerede godt i gang med å arbeide med. Vi trenger noe tid til å gjøre helhetlig
vurdering av alle anbefalingene i rapporten og hvordan vi vil følge opp videre.
Virksomhetsmål 2
VI SKAL HEVE KVALITETEN I STUDIEPORTEFØLJEN
GJENNOM SAMORDNING OG EFFEKTIVISERING
Dette virksomhetsmålet inngår i utviklingsavtalen med KD. Det er ett år igjen
til utviklingsavtalen utløper, og for å gi et inntrykk av hvor vi står ved utgangen
av 2018 har vi valgt å inkludere en relativt utfyllende redegjørelse for status påmåleindikatorene som er knyttet til dette virksomhetsmålet. På bakgrunn av
tilbakemeldingene fra Kunnskapsdepartementet etter etatsstyringsmøtet 2018 harvi også tatt med en redegjørelse for arbeid knyttet til inkludering av disiplinfaglige
fagmiljøer i lærerutdanningen, samt vår oppfølging av prioriterte områder iregjeringens strategi for kvalitet og samarbeid i lærerutdanningen;Lærerutdanning 2025.

ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

Utvikling av studieporteføljen er et kontinuerlig arbeid, der det alltid er potensial forkvalitetsforbedringer. Den overordnede intensjonen med dette utviklingsmålet og
tilhørende tiltak er å hente ut de forventede gevinstene av fusjonen og bidra til viderekvalitetsutvikling i årene framover. Skal en lykkes må en arbeide systematisk overtid. Når det gjelder arbeidet med samordning og sammenslåing av studieprogram er
det gjort et omfattende arbeid med utvikling av studieporteføljen, emneporteføljen
samt utvikling av studieprogramledelse. En del konkrete resultater av dette arbeidet
ser vi allerede, og vi forventer å nå målene som er planlagt i 2020. Ettersom detteer tidkrevende prosesser vil en del av de operative resultatene fra arbeidet som erlagt ned i avtaleperioden ikke komme før etter at perioden med utviklingsavtalen
er utløpt. Et eksempel er arbeidet med sammenslåinger av utdanninger innenfor
RETHOS-området.
Sammenslåing av studieprogram skal sikre studenter i våre tre campusbyer etlikeverdig, fullverdig og enhetlig utdanningstilbud. Dette krever en godt tilrettelagt
infrastruktur hvor teknologien underbygger de pedagogiske virkemidlene. Dette
arbeidet må ha høy prioritet i 2019.
Antall samordnede og sammenslåtte studieprogram
NTNU er i rute når det gjelder målet om at vi fra og med studieåret 2019/20
skal få på plass samordninger og sammenslåinger av bachelorprogrammene iingeniørfag som vi har i alle våre tre campusbyer. Dette er et omfattende arbeid
der studieplanene både må tilfredsstille kravene i den nye nasjonale rammeplanen
for disse utdanningene, samtidig som de må tilpasse seg NTNUs nye ordringer
for felles emnestørrelse og fellesemneordningene med ex. phil. og områdeemne.
NTNU-profilen i disse studiene er tydeliggjort gjennom dette arbeidet.
Kunnskapsdepartementet jobber med å utarbeide nye retningslinjer for helse- og
sosialfagutdanningene (RETHOS), og har varslet at disse vil gjøres gjeldende fra
studieåret 2020/21. Retningslinjene vil bli forskriftsfestet. For studieprogram som
omfattes av dette planlegger vi samordninger og sammenslåinger slik at det skal
sammenfalle med innføringen av ny nasjonal rammeplan og de nye retningslinjene.
Arbeidet med samordning og sammenslåing av studietilbud innenfor bachelor ogårsstudier i økonomi og administrasjon fra og med studieåret 2020/21 er startet opp.
Dette planlegges i samsvar med nye føringer for fagsammensetning m.v. fra UHRs
nasjonale fagråd på dette studieområdet, og som skal gjelde fra og med studieåret
2020/21.
Når det gjelder antallet studieprogram har NTNU de tre siste studieårene redusert
dette med 31: 2 i studieåret 2017/18, 12 i studieåret 2018/19 og 17 i studieåret
2019/20. Reduksjonen i antall studieprogrammer er ikke et mål i seg selv, men
kommer som følge av det strategiske arbeidet med studieporteføljen.
Samordningen av studieprogram innebærer også sammenslåinger og samordninger
innenfor emneporteføljen. I avtaleperioden er det jobbet med utvikling og
implementering av NTNUs nye ordninger for felles emnestørrelse på 7,5 studiepoengog de tre fellesemnene examen philosophicum (ex. phil.), områdeemner og
Eksperter i team (EiT).
Fellesemnene skal blant annet bidra til å knytte en NTNU-identitet til
studieporteføljen, samt styrke integrasjonen og bygge faglige fellesskap på tvers i
NTNU. På denne måten bidrar også dette arbeidet til å oppfylle en av intensjonene
med utviklingsavtalen om å tydeliggjøre NTNUs profil.
NTNU er i rute med hensyn til å innføre felles emnestørrelse og ex. phil. ogområdeemne fra og med studieåret 2019/20. For studiene på RETHOS-området
er innføringen planlagt gjennomført studieåret 2020/21 slik at innføringenÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDENOM FELLESEMNENE
EXAMEN PHILOSOPHICUM(EX. PHIL.), OMRÅDEEMNE
OG EKSPERTER I TEAM (EIT):
EiT er et emne som skal inngå
i alle masterprogram og våreøvrige høyere gradsutdanninger
cand. med. samt cand. psychol.,og innføres suksessivt fram tilfull implementering ved hele
NTNU i løpet av studieåret
2020/21. Her møtes studenter
fra ulike studieområder til
felles prosjektarbeid, og
det legges like mye vekt påsamhandlingskompetanseog refleksjon som på selve
prosjektarbeidet.
Ordningen med ex. phil. ogområdeemne gjelder allestudieprogram som fører
til lavere grad og integrertestudieprogram som fører til
høyere grad eller profesjonsgrad.
NTNUs ex. phil. består av en
felles kjernedel som utgjør
2/3 av emnet og en spesifikk
variantdel på 1/3 i henhold
til studieområder. NTNUsområdeemne innebærer utvikling
av inntil fire emner innenforåtte generiske tematikker som
reflekterer NTNUs verdigrunnlag(etikk, innovasjon og
entreprenørskap, medborgerskap
og politikk, natur, miljø ogbærekraft samt tverrfaglig
samhandling).

23

sammenfaller med innføring av ny nasjonal rammeplan og nye nasjonale
retningslinjer på området.
Politikk for utvikling og kvalitet i studieporteføljen
Det gjøres kvalitetsvurderinger i arbeidet med studieporteføljen i dag, men for å
løfte dette ytterligere, skal NTNU i henhold til utviklingsavtalen definere en ny, felles
kvalitetsstandard for studieporteføljen. Dette gjøres gjennom å utvikle og få vedtatt
en politikk for studieporteføljeutvikling. Et forslag til en politikk har vært på høring ihele organisasjonen i 2018. Politikken planlegges vedtatt i løpet vårsemesteret 2019,slik at det i løpet av 2020 kan rapporteres i henhold til den.
Politikken skal bidra til å sikre vesentlige kvalitetsområder av betydningfor studentenes læringsutbytte og til utvikling av kvalitetskultur. Politikken
skal gi grunnlag for å ta strategiske og gode valg for utvikling av høy kvalitet
i studieporteføljen og i hvert enkelt studietilbud. Politikken omfatter allestudiepoenggivende studietilbud ved NTNU.
Studieprogramledelse
I 2016 innførte vi felles mandat for studieprogramledere ved NTNU, og i 2018 felles
mandat for studieprogramråd. Alle våre studieprogram skal være tilknyttet etstudieprogramråd, og flere av studieprogramrådene dekker flere studieprogram.
Etablering av studieprogramråd som dekker flere studieprogram bidrar til
samordning og effektivisering av porteføljen.
For å styrke studieprogramledelsen har NTNU utviklet et eget studieprogramlederkurs. Vi ser at etterspørselen etter disse kursene er større enn plassene som
har vært til rådighet både studieåret 2017/18 og 2018/19. I tillegg til kursene harprorektor for utdanning hatt halvdagssamlinger for alle studieprogramledere ved
NTNU. Tema på disse samlingene har blant annet vært systematisk kvalitetsarbeid,
rammer for studieprogramledelse ved NTNU, bruk av entreprenørielle metoder istudieprogram og generell erfaringsutveksling mellom studieprogramledere.
Lærer og lektorutdanningeneLærer- og lektorutdanningene følges nøye. For disse utdanningene er det en fortsatt
positiv trend i søkerinteresse/inntakskvalitet som vi vil jobbe for å opprettholde. Vimå styrke gjennomføringen slik at andelen studenter som gjennomfører studiene på
normert tid øker. Frafallsanalyser viser at vi må ha spesiell oppmerksomhet rettet
mot å øke gjennomføring.
Gjennomsnittlig karakterpoeng ved opptak, lærer- og lektorutdanningene
NTNU er opptatt av god rekruttering til lærer- og lektorutdanningene, og
gjennomsnittlig karakterpoeng ved opptak er derfor valgt ut som en indikator som
følges opp. Tabellen under viser gjennomsnittskarakter fra videregående skolefor studenter som har møtt til studiet. Grunnlaget er studentens første registrerte
vitnemål fra videregående skole.

24ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

Tallene viser at NTNU har en god utvikling i inntakskvaliteten målt i gjennomsnittlig
karakterpoeng fra videregående skole for alle utdanningene fra 2017 til 2018. I tre
av lektorprogrammene (kroppsøving og idrettsfag, realfag og samfunnsfag) var
gjennomsnittskarakteren for møtte studenter over 5 i 2018.
Videre har vi vært opptatt av gjennomføring i lærer- og lektorutdanningene. Vi har
sett på andel studenter som fullfører utdanningen på normert tid. I tillegg har vi
valgt å følge utviklingen i andel aktive studenter i høstsemesteret andre studieår
(tredje semester) særskilt ettersom vi av erfaring vet at en stor del av frafallet skjer
fra første til andre studieår.

For grunnskolelærerutdanningen skjer omtrent halvparten av frafallet fra første til
andre studieår. For lektorprogrammene ser vi at frafallet fra første til andre år noe
mindre, men med litt større frafall senere i studiet.
På grunnskolelærerutdanningene ser vi økt frafall for kullene som startet 2013 og
2014 sammenlignet med 2012, og dette gjelder både på andel fullført på normert
tid og andel aktive andre år. Deretter ser vi en jevn forbedring når det gjelder andel
aktive andre år, med en markant forbedring for 2017-kullet (første kull på 5-årig
master). På lektorprogrammene er andel aktive andre år stabilt for kullene som
startet 2012–2016, med en forbedring for 2017-kullet.
Når det gjelder andel fullførte på normert tid er det enda for tidlig å si noe omutviklingstrekk som følge av omlegging til femårig master for grunnskolelærer-utdanningene. For de øvrige utdanningene ligger andelen som fullfører på normert tid
under 60 % for alle utdanningstypene. Vi vil jobbe for å øke denne andelen og styrkemåloppnåelsen for denne indikatoren.
FoU-prosjekter knyttet til universitetsskoleneNår det gjelder antall FoU-prosjekter knyttet til universitetsskolene er arbeidet
i rute, vi har tre stipendiater på NTNU, vi jobber med å utvikle nasjonale og
internasjonale samarbeidsarenaer og vi jobber med å stimulere ytterligere tilutvikling av FoU-prosjekter på alle nivåer. Det er etablert 43 ulike FoU-prosjekteri tilknytning til universitetsskolene. I tabellen under er prosjektene fordelt etter
størrelse/kompleksitet.

ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

Fra øverst venstre: Huseby barneskole,
Charlottenlund ungdomsskole og
Charlottenlund videregående skole.

25

Flere av prosjektene er videreført fra 2017. Flere av disse prosjektene utvikler fokus
fra utvikling til forskning. Flere av prosjektene har publisert, eller er i ferd med å
publisere både i fag- og vitenskapelige journaler. Mange har presentert prosjektene
sine på lokale, nasjonale og internasjonale arenaer (nettverk, konferanser).
I tillegg til tre ph.d.-er ansatt på NTNU er det er én offentlig ph.d. i alle
universitetsskolene. Den første stipendiaten skal etter planen disputere i 2019.
Det utvikles stadig flere relasjoner og tettere nettverk mellom fagmiljøer på NTNU
og universitetsskolene, og måloppnåelsen for denne indikatoren vurderes som god.
En ny 10-årig rammeavtale mellom Trøndelag fylkeskommune, Trondheim kommune
og NTNU om samarbeid om universitetsskolene ble underskrevet 14. januar i år.
Inkludering av disiplinfaglige fagmiljøer i lærerutdanningen
Nasjonale forskrifter om rammeplan for grunnskolelærerutdanning (GLU) legger
vekt på at undervisningsfag og fagdidaktikk skal være integrert. Grunnskolelærerutdanningen ved NTNU er derfor organisert slik at det innenfor samme enhet og ansatt
finnes kompetanse som dekker både fagdidaktikk og disiplinfag/undervisningsfag.
Forskrift om rammeplan for de øvrige lærerutdanningene har en annen vektlegging.
Fagdidaktikk inngår i disse utdanningene i profesjonsfaget sammen med
pedagogikk og tilbys av Institutt for lærerutdanning (ILU). Disiplinfaget tilbys av
disiplinfagmiljø. ILU har med bakgrunn i ulike rammeplanlogikker både disiplinfaglig
og profesjonsfaglig kompetanse. Til tross for dette er det likevel en ambisjon om å
styrke samarbeidet med disiplinfaglige miljøer i lærerutdanningene. Status pr dato:• Det humanistiske fakultet (HF), Fakultet for samfunns- og utdanningsvitenskap(SU), Fakultet for informasjonsteknologi og elektroteknikk (IE) og Fakultet for
naturvitenskap (NV) utgjør de disiplinfaglige miljøene i lektorutdanningene 8–13,
og de rekrutterer stadig bedre. Det skal igangsettes et utviklingsarbeid knyttet til
bedre integrasjon mellom de ulike komponentene i lektorutdanningene.
• Det er etablert samarbeid om fremmedspråktilbudet i praktisk-pedagogisk
utdanning (PPU) og GLU 5–10 mellom Institutt for språk og litteratur (ISL) og ILU.
Fremmedspråk i GLU 5–10 er et nytt tilbud fra neste studieår, der utvikleren er
tilsatt på ISL.
• I forbindelse med opprettelse av 5-årig GLU høsten 2016 ble det inngått en rekke
samarbeidsavtaler, eksempelvis mellom ILU og HF om KRLE og musikk. Avtalene
omfatter intensjoner om samarbeid når det gjelder undervisning og veiledning av
fordypnings- og masteroppgaver.
• Det er utviklet et felles områdeemne for alle lærerutdanninger ved NTNU (lektor,
GLU, PPU og yrkesfag) der humanioras eksistensielle perspektiver på verdier,menneske og samfunn inngår i tematikk knyttet til emnet.
• HF og SU reviderer samarbeidsavtalen om PPU for studenter i utøvende musikk(Musikkonservatoriet) våren 201926

ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

Oppfølging av prioriterte områder i regjeringens strategi for kvalitet og samarbeid ilærerutdanningen; Lærerutdanning 2025.
Når det gjelder dette oppfølgingspunktet vil vi trekke fram følgende momenter:• Samarbeid mellom lærerutdanning og skoler og skoleeiere:«Universitetsskoleprosjektet» er gått over til en tiårig avtale om universitetsskolesamarbeid mellom tre skoler og NTNU. Det er en fåskolemodell som fortsetter,men med åpning for å øke antall skoler til opp mot seks. Avtalen fornyer og styrker
samarbeidet mellom teori- og praksisfelt med praksisnær og praksisrelevant
forskning som resultat. FoU-arbeidet skal utvikle kunnskapsbaserte og
koordinerte praksiser i skole og lærerutdanning. Vi har seks ph.d.-kandidaterog fire forsknings- og utviklingsledere (delte stillinger) innenfor
Universitetskoleprosjektet.
I tillegg er det er i dag en lang rekke og økende antall forsknings- og
innovasjons-prosjekter med andre skoler enn universitetsskolene, og
gode samarbeidsarenaer med skoleeiere. Etableringen av Desentralisert
kompetansemodell har bidratt til forsterket organisatorisk samarbeid.
• Sterkere forskningsbasering:
Institutt for lærerutdanning har økt antall rekrutteringsstillinger med 150 %de siste to år og har i tillegg gitt kvalifiseringsstipend internt. Forskningener nå systematisk organisert i forskningsgrupper som har gitt økt kraft i
forskningsaktiviteten.
• Generelt kvalitetsarbeid:
Det arbeides med å oppdatere alle avtaler med praksisinstitusjoner og felles
veilederopplæring. Denne skal sikre at alle praksislærere/veiledere får relevant og
nødvendig opplæring som bidrar til å styrke kvaliteten i praksisopplæringen.
Eksterne representanter i styrer, råd og utvalg skal være kontaktpunkter som
bidrar til at våre studieprogrammer er relevante og framtidsrettede, og til
kompetanse-utveksling med skoleverket. Eksterne representanter skal bidra
aktivt til helhetlig utvikling av studieprogramporteføljen gjennom deltakelse i
programevalueringer og studieprogramråd.
I profesjonsutdanningene arbeides det med utvikling av tverrprofesjonell
kompetanse, samt styrket samhandling med aktuelle samarbeidspartnerelærerkandidater vil møte i arbeidslivet.
Virksomhetsmål 3
VI SKAL FORBEDRE, STANDARDISERE OG DIGITALISEREUTVALGTE ARBEIDSPROSESSERStrategisk styring av forbedrings- og digitaliseringsarbeidet
Diskusjoner og tiltak rundt prosessforbedring og digitalisering har vært nærtknyttet til tjenesteutvikling og organisasjonens omstillingsevne. NTNU hararbeidet videre med systematisk forbedring av tre utvalgte gjennomgående
prosesser i 2018 (studieplan, rekruttering og PBO). Det har også vært gjennomførtopplæringstiltak og veiledning til ledere og fagområdeansvarlige som har ledet
egne forbedringstiltak på sine områder. Endringsledelse og omstilling knyttet
til digitalisering har vært et viktig tema på lederutviklingsarenaer, blant annet
på fakultetsvise lederopplæringsdager høsten 2018. I tillegg til å styrke lederes
kompetanse i digitalisering og endring, har NTNU også arbeidet for å styrke deres
muligheter til å ta i bruk virkemidler knyttet til intern mobilitet, kompetanseutvikling,
kommunikasjon og involvering.

NTNU har styrket innsatsen påinternkommunikasjon og bruken av«Innsida» økte i 2018. Lett tilgang på
veiledninger og nettbaserte systemer
bidrar til å gjøre arbeidshverdagenmer effektiv for ansatte og studenter.
Omlag 1/3 av veiledningene er ogsåpublisert på engelsk. Innsida formidlerogså nyheter, gjerne med lenker til nye
dokumenter. Video er også tatt i bruktil informasjon og opplæring.

ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

27

ILLUSTRASJON: UTKLIPP FRA YOUTUBEVIDEO OM HVA DIGITALISERINGSPROGRAMMET ER.

I 2018 ble det etablert et digitaliseringsprogram som samler og koordinerer alle
digitaliseringstiltak ved NTNU. Formålet med programorganiseringen er å øke
tilfanget av, og fremdriften i, NTNUs digitaliseringsarbeid. Programmets visjon er at«NTNU skal være ledende på fremtidsrettede digitale tjenester». Digitaliseringsprogrammet besto ved utgangen av 2018 av 26 prosjekter. Det er parallelt arbeidet med
utvikling av en politikk for digitalisering og prosessforbedring. Politikken ble vedtattpå nyåret i 2019, og skal følges opp med operative planer der digitaliseringstiltakene
i enda større grad knyttes til de strategiske målene til NTNU.
Digitalisering på utdanningsområdet
I 2018 har det vært stor aktivitet knyttet til utdanningsområdet. Fokuset har vært påå øke kvaliteten på vurdering gjennom bruk av relevante digitale vurderingsformer,
standardisere og effektivisere NTNU sin vurderingsprosess og moderniserevurdering ved hjelp av digital teknologi.
Det største enkeltprosjektet og et symbol på NTNUs satsing på digitalisering av
vurdering, har vært åpningen av Norges største digitale eksamenshus. Innvielsenmarkerte slutten på et langt arbeid med å finne et egnet eksamenslokale for
NTNU i Trondheim. Faste lokaler som er tilrettelagt for eksamen gir bedre
kvalitet i eksamensgjennomføringen, og lokalene kan brukes utenfor de tidligere
eksamensperiodene slik at det blir lettere å gjennomføre vurderinger midt iterminene. I disse lokalene er det 1450 plasser, og samling av eksamener her gjør
at studenter og faglærere ikke trenger å forholde seg til mange midlertidige lokaler
i eksamensperiodene, samt at faste lokaler reduserer logistikken med transport og
rigging av møbler. De nye lokalene har vært helt avgjørende for å oppskalere andelen
digital eksamen ved NTNU og gjør at det nå er kapasitet til å gjennomføre digitalskriftlig eksamen for nær 1700 studenter samtidig i Trondheim.

Leder for studieadministrasjonen
Annikken Løe og Rektor Gunnar
Bovim ved NTNU ved åpningen av
Norges største eksamenslokale ioktober 2018.
FOTO: ARVE BREMSETH/NTNU

Et annet viktig prosjekt har vært forbedring av studieplanprosessen. Prosjektet skal
støtte arbeidsprosesser knyttet til utvikling, revisjon, ferdigstillelse og publisering
av en studieplan gjeldende for alle NTNUs studieprogram, samt kople dette arbeidet
til det systematiske kvalitetsarbeidet knyttet til emne- og programevalueringer.
Piloten startet høsten 2018. Høsten 2019 skal prosessverktøyet settes i drift
i alle fakultetene. Planen er at verktøyet skal være implementert for hele
studievirksomheten ved NTNU høsten 2020.
NTNU Drive består av ansatte som til daglig jobber med teknologi, pedagogikk,
endringsledelse og forskning på utdanningsområdet. I 2018 var NTNU Drive
involvert i ca. 10 utviklingsprosjekter hvor digitale tjenester brukes for å utvikle
undervisnings- og læringsprosesser. Ett nettkurs i digital kompetansehevningfor UH-ansatte ble ferdigutviklet, og det ble lansert et kurs i digital vurderingsom vil øke kompetansen på hvordan digitalisering kan utnyttes til varierte oglæringsfremmende vurderingsformer. Det er utviklet både infrastruktur og
pedagogisk støtte til undervisere som vil legge kurs og emner åpent på nett, som er
et viktig steg i internasjonalisering av undervisning ved NTNU.

Ved å gjøre ansatte selvhjulpne,
kan det være penger å spare.
NTNUs system for produksjon
av formidlingsmateriell ereksempel på dette. I 2018
hadde systemet 1842 brukere.
De produserte 4300 ferdige
produkter, noe som ellers villekostet om lag 7 mill kr å få laget
av et trykkeri.

28

Digitalisering på forskningsområdet
Å kunne tilby gode verktøy til forskning og forskningsstøtte har i 2018 blitt etviktig satsningsområde, og det har blitt iverksatt flere prosjekter som skal levere
løsninger de kommende årene. Første versjon av et godkjenningssystem forutgående forskningssøknader har blitt tatt i bruk på ett fakultet, og systemetåpnes for alle fakultet våren 2019. Det er startet prosjekter for å håndtere booking
av laboratorietjenester til forskning på tvers av fakultet og institutt, tilby sikker
lagring av forskningsdata og standardiserte rutiner og verktøy for oppfølging og
fremdriftsrapportering for doktorgradskandidater.

ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

Rekrutteringsprosessen
Forbedring av rekrutteringsprosessen til vitenskapelige stillinger har vært etprioritert utviklingsområde i 2018. Forbedringsarbeidet har hatt som målsettingå få ned gjennomløpstiden fra søknadsfrist til ansettelse, og samtidig forbedre
kvaliteten på prosessen. Gjennom en standardisert rekrutteringsprosess med godeplanleggingsverktøy og digitale hjelpemidler, kan man raskere få riktig person på
riktig sted inn i organisasjonen. Standardisert rekrutteringsprosess ble introdusert
til hele organisasjonen mot slutten av 2018, men implementering og viderearbeid med digitalisering av deler av prosessen vil fortsette i 2019. Standardisert
rekrutteringsprosess følges opp med opplæringsprogram for HR-medarbeidere foren mer profesjonell og enhetlig praksis på tvers av alle fakultetene.
Digital virksomhetsstyring (Plan, budsjett og oppfølgingsprosessen)
Plan-, budsjett og oppfølgingsprosessen (PBO) er en av hovedprosessene innenfor
virksomhetsstyring, og BEVISST er NTNUs verktøy for digital virksomhetsstyring.
I 2018 har vi gjort vesentlige endringer i selve prosessen, og blant annet etablert
nye møtearenaer, samt tydeliggjort leveranser og roller. BEVISST Innsikt (statistikk
og styringsinfo) har vært i drift en stund og gjennomgår for tiden en oppgradering.
I 2018 er det arbeidet mye med forbedring av datavarehuset som BEVISST
Innsikt er bygd oppå. BEVISST Plan er et helhetlig planleggingsverktøy med
simuleringsmuligheter. Verktøyet er under utvikling, og i 2018 ble modulene forfordeling av bevilgningsrammer og langsiktig bemanningsplan utviklet og pilotert.
Disse modulene innfases og tas i bruk fra våren 2019.
Digitalisering på administrasjonsområdet
2018 hadde stort fokus på digitalisering av administrative arbeidsprosesser, og
hadde flere store leveranser. NTNU Nettbutikk er i drift med et sett av funksjoner
og produkter, og videreutvikles i 2019. Robotteknologi er innført i utvalgte
arbeidsprosesser og har redusert arbeidspress og krevende manuelt arbeid
for flere virksomhetsområder. I tillegg er det tatt i bruk en løsning for støtte til
forskningsprosjekt og praksisplanlegging. Prosjektet «Økt digital kompetanse»som skal gi HR og alle ledere god digital støtte til å drive kompetanseutvikling av
den enkelte ansatte, har intensivert arbeidet. Den 15. oktober ble det arrangert
en «Digi-dag» som fokuserte spesielt på å øke den digitale kompetansen iorganisasjonen.

ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDENDIGIDAG
Mandag 15. oktober var det duket forhistoriens første Digidag ved NTNU.
Arrangementet skulle brette ut demange tiltakene som er i gang underparapalyen Digitaliseringsprogrammet
ved NTNU og gi inspirasjon til økt
digital kompetanse til den enkelte. For
mange ble det en øyeåpner om at det
skjer mye digitalisering på NTNU.
Bildet viser Ane Sunniva Tvete på standfor nettbutikken som skal gi studenter,
ansatte og eksterne kunder mulighetentil å kjøpe og bestille varer og tjenester
mer effektivt og brukervennlig.
FOTO: ARVE BREMSETH

29

3.3 Nasjonal premissleverandør
NTNUS
VIRKSOMHETSMÅL
FOR 2018:

4. Vi skal utvikle profil, helhet og sammenheng
i studieprogrammene gjennom å fornye ogtydeliggjøre læringsutbyttebeskrivelsene.
5. Vi skal øke vår relevans og videreutvikle vårtsamarbeid med arbeidslivet.
6. Vi skal synliggjøre og øke nyskapingsaktiviteten
med utspring fra klynger og sentre.
7. Vi skal planlegge en fremtidsrettet, samlet
campus som kan bli modell for fremtidige
offentlige utbygginger i Norge.
8. Vi skal skape fleksible arealer som er tilpasset
nye læringsformer på alle campus.

STØTTERSEKTORMÅL
1 OG 2:

1. Høy kvalitet i utdanning og forskning
2. God tilgang til utdanning

Hovedprioriteringen favner NTNUs nasjonale og regionale samfunnsoppdrag.
Vi ønsker å være Norges mest attraktive universitet, og en foretrukken
samarbeidspartner og arbeidsgiver. Som nasjonal kunnskapsleverandør
skal vi utdanne kandidater med høy og relevant kompetanse. Vår profil som
profesjonsuniversitet er styrket gjennom fusjonen. For å realisere våre ambisjoner
kreves det et tett og systematisk samarbeid med samfunns- og arbeidslivet.
Siden 2001 har første klasse arkitektur
ved NTNU startet den femårige
masteren med et virkelighetsnært
byggeprosjekt som skal forberede
studentene på arbeidslivet.
I 2018 fikk studentene mulighettil å vise fram prosjektet på en ny
måte. Plenen utenfor IT-bygget på
Gløshaugen, som vanligvis står tom,ble stedet hvor arkitektstudentenes
hadde sitt første byggeprosjekt. 17
forskjellige konstruksjoner ble satt
opp, men det ble ikke kun laget for
observasjon. Studentene fikk i oppgave
å lage «et uformelt møterom» ogmålet var at det skulle brukes av alle
studentene på Gløshaugen.
Vincent Rabben (22) og Guro Reinaas(24) er begge enige om at man får
verdifull erfaring som student ved å
gjøre praktiske oppgaver.

Virksomhetsmål 4
VI SKAL UTVIKLE PROFIL, HELHET OG SAMMENHENG I STUDIEPROGRAMMENE
GJENNOM Å FORNYE OG TYDELIGGJØRE LÆRINGSUTBYTTEBESKRIVELSENE
Arbeidet med å fornye og tydeliggjøre læringsutbyttebeskrivelsene er tett knyttet
til NTNU sitt mål om samordning og effektivisering av studieporteføljen. Gjennom
arbeid med å fornye læringsutbyttebeskrivelsene for studieprogrammene vil vi
utvikle profilen i studietilbudet. Våre studenter skal møte arbeidslivsrelevante
problemstillinger gjennom studiet og være attraktive medarbeidere for omstilling og
utvikling i eksisterende og nytt arbeidsliv.
Utfordringer og muligheter ved utforming av læringsutbyttebeskrivelser er tatt opp
og diskutert i utdanningsutvalg, i dialogmøter med fakultetene, i forvaltningsutvalg
mm. Det legges vekt på nivellering overfor Nasjonalt kvalifikasjonsrammeverk, samt
betydningen av at læringsutbyttebeskrivelsene tydeliggjør det fagspesifikke ved
studieprogrammene. Læringsutbyttebeskrivelsene må vise godt samsvar mellomlæringsutbytte, undervisnings- og læringsaktiviteter og vurderingsform både for
emner og studieprogram. Som en konsekvens av den nye studietilsynsforskriften har
fagmiljøene gått gjennom alle studietilbud for å sikre og dokumentere at tilbudene
oppfyller de nye kravene til akkreditering. Arbeidet med å fornye og tydeliggjørelæringsutbyttebeskrivelsene har blitt gjennomført i sammenheng med dette.

FOTO: ANNIKEN SYVERSTEN

30ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

Det digitale verktøyet for standardisering og digitalisering av prosessene forstudieportefølje-, studieplan- og kvalitetsarbeidet vil også støtte godt opp omlæringsutbyttearbeidet.
I 2018 har det vært fokus på informasjon, utvikling av en database med læringsutbyttebeskrivelser, samt arbeid med opplæring og utvikling av en felles kvalitetskultur.
Virksomhetsmål 5
VI SKAL ØKE VÅR RELEVANS OG VIDEREUTVIKLEVÅRT SAMARBEID MED ARBEIDSLIVETNTNU har et utstrakt samarbeid med arbeidslivet både gjennom utdanning,forskning og nyskapingsaktivitetene. Gjennom tverrfaglig samarbeid løftes og
intensiveres forskning, utdanning og innovasjon med særlig høy samfunnsrelevans.
Våre tematiske satsingsområder (TSO) bidrar til å løse store, komplekse utfordringer.
De fire tematiske satsingene (Havrom, Energi, Helse og Bærekraft) har nå vært idrift i fire år. Høsten 2018 ble det derfor gjennomført en enkel, intern vurdering av
virkemidlet. Områdene leverte inn en selvevaluering som ble diskutert av Rektoratet
og dekanene. Det ble konkludert med at dagens fire TSO’er er en suksess og at man
anbefaler å sette i gang andre fireårsperiode uten store strukturelle endringer.
Mange av våre studieprogram har emner som inkluderer samarbeid med eksterne
aktører, enten gjennom prosjektarbeid, hospitering eller som leverandør til tema
for bachelor- og masteroppgave. (Se også utdypende rapportering under nestevirksomhetsmål, «Bachelor- og masteroppgaver i samarbeid med eksterne».)Studieprogramråd skal ha ekstern representasjon eller sørge for innspill fra
eksterne aktører. Allerede fra studiestart har flere studieprogram arbeidet
systematisk med å tydeliggjøre relevansen gjennom nye undervisningsformer som
integrerer teori og praksis, og gjennom kontakt med eksterne samarbeidspartnere.
Arbeidslivserfaring integrert i utdanningsløpet har også vært hovedfokus for
NTNUs Råd for samarbeid for næringslivet i 2018. Basert på innspill fra rådene,
er det igangsatt et kartleggingsprosjekt for å få en samlet status over ulike typer
samarbeid som utføres som en del av utdanningsløpet ved NTNU. Videre er det løftet
fram ulike tema som arbeidslivet ønsker et samarbeid med NTNU om.

NTNUs forskere når mange
med dagsaktuell forskning via
flere podcaster, som både er
produsert ved NTNU og av andre
aktører. Forskerpodden belyser
samfunnsspørsmål, NOKUT-podden
gir innblikk i undervisningshverdagenog god praksis i høyere utdanning,
CERG-podcasten tar for seg treningog hjerte- og livsstilsrelatertesykdommer, i EnerSikt snakker ansatte
ved forskningssenteret Censes om
flere sider ved fornybar energi og
miljøteknologi, Lørn.tech er en av
Norges mest populære podcastserierog handler om teknologi, Diagnose tarlytteren med på sykehus der behandlere,pasienter og forskere gir kunnskap
og historier, Engage-cast ved Engage,
senter for fremragende utdanning, tar
et dykk i studententreprenørskap og
ser på innovasjon i teknologihovedstaden Trondheim.

I 2018 lanserte NTNU en ny satsing som innebærer en dobling av omfanget av
vår etter- og videreutdanning i løpet av tre år. Ambisjonen er at antall voksne iarbeid som tar videreutdanning som gir studiepoeng ved universitetet skal øke
fra vel 8300 i 2017 til om lag 20.000 i 2020. To interne utvalg utredet mulighetenefor å utvikle tilbud som møter omstillingsbehovet innen digitalisering i utvalgtedeler av arbeidslivet, etablering av et Oslo-kontor, samt at vi har gjennomgått
rammebetingelser og administrative rutiner på feltet for å se hvordan vi kan
organisere arbeidet med vårt etter- og videreutdannings-tilbud mest mulig
hensiktsmessig.
EVU og samarbeid med arbeidslivet forventes å gi viktige tilleggs-gevinster i form av
for eksempel studentoppgaver og forskningsoppdrag.
NTNU har økt pågang fra privat og offentlig sektor som ønsker tettere samarbeid
med fagmiljøene. Eksempler på gode modeller som strukturerer samarbeidet
mellom NTNU og offentlig sektor, er samarbeid med Trondheim kommune er nedfelt
i avtale om TRD3.0, universitetskommunen og strategisk samarbeidsavtale med
NAV-direktorat som ble signert i 2018. Forpliktende avtaler om prosjektsamarbeid er
på plass med flere kommuner, blant annet med Bærum kommune og kommuner og
regioner i tilknytning til campusene Ålesund og Gjøvik. Statens Vegvesen og NTNU
signerte i 2018 en omfattende samarbeidsavtale basert på felles innsats for å utvikle
satsingsområder innen forskning, utdanning og innovasjon.

ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

NAV og NTNU går sammen for å styrke
arbeids- og velferdstjenestene i Norge
Rektor Gunnar Bovim og NAV-sjef
Sigrun Vågeng med kontrakten som
er starten på økt samarbeid om
omstilling og innovasjon mellom deto sektorene.
Målet er at samarbeidet bidrar tilbåde forskning og innovasjon på NAVs
tjenesteområder, og hever nivået på
utdanningen av NTNUs studenter.
FOTO: STEIN MORTENSHOLM/NTNU

31

Det jobbes langs flere akser med å videreutvikle NTNUs samarbeid med arbeidslivet.
NTNU deltar og er vert for i en rekke store sentra (SFI/FME/SFF/klynger) med brednæringslivsdeltagelse. I tillegg har NTNU i 2018 inngått en rekke samarbeidsavtaler
med næringsliv.
Forskningsrådets styre har vedtatt en ny utlysning av Sentre for forskningsdrevet
innovasjon (SFI) i 2019. SFI er et viktig virkemiddel for NTNU og vi bruker derfor
mye tid på kvalitetssikring av søknader for å optimalisere mulighetene til suksess.
Våre fagmiljø har jobbet med etablering av sterke konsortier og utviklet søknader ihele 2018. Vi samarbeider tett med Sintef på ledernivå og har jevnlige dialoger med
utveksling av informasjon.
Som en del av arbeidet med Campusprosjektets planprogram er det gjennomført
en mulighetsstudie for utvikling av NTNU gjennom strategisk samarbeid
innen utdanning, forskning, formidling og nyskaping. En egen delrapport om«Lokalisering av NTNUs faglige samarbeidspartnere på campus Gløshaugen» ble
laget i 2018. Tverrfaglig samarbeid og samhandling med arbeidslivet er sentralt i
campusarbeidet.
UTDRAG, AVTALETEKST:
Høy nyskapingsaktivitet er ett
av NTNUs særtrekk, og NTNU
vil arbeide for å videreutvikle
sin posisjon i sektoren og bidra
til å etablere standarder. NTNU
antar det er et uforløst potensial
for økt nyskapingsaktivitet, ogønsker økt innsikt i hvordan
nyskapingsaktiviteten foregår
i sentre og klynger, samt
bedre forståelse for hvordan
egenutviklet kunnskap tas
i bruk. Gjennom økt innsikt
i hvordan en kan måle og
dokumentere sammenhengen
mellom forskning og innovasjon,
kan man også utvikle gode
belønningssystemer og
virkemidler, samt identifiserenye muligheter og iverksettenye tiltak for på sikt å øke
nyskapingsaktiviteten i hele
fagbredden.
Måloppnåelsen vurderes
gjennom gjennomføring av
konkrete aktiviteter, samtmåling på nøkkeltall.

Virksomhetsmål 6
VI SKAL SYNLIGGJØRE OG ØKE NYSKAPINGSAKTIVITETENMED UTSPRING FRA KLYNGER OG SENTRE
Dette virksomhetsmålet inngår i utviklingsavtalen med KD. Det er ett år igjen til
utviklingsavtalen utløper, og for å gi et inntrykk av hvor vi står ved utgangen av 2018har vi valgt å inkludere en relativt utfyllende redegjørelse for status i arbeidet.
Etablering av kunnskapsgrunnlag
Det er satt i gang en kunnskapskartlegging («best practice») av hva som skaper
innovasjon i sammenhengen utdanning, FoU og innovasjon. Det vil være en
oppsummering av publisert vitenskapelig kunnskap om hva som fremmer
innovasjon fra universitetssektoren, hvordan universitetene bidrar til innovasjon
i eksisterende næringsliv og offentlig sektor, og for å få etablert ny virksomhet.
Kunnskapsoppsummeringen vil omhandle forhold som har innvirkning/impact
på innovasjon, og spesielt hvordan innovasjon foregår i sentra og klynger og hva
som fremmer innovasjon fra disse og hvordan innovasjon i samarbeid mellom
universitetet og eksterne aktører foregår; næringsliv og offentlige aktører.
Helhetlig indikatorsett
En egen arbeidsgruppe har arbeidet med prosjektet i samarbeid med flere forskere
ved NIFU som har bidratt med kunnskapsgrunnlag og faglig rådgivning. Tre
spørsmål er sentrale for i Indikatorprosjektet:• Hva er innovasjon og nyskaping?
• På hvilke måter bidrar universitetet til innovasjon og nyskaping?
• Hvordan kan disse bidragene kartlegges, måles og synliggjøres til bruk for ulikeformål både nasjonalt og internasjonalt
Foreløpig rapport oppsummerer funn og konklusjoner fra arbeidet. Selv om
hovedmålet har vært å komme fram til et konkret indikatorsett, har arbeidet ogsåhandlet om å avklare begreper og få oversikt over hva som måles og hvordan
indikatorer brukes i dag. Rapporten er derfor også et bidrag i diskusjonen om
muligheter og begrensninger med hensyn til måling og synliggjøring av bidrag til
innovasjon.
Det er utviklet et forslag til indikatorsett. Indikatorsettet har en hovedstruktur som
bygger på at universitetet bidrar til innovasjon gjennom alle sine kjerneoppgaver

32ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDENbåde med indirekte og direkte bidrag. I rapportens siste kapittel diskuteres ulike
aspekter knyttet til fremtidig implementering av indikatorsettet, og det anbefales
å igangsette en første pilot for NTNUs indikatorsett. Forslaget til første pilot forindikatorsett skal sendes ut på høringsrunde til fakultetene før endelig forslag til
indikatorer i piloten anbefales og implementering settes i 2019. Sluttrapporten er
planlagt overlevert KD i mars 2019.
Innovasjonskompetanse i ph.d.-utdanningen
NTNU har flere pilotprosjekter for innovasjonskompetanse i ph.d.-utdanningen, f.eks
Ocean School of Innovation og Helseinnovatørskolen. Begge disse pilotene har fåttgode tilbakemeldinger så langt. Basert på disse erfaringene og egenevalueringer
vil vi foreslå en enhetlig metode for å integrert innovasjonskompetanse inn i
ph.d.-utdanningene. Dette tiltaket inngår i arbeidet med å realisere utviklingsmålet
om å «innarbeide innovasjonskompetanse i utdanningen av våre kandidater» i
NTNUs Strategi 2018–2025.
Bachelor- og masteroppgaver i samarbeid med eksterne
NTNU har stort fokus på samarbeid med arbeidslivet gjennom utdanningsløpet.
Mye samhandling og spesifisering av BSc og MSc oppgaver baserer seg på etablertekontakter mellom professor og næringsliv som også gjerne er knyttet opp tillangsiktig prosjektsamarbeid. Tiltak er etablert for å øke denne samhandlingenog for at arbeidslivet lett skal komme i kontakt med NTNU og relevant fagmiljø
gjennom, NTNU BRIDGE. Videre er involvering gjennom studentoppgaver knyttet
til større sentra og klynger som SFI/SFF/FME-er og ved inngåelse av strategiskesamarbeidsavtaler, viktig. Økt fokus på dette vil inngå i arbeidet med å nå
utviklingsmålene i NTNUs strategi.

ET VIRTUELT LABORATORIUM SOM
SPARER TID OG PENGER
Tenk deg et virtuelt laboratorium som
kan gjøre fysiske tester overflødige
og som dramatisk reduserer tiden det
tar å teste en prototyp. En slik lab
er under utvikling i SFI CASA, som
drives av Structural Impact Laboratory(SIMLab). Førsteamanuensis David
Morin beskriver et verktøy som kan
gi enorme besparelser for industrien– både i tid og penger. «Tiden som
går fra du får en ny idé til den er fullt
ferdig testet kan fort reduseres fra tomåneder til 24 timer», sier Morin. En
bilprodusent, eller en underleverandør
som fysisk tester flere kostbare
prototyper daglig, kan dermed spareenorme summer på virtuell testing.
FOTO: SFI CASA/IV-FAK.

For å måle økning må det registreres hvilke oppgaver som er utført i samarbeid
med eksterne og/eller som en del av forskningsprosjekter. Det har vært vurdert
ulike metoder for å kunne gjennomføre en automatisert registering av bachelor- og
masteroppgaver. Det er jobbet med å finne den mest ressurseffektive metoden åregistrere oppgavesamarbeidet på, og få denne inkludert i allerede eksisterendearbeidsprosesser og styringssystem. System for å registrere samarbeidet mellom
student og ekstern virksomhet vil være på plass og i bruk innen påsken 2019 når det
gjelder masteroppgaver. Det betyr at NTNU i praksis vil registrere de som begynnerpå sine oppgaver etter sommeren 2019 i vårt styringssystem. Tilsvarende arbeid
gjøres for bacheloroppgavene (tentativt 2020).
Resultater fra NTNU Technology Transfer (TTO)
Det er foretatt en gjennomgang av hele økosystemet for nyskaping og innovasjon ved
NTNU i 2017/2018, der alle fasene i økosystemet ble evaluert. Målet er å få opp et
helhetlig økosystem som dekker alle fasene i nyskapings- og innovasjonsaktiviteteneog få etablert tydelige rolleavklaringer og rammer for satsingene.
Vinteren 2018 ble det foretatt en gjennomgang av TTO-funksjon og samspillet med
NTNUs egne fagmiljøer, og i 2019 ferdigstilles utredninger av mulige inkubatorog investeringsvirksomhet ved NTNU. Iverksetting av Strategisk program forkunnskapsbasert innovasjon (SKI-programmet) med 15 innovasjonsledere og
universitetskommuneprosjektet TRD 3.0 med 5 prosjektledere er en styrking
av innovasjonssatsingen ved NTNU og samarbeid med arbeidslivet som vil
medføre en økning av tilgangen på ideer til TTO, og etter hvert utvikle mer modne
forretningsideer. Videre er etableringen av NTNUs Innovasjonsstipend og arbeidet
med å øke de økonomiske rammene for NTNU Discovery, verktøy i arbeidet med åforbedre resultatene fra NTNU TTO. Videre er dette arbeidet sett i sammenheng med
NTNUs samspill med eksterne aktører og hvilke premisser dette gir for utvikling av
både eksisterende og nye campusarealer.

ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

33

Nyskapingsforumet er involvert i diskusjonene og arbeidet med ny tjenesteavtale
med TTO for 2019, som inkluderer 5 utviklingsområder i tillegg til forvaltning av IPR.
Det arbeides også med ny overordnet samarbeidsavtale. Summen av disse tiltakene
gir tydeligere rammer og fokus, bedre forankring ved fakultetene og en gjensidig
bedre rolleavklaring for alle ledd i NTNUs økosystem for nyskaping og innovasjon.
Effekten av arbeidet vil komme over tid.
BOA-omsetning fra andre finansieringskilder enn Forskningsrådet og EU
Arbeidet med både virksomhetsmål 5 og 6 forventes å gi økt BOA-omsetning, men
det er foreløpig for tidlig å se vesentlige effekter av arbeidet. Det vises til omtale av
denne styringsparameteren i kapittel 3.6.2.
UTDRAG, AVTALETEKST:Campusutvikling handler ikke
først og fremst om å bygge,
men om hvordan utviklingenav fysisk infrastruktur legger
til rette for at NTNU kan løse
sitt samfunnsoppdrag og
bidra til omstillingen som
Norge står overfor. NTNU
skal både utvikle og bruke
framtidsrettet kunnskap påegne campus i alle tre byer.
Utviklingsmålet handler om åfå en god start på campusutviklingsprosjektet, med rom
for en nyskapende planprosess
med piloter, eksperimenteringog følgeforskning. NTNU vil
stimulere fagmiljøene tilå bruke campusrelaterte
problemstillinger som casei undervisningen, og ønsker
forskning på ulike sider av
campusprosjektet.
Måloppnåelsen vurderes på
gjennomføring av konkrete
aktiviteter knyttet til leveranser.

Virksomhetsmål 7
VI SKAL PLANLEGGE EN FREMTIDSRETTET, SAMLET CAMPUS SOM
KAN BLI MODELL FOR FREMTIDIGE OFFENTLIGE UTBYGGINGER I NORGE
Dette virksomhetsmålet inngår i utviklingsavtalen med KD. Det er ett år igjen til
utviklingsavtalen utløper, og for å gi et inntrykk av hvor vi står ved utgangen av 2018har vi valgt å inkludere en relativt utfyllende redegjørelse for status i arbeidet.
Vi skal i de tre byene bygge campus som skal støtte opp under den omstillingen
Norge står overfor, og som skal bidra til å realisere visjonen «Kunnskap for en bedre
verden». Våre universitetscampus skal fremstå som attraktive og levende, der defysiske omgivelsene og infrastrukturen stimulerer og inspirerer til læring, forskning,
formidling og nyskaping på høyt nivå.
Faglig integrasjon
Etter fusjonen har det vært viktig for NTNU å samlokalisere de fagenhetene fra
fusjonspartnerne som naturlig hører sammen. Samlokaliseringsprosjektet haren relativt kortsiktig horisont og har til hensikt å samle fusjonerte fagmiljøer forå stimulere faglig integrasjon. Gjennom prosjektet samler vi lærerutdanningen
og ingeniør- og sivilingeniør-miljøene i Trondheim. Videre ser vi på hvordan vi kan
integrere fagmiljøene ytterligere gjennom campussamlingen. Intensjonen om åskape faglige klynger ved å samle relevante fagmiljø, har vært videreført av utvalget
som jobber med å anbefale hvilken faglig lokalisering som skal ligge til grunn for
campussamlingen.
Gjennom 2017 og 2018 har «Utvalg for faglig lokalisering» arbeidet med å utrede
ulike alternativer for lokalisering av den faglige virksomheten innenfor rammen til
prosjektet for campussamling. Utvalget leverte desember 2018 sin sluttrapport, hvor
de presenterer fire ulike alternativer for lokalisering. Rapporten er på høring i januar
2019. Samtidig som rapporten er på høring arbeides det med å kartlegge hvordan deulike alternativene kan løses innenfor rammene.
Også gjennom arbeidet med arealkonsepter i forbindelse med campussamling, har
NTNU har jobbet med faglig integrasjon. Økt tverrfaglighet og deling av kunnskap er
sentrale perspektiver i dette arbeidet. Dette vil videreutvikles fram mot realisering av
campussamling.
Antall pilotprosjekter
NTNU har kommet godt i gang med arbeidet knyttet til piloter og testing av ulike
nye undervisnings- og læringsmetoder, hvor arealer spiller en sentral rolle, jfr.
også virksomhetsmål 8 nedenfor. Det er stor interesse for læringsmiljø som legger
til rette for nye undervisningsformer, og mange ønsker å bidra i utviklingen og
testingen av nye arealer.
NTNU har i 2018 fullført arbeidet med prosjektet «fremtidens læringsareal» iÅlesund. En arbeidsgruppe bestående av studenter, ansattrepresentanter, rådgivere
innen eiendom og en interiørarkitekt har sammen omgjort mørke og begrensende34ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

arealer til noe helt nytt, hvor nye læringsformer, prosjektarbeid og digitallæringsstøtte står i fokus.
Det er i 2018 gjennomført evaluering av andre pilotprosjekter, blant annet R2,
Smia, Sandkassa. Det er stor pågang fra undervisere om å få lov til å benytte
pilotarealene til undervisning, noe som gir oss muligheter til å ha gode evalueringer.
Evalueringene gir oss svært nyttig informasjon i det videre arbeidet med
campusutvikling på NTNU.
Vi vil fremover også rette fokus mot å igangsette pilotprosjekter knyttet til
arbeidsplass-, knutepunkt-, og spesialarealkonseptene. Dette vil foregå parallelt og i
et iterativt samvirke med videreutvikling av arealkonseptene for læringsarena.
Arbeidsplasskonsepter
Vi har i 2018 avsluttet en viktig fase i arbeidet med kartlegging og konseptutvikling,og prosjektet har levert rapporten «Arealkonsept for campus NTNU».
Arealkonseptet beskriver hvilke behov som skal tilfredsstilles ved nybyggog ombygging, og en standard for hvordan disse skal løses både funksjonelt
og i forhold til arealdisponering. Arealkonseptet innebærer delkonsepter forarbeidsplass, læringsarealer og knutepunkt og vektlegger sammenhengen mellom
arealkategoriene, noe som er helt vesentlig for god funksjonalitet i formålsbygg.
Gjennom kunnskapsinnhenting ser vi at NTNU har svært stor bredde og variasjon
i arbeidsflyt og arbeidsformer mellom de ulike fagmiljøene. Dette gir behov for et
bredt utvalg av ulike arbeidsplasskonsept som svarer på de ulike funksjonskrav
innenfor den overordna arealrammen som er satt for arbeidsplass. Miksen av
konseptene vil bidra til effektive og bærekraftige bygg samtidig som det skal sørge
for god brukskvalitet for de ansatte.

VRLab NTNU er et nettverk av
innovative VR-laber som er unikt isitt slag og som knytter sammen
NTNU campuser i Trondhem, Gjøvik ogÅlesund. Prosjektet har vært drevet
fram av et ønske fra tverrfaglige
fagmiljøer ved det fusjonerte NTNU om
å jobbe sammen.
I lys av den pågående digitaletransformasjonen er det viktig for
NTNU å være i front i den teknologiske
utviklingen. Ved å investere i VR- og
RQI bidrar NTNU til å møte viktige
pedagogiske og samfunnsmessige
utfordringer.
NTNU.NO/LAERINGSAREALER/VRLAB

Dette gir oss et kunnskapsbasert og godt grunnlag for å arbeide videre med
arealkonseptene, og også gjennomføre pilotprosjekter knyttet til arbeidsplass-,
knutepunkt-, og spesialarealkonseptene. Dette arbeidet vil settes i gang iløpet av 2019.
Antall igangsatte forskningsprosjekter
NTNU har flere pågående, avsluttede og planlagte forskningsprosjekter med
tilknytning til campusutvikling. Antallet er imidlertid ikke på det nivået som ønskes,
og arbeidet intensiveres i 2019 gjennom å koordinere og øke prosjektporteføljen.
Uavhengighet og integritet er sentrale perspektiver for forskning også innenfor dissetema. NTNUs målsetning er å øke antall publikasjoner signifikant på tema relatert til
campusutvikling.
Av dagens prosjekter er det flere som relaterer seg til miljø og spesielt energibruk.
Trondheim kommune med NTNU som prosjektleder ble sammen med 6 andre
europeiske byer valgt ut til å være en del av prosjektet CityXChange. NTNU vil væreprosjektleder for hele prosjektet, og Trondheim blir fyrtårnby, noe som innebærer
at man skal jobbe mot løsninger som sikrer at byen generer mer energi enn den
bruker. Dette blir relevant for utbyggingen av campus, og det kan skape løsninger
som kan benyttes i fremtidige bygg i Norge.
Vi er også knyttet opp mot forskningsprosjekter som omhandler digitalelæringsarealer og hvilken innflytelse fysiske omgivelser har på motivasjon oglæring. Resultatene er nyttig å ha med seg i arbeidet videre med arealkonseptene og
energisystem, slik at man sikrer at arealene blir et positivt virkemiddel for NTNUs
ansatte og studenter, som igjen kan bidra til å nå NTNUs mål om kunnskap for en
bedre verden.
I tillegg til «ordinære» forskningsprosjektet er vi også involvert i nyskapings- og
utdanningsaktiviteter. Vi har blant annet søkt til ENOVA om konseptutredning forÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

35

innovative klimaløsninger i bygg, områder og energisystemer; «NTNU Campus
Trondheim som nullutslippscampus». Vi fikk ikke tilskudd idet realiseringen av
løsningen ligger for langt fram i tid. Campusutvikling har også, sammen med
eiendomsavdelingen og IT-avdelingen, innledet samarbeid med Telenor, for å se på
hvordan den nyeste teknologien kan bidra til smartere bygg som drives mer effektivt
samtidig som kostnadene reduseres.
Det er også flere masteroppgaver som i ulik grad omhandler Campusutvikling. I
tillegg er vi i dialog med potensielle doktorgradsstipendiater som ønsker å forske påCampusprosjektet på NTNU.
Virksomhetsmål 8
VI SKAL SKAPE FLEKSIBLE LÆRINGSAREALER
PÅ ALLE CAMPUS SOM ER TILPASSET NYE LÆRINGSFORMERNTNU gjennomførte i 2018 sju ombyggingsprosjekt hvor hovedformålet var å tilpasse
undervisnings- og studentarbeidsarealer til nye og mer studentaktive læringsformer.
I Hovedbygget i Ålesund er det tatt i bruk 600 kvm med fleksible læringsarealer som
benyttes både til undervisning og som studentarbeidsplasser.
På Dragvoll er eksisterende pilotprosjekt utvidet med tre nye læringsareal, samtidig
som det er gjennomført en møblering i «gata» for fleksible studentarbeidsplasser.

SANDKASSA PÅ DRAGVOLL

Interaktivitet og samarbeid.
Pilotprosjektet Sandkassa ligger pånivå 3 i bygg 7 på Dragvoll. Sandkassa
skal sammen med tilsvarende rom
Smia på Gløshaugen – undersøke
hvordan undervisningsrom kan
designes for mer variert undervisninghvor det veksles mer mellom
formidling og gruppearbeid. Å prøve ut
ny teknologi i form av feks. interaktive
skjermer og deling av skjermer harvært viktig. I Sandkassa har man ogsåtilgang til flere tilhørende grupperom,samt en videoopptaks-bås.
NTNU.NO/LAERINGSAREALER/SANDKASSA

36

På Gløshaugen er eksisterende læringsarealer i glassgårdene i Elektro møblert forå gi utvidet i kapasitet, primært for øvingsaktiviteter, samtidig som tre datasaler i
Gamle Elektro er bygget om til kombinerte undervisnings- og studentarbeidsplasser.
I Kjelhuset er to undervisningsrom bygget om til ett stort fleksibelt læringsarealfor å styrke kapasitet og egnethet, og tre undervisningsrom i Verkstedteknisk
laboratorium er oppgradert og utstyrt med teknologiske løsninger for mer
studentaktive læringsformer. I alt er mer enn 15 enkeltrom bygget om innenfor
prosjekter for studentaktive læringsarealer, med en investeringsramme på 20 mill.
kr. Ombyggingene har skjedd i nært samarbeid med fakultetene.
Erfaringene fra fjorårets ombygging av auditorium R2 i Realfagbygget viser at
løsningene er tatt godt imot av undervisningsmiljøet, samtidig som det er mye
benyttet som studentarbeidsplass utenfor kjernetiden for undervisningsaktivitet. Detpågår en evaluering av alle pilotene for å samle kunnskap og erfaringer som kan
videreføres i utbyggingen i Campusprosjektet ved NTNU.
NTNU etablerte i 2018 nye eksamenslokaler for gjennomføring av digital eksamen.
Utover dette realiserte NTNU også en rekke andre ombygginger av læringsareal
knyttet til samlokaliseringen av teknologistudenter på Gløshaugen. Erfaringerog løsninger fra pilotprosjektene for mer studentaktivt læringsmiljø er tatt i brukogså her. Samlet er det investert over 50 mill. kr i nye læringsareal på Gløshaugen
innenfor samlokaliseringsprosjektet.

ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

3.4 Sterke, internasjonalt orienterte fagmiljøer
NTNUS
VIRKSOMHETSMÅL
FOR 2018:

9. Vi skal bli en mer aktiv internasjonal aktør
gjennom å øke vår deltakelse i Horisont 2020,
Erasmus+ og EIT.
10. Vi skal styrke forskningskulturen og legge vektpå åpen tilgang til forskning.
11. Vi skal heve kvaliteten i forskningen og utvikle
flere fagmiljøer på høyt internasjonalt nivå.
12. Vi skal styrke den pedagogiske kompetansen
og utvikle et system for pedagogisk
merittering.

STØTTERSEKTORMÅL
1 OG 2:

1. Høy kvalitet i utdanning og forskning
2. Forskning og utdanning for velferd, verdiskaping
og omstilling

Denne hovedprioriteringen bygger opp under visjonen om å bli et internasjonalt
fremragende universitet som leverer «Kunnskap for en bedre verden». NTNU skalvære et internasjonalt orientert universitet som har høy kvalitet i all forskningog kunstnerisk virksomhet. Vi ønsker å ha flere fagmiljøer som hevder seg
verdenstoppen og forskning som setter tydelige spor etter seg. Vår utdanning skal
holde høy faglig og pedagogisk kvalitet, og vi har satt i verk flere tiltak for å styrke
undervisningskvaliteten gjennom satsingen NTNU Toppundervisning.
Virksomhetsmål 9
VI SKAL BLI EN MER AKTIV INTERNASJONAL AKTØR GJENNOMÅ ØKE VÅR DELTAKELSE I HORISONT 2020, ERASMUS+ OG EITSamarbeid med institusjoner i andre land er et virkemiddel for å heve kvaliteten ivår egen virksomhet. Internasjonalisering må være en integrert del av aktiviteten
ved alle NTNUs fagmiljøer – i studieprogrammer, i forskningsaktivitet og inyskapingsinitiativ. Våre fagmiljøer skal samarbeide med fremragende fagmiljøer
over hele verden og rekruttere studenter og ansatte derfra. Samarbeid innen det
europeiske utdannings-, forsknings- og innovasjonsområdet er en hovedprioritet for
NTNUs internasjonale samarbeid.
Internasjonal handlingsplan for perioden 2018–2021 har som en av prioriteringenedeltakelse i EUs rammeprogram for forskning og innovasjon Horisont 2020, og etter
hvert Horisont Europa. I handlingsplanen videreføres målet fra forrige periode om eninntekt fra Horisont 2020 på minst 1 milliard kroner. Målet ser ut til å være innenfor
rekkevidde. Per februar 2019 har NTNU en inntekt fra Horisont 2020 på 716 millioner
kroner fordelt på 135 prosjekter. NTNUs fagmiljøer adresserer alle de tre pilarene
i H2020, men har flest prosjekter og størst inntekt fra pilaren for fremragende
forskning. Bredden i NTNUs profil i Horisont 2020 er en styrke som reflekterer
NTNUs faglige profil og styrkeområder. Vi ser at tilslagsprosenten ikke går opp i
H2020 selv om inntektene har økt, og spesielt er det en utfordring når det gjelder
tilslag på ERC-prosjekter. NTNU har derfor utarbeidet en ERC-handlingsplan som
settes i verk i 2019.
NTNU har utmerket seg på nasjonalt nivå når det gjelder deltakelse i Erasmus+
programmet og fikk tildelt DIKUs pris for årets Erasmusinstitusjon 2018: «NTNU
viser en uovertruffen bredde når det gjelder deltakelse i Erasmus+-programmet.

ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

37

Universitetet deltar i alle de sentraliserte tiltakene, og har god deltakelse i europeiskog global mobilitet» lød juryens begrunnelse. NTNU var det eneste universitetet i
Norge med innvilgede prosjekter i alle prosjektkategorier i 2018, og fikk innvilget
Norges første Kunnskapsallianse. Dette er en av få ordninger der norske
institusjoner konkurrerer internasjonalt på utdanningskvalitet.
NTNU er partner i tre Knowledge and Innovation Communities (KICs), Raw
Materials, InnoEnergy og Climate. Fagmiljøer har deltatt i 40 EIT KIC prosjekter
med et totalbudsjett til NTNU på cirka NOK 20 millioner i perioden 2015–2019. I
disse prosjektene har NTNU 55 forskjellige partnere, hovedsakelig fra Norden.
44% av disse er bedrifter. Som partner i nettverkene er NTNU deltaker i Europas
største privat-offentlige partnerskap. Dette partnerskapet er finansiert av
Europakommisjonen for å bidra til å øke Europas konkurranseevne, bærekraftigøkonomisk vekst og sysselsetting ved å fremme samarbeid mellom bedrifter,
sivilsamfunnet og utdannings- og forskningsinstitusjoner. Innovasjon og
entreprenørskap i verdensklasse skal være resultat av dette samarbeidet.

DYKTIGE STUDENTER FIKK STIPENDTIL UTENLANDSOPPHOLD
5 nanoteknologistudenter fra NTNU
ble valgt ut av U.S.-Norway FulbrightFoundation for Educational Exchange.
De får støtte til ett års studier ved
et prestisjetungt universitet i USA.
De fem får støtte til å studere ved
henholdsvis Stanford, UC Berkely,
Harvard og MIT.
FOTO: PER HENNING/NTNUI NTNUs nye Internasjonale handlingsplan er ett av hovedmålene økt
studentutveksling. Målet er at minst 40 % av mastergradsstudentene og 20 % av
bachelorstudentene skal ha opphold ved lærested i utlandet med varighet på ett
eller to semester. Dette målet vil bli fulgt opp av ulike prosjekter rettet mot de ulikenivåene i organisasjonen, der studieprogrammene vil bli tillagt spesielt ansvar forå tilrettelegge for utveksling. En gjennomgang av utvekslingstallene viser at det er
store ulikheter mellom fakulteter og campuser. Dette er noe NTNU jobber med, og
utviklingen vil bli fulgt nøye fremover.
NTNU har omfattende støtteapparat og støtteordninger for EU-finansiert forskning.
Målsettingen er å dyktiggjøre fagmiljøene for deltakelse i rammeprogrammet
gjennom kapasitet og kompetanse. Fagmiljø som søker om deltakelse i Erasmus+
prosjekter har fra 2014 hatt tilbud om veiledning. Langvarig kompetansebygging på
H2020 og ERASMUS+ feltet har ført til gode resultater.
Delegasjonsreiser i 2018Både ledelse og fagmiljøer fra NTNU deltok i KDs delegasjon til Kina i april
2018. Fagområdene materialteknologi, fysikk, hav, helse, smarte byer, energi
og transport og infrastruktur var representert, og bidro i betydelig grad til det
faglige programmet. Delegasjonsbesøket var først og fremst viktig for å styrke
ledelsesmessige og faglige bånd til kinesiske samarbeidspartnere. Eksisterende
samarbeid med kinesiske institusjoner og fagmiljø var i hovedfokus under reisen, og
en rekke samarbeidsavtaler ble signert. Samtidig var det åpent for etablering av nye
samarbeid. Delegasjonsreisen følges opp i etterkant ved blant annet:• søknader til Horisont 2020 med kinesiske partnere, hvorav et stort nytt prosjekt påsmarte byer har fått finansiering• utlysing av felles doktorgradsprosjekter mellom NTNU og Shanghai Jiao Tong
University og Tsinghua University• en INTPART-søknader i samarbeid med Kina, hvorav tre er innvilget• etablering av NTNU Research and Innovation Centre i Jiangsu og utlysing av
ph.d.-stillinger under samarbeidet• søknad om og tildeling av to nye prosjekter med finansiering fra JPI Urban Europe
innenfor transport• etablering av et NTNU China Forum38ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN• utvikling av en avtale mellom NTNU og China Scholarship Council som skal
signeres våren 2019• utvikling av felles søknader med kinesiske partner for fellesutlysninger mellom
Forskningsrådet og MOST.
Prorektor Bjarne Foss ledet en delegasjonsreise til Ghana i mars, med hovedformål
å etablere NTNU Alumni Ghana. NTNU besøkte norsk næringsliv, hadde møter
med universiteter og hadde innlegg på Norway-Ghana Business & Investment
Forum. Ghana er landet i Afrika med flest tidligere studenter fra NTNU, nesten 600,
og har betydelig tilstedeværelse fra norsk næringsliv. Sammen med ghanesiske
partnere har NTNU prosjekter innen medisinsk teknologi, fornybar energi, biologi,
naturressursforvaltning og historiske fag.
I oktober var NTNU med på delegasjonsreisen til Ministeren for forskning- og høyere
utdanning til Sør-Afrika, der prorektor Toril A. Nagelhus Hernes og dekanene fra IV
og MH deltok. Tema for turen var helse, havrom og bærekraft. En rekke universiteter,
forskningsinstitutter og norsk næringsliv i Pretoria og Cape Town ble besøkt, og
NTNU hadde innlegg på seminarer om havrom, helse og bilateralt samarbeid.
NTNU var i India i oktober med en delegasjon ledet av rektor Gunnar
Bovim, med fagpersoner innen marin teknikk og vannkraft. Det ble holdt enrundebords-konferanse om vannkraft med næringsliv, myndigheter og næringsliv.
Samarbeidsavtaler ble signert mellom NTNU Indian Institute of Technology
Kharagpur, samt NTNU og Birla Institute of Technology and Science, Pilani. I tilegg
ble flere møter holdt med indiske universitet og den norske ambassaden, og NTNU
Alumni India og Bhutan ble etablert.

NTNU ALUMNI
I 2018 nyttet vi alumninettverketvårt i enda større grad til å åpnedører til samarbeid med arbeids- ognæringsliv og FoU internasjonalt. Vi
etablerte alumninettverk i Ghana,
India-Bhutan, Tyskland, Spania
og Frankrike. NTNUs alumner er
brobyggere for samarbeid inn mot
arbeids- og næringsliv og FoU i LMIC.
FOTO: COLOURBOX

Virksomhetsmål 10
VI SKAL STYRKE FORSKNINGSKULTUREN OG
LEGGE VEKT PÅ ÅPEN TILGANG TIL FORSKNING
2018 har vært preget av arbeidet med integrasjon i ny fakultets- og instituttstruktur.
Gjennom fusjonen fikk NTNU betydelig tilskudd av profesjonsmiljøer med andre
faglige tradisjoner, noe som gjør det utfordrende å skape en felles forskningskultur.
Vår faglige profil og sammensetning tilsier at denne kulturen må være mangfoldig.
Vi ser at instituttene arbeider målrettet med å øke omfanget av og kvaliteten iforskningen, inkludert styrking av forskningssvake miljøer gjennom kvalifisering og
nyrekruttering av medarbeidere.
Alle fakulteter arbeider strategisk og systematisk for å styrke fagmiljøene gjennom
ulike tiltak for å gi ansatte mer forskningstid, muligheter for kvalifisering til
doktorgrad eller opprykk, mentorordninger eller lignende. Systematisk arbeid med
karriere- og kompetanseutvikling får dessuten høyt fokus i NTNUs årsplan for2019. På sikt forventes dessuten arbeidet med studieporteføljen å frigjøre mer tid til
forskning for flere av våre ansatte.
I 2018 har vi drøftet hvordan vi skal styrke forskningen i bredden, på samme måtesom vi i flere år – med godt resultat – har satset på fremragende forskning og
bygging av verdensledende miljøer gjennom et sett av tiltak og virkemidler. I 2019vil vi sette forskningskultur på dagsordenen. Dette omfatter ikke bare kvalitet i
forskningsresultatene, men inkluderer også de sosiale og faglige omgivelsene iforskningsvirksomheten.
I 2018 har vi hatt mye oppmerksomhet på åpen tilgang til forskningsresultater.
Andelen publikasjoner i åpne kanaler (Gull Open Access) har økt fra 17 % i 2017 tilom lag 21 % i 2018, og andelen egenarkiverte publikasjoner er kommet opp i 49%. Dette er fortsatt langt unna målsettingen, men vi er på rett vei. Diskusjonen om
Plan S og implementeringen av denne har bidratt til å øke oppmerksomheten i heleÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDENCHAIN er et tverrfaglig
forskningssenter hvor målet er å
bedre folkehelsen i alle verdensdeler.
Et unikt samarbeid mellom NTNU,
Folkehelseinstituttet og UNICEF.
FOTO: KAI DRAGLAND

39

organisasjonen omkring åpen tilgang til forskning. Vi ser at det vil bli krevende å
oppfylle de strenge kravene på kort sikt, men også at denne prosessen vil stimulere
raskere overgang til en endret publiseringspraksis og mer åpenhetskultur.
NTNU har tatt fatt i implementeringen av egen politikk og handlingsplan for åpentilgang til forskningsdata (2017). Feltet har stor interesse i ledelsen og fagmiljøene.
NTNU deltar i nasjonale samarbeidsprosjekter og -fora for lagring og deling av
forskningsdata og har en Åpne data-gruppe som koordinerer arbeidet. Det erogså etablert en styringsgruppe for åpen vitenskap. I 2019 vil det bli arbeidet med
en oppdatert politikk og handlingsplan på feltet som omfatter både publisering,forskningsdata og innovasjon. Parallelt med NTNU sitt arbeid skjer det store og
raske endringer både nasjonalt og internasjonalt som vi må forholde oss til – foreksempel Plan S. I løpet av 2020 vil vi samle feltet under en felles NTNU-politikk foråpen vitenskap.
NTNU signerte DORA-erklæringen i januar 2018 og har publisert informasjon påvårt intranett og i møter med fagmiljøene. Prinsippene må følges opp i rutinerog praksis både lokal og sentralt, og vi gjennomgår blant annet veiledninger for
bedømmelseskomiteer med dette for øye.
UTDRAG, AVTALETEKST:
Med fusjonen har NTNU fått en
mer sammensatt organisasjon,
med ulike forskningstradisjoner
og kulturer. NTNU har sommål å ha flere fagmiljøer som
hevder seg i verdenstoppen
og forskning som settertydelige spor etter seg. I
utviklingsavtalen fokuserer
NTNU på to satsingsområder
som henger nøye sammen,
nemlig Horisont 2020 og
vitenskapelig publisering.
For å realisere ambisjonene
er det helt nødvendig å deltaog bidra i internasjonalt
forskningssamarbeid, Horisont2020 spesielt. En forutsetningfor å lykkes er at NTNU harinternasjonalt orientertefagmiljøer og forskere med
sterke vitenskapelige CV-er.
Derfor vektlegges arbeid med
vitenskapelig publisering med
høy kvalitet og internasjonalt
gjennomslag.
Måloppnåelsen vurderes
gjennom analyser av nøkkeltall.

Virksomhetsmål 11
VI SKAL HEVE KVALITETEN I FORSKNINGEN OG UTVIKLE
FLERE FAGMILJØER PÅ HØYT INTERNASJONALT NIVÅDette virksomhetsmålet inngår i utviklingsavtalen med KD. Det er ett år igjen til
utviklingsavtalen utløper, og for å gi et inntrykk av hvor vi står ved utgangen av 2018har vi valgt å inkludere en relativt utfyllende redegjørelse for status i arbeidet.
Videreutvikling av sterke fagmiljøer er fundamentet for vår virksomhet og helt
avgjørende for å realisere strategien. Dette har hatt høy oppmerksomhet istrategidiskusjonene i 2018, og vektlegges tungt i den innledende fasen av denne
strategiperioden.
NTNU Toppforskning er etablert for å støtte opp under målet om flere fagmiljøer
i forskningens elitedivisjon gjennom langsiktige kvalitetsfremmende virkemidler.
Gjennom tre av initiativene i Toppforsknings-programmet; Stjerneprogrammet,
Onsager Fellowship og International Chairs, arbeides det systematisk for å stimulere
til flere fagmiljøer på høyt internasjonalt nivå. I tillegg er arbeidet med en rekke tiltak
forankret i Internasjonal handlingsplan viktige for å realisere målene.
I sum forventes effektene av arbeidet å materialisere seg i form av flere
publikasjoner og økte BOA-inntekter. På nåværende tidspunkt kan det tyde på atarbeidet tar lenger tid enn ventet og at effektene av fusjonen kommer senere enn vi
forutså da utviklingsavtalen ble inngått.
Evaluering av Stjerneprogrammet
Stjerneprogrammet ble satt i gang i juni 2014 som et fireårig pilotprogram(2014–2018) for å gi noen av NTNUs mest lovende forskertalenter gode betingelser
for faglig utvikling slik at de kunne utvikle internasjonalt ledende forskerkarrierer.
En underliggende ambisjon var å få flere ERC Grants til NTNU, samt å øke
oppmerksomheten på betydningen av tilrettelegging for gode forskerkarrierer.
Stjerneprogrammet 1.0 ble evaluert høsten 2018. Evalueringskomiteens
hovedkonklusjon er at programmet har vært svært vellykket med hensyn til defleste målsettinger og forventninger som ble stilt til effektene og resultatene av
programmet. Komiteen har kommet med anbefalinger som kan bidra til å styrke og
forbedre programmet de kommende årene som i stor grad er samme innhold som
har vært gjeldene for pilotperioden 2014–2018.

40

ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

Tilleggsbevilgning, verdensledende miljøer
NTNU ble tildelt 15,8 millioner kroner over Statsbudsjettet 2014 – 2015 for å byggeverdensledende fagmiljøer. Dette er fra KDs side tenkt som en langsiktig investering.
Vi har i tillegg lagt inn betydelige ressurser fra egen ramme til å finansiere ulike
tiltak under paraplyen NTNU Toppforskning.
Rekruttering av internasjonale toppforskere har i perioden 2015–2018 skjedd på toulike nivå – rekruttering av yngre talentfulle forskere (Onsager Fellowship) og mer
erfarne seniorforskere (International Chairs).
Onsager Fellowship program – 20 personer er ansatt som førsteamanuensis på
innstegsvilkår knyttet til våre beste forskergrupper. Disse følges tett opp og forventes
å utvikle forskning på høyt internasjonalt nivå i tillegg til at de skal kvalifisere seg til
full professor i perioden.
International Chairs – NTNU har tre professorer knyttet til 2 av våre SFF-sentra
som International Chairs. En fjerde avtale ble signert på tampen av 2018, og
en kvinnelige professor starter ved et av våre SFF-sentra høsten 2019. Flere
forhandlinger om International Chairs er på gang. Vi har stor tro på virkemidlet
International Chairs, men erkjenner at det å motivere erfarne seniorforskere til å
flytte sin aktivitet til Trondheim er utfordrende. Utfordringene spenner fra å kunne
tilby konkurransedyktige lønnsbetingelser, startpakker og nødvendig infrastrukturtil å bidra til å skaffe jobb til en eventuell partner. Det er imidlertid viktig å ha en
frihetsgrad til å kunne gjennomføre rekrutteringsprosesser når gode kandidater erinnenfor rekkevidde.

NYE GJENNOMBRUDD FRA
MOSER-TEAMET I 2018.
Forskere ved Kavliinstiutt fornevrovitenskap har oppdaget etnettverk av hjerneceller som uttrykker
vår forståelse av tid innenfor
opplevelser og minner. Forskerne
tror funnet av tidssansen vil gjøre
det enklere å forstå sykdommer som
Alzheimer.
GRAFIKK: KOLBJØRN SKARPNES/NTNU
KOMM.AVD. & RITA ELMKVIST NILSEN/ KAVLIINSTITUTE FOR SYSTEMS NEUROSCIENCEFor å styrke det internasjonale nettverket er 12 sterke fagmiljøer støttet med enprofessor II stilling på International Chair nivå. Det er enklere å rekruttere meritterte
forskere til professor II stillinger enn til professorstillinger, og dette tiltaket vil øke
konkurransekraften i de tunge kvalitetsvirkemidlene nasjonalt og internasjonalt.
Som et siste tiltak mot å bygge verdensledende fagmiljøer, har vi inngått ensamarbeidsavtale med Equinor om finansiering av et nytt forskningsprogram
innenfor feltet Energy Transition. Vi har god tro på at programmet vil styrke NTNU
og Norges posisjon når det gjelder å utvikle fremtidens energisystem. Programmet
skal fokusere på excellence i forskning og utdanning i nært samarbeid med
internasjonale toppmiljø. Her har vi nå inngått tre professor II avtaler på international
chair nivå og er i prosess med å ansette 3–5 nye i løpet av 2019.
Vitenskapelig publisering
NTNU har i perioden arbeidet systematisk med både kvaliteten og volumet
av den vitenskapelige publiseringen. Et viktig utgangspunkt har vært vår
Publiseringspolitikk 2014–2020, som handler dels om dokumentasjon og
tilgjengeliggjøring av forskning, dels om den vitenskapelige publiseringens
betydning for å bygge gode forskerkarrierer, dels om publisering som ledd iinternasjonalisering. NTNU har lagt stor vekt på at politikken skal være kjent og
forstått i fagmiljøene. Dette ble ikke minst viktig da NTNU fusjonerte i 2016 og ble
tilført fagmiljøer med andre forsknings- og publiseringstradisjoner. Det å utvikle en
felles forskningskultur er imidlertid et langsiktig arbeid der resultatene må komme
etter hvert. I 2019 initierer rektor en prosess for å drøfte forskningskultur bredt iorganisasjonen.
Av flere årsaker er det krevende å beskrive status for vitenskapelig publisering
i den perioden utviklingsavtalen gjelder (vår 2017–vår 2020). Vi mangler data for
publiseringsåret 2018, og dermed har vi kun data for årene til og med 2017. Det er
først i 2021 vi kan si noe sikkert om disse indikatorene gjennom hele den fireårige
avtaleperioden. Fusjonen trådte i kraft i 2016 og ga organisasjonsendringer som
gjør det vanskelig å sammenligne med tidligere publiseringstall og -mønstre for åÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

41

spore utvikling over tid. Med disse forbeholdene gjengir vi resultatene på de valgte
indikatorene:
Fra 2016 til 2017 var det en beskjeden vekst i totalt antall publiseringspoeng, men
en liten nedgang i antall poeng på nivå 2. Det innebærer også at nivå 2-andelen sankfra 45,5 % til 43,3 % – stikk imot målsettingen. Til sammenligning var nivå 2-andelenpå 47,6 % i 2015, altså før fusjonen. Det er positivt at publiseringsaktiviteten har økt,men da hovedsakelig på nivå 1. Det er ulikheter fakultetene imellom med hensyn til
fordelingen mellom nivå 1 og 2.
Omfanget av internasjonal sampublisering er økende og lite påvirket av
fusjonen. Både antall publikasjoner med internasjonale medforfattere og antall
forfatterandeler fra NTNU vokste fra 2016 til 2017, mens den ‘internasjonale’
andelen av poengproduksjonen lå flatt.
Siteringstall er mindre robuste jo kortere periode de dekker og jo nærmere i tid dekommer, og derfor bør det ikke legges for stor vekt på dem. Like fullt har det vært enøkning på 1,3 prosentpoeng i vår andel av publikasjoner i verdens 10 % mest sitertekanaler fra 2016 til 2017. Når det gjelder de 1 % mest prestisjefylte kanalene er
andelen lav, som forventet. (Kilde: SciVal)
NTNU har mål om at egen-arkiveringsdelen skal være tilnærmet 100 %, men det ervi fortsatt langt unna. En grunn til spranget i 2017 var utvilsomt Forskningsrådets
krav om egenarkivering. Fremover vil trolig Plan S ha den samme virkningen som
stimulans til publisering med åpen tilgang.
Nøkkeltall for utviklingen i Horisont 2020
Vi har en positiv utvikling i forhold til uttelling i Horisont 2020. Fortsatt er store deler
av midlene i Horisont 2020 ikke delt ut. Vi ligger dermed godt an til å nå målet om eninntekt på 1 milliard kroner fra programmet. Antall søknader til Horisont 2020 økerfor hvert år, og har økt med over 60 søknader fra 2017 til 2018. Spesielt innen Marie
Skłodowska-Curie Actions (MSCA) er det en stor økning.
• Akkumulert omsetning i perioden: € 71 549 806,70• Antall prosjekter: 134 prosjekter per januar 2018
I følge statistikk fra NFR har NTNUs andel søknader evaluert over terskelverdi gåttopp i løpet av Horisont 2020. Dette tyder på at kvaliteten på søknadene går opp.
Totalt har 21 ERC-søknader gått videre til fase 2. Totalt søknadsantall per år er
relativt jevnt, men det er stor variasjon fra år til år hvor mange av søknadene som
går videre til fase 2. 4 stipender fra 2020. Dette nivået er vi ikke fornøyd med og
NTNU har derfor utarbeidet en ERC handlingsplan.
EUs forsknings og innovasjonsprogram H2020 deles inn i tre pilarer: 1) eksellense, 2)
samfunnsutfordringer og 3) industrielt lederskap. NTNUs deltakelsesprofil i Horisont2020 viser at NTNUs fagmiljø er relevante for alle de tre pilarene. Det er en god
og riktig profil for NTNU. Vi vektlegger deltakelse i tverrsektorielle og tverrfagligekonsortier i prosjekter som adresserer samfunnsutfordringer. Samtidig er deltakelsei programmene under pilaren for fremragende forskning svært viktig, og det er
denne NTNU henter mest penger fra.

42ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDENVirksomhetsmål 12
VI SKAL STYRKE DEN PEDAGOGISKE KOMPETANSEN OG UTVIKLE ET SYSTEM FOR
PEDAGOGISK MERITTERING
Dette virksomhetsmålet inngår i utviklingsavtalen med KD. Det er ett år igjen til
utviklingsavtalen utløper, og for å gi et inntrykk av hvor vi står ved utgangen av 2018har vi valgt å inkludere en relativt utfyllende redegjørelse for status i arbeidet.
Pedagogisk basiskompetanse
Prorektor for utdanning ga Fakultet for samfunns- og utdanningsvitenskap i
oppdrag å utvikle, pilotere og evaluere et nytt tilbud innen utdanningsfaglig
basiskompetanse ved NTNU til erstatning for dagens pedagogiske utviklingsprogram
for universitetslærere (PEDUP). Et arbeidsutvalg utviklet et nytt tilbud på 200 timer
fordelt over ett studieår. Tilbudet består av en generell felles basisdel, samt en
mulighet til fordypning enten gjennom to valgfrie moduler a 20 timer og et stortutviklingsprosjekt, eller gjennom fire valgbare moduler a 20 timer og et mindre
utviklingsprosjekt. Arbeidsutvalget presenterte sitt forslag i januar 2018, og
tilbudet er nå under pilotering ved Fakultet for arkitektur og design, Fakultet for
naturvitenskap og Fakultet for samfunns- og utdanningsvitenskap. Våren 2021 skal
det foreligge et fullskalatilbud til hele NTNU. Det legges stor vekt på kontinuerlig
involvering av fagmiljøer for å sikre at tilbudet som utvikles er relevant og forankret
på fakultetsnivå. Seksjon for universitetspedagogikk (Uniped) har det faglige
ansvaret for det nye tilbudet.
Gjennom pilotarbeidet har det vært utfordrende å finne personressurser i fagmiljøer
med ledig kapasitet til å bidra. Framdriften i pilotens første fase har ikke værthelt etter plan, men prosjektledelsen vurderer tiltak som sikrer tilgjengelighet på
nødvendige ressurspersoner i 2019. Oppstartsutfordringene vil derfor ikke påvirke
prosjektets videre fremdrift.

UTDRAG, AVTALETEKST:NTNU har ambisjon om
en markert styrking av
undervisningskvaliteten og
har satt i verk flere tiltak forå nå dette målet, herunderstyrking av den pedagogiske
kompetansen. For å lykkes med
dette vil NTNU arbeide langs
to akser: NTNU vil styrke denpedagogiske kompetansen
generelt, både for studentersom bidrar i undervisningen og
ansatte i ulike stillingsgrupper.
Samtidig vil NTNU utvikle
et system for pedagogisk
merittering. Dette arbeidet er
startet i samarbeid med UiTNorges arktiske universitet, med
et langsiktig mål om at dette
utvikles til et nasjonalt system.
Måloppnåelsen vurderes på
gjennomføring av konkrete
aktiviteter, samt måling på
nøkkeltall.

Det er utviklet en læringsutbyttebeskrivelse for det nye tilbudet. Beskrivelsen er
basert på nasjonalt rammeverk og retningslinjer, samt erfaringer og innsikt fra
pilotens første fase. Læringsutbyttebeskrivelsen vil videreutvikles og justeres etter
hvert som vi får nye innsikter og erfaring fra piloteringen av tilbudet.
Vi vurderer arbeidet med å utvikle læringsutbyttebeskrivelse og et tilhørende tilbud
om pedagogisk basiskompetanse til å være i rute.
Antall læringsassistenterLæringsassistenter er studenter som har fått 20–24 timer pedagogisk opplæring
i løpet av det første semesteret de bidrar i undervisningsaktivitet. Det er utviklet
en læringsassistentopplæring (LAOS) som benytter en blanding av campus- og
nettbaserte moduler, med ulike typer aktiviteter. Opplæringen blir gjennomført av
Uniped og av fagmiljøet læringsassistenten jobber for. Læringsassistentene skal
ikke pålegges selvstendige forelesninger, men har oppgaver relatert til veiledning,
gruppeledelse (herunder øvinger, kollokvier og seminarer) og evaluering. Tabellen
under viser hvordan antallet læringsassistenter har økt i avtaleperioden.

2017
Antall deltakere på læringsassistentopplæring (LAOS)

2018

Vår

Høst

Vår

Høst

209

328

357

504

Opplæringsprogrammet fungerer godt, fullføringsgraden for opplæringen har værtpå 90–95 %. Vi vurderer måloppnåelsen som god.

ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN43NTNUS FØRSTE MERITTERTEFØRSTELEKTOR
Wenche Waagen, førstelektor i
musikkdidaktikk, fikk diplom av rektor.
FOTO: THOR NIELSEN

Meritterte undervisere
Siden utviklingsavtalen ble inngått har vi gjennomført to runder med utlysning om
å bli merittert underviser. I desember 2017 ble de 9 første meritterte underviserne
utnevnt. I 2018 gjennomførte vi andre utlysningsperiode og tildelte 10 nye
ansatte status som merittert underviser. Disse to utlysningsrundene har værtgjennomført som piloter, rundene evalueres og erfaringene brukes til å videreutvikle
meritteringsordningen. Meritteringsordningen vil i 2019 gå over i en driftsfase medårlig utlysning.
Etter at det i første pilotrunde var forbeholdt førsteamanuensis og professor å søke,åpnet vi i andre runde også for søknader fra førstelektor og dosent. Vi fikk søkere
fra begge kategorier, og en førstelektor oppnådde status som merittert underviser.
Dette viser at kriteriene som er utviklet også er egnet til å vurdere søkere fra
disse stillingskategoriene. Ved første tildeling ble bare én kvinne merittert, ved
vurderingen i 2018 var det fem kvinner og fem menn som nådde opp.
Etter andre runde med merittering har alle campusbyer fått en merittert underviser.
Andel/antall fagmiljø med meritterte undervisere har hatt en positiv utvikling. Nå
som NTNU har fått en anselig gruppe med meritterte undervisere, vil arbeidet
med å utvikle en struktur rundt denne gruppe bli viktig. Målet blir å utnytte deres
kompetanse og status også på organisasjonsnivå, samtidig som det legges til rette
for at deres kompetanse også kan utvikles i fellesskap.
Arbeidet med utvikling av et system for pedagogisk merittering er utført inært samarbeid med UiT – Norges arktiske universitet. Vi har hatt gjensidig
representasjon i vurderingskomiteene, slik at vi har kunnet nivellere nivået
for hva som tilsvarer merittert nivå. Gjennom dette samarbeidet har vi høstet
erfaringer på tvers av to store institusjoner, som til sammen dekker nesten alleutdanningsområder. Andre utdanningsinstitusjoner har tatt kontakt og ønsker
informasjon om vår meritteringsordning og hvordan den fungerer, både faglig og
administrativt. Meritteringsordningen har også vært tema på Læringsfestivalen
de to siste årene, med stor interesse fra deltakerne. Vi ønsker å dele kunnskap og
erfaringer og bidra til at det på sikt kan utvikles en nasjonal meritteringsordning.
Meritteringsordningen er testet ut i to utlysningsrunder. Ordningen vil bli evaluert
før den i 2019 går over i ordinær drift med årlige utlysninger. Vi forventer derfor at
antallet ansatte med tildelt status som «merittert underviser» skal fortsette å øke,og at antall/andel fagmiljø med meritterte undervisere også vil øke.

44ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

3.5 Øvrige aktiviteter og resultater
NTNU TOPPUNDERVISNING
Denne satsingen består av flere tiltak som sammen skal styrke undervisnings-kompetansen og bidra til økt læringsutbytte hos studentene. Satsingen
omfatter arbeid med pedagogisk meritteringssystem, universitetsskoler,alternative vurderingsformer, IT i utdanning, samt arbeid med pedagogisk
støtte og kompetanseheving. I tillegg omfatter satsingen en portefølje med
utviklingsprosjekter, og etter en ny runde med utlysning av midler er det i 2018
til sammen 15 utviklingsprosjekter som har fått rektorstøtte gjennom NTNU
Toppundervisning. Prosjektene dekker et bredt spekter av problemstillinger knyttet
til utvikling av innovative lærings-, undervisnings- og vurderingsformer.
KUNSTNERISK VIRKSOMHETI 2018 vedtok NTNUs styre en ny, felles forskrift for de to gradene ph.d. og ph.d.
i kunstnerisk utviklingsarbeid i tråd med veiledende retningslinjer fra UHR. HFog AD-fakultetet har i fellesskap utarbeidet et tverrfakultært ph.d.-program ikunstnerisk utviklingsarbeid som rektor har godkjent. Programmet vil rekruttere
kandidater fra estetiske fag, kunst- og musikkfag. Fagmiljøene arbeider målrettet
med å utvikle kriterier for kvalitet i kunst og dokumentere denne, og jobber medå rekruttere stipendiater til programmet. Fremover ønsker fagmiljøene spesifikke
tiltak som kan løfte omfanget av aktivitet innen kunstnerisk virksomhet.

SALTO (StudentAktiv Læring
med To-campus Organisering)er et rektorstøttet pedagogisk
utviklingsprosjekt knyttet til NTNUs
Toppundervisning. Prosjektet drives
fra Institutt for musikk og ledes av
førsteamanuensis Sigurd Saue.

Kunstakademiet i Trondheim initierte og fikk i 2018 koordinatoransvaret for eteuropeisk COST-nettverk innen kunstnerisk og praksisbasert forskning. Detinternasjonale samarbeidet vil ha stor betydning for NTNUs nye ph.d.-program.
Musikkmiljøet ved NTNU gjør seg stadig bemerket, og i år vant en av vårenyutdannede bachelorstudenter på jazzlinja Spellemansprisen. Men også andre
viktige priser og stipender gikk til ansatte og studenter ved NTNU som: Radka
Toneffs minnepris, Kongsberg Jazzfestivals store musikkpris, Paul Okkenhaugprisen og vinner av komponistkonkurransen «USA international harp competition».
KUNNSKAPSFORMIDLINGNTNU driver forsker-, bruker- og allmennrettet formidling. Kunnskap formidles
gjennom utdanning, publisering av resultater, fremvisning av kunstneriske
verker, ivaretakelse og presentasjon av samlinger, deltakelse i utviklings- og
innovasjons-prosesser, patentering, rådgiving til myndigheter og gjennom
allmennrettet formidling. Kunnskap utviklet ved NTNU skal være synlig og
tilgjengelig for enkeltmennesker og samfunnet, og tilpasses ulike brukergrupper.
NTNU Vitenskapsmuseet har fått et utvidet formidlingsoppdrag for å lage utstillinger
og samarbeide med fagmiljøene om arrangement som formidler temaer fra
universitetets faglige aktivitet og visjon. I 2018 resulterte det i 30 utstillinger og
arrangementer med tverrfaglige tema.
Med bakgrunn i stengingen av Torvet i Trondheim, måtte det populære
Forskningstorget flyttes. Det ble besluttet å arrangere det på Kalvskinnet, og
samtidig overføre koordineringsansvaret for Forskningsdagene til Vitenskapsmuseet.
Under Forskningsdagenes tema «Livslang oppvekst» gjennomførte NTNU bådeForskningstorget, Researchers’ Night – ungdommens forskernatt, Forskerkveld
på Byscenen, Forsker Grand Prix og, for første gang, et seniorarrangement. Allearrangementene hadde bidrag fra flere av NTNUs fakulteter og institutter.

I sesongfinalen av NRK programserien«Latterlig smart» møtte stand-up
komikeren Anne-Kat Hærland,
NTNU-professor i arkeologi Axel
Christophersen for å lære om livet i
Trondheim i middelalderen. «Jeg vil
mye heller bli slått i hjel av baglereenn å bli kjedet i hjel av bloggere».
FOTO: ERLEND LÅNKE SOLBU, NRK

NTNUs forskere har i alle år vært aktive bidragsyter til NRKs programmer som
Schrödingers katt og Newton. I 2018 ble også flere arrangement i regi av NTNU
sendt på NRK Kunnskapskanalen. Showet «Forsker Grand Prix», forskersamtalen
om helse og oppvekst på «Forskerfredag» og to av de populærvitenskapeligeÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

45

foredragene på «NTNU Kveld», ble vist på Kunnskapskanalen. De mest sette
programmene nådde ut til 150 000 seere. Det inspirerer til fortsatt samarbeid og
videre satsing på levende bilder.
NTNU har videreført satsingen på formidling via Facebook av det som skjer på
NTNU. Her har Rektor gått i spissen, men målet er at flere skal ta i bruk enkel
teknologi til kunnskapsformidling og opplæringsformål. Høsten 2018 fikk over 80
ansatte opplæring i hvordan de selv ved hjelp av mobilen kan lage små filmer. Flere
fagmiljø har nå begynt å formidle dagsaktuell forskning via ulike podcaster produsert
av NTNU og andre aktører. Forskningssenteret CERG sin podcast tar for seg treningog hjerte- og livsstilsrelaterte sykdommer, i EnerSikt snakker ansatte på CENSES
om fornybar energi og miljøteknologi, og i Engage-cast ved Engage Senter for
fremragende utdanning, tar de opp studententreprenørskap og innovasjon.
OMDØMME
Hvordan NTNU framstår for omverden har betydning for universitetets omdømme ogmåloppnåelse. Det har betydning for rekruttering av dyktige ansatte og studenter,og for at NTNU skal være en attraktiv samarbeidspartner for arbeidsliv og
kunnskapsinstitusjoner nasjonalt og internasjonalt.

En av sakene som ble mest omtalt i
2018 både i norske og utenlandske
medier gjaldt en undersøkelse som
forskere ved NTNU på Gjøvik gjordepå oppdrag fra Dagens næringsliv.
Den viste at strømmetjenesten
Tidal sannsynligvis hadde
manipulert lyttertallene som førte
til store utbetalinger til de mest
kjente artistene på bekostning av
andre artister.
SKJERMBILDE FRA RETRIEVER

NTNUs profilerings- og rekrutteringskampanje «Challenge Everything» var mye
omtalt i 2018 og bidro til å styrke NTNUs omdømme i 2018 (Norfakta analysebyrå).
NTNU er det norske universitetet som får mest omtale i norske og utenlandske
medier. I 2018 var NTNU omtalt i 20 800 artikler og innslag i radio og TV i Norge, og
4500 artikler og innslag i utenlandske medier (Retriever). Fjorårets oppmerksomhet
om «falske nyheter» bekrefter viktigheten av at forskere kommer til orde og kan
bidra med kunnskap og fakta.
KAVLI-PRISEN 2018, ARRANGEMENT I TRONDHEIM
Fred Kavli har etablert tre priser på en million dollar hver innen fagfeltene
astrofysikk, nanovitenskap og nevrovitenskap. Prisene deles ut annethvert år i Oslo,i samarbeid med Det Norske Videnskaps-Akademi og Kunnskapsdepartementet.
Trondheim har hatt arrangement i tilknytning til utdelingen i Oslo siden oppstarten i2008 (hvert andre år). Den 6. september i 2018 holdt prisvinnerne fra nanovitenskap
og nevrovitenskap åpne foredrag, etterfulgt av fagspesifikke symposium (nano og
nevro). NTNU får på denne måten vist fram sine dyktige fagmiljø, og forsknings- og
utdanningsbyen Trondheim blir satt på kartet.
OVERFØRING AV NASJONALE SENTRA
Kunnskapsdepartementet overdro fra 2018 ansvaret for tre nasjonale sentra som
tidligere var organisert som 1.4.-4.-sentra til NTNU. Sentrene ble overført fra 1.
januar, med samme oppdrag og føringer som tidligere.
• Nasjonalt senter for realfagsrekruttering, med en bevilgning på 16,010 mill.kr erlagt til IE-fakultetet. Senteret skal bidra til økt rekruttering til MNT-utdanningene i
Norge for å sikre et konkurransedyktig, bærekraftig og likestilt samfunn.
• Nasjonalt senter for matematikk i opplæringen, med en bevilgning på 9,477 mill.
kr er lagt til SU-fakultetet, Institutt for lærerutdanning. Senteret skal bidra tiløkt kvalitet i matematikkopplæringen. Senteret skal bidra til økt motivasjon og
interesse for matematikk i barnehagen og skolen. Senteret skal videre bidra til å
styrke kompetansen i den grunnleggende ferdigheten regning.
• Nasjonalt senter for skriveopplæring og skriveforskning, med en bevilgning på
7,037 mill.kr er lagt til SU-fakultetet, Institutt for lærerutdanning. Senteret skalbidra til at barn, unge og voksne kan få en likeverdig og tilpasset opplæring av høy
kvalitet i et inkluderende fellesskap.

46ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDENSAMORDNING MED HELSEFORETAKENE
Samordningen mellom NTNU og helseforetakene er ytterligere forsterket i løpet
av 2018. Fra 1. april ble det tilsatt en felles direktør for forskning, innovasjon og
utdanning (FIU-direktør) ved universitetssykehuset St. Olavs hospital og Fakultet
for medisin og helsevitenskap. FIU-direktøren har som mandat å utvikle og styrke
samarbeidet i tråd med Husebekkutvalgets rapport og følge opp oppdraget om
samordning gitt fra begge sektordepartement for 2017.
I 2018 var det et hovedanliggende å etablere felles støttefunksjoner for klinisk
forskning i form av en samorganisert Clinical Trial Unit (CTU) ved det integrerte
universitetssykehuset. En felles CTU vil åpne 1. april 2019.
Det er også arbeidet med å utvikle en regional variant av såkalte Clinical Academic
Groups (CAG) etter modell fra Greater Copenhagen Health Science Partners(GCHSP). Det regionale Samarbeidsorganet ønsker å etablere tverrfaglige
samarbeidsgrupper som adresserer utfordringer i helsetjenestene i regionen. Målet
er at gruppene skal styrke kvalitet og samhandling innenfor ett bestemt område
eller tema, og gi raskere effekt av kunnskapsutvikling gjennom kompetansedeling,opplæring og formidling. Samtidig vil slike CAG tydeliggjøre tekniske og
administrative utfordringer i den faglige samhandlingen, som gir grunnlag forforbedring og samkjøring av rutiner og systemer. Første utlysning er planlagt i 2019.
Høsten 2018 startet NTNU opp en alternativ variant av medisinstudiet i samarbeid
med Helse Nord-Trøndelag, kalt NTNU LINK. Her får medisinstudenter mulighetentil å ta deler av utdanningen sin i tett tilknytning til de kliniske miljøene i Helse
Nord-Trøndelag. Hovedbasen for studentene er på Sykehuset Levanger, menogså Sykehuset Namsos, kommunehelsetjenesten i Nord-Trøndelag og HUNT
Forskningssenter er læringsarenaer.

NTNU LINK
Høsten 2019 etablerte MH-fakultetet
et desentralisert studieløp som et nytt
tilbud ved profesjonsstudiet i medisin.
Dette studieløpet har fått tilnavnet«NTNU Link». Det innebærer at inntil
16 studenter kan fra 3. studieår
gjennomføre resten av studiet sitt
utenfor universitetssykehuset, medøkt bidrag fra kommunehelsetjenestenog med fokus på kontinuitet. Med
kontinuitet menes her at fagene ikke
undervises blokkvis, men langsgående
integrert. Med kontinuitet menes ogsåat studentene kan følge pasienter
gjennom lengre sykdomsforløp og
at undervisere kan følge og støtte
studentenes utvikling over tid.
All undervisning i NTNU Link er
studentaktiviserende hvor studentene
må møte forberedt.
FOTO: BØRGE LILLEBO

OPPFØLGING AV FAGEVALUERINGER INNENSAMFUNNSVITENSKAP, ØKONOMI OG HUMANIORA
Forskningsrådets fagevaluering av humanistisk forskning i Norge (HUMEVAL) ble
ferdigstilt i juni 2017, mens fagevaluering av norsk samfunnsvitenskapelig forskning(SAMEVAL) ble presentert i juni 2018. Fagevalueringene gir fagmiljøene selv og
institusjonene viktig informasjon om kvaliteten på forskningen. Evalueringene av
humaniora og samfunnsfagene ved NTNU viser at kvaliteten jevnt over er god, men
at vi har få miljøer som er virkelig fremragende.
NTNUs egenart som universitet er at vi har en tydelig teknisk-naturvitenskapelig hovedprofil, stor faglig bredde og mange profesjonsmiljøer. Forskningen ved
NTNU har sin styrke i spennet fra grunnleggende til anvendt forskning. Vårefagmiljøer innen samfunnsfagene og humaniora skiller seg derfor fra fagmiljøer
ved andre institusjoner. Det er bra. Våre miljøer bør trekke fordeler av NTNUs unike
fagsammensetning gjennom utvikling av økt tverrfaglig samarbeid basert på sterke
disipliner. Det kan gi grunnlag for fremragende forskning med en særegen profil.
Fagevalueringene følges opp ved Det humanistiske fakultet, Fakultet forsamfunns- og utdanningsvitenskap, Fakultet for økonomi og Vitenskapsmuseet,og har i 2018 satt tydelig preg på arbeidet med å konkretisere strategien i handlinger
og operativt planverk.

ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

47

3.6 KDs styringsparametere
Som tidligere år har NTNU også i 2018 kun benyttet KDs styringsparametere,og valgt å ikke supplere disse med egne NTNU-indikatorer. Alle data som
beskriver utviklingen av styringsparametere er hentet fra DBH/KD-portalen. Alledataserier som er presentert i rapporten for årene 2013–2015 viser summen av
fusjonspartnerne, og deretter det fusjonerte NTNU fra 2016.
UTVIKLING I FAGLIGE ÅRSVERK
Faglige årsverk er ingen egen styringsparameter, men inngår i flere andre som«nevner i brøken». En betydelig vekst i denne stillingsgruppen vil gi negativ utviklingi styringsparametere dersom «telleren i brøken» har en lavere vekst, uten at det
nødvendigvis er alvorlig for en kortere periode.
Fra 2017 til 2018 har NTNU en vekst på 5,8 % i faglige stillinger samlet sett.
Hovedforklaring på veksten er økningen i bidrags- og oppdragsfinansiert aktivitet,samt at vi har prioritert å øke antall rekrutteringsstillinger finansiert overrammebevilgningen.
Størst er veksten i rekrutteringsstillinger, som er på 7 %. Økningen irekrutteringsstillinger er bevisst strategi fra NTNUs side for å styrke og
stimulere fagmiljøene i en ellers krevende periode. En stadig økende andel av
rekrutteringsstillingene er egenfinansierte. Denne strategien innebærer at vi i enperiode har flere stipendiater enn normalt som arbeider for å komme «godt i gang»
med sitt doktorgradsarbeid. Dette betyr at veilederoppgavene er store, samtidig som
vi har flere i rekrutteringsstillinger som har kommet for kort i sitt utdanningsløp
til å publisere eller delta i undervisningen. Dette kan gi midlertidige utslag på
styringsparameterne som måler produktivitet.
Tabellen under viser utviklingen faglige årsverk.

STØTTE TIL DE FAGLIGE STILLINGENENTNU har de senere år fulgt opp regjeringens «ABE-reform» med å redusere
administrativ bemanning, samtidig som vi har arbeidet med prosessforbedring og
digitaliseringstiltak. Figuren til høyre viser forholdstallet mellom faglige årsverk og
det samlede støtteapparatet i form av ledelse, administrasjon, teknisk- og fagnær
støtte. NTNU har økt forholdstallet mellom faglige årsverk og støtteårsverk betydelig
de senere årene. Hvert årsverk i støttefunksjoner «betjente» i 2018 to årsverk ifaglige stillinger. Hvorvidt dette også har påvirket kvalitet i tjenestetilbud og i nesteomgang produktiviteten for det faglige personalet har vi for liten kunnskap om, men
analyser av denne tematikken er under utarbeidelse.

48ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN3.6.1 Sektormål 1: Kvalitet i utdanning og forskning
ANDELEN BACHELORKANDIDATER I ET KULLSOM GJENNOMFØRER PÅ NORMERT TID (DBH)

Andelen bachelorkandidater som gjennomfører på normert tid har økt jevnt
siden 2012, men gikk noe ned fra 2017 til 2018. Vi følger utviklingen nøye. Selvom det finnes gode grunner til at enkelte studenter ikke fullfører på normert tid
mener vi at denne andelen burde vært høyere og vil fortsette arbeidet med å øke
gjennomstrømming og redusere frafall.
Fagmiljøene nevner i kvalitetsmeldingene et bredt spekter av tiltak som er iverksattfor å bedre læringsmiljøet, bidra til å øke gjennomstrømming og redusere frafall. Vi
ser at en stor del av frafallet skjer i løpet av første studieår, og det fokuseres derfor
på tydelig kommunikasjon av studietilbudene (hva de inneholder, hvilke jobber
man kan få etter å ha fullført studiene og hva det vil si å være student ved NTNU),
samt at det legges vekt på å introdusere studentene for studiets læringsmiljø, og
inkludering av studentene i fagmiljøet. Svært mange institutt og program har faglige
oppstartsarrangementer for nye studenter. Ulike mentorordninger prøves ut, og
studenter tilbys oppstartsamtaler med studieveiledere.
For å lykkes er det avgjørende at studentene opplever at studiene er interessante,
at undervisning og læringsformer bidrar til å bygge kunnskap, ferdigheter og
kompetanse samfunnet har bruk for, og at vurderingsformene er samstemt medlæringsformer og det fastsatte læringsutbyttet.
Det er viktig å gi studentene en opplevelse av at studiet er relevant i forhold til det
arbeidslivet studenten utdanner seg til. Gjennom studiebarometeret gir studentene
tilbakemelding om at dette er et område som kan styrkes.
Vi er opptatt av å legge til rette for at studenten kan få internasjonal erfaring –enten gjennom utenlandsopphold eller gjennom internasjonalisering av våre egetstudietilbud og studiemiljø. Flere program jobber med bedre og mer forpliktende
avtaler for studentutveksling, og enda bedre tilrettelegging for utveksling i løpet av
studietiden.
Økning i studenttall og samlokalisering gir utfordringer på arealsiden. I allevåre tre campusbyer ser vi behov for forbedrede og nye læringsareal inkludert
studentarbeidsplasser og programspesifikke identitetsareal.
ANDELEN MASTERKANDIDATER I ET KULLSOM GJENNOMFØRER PÅ NORMERT TID (DBH)ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

49

Andel masterkandidater som gjennomfører på normert tid har hatt en positiv
utvikling fra 2017 til 2018. Forsinket rapportering i 2017 antas imidlertid åha medvirket til den lave andelen dette året. Vi har gjennomgått og forbedretrapporteringsrutinene våre slik at andelen som er registrert i 2018 antas gi et riktig
bilde av situasjonen.
KDs styringsparameter omfatter kandidater fra 2-årige masterprogram og
erfaringsbaserte masterprogram. Disse kandidatene utgjør nesten 60 % av
kandidatene fra våre masterutdanninger. De øvrige 40 % av studentene påmasterutdanninger fullfører femårig integrerte masterutdanninger. På dissestudiene er det rundt 50 % som fullfører på normert tid.
De fleste tiltak som iverksettes for å øke gjennomstrømming av bachelorkandidaterer også relevante for masterkandidater. For masterkandidater kan det i tillegg
nevnes at vi jobber for å øke antallet studentarbeidsplasser, og fakultetene serbehov for å tilrettelegge enda bedre for opplevd nærhet til fagmiljøene. Også formasterstudentene er vi opptatt av å synliggjøre arbeidslivsrelevans gjennom emnersom inkluderer samarbeid med eksterne aktører, prosjektarbeid, hospitering og
bruk av eksterne aktører som leverandør av tema for masteroppgaver.
ANDELEN PH.D.-KANDIDATER SOM GJENNOMFØRER INNEN SEKS ÅR (DBH)

NTNU har inngått mange nye ph.d.-avtaler de senere årene, og ligger
gjennomgående på over 450 nye avtaler de siste årene (490 nye avtaler i 2017). Det
totale tallet for ph.d.-avtaler har hatt en svak økning de senere år (2014 med 2285
avtaler og 2017 med 2555 avtaler, 2018 med 2645 avtaler). I perioden mellom 2014
og 2018 har antallet uteksaminerte doktorer vært på over 340 pr år, og når sin
rekord med 395 for 2018. Mindre svingninger er naturlig, blant annet som følge av
tildelingssykler for nye forskningssentre. Likevel er rekorden i antall disputaser
for 2018 verdt å merke seg, og faktorer som påvirker økningen antas å være øktlederfokus og tettere oppfølging av kandidatene gjennom oppstartseminarer og flereveiledere pr kandidat. NTNU er tilfreds med at antallet nye doktorer de siste årene
har holdt seg høyt og rimelig stabilt.
Andelen doktorgrader i 2018 som gjennomfører innen seks år er 75,91 %. Denneprosentandelen varierer årlig, og NTNU ligger godt over snittet i sektoren som for2018 ligger på 68,27 %.
NTNUs kvalitetsarbeid viser at fakultetene arbeider jevnlig og systematisk med
å bedre kvaliteten på ph.d.-utdanningen. I 2018 har fakultetene gjennomført
reakredittering av alle programmer i henhold til nye krav fra Kunnskapsdepartement
og NOKUT, og flere fakulteter melder at de akkurat har eller skal gjennom
internasjonal evaluering av sine ph.d. programmer. Arbeidet med å redusere antall
ph.d.- programmer fortsatte i 2018, og fakultetenes nye organisering bidrar til åivareta helhet og sammenheng i fakultetenes doktorgradsutdanning.
Framdriftsrapportering for ph.d. studenter og veiledere har i løpet av 2018 blitt
digitalisert og samkjørt mellom fakulteter. Målet med den nye framdriftsrapportener å få en tettere oppfølging av ph.d. kandidatene på hele NTNU og å heve kvalitetenpå ph.d. utdanningen.

50ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

Kvalitetsmeldingen for utdanning ved NTNU (2018) viser tydelig at vår ph.d.
utdanning oppfyller for det meste alle forskrifter, men har forbedringspotensial på
enkelte områder. I 2019 vil det være viktig for NTNU å ta tak i disse områdene slik at
vi kan bedre kvaliteten på ph.d. utdanningen og øke gjennomstrømmingshastigheten.
Tverrfakultære ph.d.-veilederkurs er et viktig tiltak for å heve kvaliteten av ph.d.
utdanningen ved NTNU siden 2015. Kursene er etterspurt, får gode evalueringer og
videreutvikles hvert år.
FAGLIG TIDSBRUK (TIMER) PER UKE BLANTHELTIDSSTUDENTER (STUDIEBAROMETERET)

Ifølge studiebarometeret for 2018 bruker en heltidsstudent ved NTNU i gjennomsnitt
36,5 timer per uke på faglig tidsbruk, herav 15,2 timer på lærings- aktiviteterorganisert av institusjonen og de resterende 21,3 timene på egenstudier. Totalt
sett har tidsbruken både ved NTNU og i gjennomsnitt for statlige institusjoner gåttminimalt ned fra 2017 til 2018.
Høy studieinnsats er nødvendig for at studentene skal få et godt læringsutbytte.
NTNU-studentenes faglige tidsbruk er litt over 2 timer høyere per uke enn det
nasjonale gjennomsnittet for sektoren. På Studiebarometerets spørsmål om hvordan
studentene vurderer eget engasjement gir NTNU-studentene en tilbakemeldingpå 3,6 i gjennomsnitt på en skala der 1 er «ikke enig» og 5 er «helt enig». Denne
tilbakemeldingen tilsvarer det nasjonale gjennomsnittet.
En stor andel NTNU-studenter (86 %) svarer at de går på det studiet de helst vil gåpå og dette er det spørsmålet i Studiebarometeret som oppnår høyest skår med
et gjennomsnitt på 4,4. Dette tilsvarer også det nasjonale gjennomsnittet. Videre
opplever 88 % av NTNU-studentene studiene som faglig utfordrende og sier at detotalt sett er fornøyd med studieprogrammet de går på.
De organiserte læringsaktivitetene studentene benytter seg av er i stor grad
tradisjonelle forelesninger og mye av tiden studenten bruker på egenstudier går til åjobbe med skriftlig arbeid til innlevering. 69 % av studentene ved NTNU svarer at deer motiverte, og 56 % svarer at de benytter seg av de organiserte læringsaktivitetene
som tilbys i studieprogrammet. Samtidig ønsker studentene mer tilbakemeldinger
på det faglige arbeidet, og mer aktiv deltagelse i undervisningen. Dette er noe NTNU
har fokus på for å utvikle og stimulere til bruk av nye studentaktive lærings- og
undervisningsformer.
SKÅR PÅ HVORDAN STUDENTENE OPPFATTERSTUDIEKVALITETEN (STUDIEBAROMETERET)ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

51

Denne styringsparameteren viser studentenes tilbakemelding på påstanden «Jeger, alt i alt, tilfreds med studieprogrammet jeg går på» i Studiebarometeret på enskala der 1 er «ikke enig» og til 5 er «helt enig». NTNUs gjennomsnittsskår i 2018er på 4,1 og er det samme som det nasjonale gjennomsnittet for sektoren.
Resultatene fra Studiebarometeret må tolkes i lys av en svarprosent på 46 %.
NTNU ønsker at studentene skal ha en sentral rolle i arbeidet med å utvikle
kvalitet i utdanningene og det er derfor studentrepresentanter i alle sentraleråd og utvalg. Studentene har også en viktig rolle i kvalitetssystemet gjennomdeltakelse i referansegrupper og deltakelse i Studentdemokratiet som
representerer studentene i kvalitetsarbeidet på alle nivå i organisasjonen; Styret,
Utdanningsutvalget, Forskningsutvalget, Læringsmiljøutvalget, Forvaltningsutvalg
mm. Studentdemokratiet har tillitsvalgte på fakultets- og instituttnivå og i allestudieprogramråd.
Studentenes er likevel ikke helt tilfreds med mulighetene de har for medvirkning.
Dette gjelder også nasjonalt, men til sammenligning har NTNU litt høyere skår (0,2).
Kun 40 % av studentene ved NTNU er fornøyd med institusjonens oppfølging av
studentenes innspill, 55 % mener de har mulighet for å gi innspill og 65 % mener det
legges til rette for medvirkning gjennom studenttillitsvalgte og fagutvalg etc.
Det blir fortsatt viktig for NTNU å forstå og samarbeide med studentene forå gjøre forbedringer som gjør at studentene i større grad både opplever at innspill blir fulgt opp, og at de har muligheter for å påvirke innhold og opplegg
i studieprogrammene.
NOKUT sine analyser viser at studieprogrammets evne til å inspirere er viktig forstudentenes vurdering av overordnet tilfredshet. På NTNU skårer programmene
høyt: 70 % av de spurte studentene mener at deres program er stimulerende, 88 %mener det er faglig utfordrende og 58 % mener programmet bidrar til motivasjon forstudieinnsats.
NTNU-studentenes vurdering av studiekvaliteten har vært stabil de siste årene.
NTNU har vært gjennom krevende prosesser med fusjon og omorganisering og er
fornøyd med at studentenes vurdering har holdt seg stabil og høy i denne perioden.
ANTALL PUBLISERINGSPOENG PER FAGLIG ÅRSVERK (DBH)

Publiseringsdata for 2018 foreligger ikke ennå, men foreløpige anslag tyder på
at NTNU vil holde nivået fra 2017 med hensyn til antall publikasjoner. Basert på
foreløpige registreringer anslår vi en økning på omkring 3–4 % i publiseringspoeng,
og en større andel på nivå 2. Forholdstallet publiseringspoeng per faglig årsverk
forventes å gå ytterligere ned i forhold til 2017, der tallet var 1,17 poeng per årsverk.
Dette vurderes som et godt resultat, hensyntatt et høyt aktivitetsnivå med blant
annet fusjonsaktiviteter og mottak av mange nye stipendiater, som omtalt på side 13
og 58. Se for øvrig omtale av utvikling i publisering under virksomhetsmål 11.

52ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDENVERDIEN AV HORISONT 2020-KONTRAKTERPER FOU-ÅRSVERK (FORSKINGSRÅDET/NIFU)

Styringsparameteren viser verdien i Euro av innstilte prosjekter i H2020 (Ecorda)
per FOU-årsverk fra NIFUs statistikkbank. For 2017 viser tallene tildelinger permars 2018.
NTNUs FoU-årsverk er 2176 i både 2016 og 2017 (kun forskere/faglig personaleinngår). Dette årsverkstallet er vanskelig å rekonstruere med bakgrunn i egne
lønnsdata, men til sammenligning hadde NTNU 2408 årsverk i undervisnings- og
forskerstillinger i 2016 og 2503 årsverk i 2017.
I 2017 var det en solid vekst i verdien av H2020-kontrakter pr FoU-årsverk. Veksten
skyldes vekst i H2020-kontrakter, samtidig som tallet på FoU-årsverk er uendret.
Mer oppdaterte tall for 2018 viser at NTNU ved årsskiftet 2018/2019 deltar i 134
prosjekter i H2020 med en samlet inntekt på drøyt 71 millioner Euro (700 millioner
NOK). Sett over tid opplever NTNU en positiv utvikling både i søknadsarbeid, tilslag
og deltakelse i Horisont 2020, og enkelte fakulteter (som Fakultet for medisin og
helsevitenskap) har stor aktivitetsøkning. Det kan være noen svingninger fra år til år
som skyldes når aktuelle utlysinger/tilslag finner sted.
NTNUs regnskap er en kilde til supplerende informasjon, selv om regnskapet
innebærer en viss forsinkelse ift innstilte prosjekter fordi det tar tid å få i gangprosjektene. Ser vi på NTNUs regnskap for 2018 viser dette at EU-aktiviteten samlet
har hatt en nominell vekst på 17 % fra 2017 til 2018, men hovedtyngden av detteskyldes tekniske endringer i regnskapsføringen. Reelt sett er regnskapsført aktivitet
på EU-prosjekter i 2018 på samme nivå som i 2017.

Fargelaboratoriet ved NTNU er et av
verdens ledende forskningsmiljø innen
fargevitenskap. I 2018 har sikret deseg to EU-prosjekter med totalt 80
millioner kroner i budsjett. Ved hjelp
av avansert bildeteknologi og 3D-printskal sikre de kunst- og kulturarven vår.
Bildet viser prosjektleder og stipendiat
Aditya Suneel Sole, professor Jon
Yngve Hardeberg og førsteamanuensis
Sony George. Alle er forskere
ved Fargelaboratoriet og sterkt
medvirkende i EU-prosjektene.
FOTO: MARIA LILLEMOEN

Se for øvrig omtale av utvikling knyttet til Horisont 2020 under virksomhetsmål 11.
ANDELEN UTREISENDE UTVEKSLINGSSTUDENTER
PÅ ERASMUS+ AV TOTALT ANTALL STUDENTER (DBH)Når det gjelder utreisende studentmobilitet ved NTNU har utviklingen det siste åretvært stabil, men er preget av endringer i studentenes valg av destinasjoner med enøkt mobilitet innen Erasmus-programmet (599 studenter i løpet av vår og høst 2018).
Dette er en utvikling i tråd med NTNUs strategier om økt utnyttelse av mulighetenei Erasmus+ programmet. Vridningene i valg av destinasjon viser i samme periode
nedgang i antall utreisende studenter til USA. Studentene har det siste året vist
større interesse for utvekslingsmuligheter i Europa med de fordelene dette medfører
knyttet til fritak for skolepenger og gode finansielle støtteordninger.

ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

53

3.6.2 Sektormål 2: Forskning og utdanning for velferd,
verdiskaping og omstilling
ANDELEN MASTERKANDIDATER SYSSELSATT I RELEVANT ARBEID ET HALVTÅR ETTER FULLFØRT UTDANNING (NIFU/KANDIDATUNDERSØKELSEN)

NIFUs halvårsundersøkelse gjennomføres annethvert år og sist publiserte
resultat i KD-portalen er fra 2017. I 2017 var 75,7 % av NTNUs masterkandidater
sysselsatt i relevant arbeid et halvt år etter fullført grad. Seks av universitetene
hadde en oppgang og tre en nedgang i sysselsettingsandelen fra forrige
rapporteringstidspunkt i 2015. NTNU hadde en oppgang på 1 %, og ligger 2,1 %under gjennomsnittet for statlige institusjoner. Totalt sett tyder dette på en
bedring i arbeidsmarkedet, men det er fortsatt en nedgang fra 2013. Arbeidsmarkedssituasjonen har vært vanskelig, og situasjonen var spesielt utfordrendefor de som er utdannet innen primærnæringsfag, natur og realfag, og humanistiskeog estetiske fag.
NIFU gjennomførte i 2017 en undersøkelse av kompetanseutnyttelse blant mastere
som viser at 58 % av kandidatene fra NTNU opplever å få utnyttet sine kunnskaper og
ferdigheter i stor eller svært stor grad i nåværende jobb, og at 84 % av kandidatene
er fornøyd med utdanningens relevans for arbeidslivet.
NTNU jobber systematisk med å utvikle studienes relevans. Dette gjøres blant annet
gjennom den årlige evalueringen av studieprogrammene, gjennom eksterne bidrag i
studieprogramrådene og gjennom at det minst hvert 5. år gjøres en mer omfattendeevaluering av studieprogrammene hvor samfunns- og arbeidslivsrelevans er etsentralt tema. Fakultetene er opptatt av profilering av studieprogrammene og legger
vekt på et godt informasjonsarbeid. Flere studieprogram har gjort endringer for å
tydeliggjøre relevans og gjøre utdanningene mer arbeidslivsrettet.
I Studiebarometerets indikator for hovedområdet «Relevans for arbeidslivet»
gir studentene programmene våre god tilbakemelding som samsvarer godt med
undervisernes tilbakemeldinger i underviserundersøkelsen. Omfanget av kontakt
med eksterne samfunns- eller arbeidslivsaktører i undervisningen samt informasjonom hvordan kompetansen kan benyttes i arbeidslivet er et område som skårer lavt,
og NTNU må se på hvordan dette i større grad kan tas inn og gjøres tydeligere ilæringsaktivitetene.
BIDRAGSINNTEKTER FRA FORSKINGSRÅDET PER FAGLIG ÅRSVERK (DBH)

NTNUs inntekter fra Forskningsrådet er på over 1 milliard kroner i 2018. Økningenfra 2017 til 2018 var målt i totale inntekter var på 4 %. Ser man på imidlertid på
inntekter pr. faglige årsverk opplevde vi en nedgang. Dette skyldes at antall årsverk
har økt mer enn inntekten.

54ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDENNTNU bruker Norges forskningsråds virkemidler i stor bredde, og vi har godt
gjennomslag i konkurransen om midler. Det gjelder så vel innen infrastrukturutlysninger som i ulike senterordninger og forskningsprosjekter. NTNU henter
midler til sine forskningsprosjekter fra mange ulike virkemidler som store
programmer og handlingsrettede programmer, men også gjennom brukerstyrt
innovasjonsarena. De fleste enheter har stabil eller økt NFR-finansiert aktivitet.
De fleste fakulteter rapporter om god utvikling i NFR aktiviteten og da spesieltøkning i aktiviteten knyttet til de nyeste SFI’ene. De store sentraene (SFI og FME)
mottar finansiering både fra Norges Forskningsråd og næringslivet og det er grunn
til å anta at det kan være noe ulik periodisering i den regnskapsførte aktiviteten
fra år til år mellom NFR-aktiviteten og aktiviteten knyttet til næringslivet. Fra
2016 til 2017 så vi en meget stor økning i NFR-aktiviteten (123 mill.kr, ca 14%),og en nedgang i næringslivsaktiviteten. Fra 2017 til 2018 ser vi en relativ liten
regnskapsført økning i NFR-aktivitet, men en stor økning i næringslivsaktiviteten.
ANDRE BIDRAGS- OG OPPDRAGSINNTEKTER UTENOM
EU OG FORSKINGSRÅDET PER FAGLIG ÅRSVERK (DBH)

I 2018 har vi en vekst i annen BOA på 8,9%, mens faglige årsverk hadde enlavere vekst.
Annen bidragsfinansiert aktivitet er i stor grad knyttet til bidrag fra samarbeid
med næringsliv/private og Samarbeidsorganet ved Helse Midt-Norge (HMN).
I denne kategorien har aktiviteten samlet sett økt med 83 mill.kr sammenlignet
med 2017. Dette gir en nominell vekst på 10 %. Mye av grunnen til denne økningen
er knyttet til økning i den regnskapsførte næringslivsaktiviteten. Her er det enøkning på 59 mill.kr (36%) fra 2017. Deler av dette kan nok forklares med enperiodiseringseffekt ved SFI-sentrene og at en større andel av NFR-finansieringen
til sentrene ble brukt i 2017, mens næringslivets andel av finansieringen i større
grad ble brukt i 2018. Fakultet for medisin og helsevitenskap (MH) rapporterer ogsåom god økning i aktiviteten på andre bidragsprosjekter, bla. HUNT 4-prosjektet,
prosjekter finansiert av HMN.
Bibsys ble t.o.m. 2017 regnskapsført ved NTNU og klassifisert som BOA-aktivitet. Bibsys
ble overført til UNIT fra 2018. Bortfallet av BOA-aktivitet knyttet til Bibsys utgjør påårsbasis ca. 45–50 mill. Hensyntatt dette er utviklingen for Andre bidrag svært positiv.
Oppdragsaktiviteten i 2018 viser en nedgang på 37% sammenlignet med
2017. Aktiviteten på oppdrag var i 2017 for høy, da ett par prosjekter knyttet til
utdanningsprogrammet KOMPIS og KfK (Kompetanse for kvalitet) ble rapportert som
oppdrag på grunn av en feilklassifisering. Hensyntatt denne feilklassifiseringen har
vi totalt sett en liten nedgang i oppdragsaktiviteten sammenlignet med 2017.
Det er inngått flere langsiktige samarbeidsavtaler med eksterne aktører på
NTNU-nivå i tillegg til samarbeidsavtaler på fakultetsnivå, og flere initiativ er pågang i tillegg til SFI initiativer i samarbeid med næringsliv og offentlig sektor.
Både iverksettingen av Strategisk program for kunnskapsbasert innovasjon og
Universitetskommune TRD 3.0 forventes å gi flere EVU-, oppdragsforskning-,
andre FoU-prosjekter og lignende på sikt. NTNUs INPART-satsing innen ulike
satsingsområder bidrar til å øke finansieringen fra andre kilder enn
Forskningsrådet og EU.

ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

55

ANDELEN FORSKINGSINNSATS I MNT-FAG (NIFU/FOU-STATISTIKKEN)

Over halvparten av NTNUs driftsutgifter til FoU er rettet inn mot MNT-fagene.
Tall for 2018 foreligger ennå ikke. Av Indikatorrapporten for 2017 går det frem
at 54,4 % av ressursene gikk til MNT-fagene, mens 20,5 % gikk til humaniora og
samfunnsvitenskap. Deler av driftsutgiftene til FoU innen medisin og helsefag (24,7%) er også nært knyttet til MNT.

NYTT SUPERLABORATORIUM
Forskning på mineraler og materialer
er viktig for det grønne skiftet. NTNU,NGU og SINTEF har gått sammen om å
etablere et nasjonalt laboratorium for å
forske på mineraler og materialer.
Laboratoriet Norwegian Laboratory for
Mineral and Materials Characterisation(MiMaC) ligger i Trondheim.
Bildet viser et 0,03 millimeter tykt
tverrsnitt av en gneis fra Rogaland.
FOTO: NGU

Fra 2016 til 2017 var det medisin og helsefag som hadde den sterkeste utgiftsveksten(76,8 %), fulgt av teknologi (58,8 %). Matematikk og naturvitenskap hadde en
relativt beskjeden vekst på 9,6 %. De tre fakultetene som driver det meste av
forskning og utdanning i MNT-fagene, uteksaminerer også om lag 60 % av
doktorgradskandidatene og står for en like stor andel av publiseringspoengene
ved NTNU (2017-tall; 2018 er ennå ikke klar). Fagene krever avansert
forskningsinfrastruktur og blir derfor prioritert med hensyn til investeringer ivitenskapelig utstyr. Det er også disse fagmiljøene som prioriteres i søknader til og
tildelinger fra Forskningsrådets satsing på nasjonal infrastruktur.

3.6.3 Sektormål 3: God tilgang til utdanning
KANDIDATMÅLTALL PÅ HELSE- OG LÆRERUTDANNINGENE

Det er satt måltall på kandidattallene for 13 av NTNUs helseutdanninger og
5 av lærerutdanningene. Når det gjelder helseutdanningene når vi i 2018
kandidatmåltallene for audiografutdanningen, bioingeniørutdanningen,ergoterapiutdanningen, master i farmasi, radiografutdanningen,sykepleierutdanningene og vernepleierutdanningen. For lærerutdanningen når vimålet for grunnskolelærerutdanning 5–10, lektorutdanningene og PPU/PPY.
Utdanningene med kandidatmåltall hvor dette ikke er nådd i 2018 kommenteresnærmere under.
Helsefagutdanningene:
ABIOK-utdanningene ved NTNU hadde en produksjon på 115 kandidater i 2018, og etkandidatmåltall på 134. Det at vi ikke har nådd kandidatmåltallet skyldes dels at vi
ikke har opptak til alle videreutdanningene hvert år, og dels utfordringer knyttet tiltilgang på praksisplasser og helseforetakenes tildeling av utdanningsstillinger. Fra
høsten 2019 får ABIOK-utdanningene ny studieplan og det blir årlig opptak.
Bachelorprogrammet i tegnspråk og tolking har hatt store utfordringer med frafall
og produserte kun 5 kandidater i 2018. Måltallet er 20. Dette programmet står foran
en større omlegging fra studieåret 2019/2020. Etter omleggingen vil programmetbestå av to studieretninger hvor det ene er et profesjonsstudium for sertifiserte
tolker og det andre er en fordypning i norsk tegnspråk kombinert med

56ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

60 studiepoeng i andre fag. Omleggingen til to studieløp forventes ha en positiv
effekt på kandidatproduksjonen ettersom det innebærer en rendyrking av
profesjonsstudiet i tolking, samtidig som de som ikke ønsker å bli tolker kan
fullføre det alternative studieløpet.
Fysioterapiutdanningen hadde en kandidatproduksjon på 45 i 2018, og etkandidatmåltall på 52. Denne utdanningen har tidligere nådd kandidatmåltallet,
men kullet som ble tatt opp i 2015 og uteksaminert i 2018, skiller seg fra foregående
kull ved at de både var færre ved opptak og hadde et spesielt stort frafall i starten
på studiet. Flere oppga som grunn at studiet var mer ‘klinisk’ enn forventet. Det er
derfor iverksatt tiltak knyttet til profileringen av programmet, og en gjennomgang av
rutiner og prosedyrer med opptakskontoret. Styrking av studentenes medvirkning
tror vi skal bidra til at flere fullfører studiet.
Jordmorutdanningen registrerte 5 kandidater i 2017 og 20 kandidater i 2018, og
har et kandidatmåltall på 25. Jordmorutdanningen har frem til nå hatt opptak av
studenter kun hvert andre år og antall uteksaminerte kandidater vil derfor variere
fra år til år. Fra 2020 tar vi sikte på å ha årlig opptak til ny master i jordmorfag, dettevil gi en mer stabil kandidatproduksjon.
Profesjonsstudiet i medisin produserte 87 kandidater i 2018, måltallet er 114.
Utviklingen i kandidatproduksjon følges nøye, og resultatet i 2018 skyldes at dette
studentkullet hadde et høyt antall som valgte forskerlinjen (16 studenter) og det
høyeste antallet som har sluttet på studiet noensinne (19 studenter, hvorav 15 gikk
til andre studier ved NTNU). Prognosen for produksjonen i 2019 er 119 kandidater. I
2016 økte NTNU opptaksrammen på medisinstudiet fra 120 til 135 studenter årlig, og
forventes en økning i antall uteksaminerte kandidater.
Profesjonsstudiet i psykologi har et kandidatmåltall på 63, og i 2018 uteksaminerte
vi 40 kandidater. I 2014 økte NTNU opptaksrammen med 10 nye studieplasser, og
opptaket ble økt ytterligere i 2016 og i 2018. Høsten 2018 møtte 85 studenter til
studiestart. Dette kombinert med arbeid for å redusere frafall forventes resultere i atdenne utdanningen etter hvert vil nå måltallet sitt. Ettersom dette er et seksårig løp
tar det noe tid før resultatene av tiltakene viser seg i form av økt kandidatproduksjon.
Lærerutdanningene:
Grunnskolelærerutdanning (GLU) 1–7 produserte 115 kandidater i 2018, mensmåltallet er satt til 149. Det er jobbet spesielt med rekruttering til denne
utdanningen og det er iverksatt tiltak for å redusere frafallet. NTNU hadde en økningi antall førsteprioritetssøkere til GLU 1–7 fra 2017 til 2018, og statistikk for nyere kull
antyder at frafallet er på vei ned. For flerårige program tar det imidlertid noe tid før
dette resulterer i økt antall ferdige kandidater. NTNU har ikke etablert en ordning
med opptak til 4. studieår for studenter fra andre læresteder, noe som kan være tilhinder for nasjonal mobilitet. Det arbeides med å finne en løsning på dette.
Fra den treårige yrkesfaglærerutdanningen ble det i 2018 uteksaminert 40
kandidater, mens måltallet er 69. Som tidligere rapportert er rekruttering en
utfordring og NTNU har gjennom mange år hatt få søkere til disse utdanningene.
Fakultet for samfunns- og utdanningsvitenskap gjennomførte i 2018 flere konkrete
markedsføringstiltak for å øke rekrutteringen til programmet. Det arbeides med
digitalisering og videreutvikling av studieretningen restaurant og matfag, men dette
vil ikke påvirke kandidatmåltallene umiddelbart. SU-fakultetet som er vertsfakultet
for yrkesfaglærerutdanningen vil gjennomføre en evaluering i 2019, som vil danne
grunnlag for videre tiltak.

ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

57

3.6.4 Sektormål 4: Effektiv, mangfoldig og solid høyere
utdanningssektor og forskningssystem
ANTALL STUDIEPOENG PER FAGLIG ÅRSVERK (DBH)

Antall studiepoeng per faglig årsverk var 363,46 i 2018, noe lavere enn i 2017.
Som i fjor ser vi at reduksjonen i antall studiepoeng per faglig årsverk skyldes at
veksten i den totale studieproduksjonen er lavere enn veksten i antallet fagligeårsverk: Studieproduksjonen har økt med 1,3 % mens antallet faglige årsverk har
økt med 5,8 %. Veksten i faglige årsverk kan knyttes til en økning i bidrags- og
oppdragsfinansiert aktivitet, samt opptrappingen av rekrutteringsstillinger, og har imindre grad styrket undervisningskapasiteten.
Vi er opptatt av å bruke ressurser godt og effektivt uten at det går på bekostning
av kvaliteten. Antall studiepoeng per faglig årsverk er en indikator for effektivitet,men må ses opp mot resultater i studiebarometeret og underviserundersøkelsen
som understreker studentenes behov for kontakttid og undervisernes behov fortilstrekkelig tid til forberedelse av ulike læringsaktiviteter.
Det er mulig å øke studiepoengproduksjonen gjennom godt arbeid med rekruttering,
reduksjon av frafall og økt gjennomstrømming. Tiltak som støtter dette er omtalt
andre steder i denne årsrapporten. Studiepoengproduksjonen kan også økes vedå øke antallet studieplasser. Vi erfarer at det er etterspørsel etter studieplasser
innenfor områder som IT, digitalisering, offentlig planlegging, havbruk mm. Dette
reflekteres i NTNUs forslag til satsinger utenfor rammen for statsbudsjettet 2020.
ANDELEN KVINNER I DOSENT- OG PROFESSORSTILLINGER (DBH)

Med unntak av en liten nedgang i 2016, er det er en langsiktig positiv utvikling iandelen kvinner i dosent- og professorstillinger. Når NTNU ligger under snittet
for sektoren har det sammenheng med NTNUs tradisjonelt mannsdominerte
teknisk-naturvitenskapelige fagprofil.
I 2018 var kvinneandelen i dosentstilling på 37,82 % (8,6 årsverk), mens den iprofessorstilling var på 25,6 % (200,3 årsverk). Rekrutteringsgrunnlaget tilsier at det
er potensial for bedre kjønnsbalanse over tid. Tallene for 2018 viser at kvinneandelen
ligger over 40 % i alle viktige rekrutteringsstillinger: stipendiater (43,7 %),postdoktorer (38,51 %) og førsteamanuensis (43,58 %). NTNU har en visjon om etlikestilt universitet. I den nye handlingsplanen for likestilling og mangfold er ett av
satsingsområdene å styrke kvinneandelen i vitenskapelige førstestillinger.
Det vises for øvrig til omtale av likestillingsarbeidet under kapitel 4.7 Likestilling,
mangfold, diskriminering og tilgjengelighet.

58ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDENANDELEN MIDLERTIDIG TILSATTE I UNDERVISNINGSOG FORSKERSTILLINGER (DBH)

Andelen midlertidig tilsatte i undervisnings- og forskerstilling er omtrent påsnittet for sektoren. NTNU har spesielt vært opptatt av å redusere «unødvendig
midlertidighet» der midlertidighet ikke er begrunnet i legitime vikariat elleråremålsstillinger (f.eks. rekrutteringsstillinger). Forskere skal i større grad tilsettes
fast. Det forutsetter at stillingene kunngjøres for å ivareta kvalifikasjonsprinsippet
og at tilsettingsprosessene sees i sammenheng med fagmiljøenes strategier og
bemanningsplaner. For tre år siden var 75 % av forskerne på NTNU midlertidig
ansatte. Gjennom bevisst innsats har andelen gått ned år for år og var i 2018 kommet
ned i 55,47 % (184,6 midlertidige forskerårsverk).
Fra 2017 til 2018 økte andelen midlertidig ansatte i universitetslektor og
førsteamanuensis stilling med 1,5 % poeng. Det dreier seg i hovedsak om ordinære
vikariat og enkeltinstitutter som har krevende oppgaver knyttet til endringer iundervisningstilbud og derfor har behov for ekstra, midlertidig kapasitet. NTNU har
dessuten fått 23 midlertidig ansatte førsteamanuenser i de nye innsteg-stillingene
for rekruttering av internasjonale forskertalenter. I 2018 hadde NTNU 128,52
midlertidige årsverk (22,83 %) i universitetslektorstilling og 116,52 midlertidigeårsverk (14,89 %) i førsteamanuensis stilling.
I 2019 vil opprettelsen av et sentralt tilsettingsråd og godkjenningsordninger fortilsettinger av midlertidige komme på plass som tiltak for å få ned tallene foruønsket midlertidighet. Inkludering av bemanningsplaner i NTNUs virksomhetshetsstyringssystem, vil også bidra til bedre styring og langsiktig planlegging av
enhetenes bemanning.
ANDEL AV SAMLINGENE OG OBJEKTENE SOM
ER TILFREDSSTILLENDE SIKRET OG BEVARTNTNU Vitenskapsmuseet forvalter store kultur- og naturhistoriske samlinger og
bruker disse i forskning, formidling og undervisning. I 2018 har Vitenskapsmuseetbåde revidert sin strategi «Vitenskap i sentrum» og utarbeidet en samlingsplan som
bygger på strategien. Samlingsplanen tydeliggjør NTNU Vitenskapsmuseets formål
og virkeområder innenfor samlingsvirksomheten, beskriver samlingene og nedfelleren overordnet samlingspolitikk. Det er museets målsetting at dette rammeverket
skal bidra til at bevisste prioriteringer, faglige kvalitetskriterier og grundige etiske
vurderinger legges til grunn for forvaltning og fremtidig utvikling av samlingene.
Vitenskapsmuseet arbeider etter følgende virksomhetsmål for sikring og bevaring av
samlingene: «NTNU skal sørge for å sikre og bevare de vitenskapelige samlingene
ved Vitenskapsmuseet og gjøre dem tilgjengelige for forskning, undervisning,forvaltning og allmennrettet formidling». Resultat 2018 og mål 2019 for sikring og
bevaring av de vitenskapelige samlingene er publisert på DBH.
NTNU Vitenskapsmuseets arbeid med sikring og bevaring av samlingene ble i
perioden 2006 til 2015 organisert gjennom Revita-prosjektet. Det løpende arbeidet er
fra 2016 ivaretatt i fagmiljøene, mens større prosjekter prioriteres i forbindelse med
museets felles årsplaner og budsjett.

ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

Nesten 250 000 enkeltobjekter fra
Trondheims bygrunn oppbevares i NTNU
Vitenskapsmuseets kulturhistoriske
samlinger. Det by-arkeologiskematerialet og tilhørende
dokumentasjon utgjør en uvurderlig
og utømmelig kilde til kunnskap og
forskning. Gjennom prosjektet NIDARK
skal dette materialet revideres ogtilrettelegges digitalt for å gjøre det
lettere tilgjengelig for både forskere
og allmennheten. Revisjonen av hele
materialet antas å ville ta flere år.
FOTO: ÅGE HOJEM, NTNU VITENSKAPSMUSEET59

I 2018 har Eiendomsavdelingen arbeidet videre med bygningsmessige tiltak som
bedrer sikrings- og bevaringsforholdene i eksisterende magasin. Det er foretattutbedringer og rørfornyelse i kjellerarealer for å forebygge vanninntrenging, og det
er etablert «tidlig varslingssystemer».
Museet har hatt ekstra oppmerksomhet rettet mot sikring av utstillingsarealer
hvor samlingsmateriale presenteres for publikum. Det er foretatt kartlegginger,
risikoanalyser og utbedringer knyttet til sikring av montre og kameraovervåking. En
ekstra sikret klimastyrt monter er anskaffet som tillater å vise «skattefunn» dvs.
spesielt utsatt og verdifullt materiale.
De store gjenstående utfordringene på sikringssiden gjelder spesielt risiko knyttet tilvannskade, samt manglende evakueringsmuligheter fra magasin. På bevaringssiden
er utfordringene å oppnå tilfredsstillende klimaregulering med tanke på luftfuktighetog temperatur i de naturhistoriske magasinene, samt restanser knyttet til preventiv
konservering av kulturhistorisk materiale.
Resultatoppnåelse for aktiv konservering av samlingsmaterialet er i henhold tilmål for 2018 der en klarer å håndtere tilvekst, men har ikke kapasitet til å bygge
ned restanser. For preventiv konservering er resultatene vesentlig bedre ennmålsettingen for 2018, spesielt for kulturhistorie. Dette skyldes en kombinasjon
av mere pragmatiske pakkerutiner og ekstra ressurser til revisjonsprosjektet«NIDARK» for de by-arkeologiske samlingene. Digitalisering og tilgjengeliggjøring
på nett er for 2018 i tråd med målsettingene.

FOTO: ÅGE HOJEM, NTNU VITENSKAPSMUSEET

Risiko og tiltak
De største utfordringene for sikrings- og bevaringsarbeidet både på kort og langsikt er fortsatt mangel på tilfredsstillende magasiner for deler av samlingene
og magasinkapasitet. Manglende evakueringsmuligheter for flere magasin er
en beredskapsutfordring som ikke kan løses ved å utvikle bedre rutiner eller
planverk. Regjeringen besluttet 19.01.2018 konsept for samling av campus NTNU,
konseptet innebærer også ombygging for magasinlokalene til Vitenskapsmuseet.
I 2018 ble det gjennomført arbeid med funksjonsbeskrivelse for modernisering
av magasinarealene. En god del av utstillingsarealet har ikke tilfredsstillende
sikringsforhold slik at det kan benyttes til utstilling av materiale fra vitenskapelige
samlinger. En utbedring av skallsikring knyttet til 750 kvm utstillingsareal blepåbegynt i 2018 og videreføres i 2019.

60

ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

Vitenskapsmuseet har anskaffeten særskilt sikret monter som
skal brukes til spesielt verdifulltog følsomt materiale. Dette har
muliggjort visningen av «Himmelens
glans», basert på museet samling
av emaljearbeider fra byen Limogesi Sør-Frankrike. Samlingen består
av liturgiske gjenstander knyttet tilalteret i middelalderens kirker og er
fra det tidlige 1200-tallet.

3.7 Midler og måloppnåelse for oppgradering av bygg
Selvforvaltende institusjoner skal rapportere resultater og måloppnåelse for midler
som Kunnskapsdepartementet har tildelt til oppgradering av bygg.
NTNU videreførte i 2018 rehabiliteringsprosjektene av Hovedbygningen på
Gløshaugen og Realfagbygget. Samlokalisering av de første faglige enhetene
som ble etablert som følge av fusjonen med høgskolene, ble realisert i 2018
gjennom ombygginger på Gløshaugen for teknologimiljøene og ved at man samletlærerutdanningene på Kalvskinnet.
OPPGRADERING OG RENOVERING AV HOVEDBYGNINGEN
Kunnskapsdepartementet ga i brev av 18.01.2017 en bevilgning på 25 mill. kr. til
rehabilitering og oppgradering av Hovedbygningen på Gløshaugen. NTNU har som
mål at Hovedbygningen i framtiden både skal ivareta seremonielle og offentlige
funksjoner, ved siden av å brukes til ordinær undervisning og kontoraktivitet. Bygget
skal oppleves som åpent og imøtekommende, samtidig som ærverdigheten bevares.
Effektmålene i prosjektet er definert som:
• Sikre bygget som kulturminne og signalbygg for NTNU
• Gi gode og fleksible bruksmuligheter for utdanning og møter/arrangementer• Gi et godt fysisk arbeidsmiljø for kontorarbeidsplasser
StatusNTNU har over flere år foretatt oppgradering av bygget for å øke funksjonaliteten,organisert som enkeltprosjekter med ulik framdrift. I 2018 er vindusrehabiliteringen
av bygget sluttført, nye og rehabiliterte møterom og kontorareal har gitt økt bruk,og det er gjennomført oppgradering av ventilasjonsløsninger og el- og it-anlegg.
Arbeidene er gjort i samarbeid med Riksantikvaren og bidrar til å sikre bygget som
kulturminne og signalbygg. Tilsammen er det utført arbeider i Hovedbygningen for
67 mill. kr i 2018.
REALFAGBYGGET – UTBEDRINGER AV TAK OG FASADER
Kunnskapsdepartementet ga i brev av 29.01.2018 en bevilgning på 30 mill. kr
til oppgraderingsprosjekter ved NTNU, herunder utbedring av tak og fasader
på Realfagbygget. Bygget sto ferdig i år 2000 og har vist seg å ha en rekke
bygningstekniske svakheter. Vanninntrenging i tak og fasader førte til at enkelte
lokaler ble avstengt eller man løste problemene med midlertidige tiltak. Det
er avdekket et betydelig omfang av skjulte skader underveis i byggearbeidene.
Resultatmål for tiltaket vil være et tett tak og en fortsatt funksjonell bygning med fullutnyttelse av arealene til forskning og undervisning.
StatusArbeidet med utbedring ble planlagt gjennomført i tre trinn for å få en rask oppstartog fleksibilitet mht. gjennomføring. Prosjektering og bygningsmessige arbeider
startet i 2017, trinn en og to er i hovedsak nå ferdigstilt og en har derfor en god
oversikt over det totale omfanget av arbeidene. I 2018 ble det benyttet 75 mill. kr,
mens gjenstående arbeider for 2019 er budsjettert til 37 mill. kr.
OPPGRADERING KNYTTET TIL FUSJON MED HØGSKOLENE
Kunnskapsdepartementet ga i brev av 29.01.2018 en bevilgning på 30 mill. kr.
oppgraderings-prosjekter ved NTNU, herunder tilpasning og oppgradering som
følge av fusjon.
Samfunnsmålet for prosjektet er knyttet til NTNUs realisering av reformer
i universitets- og høyskolesektoren med utgangspunkt i strukturmeldingenÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

61

fra Kunnskapsdepartementet (Meld. St. 18 (2014–15)). NTNU har igangsatt
et omfattende arbeid for å oppgradere og tilpasse bygningsmassen for å
realisere faglige synergigevinster og effektivisere arealbruken. NTNU vil samle
teknologifagene på Gløshaugen, helsefagene på Øya og lærerutdanningen til
Kalvskinnet.
Samfunnsmålene for fusjonen er direkte relevante for målet med den fysiske
samlokaliseringen:• heve den faglige kvaliteten i hele bredden av virksomheten.
• være en enda bedre partner for utvikling av næringsliv og samfunn i hele landet.
• gi et mer enhetlig studietilbud, med mulighet for høyere kvalitet og større
samfunnsrelevans.
• være bedre i stand til å utvikle vår nasjonale rolle innen teknologisk og
naturvitenskapelig forskning og utdanning.
Resultatmålene for samlokaliseringsprosjektet vil være å integrere fagmiljøene
i de fusjonerte enhetene både med hensyn til ansatte og studenter, bedre
tilgang på og mer effektiv utnyttelse av felles infrastruktur i form av
undervisningslokaler, laboratorier og fellesfunksjoner, høyere arealeffektivitet
og reduserte kostnader til drift.
StatusI 2018 ble fagmiljøer med 1.200 tilhørende teknologistudenter overført til
Gløshaugen, ytterligere 1.000 studenter vil bli flyttet i 2019. Samlokaliseringenav lærerutdanningen på Kalvskinnet er gjennomført i 2018. Dette har medført at
Rotvoll er avviklet som campus, mens lokalene på Moholt er midlertidig overtatt av
administrative enheter og etter- og videreutdanningen, fram til 2021.
Planlegging og prosjektering av samlokaliseringen er videreført i 2018. Det er
etablert en egen prosjektorganisasjon for planlegging og gjennomføring av tiltakene
med sikte på å sikre medvirkning og styring av resultat og kostnadsnivå. I 2018er det foretatt ombygginger av læringsareal på Gløshaugen, i form av endringer iundervisningslokaler og nye studentarbeidsplasser, for å øke og tilpasse kapasiteten
til den økte undervisningsaktiviteten. Det er også gjennomført ombygginger foransatte, basert på arealkonsepter fra NTNUs campusutvikling og normtall som er
gitt fra KMD. Tiltakene som er gjort i 2018 omfatter Elektroblokkene, Varmetekniskelaboratorier, Realfagbygget, Høgskoleringen 3 og Verkstedteknisk laboratorium.

3.8 Midler til samarbeid, arbeidsdeling, konsentrasjonog sammenslåing
For å støtte arbeidet med sammenslåingen og styrke kvaliteten ved universitetet
tildelte departementet 15 mill. kroner for 2018. Midlene er benyttet i henhold
til prosjektplanen. Det vises særlig til kapittel 3.2 som blant annet beskriver
fusjonsaktiviteter i 2018, og for øvrig til rapportering på alle målene iutviklingsavtalen med KD, som viktige for å realisere gevinstene av fusjonen.

3.9 Midler tildelt over kap. 281 post 01 og post 45
Kap. 281 post 01 og kap. 226 post 22 – Digitalisering av grunnskolelærerutdanningene med videreutdanninger

62ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

Prosjektet DigGiLU planla i sin kompetansehevingsstrategi å benytte NTNUs åpnenettkurs «Smart læring». Dette ble imidlertid ikke vurdert som treffsikkert nok
i forhold til å heve den profesjonsfaglige digitale kompetansen hos Institutt forlærerutdannings undervisere. Følgelig ble det igangsatt arbeid med utvikling av ethelt nytt nettkurs som blir kalt «DigGiLU online». Nettkurset skal gjennomføres itre bolker, og oppstart vil være i 2019. Med denne endringen vil hovedtyngden av
prosjektet bli gjennomført i 2019 og 2020.
KAP. 281 POST 01 – MASTER I NORSK TEGNSPRÅKI GRUNNSKOLELÆRERUTDANNING
Tildelingen er gitt OsloMet og de har ansvar for rapportering.
KAP. 281 POST 01 OG 70 – MIDLER TIL FORKURSFOR OPPTAK TIL LÆRERUTDANNING
Forkursene er avholdt ved Institutt for matematiske fag. Kunnskapsdepartementet
viser til at midlene er tildelt i tråd med påmeldte kandidater i 2018 ved de enkelte
institusjonene og at forkursene er avholdt, og at det derfor ikke skal rapporteres.

3.10 Øvrige midler gitt i supplerende tildelingsbrev
MIDLER TIL VERDENSLEDENDE FAGMILJØER
Tildeling gitt i 2014/2015. Det vises til rapportering under virksomhetsmål 11.
KAP. 260 POST 50 – MIDLER TIL KOMPLETTERENDEUTDANNING FOR FLYKTNINGER
I november 2018 tildelte Kunnskapsdepartementet 2 mill kr til OsloMet til utvikling
av kompletterende utdanning primært for flyktninger. Midlene ble utbetalt til OsloMet
som tildeler midler til NTNU i samsvar med tidligere tildelingsbrev.
Kompletterende utdanning ved NTNU er et ettårig samlingsbasert studium.
Studentene har fire samlinger på en uke hvert semester. Studiet inkluderer norsk,
prosjektarbeid, dataanalyse, elektrisitetslære, norsk bedriftskultur, fornybar
energi og Industri. Det er lagt opp til mye selvstudie mellom samlingene, med
oppgaveløsning, lesing og dialog med faglærere over Skype. Med et samlingsbasert
studium kan potensielle kandidater over hele landet delta. I 2018/19 har det kunvært 4 studenter. Det har vært utfordringer knyttet til et så lite læringsmiljø, store
forskjeller på faglig bakgrunn og nivå, og i norskkunnskaper blant studentene. Det er
et sterkt ønske om praksis etter studiene, og det jobbes med et samarbeid med NAV.
Etter ønske om undervisningstilbud i engelsk er det engasjert engelsklærer.
Det er engasjert en person som skal jobbe med rekruttering til utdanningen. Det
vil i hovedsak jobbes inn mot voksenopplæringssentre, NAV kontorer og ulike
kommunekontakter. Det er også samarbeid med Kvalifiseringssenteret INN i
Trondheim kommune for å sikre god rekruttering i Trøndelag. Før opptak til 2019/20
skal søkere fra 2018/19 kontaktes, da mange av disse uteble på grunn av svake
norskkunnskaper. Videre legges informasjon ut på relevante Facebook-sider, og god
informasjon på NTNU sine nettsider.
Tildelte ressurser er i hovedsak brukt til utvikling og gjennomføring av emnene. Nå
gjennomføres de nevnte tiltak på rekruttering for å sikre flere og bedre kandidater og
et bedre studiemiljø. Det er lagd et godt faglig opplegg som forhåpentligvis vil gjøre
kandidatene mer attraktive på det norske arbeidsmarkedet.

ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

63

KAP. 260 POST 50 – MIDLER TIL OPPGRADERINGAV BYGG VED SELVFORVALTENDE INSTITUSJONER
Kunnskapsdepartementet tildelte 30 mill. kroner til oppgraderingsprosjekter ved
NTNU, herunder oppgradering av bygningsmasse som følge av fusjon, og utbedring
av tak og fasader på Realfagbygget. Det vises til rapportering under kapittel 3.7.
KAP. 260 POST 50 – MIDLER TIL REKRUTTERINGSSTILLINGER
Kunnskapsdepartementet tildelte 4 932 000 kroner til tolv rekrutteringsstillinger
som skal bidra til å styrke kompetanse i IKT-sikkerhet, herunder kryptologi.
I 2018 ble stillingene finansiert med en tredjedels virkning av gjeldende sats.
Rekrutteringsprosessene pågår, men foreløpig er ingen tilsatt i stillingene.
KAP. 226, POST 21 – DRIFT AV ENT3R
Nasjonalt senter for realfagsrekruttering ble tildelt 5,1 MNOK til drift og utvikling
av ENT3R. Ordningen er et rekrutteringstiltak for å få flere elever til å velge realfag.
Aktiviteten ble i hovedsak gjennomført etter planen i 20183.11 Samfunns- og effektmål for byggeprosjekter
NTNU er bedt om å rapportere på måloppnåelse for byggeprosjekter med samfunnsog effektmål. Dette gjelder avsluttede byggeprosjekter, samt byggeprosjekter som
fortsatt er i byggefase. For sistnevnte må institusjonene gjøre rede for hvordan delegger til rette for at målene skal kunne nås etter at bygget står ferdig.
NYBYGG GJØVIK – SMARAGD
Bygget var initiert og igangsatt av tidligere Høgskolen i Gjøvik. Smaragd ble
gjennomført som planlagt og ble tatt i bruk desember 2017. For Smaragd var
prosjektets samfunnsmål:• Mål 1: en anerkjent utdanningsinstitusjon og attraktiv samarbeidspartner for
samfunns- og arbeidsliv.
• Mål 2: en internasjonalt anerkjent aktør på informasjonssikkerhet og
medieteknologi.
• Mål 3: en nasjonalt anerkjent aktør innen:
o innovasjon i omsorgsfeltet.
o universell utforming.
o bærekraftig teknologi og ledelse i teknologibedrifter.
Prosjektets effektmål:• Mål 1: Fremme studentenes studie- /læringsmiljø.
• Mål 2: Bidra til effektivisering av NTNUs virksomhet.
• Mål 3: Bidra til økte eksterne inntekter.
Det har foreløpig ikke blitt gjennomført evaluering av prosjektets samfunns- og
effektmål. Etter å ha brukt bygget i ett år, ser vi at det har hatt en positiv effekt påstudie- og læringsmiljø. Muligheten til å øke eksterne inntekter har økt betydelig
med nye laboratorie- og verkstedarealer. Prosjektet har nådd målsetningen knyttet
til energibruk/produksjon blant annet på grunn av solceller.

64ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDENSVERRESGATE 12 (AKRINN) OG E. C. DAHLS GATE 2 (LYSHOLM)
Begge prosjektene var initiert av tidligere Høgskolen i Sør-Trøndelag, kalt Campus
Kalvskinnet 1 (CK1) og Campus Kalvskinnet 2 (CK2) og ble igangsatt før fusjon
med NTNU. Sverres gate 12 ble ferdigstilt desember 2016 og E. C. Dahls gate 2 ble
ferdigstilt desember 2017.
Prosjektene var ledd i høgskolens strategi om å samle sin virksomhet i aksen
Kalvskinnet – Øya – Hesthagen, hvor ingeniør- og lærerutdanning var lokalisert på
Kalvskinnet, helsefag på Øya og økonomifag på Hesthagen.
Som en følge av fusjonen ble det besluttet å samle teknologimiljøene på
Gløshaugen og lærerutdanning på Kalvskinnet sammen med administrasjon.
Fra januar 2019 er hele det fusjonerte Institutt for lærerutdanning (ILU) samlet
på Kalvskinnet med ca. 400 ansatte og 4000 studenter. Noen teknologimiljøer er
fortsatt lokalisert i Sverresgate 12 i påvente av flytting til Gløshaugen. Dette er
planlagt fullført i løpet av 2020.

ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

65

4. Styring og kontroll ivirksomheten
4.1 Overordnet vurdering
NTNU følger de grunnleggende styringsprinsippene i staten og har systemer, rutinerog tiltak for internkontroll som forebygger styringssvikt, feil og mangler.
Den overordnede vurderingen av status bygger på egenevalueringer av NTNUs
internkontroll. I 2018 har det vært arbeidet med å etablere nye strukturer og roller
med nødvendig kompetanseutvikling etter de store organisasjonsendringene i 2017.
Slike store organisatoriske endringer innebærer utfordringer knyttet til styring og
kontroll i ulike deler av virksomheten. Likevel viste den årlige egenevalueringen av
internkontroll for 2018 at det ikke var vesentlige endringer i status siden 2017, ogøvrige vurderinger av styring og kontroll viser samme tendens. Evalueringen viser
at det i ulike deler av virksomheten blir jobbet systematisk med risikovurderinger av
arbeidsprosesser og systemer, og det arbeides godt med informasjon og opplæring.
Den overordnede vurderingen av internkontroll er i tråd med dette i samsvar med
vurderingen i fjor. NTNU har rimelig god styring og kontroll med virksomheten,
men internkontrollen kan bli bedre med tanke på helhetlig systematikk.
Vurderingen er at risikoen for brudd på lover og regler er forholdsvis lav, kvaliteten
på rapporteringen er forholdsvis god, og risikoen for vesentlige feil er lav.
Driften er rimelig effektiv og målrettet, men kan forbedres ytterligere gjennom
prosessutvikling og digitalisering. Generelt er svakheter som er avdekket, i de flestetilfeller knyttet til manglende systematikk, uklare ansvarsforhold eller ufullstendige
kontroller og dokumentasjon av disse.

4.2 Internrevisjoner i 2018
NTNU etablerte internrevisjon våren 2018, og internrevisjonen leverte følgende
rapporter høsten 2018:• Internrevisjon av NTNUs varslingskanal• Overordnet vurdering av regimet for informasjonssikkerhet
INTERNREVISJON AV NTNUS VARSLINGSKANAL
Rapporten oppsummerte at NTNU har etablert et hensiktsmessig regime forvarsling, som er tilgjengelig og godt kjent i organisasjonen, men inneholdt en delanbefalinger om endringer:• Andre typer varslingsforhold enn seksuell trakassering bør fremheves,eksempelvis økonomiske misligheter, forskningsjuks med mer.
• Dagens desentrale løsning med varsling til nærmeste leder, bør vurderes endret
til et mer sentralisert varslingsmottak som kan sikre mer enhetlig behandling av
sakene og redusere opplæringsbehovet knyttet til håndteringen.
• Det bør gjøres noen endringer i saksbehandlingsprosessen og i teknisk løsning.
• Det bør tydeliggjøres hvordan studentene omfattes av varslingsordningen.
Revisjonsrapportens anbefalinger blir fulgt opp i det videre arbeidet på området.

66ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDENOVERORDNET VURDERING AV REGIMET FOR INFORMASJONSSIKKERHET
Revisjonsrapporten konkluderte med at NTNU har utformet et rammeverk
for informasjonssikkerhet som på overordnet nivå ivaretar relevante krav og
legger godt til rette for at NTNU skal ha systematisk og god forvaltning av sine
informasjonsverdier. Rapporten inneholder fem hovedanbefalinger:1.

Ferdigstille risikovurderinger i tråd med etablert metodikk, opprettholde
trykket på innføring av definerte sikkerhetskontroller og se risiko og kontroller isammenheng. Som en del av dette er det aktuelt å vurdere systemstøtte til mer
dataanalytisk oppfølging av risiko- og kontrollaktiviteter.

2.

Etablere en tydelig CISO-rolle1, som kan ta en kravstillende og oppfølgende/
kontrollerende rolle, og være en strategisk rådgiver for styret og ledelsen på
informasjonssikkerhetsområdet.

3.

Opprettholde trykk på implementeringen av regimet, herunder risikoprioritere
implementeringsaktiviteter, og benytte CISO med tilhørende «ambassadører»ute i virksomheten som drivkraft. Det bør også vurderes å opprette en informasjonssikkerhetskomite som støtte til CISO, og som forankrings- og
diskusjonsorgan.

4.

Styrke sammenhengen mellom informasjonssikkerhet, helhetlig risikostyring
og plan-/budsjettprosessen. Mekanismene for dette er på plass, og en CISO med
tilhørende informasjonssikkerhetskomite vil bedre mulighetene for samordningytterligere.

5.

Innføre årlige sammenfattende avrapporteringer på området med tilhørende
prioriteringer for kommende år. Dette vil bidra til å forankre, samordne og
synliggjøre arbeidet som utføres.

Anbefalingene vil bli fulgt opp i det videre arbeidet på området. NTNUs rammeverk
for informasjonssikkerhet og arbeidet i 2018 er beskrevet i kap 4.5.

4.3 Aktivitet og status i 2018
DIGITALISERING OG PROSESSUTVIKLINGNTNUs strategi peker på at utvikling av en mer endringsvillig organisasjon er en av
hovedutfordringene for virksomheten. I 2018 er det tatt helhetlige grep for å forbedre
arbeidsprosessene og sikre mer effektiv ressursutnyttelse. Dette utviklingsarbeidet,
som består av en rekke utviklingsprosjekter, er blitt strategisk forankret i «Politikk
for digitalisering og prosessutvikling» og fått tydeligere ledelsesforankring gjennom
ny organisering. Se forøvrig kapittel 3.2, virksomhetsmål nummer 3.
HELSE, MILJØ OG SIKKERHETNTNU har i 2018 fortsatt arbeidet med å bringe det systematiske HMS-arbeidet opp
på en felles plattform og et felles kvalitetsnivå i de tre byene. HMS-opplæring er
gjennomført for ledere ved alle fakulteter. Det har også blitt arbeidet med å etablere
grunnleggende prinsipper for forsvarlig arbeidsmiljø og arbeidsplasser i forbindelse
med samlokalisering og campusprosjektet.
Organisatorisk og psykososialt arbeidsmiljø ble kartlagt ved alle enheter ved
NTNU gjennom «Arbeidsmiljøundersøkelsen 2017». På bakgrunn av bevaringsog forbedringsområder som kom fram gjennom denne, ble det utarbeidet

1

CISO = Chief Information Security Officer. Rollen har det overordnede fagansvaret knyttet til kravstilling og oppfølging på
informasjonssikkerhetsområdet.

ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

67

tiltaksplaner ved alle enheter i første halvdel av 2018. Arbeidsmiljøutvalget (AMU)
har fulgt opp arbeidsmiljøundersøkelsen og har også løpende fått informasjon omarbeidsmiljømessige konsekvenser av samlokaliseringen som pågår.
NY PERSONVERNFORORDNING (GDPR)NTNUs nye ledelsessystem for informasjonssikkerhet (ISMS) ivaretar krav knyttet
til personvern og GDPR i Retningslinje for behandling av personopplysninger, senærmere beskrivelse av ISMS i kap. 4.5 under avsnittet Informasjonssikkerhet. I
2018 har NTNU prioritert å imøtekomme skjerpede krav til personvern, og en viktig
del av arbeidet har omfattet kartlegging av behandling av personopplysninger og
sikring av arbeidsprosesser og IT-systemer hvor personopplysninger er sentrale.
Det er iverksatt en rekke tiltak for etterlevelse av det nye personvernregelverket, og
for å få tilstrekkelig kraft i implementeringen, er arbeidet organisert som et prosjekti 2018–2019. Det er blant annet utarbeidet plan for utrulling av praktisk informasjon
og opplæring, samt oppdatering av rutiner og retningslinjer.
NTNU har også etablert en ressursgruppe med personvernkontakter fra ulike
enheter. Disse vil være førstelinje for spørsmål relatert til GDPR. Gruppa vil ha
jevnlige møter for å bygge kompetanse og utveksle erfaring. I disse møtene deltarogså NTNUs personvernombud og leder for personvernprosjektet.
PERSONVERNOMBUD
EUs personvernforordning stiller krav om at enhver offentlig myndighet og ethvert
offentlig organ må utnevnte personvernombud for sin virksomhet. Thomas Helgesentilrådte stillingen som personvernombud ved NTNU i 2018. Ved NTNU behandles
personopplysninger i stort omfang for flere formål og Personvernombudet har brukt
mye tid det første året på å sette seg inn i virksomheten.
Personvernombudet har i 2018 bistått med å utarbeide overordnet rammeverk/ krav som følger av personvernforordningen, herunder retningslinjer, rutiner
for ulike behandlinger, erklæringer, oversikt over behandlinger (protokoll),opplæringstiltak, avviksrutiner mv. Personvernombudet har vært deltaker i sentralepersonvernprosjekter ved NTNU, holdt mange foredrag og blitt involvert i flere
prosjekter som rådgiver. Det er etablert en ressursgruppe med kontaktpersoner
fra hvert fakultet og hver avdeling i FA, som gis særskilt opplæring der
personvernombudet har bidratt. Personvernombudet deltar i flere nettverk forpersonvernombud, og i styringsgruppen for personvernombud i UH-sektoren.
STUDENTOMBUDStudentombudet Lennart Soligard tiltrådte i 2018, og har utarbeidet en
egen årsrapport fra sitt første år i stillingen. I henhold til studentombudets
mandat, skal ombudet bistå studenter med forhold som knytter seg til deres«studiesituasjon». Studentombudet har i 2018 mottatt 204 henvendelser fra
studenter som har ønsket bistand, og årsrapporten inneholder informasjon og ensystematisering av de studenthenvendelser som er kommet inn til Studentombudet i
rapporteringsperioden.
Studentombudet har generelt et hovedinntrykk av at NTNU har en forsvarlig og
god saksbehandling overfor sine studenter. Via studenthenvendelser får imidlertid
studentombudet også innblikk i enkeltsaker hvor det har oppstått kritikkverdige
forhold ved saksbehandlingen. Studentombudet har gitt NTNU konkrete anbefalinger
om forbedringer som bør iverksettes.
PROSJEKT FOR FELLES STYRINGSSYSTEM FOR NTNU,HERUNDER INTERNKONTROLL OG RISIKOSTYRING
Under de siste års arbeid med styringssystemet for informasjonssikkerhet og
oppfyllelse av kravene i ny personvernforordning, har det kommet fram behov68ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

for avklaring av felles prinsipper og systematikk for styringssystemet ved NTNU.
Lignende ønsker har også kommet fram innenfor andre områder. På denne
bakgrunn startet rektor et prosjekt i mai 2018 som skal gjennomgå, oppdatereog utvikle NTNUs styringsmodell, herunder etablere et helhetlig rammeverk forinternkontroll og en standard prosess for risikovurdering. Prosjektet skal levere
en felles systematikk og felles IKT-støtte som skal gjøre det enklere å etterleve
gjeldende krav og følge opp avvik.
Arbeidet er organisert med bred deltakelse fra virksomheten, og flerearbeidsgrupper er i gang med avklaringer på ulike delområder.
ANSKAFFELSERNTNU har en vedtatt anskaffelsespolitikk og etablert rutiner og veiledere for kjøp
og gjennomføring av konkurranser. Anskaffelsesrutinene er tilgjengelig på NTNU
interne nettsider, og det er god kjennskap til gjeldende rutiner i organisasjonen.
Mindre anskaffelser, under 1.3 MNOK, gjennomføres på instituttnivå.
Utgangspunktet er at alle anskaffelser over 100.000 NOK skal være gjenstandfor konkurranse. I de tilfeller det foreligger unntak som tillater anskaffelser uten
konkurranse, skal anskaffelsen innom NTNUs sentrale innkjøpsfunksjon for
kvalitetssikring av at begrunnelsen oppfyller kravene i regelverket. Innkjøperne ute iorganisasjonen gis opplæring av den sentrale innkjøpsfunksjonen.
Som del av NTNUs rutiner, er det innført systematisk kontroll med kjøp over 100.000
NOK. Alle slike kjøp må dokumenteres med anskaffelsesprotokoll eller referanse til
anbudsnummer. Kontrollen gjennomføres på fakultetsnivå, og skal sikre etterlevelse
av regelverk for offentlige anskaffelser og bidra til at ulovlige direkte anskaffelser
fanges opp.
Kontroll fra sentral innkjøpsfunksjon gjennomføres ved uttak av lojalitetsrapporterfor rammeavtaler. Ved avvik iverksettes tiltak for å bedre lojaliteten og
motvirke at det foretas kjøp hos leverandører uten avtale. NTNU vil i løpet avvåren 2019 rekruttere fire innkjøpsrådgivere med høy kompetanse innenfor
offentlige anskaffelser, og den sentrale innkjøpsfunksjonen vil da bestå av 13
innkjøpsrådgivere. De nye ressursene vil i tillegg til å styrke kapasiteten på
enkeltanskaffelser og rammeavtaler, også bidra til et ytterligere fokus på analyser
og kontrollrutiner.
NTNU vil framover ha en gjennomgang av roller og ansvar hos desentraliserte
og sentraliserte innkjøpsfunksjoner i organisasjonen, for å kartlegge
forbedringspunkter som kan bidra til bedre internkontroll av innkjøp.
BYGG OG INFRASTRUKTUR
For NTNU er campusene og bygningsmassen sentrale virkemidler for å nå
faglige strategiske mål. Samtidig ønsker NTNU å opptre som en ansvarlig eier og
synliggjøre dette på en god måte.
Som selvforvaltende institusjon og som en ansvarlig eier er det sentralt for NTNU å
ha god informasjon om bygningsmassens tilstand og god planlegging på området.
NTNU har rullerende langtidsplaner for vedlikehold og oppgradering med tilhørendeårlige budsjettavsetninger. Planene består både av tiltak for å ivareta bygningenes
tekniske tilstand, tiltak for utvikling av arealer til mer moderne arbeids- og
utdanningsformer og andre tiltak som er nødvendige for at NTNU skal nå sine
strategiske mål. Planene omfatter både tiltak i eide og i leide bygg.
I januar 2018 besluttet regjeringen konseptvalg og arealrammer for campussamling
i Trondheim. I arealrammene ligger det 45 000 kvm ombygging av eksisterende
arealer i tillegg til nybygg. Prosjektet er ved inngangen av 2019 i ferd med åÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

69

avslutte fasen med prosjektavklaring før forprosjekt. Parallelt med dette pågår
arbeidet med fysisk plan. Konklusjonene både om hvor en skal ha ombygginger
i eksisterende bygg og lokalisering av fagmiljø er sentrale for videre prioritering
av vedlikehold og oppgradering av NTNUs øvrige bygningsmasse. Avhengigheten
knyttet til faglig lokalisering er hovedsakelig knyttet til planer for oppgradering
av tyngre laboratorieinfrastruktur. For øvrig implementeres kvalitetsprogram for
campusutvikling og vedtak knyttet til arealkonsept utviklet i sammenheng med
campussamling.

4.4 Arbeidslivskriminalitet
NTNU arbeider kontinuerlig med å innrette sine anskaffelser for å motvirke
arbeidslivskriminalitet og fremme et seriøst arbeidsliv. For å ivareta dette ved
kontraktsinngåelse og oppfølging av kontrakter, har NTNU utviklet rutiner som
har innarbeidet kravene i lov og forskrifter på området, som blant annet omfatterkrav til attest for skatter og avgifter, krav til lønns- og arbeidsvilkår, lærlinger og
bestemmelse om begrensinger i antall ledd i leverandørkjeden. I det følgende er det
redegjort nærmere for rutinene på dette området.
ANSKAFFELSESPOLITIKK OG SAMFUNNSANSVARI NTNUs anskaffelsespolitikk er det vedtatt at universitetet skal være en
samfunnsansvarlig virksomhet, og at dette skal komme til utrykk gjennommåten varer og tjenester anskaffes. NTNU har en helhetlig tilnærming til sittsamfunnsansvar og er medlem av Initiativ for etisk handel. Med etisk handel menes
arbeid for å forbedre arbeids- og miljøforhold i leverandørkjeden.
BEHOVSAVKLARING OG ANSKAFFELSESPLAN
Seksjon for Økonomirådgiving foretar alle større anskaffelser ved NTNU. Seksjonen
har fokus på å motvirke arbeidslivskriminalitet tidlig i anskaffelsesprosessen.
Anskaffelsens art, omfang og verdi avgjør hvilke bestemmelser som kommer til
anvendelse. Avklaring av dette er utgangspunkt for planleggingen av anskaffelsen.
I 2018 ble blant annet punkter knyttet til kvalifikasjonskrav, lønns- og arbeidsvilkår
og krav til lærlinger standard vurderingspunkter i NTNUs mal for anskaffelsesplan.
Anskaffelsesplanen er et dokument mellom NTNUs innkjøpsfunksjon og
behovshaver som legger føringer for anskaffelsesløpet og den kontrakten som skalinngås. Anskaffelsesplanen bidrar til bevisstgjøring internt ved NTNU.
Konkurransegrunnlag som utarbeides inneholder alle seriøsitetskrav til
leverandøren og kontraktsvilkår. For alle anskaffelser over EØS-terskelverdiene
benytter NTNU det europeiske egenerklæringsskjemaet, slik at leverandørene må
bekrefte at det ikke foreligger avvisningsgrunner. NTNU innhenter dokumentasjon på
kvalifikasjonskrav og skatteattester før tildeling av kontrakt.
LØNNS- OG ARBEIDSVILKÅR
For anskaffelser innenfor tjeneste-, og bygge- og anleggsnæringer stiller NTNU
krav om at ansatte hos leverandøren, underleverandør eller innleid personell som
direkte medvirker til å oppfylle kontrakten, har lønn- og arbeidsvilkår i samsvar
med allmenngjorte tariffavtaler eller landsomfattende tariffavtale for den aktuellebransjen. NTNU har innarbeidet bestemmelser om dette i sine kontraktsmaler, og
informerer om krav til lønns- og arbeidsvilkår i kunngjøring av konkurranse. For
kontrakter innenfor bygg og eiendom benyttes særskilte kontraktsvilkår som ivaretar
og presiserer bestemmelser om kontroll og sanksjoner.
Kontroll kan i tillegg til egenrapportering, omfatte dokumentasjon fra leverandørog underleverandør på at bestemmelsene overholdes. Dokumentasjonen kan værearbeidsavtaler, lønnsslipper, timelister og bankutskrifter. Vilkårene forplikter

70ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDENogså leverandørene til å varsle oppdragsgiver hvis det ved internkontroll eller
kontroll fra Arbeidstilsynet blir avdekket avvik eller brudd på bestemmelsene.
Sanksjonsmuligheter omfatter retting, tilbakeholdelse av betaling tilsvarende toganger innsparing for leverandøren og heving.
BRUK AV UNDERLEVERANDØRER OG LÆRLINGER
I kontrakter for renholdstjenester og bygge- og anleggskontrakter har NTNU fokuspå kontroll med bruk av underleverandører og stiller krav om maksimalt to ledd med
underleverandører i direkte kjede nedover for kontrakter med en verdi over 1.3 MNOK.
Ut fra en vurdering av hvilke fagområder tjeneste- og bygge- og anleggskontrakter
skal dekke, avgjør NTNU om det skal stilles krav om at leverandøren ved utførelse
av kontrakten er tilknyttet en lærlingordning og at lærlinger deltar i utførelse av
arbeidet. Kravet skal i tillegg til å øke antall lærlingeplasser, bidra til et seriøst
arbeidsliv og forhindre at kriminelle aktører får innpass. For de anskaffelser disse
kravene stilles, er disse innarbeidet i kontraktsvilkårene, og de følges opp gjennom
rapportering, dokumentasjon og oppfølgingsmøter med leverandør.
EGENRAPPORTERING, KONTRAKTSOPPFØLGING OG RESULTATERNTNU følger opp kontraktsvilkår for lønns- og arbeidsvilkår gjennom bruk av Difis
mal for egenrapportering. Denne benyttes både ved inngåelse av kontrakt og underkontraktsperioden.
I løpet av 2018 har NTNU i økende grad bedt om egenrapportering innen enmåned etter inngåelse av kontrakt. Egenrapporteringen dekker forhold knyttet
til leverandøren, gjennomføring av kontrakten, herunder underleverandører og
innleie, lønns- og arbeidsvilkår, og eventuelle tilsyn fra Arbeidstilsynet. Svarene iegenrapporteringen benyttes som grunnlag i risikovurdering for å avklare om det er
behov å iverksette videre kontrolltiltak i kontraktsperioden.
Høsten 2017 ble det for enkelte leverandører med høy andel utenlandske
arbeidstakere gjennomført stikkprøvekontroller på mannskapslister, arbeidsavtalerog lønnsutbetalinger. Stikkprøvekontrollene viste at leverandørene etterlevde
kravene til lønns- og arbeidsvilkår, med ett unntak. Unntak ble fulgt opp, lukket og
rapportert til Arbeidstilsynet.

4.5 Sikkerhet og beredskap
OVERORDNET ROS-ANALYSE FOR NTNU
I 2017 ble det gjennomført en overordnet risiko- og sårbarhetsanalyse for NTNU.
Som følge av analysen ble det identifisert behov for en større revisjon av sentral
og stedlig beredskapsplan, og denne ble gjennomført i 2018. Planverket fremstår
nå som tydeligere og forenklet, og beredskapsorganisasjonen gjenspeiler NTNUs
geografiske organisering i tre byer. Et alvorlig brudd på informasjonssikkerheten ble
identifisert som en egen definert fare- og ulykkeshendelse (DFU) og fikk en egentiltaksplan.
I forbindelse med revisjonen av sentral og stedlig beredskapsplan, ble det gjort
innkjøp av et digitalt varslings- og hendelseshåndteringsverktøy for sikkerhet og
beredskap. Arbeidet med implementering av nytt planverk og digitalt verktøy, som
ble påbegynt i 2018, er svært omfattende. Det ble i implementeringsfasen ikke ansett
som formålstjenlig å øve i henhold til utdatert planverk og med manuelle verktøy.
Formell beredskapsøvelse er derfor ikke gjennomført på sentralt og stedlig nivå i
2018. Slik(e) gjennomføring(er) vil ha høy prioritet i 2019.
Det ble gjennomført øvelser på lokalt nivå (fakultet) i 2018. Behov for lokale analyser
og tilpasninger til sentralt og stedlig planverk ble identifisert. Dette vil følges opp påÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

71

lokalt nivå med bistand fra sentralt nivå i løpet av 2019. Behov for bedre samvirkeinternt og med sentrale samarbeidspartnere ble også identifisert. Dette følges opp
fra sentralt nivå gjennom etablert «Nettverk for sikkerhet og beredskap» og egne
samarbeidsmøter med sentrale samvirkeaktører, blant annet SINTEF.
INFORMASJONSSIKKERHETNTNU vedtok sommeren 2018 et ledelsessystem for informasjonssikkerhet(Information Security Management System – ISMS). ISMS er tilpasset NTNUs
delegasjons- og styringsreglement og består av nytt IKT-reglement, Politikk
for informasjonssikkerhet og 13 underliggende retningslinjer. Systemet er
bygget opp etter ISO 27001:2013, og de styrende dokumentene dekker styring og
kontroll, etterlevelse i arbeidsprosesser, tekniske tiltak, og inneholder vedtattesikkerhetsmål, sikkerhetsstrategi og klargjør roller og ansvar.
Sikkerhetsstrategien som er nedfelt i Politikk for informasjonssikkerhet gir følgende
tiltaksområder:1.

Styring og kontroll med informasjonssikkerheten er et lederansvar og en del av
den ordinære virksomhetsstyringen og internkontrollen. Ledere skal ha en god
risikoforståelse og oversikt over de informasjonsverdier som enheten håndterer,slik at de er i stand til å ta informerte valg og gjøre prioriteringer ved innføring av
sikkerhetstiltak.

2.

Arbeidet med sikkerhetskultur og opplæring skal være en systematisk og
kontinuerlig forbedringsprosess. Økt kompetanse skal gjøre ansatte og
studenter i stand til å klassifisere informasjonen de behandler, gjennomføre
risikovurderinger og velge nødvendige tiltak for å beskytte informasjonen iarbeidsprosessene.

3.

NTNU skal sikre IKT-infrastrukturen gjennom en systematisk implementering
av kravene i retningslinjene som er utformet. Krav til informasjonssikkerhet
og personvern skal ivaretas i design, anskaffelse, utvikling, forvaltning og
avhending av IKT-systemer og infrastruktur.

Hovedansvaret for informasjonssikkerhet ved NTNU er delegert
organisasjonsdirektøren. Gjennom ISMS er ulike operative ansvarsområder
videre definert og plassert og fordeles i hovedsak mellom IT-avdelingen, HR- og
HMS-avdelingen og Avdeling for virksomhetsstyring.
Styringssystemet for informasjonssikkerhet ivaretar personvern og GDPR i egenretningslinje for behandling av personopplysninger, og arbeidet på dette området harvært prioritert i 2018. Se kapittel 4.3 for mer informasjon om arbeidet med GDPR.
NTNUs Seksjon for digital sikkerhet opprettet i 2017 NTNU SOC (NTNU Security
Operations Centre) på Gjøvik, som er registrert som kontaktpunkt nasjonalt hos
NSM NorCERT og internt i UH-sektoren hos UNINETT CERT. Ny beredskapsplan for
digitale tjenester er under utvikling i tråd med vedtatt Retningslinje for hendelse og
krisehåndtering. NTNU SOC håndterte totalt 5169 innrapporterte saker i 2018, hvorav
704 kan klassifiseres som digitale sikkerhetshendelser.
Det er et overordnet mål å øke ansattes kompetanse om informasjonssikkerhet.
Retningslinje for arbeidet med sikkerhetskultur og opplæring er fulgt opp med egenhandlingsplan for perioden 2018–2020. Et av tiltakene i 2018 var «Sikkerhetsmåneden»i oktober der NTNUs sikkerhetseksperter la ut «Ukas sikkerhetsråd» på NTNUs
meldingskanal og distribuerte læringsressurser til ledere og ansatte.
I 2018 har Seksjon for digital sikkerhet, i samarbeid med bachelorstudenter ved
Institutt for informasjonssikkerhet, gjennomført en «Mørketallsundersøkelse».

72ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

Formålet var å undersøke sikkerhetssituasjonen ved NTNU og avdekke urapportertehendelser for å få et bedre beslutningsgrunnlag innen cybersikkerhet. Analysen vilogså gi grunnlag for mer målrettet opplæring for alle ansatte innen grunnleggende
informasjonssikkerhet, med tema som passordbytte, sikker e-postforsendelse og
melding om avvik.
Det er ikke gjennomført en «ledelsens gjennomgang» i 2018, men NTNUs øverste
ledelse har vært sterkt involvert i prosessen fram til vedtak av styringssystemet for
informasjonssikkerhet. Samtidig med ferdigstillelsen av de styrende dokumentenevåren 2018, kom også sluttrapporten fra ISMS-prosjektet. Sluttrapporten gav etgodt situasjonsbilde av styring og kontroll på informasjonssikkerhetsområdet med
forslag til videre implementeringsarbeid. Forslagene ble behandlet i prosjektets
styringsgruppe, som bestod av representanter fra ledelsen med særskilt ansvar
innen informasjonssikkerhet.
Rapporten fra internrevisjonen om informasjonssikkerheten, som ble gjennomført
høsten 2018, har gitt et godt grunnlag for ledelsens gjennomgang og prioritering av
områder som skal ha oppmerksomhet framover.

4.6 Lærlinger i statsforvaltningenOpplæringskontoret NTNU fikk offentlig godkjenning høsten 2015 og organisererlærlingordningen ved campus Ålesund, Gjøvik og Trondheim. Antall lærekontrakterhar økt i alle år siden, og i 2018 ble det ansatt 38 nye lærlinger. Det gir 66 løpendelærekontrakter ved utgangen av 2018 (dvs. 1. og 2. års lærlinger).
Tildelingsbrevet for 2018 viser til samfunnskontrakten som er inngått av Regjeringenog partene i arbeidslivet. Det henstilles om å øke antall lærekontrakter og å tilbyopplæring i nye lærefag. NTNU planlegger å fortsatt øke inntaket av lærlinger, og det
jobbes spesielt med å utvide fagporteføljen ved campus Ålesund og Gjøvik. I 2018 ble
det tilsatt lærlinger i to nye lærefag: sikkerhetsfaget og renholdsoperatørfaget.
Tabellen viser totalt antall lærlinger per år i perioden 2014–2018:

Antall ansatte

2014

2015

2016

2017

2018

Lærling (1362)

37

36

61

62

66

4.7 «Inkluderingsdugnaden»
NTNU er positiv til å delta i statens Inkluderingsdugnad, men vil påpeke at det er
flere utfordringer før dugnaden kan følges opp fullt ut. Det er spesielt behov for
avklaringer fra departementene når det gjelder hvilke virksomhetsområder og
yrkesgrupper målsettingene skal gjelde for. KMD arbeider med en utvidelse av
dagens regelverk, slik at unntaket fra kvalifikasjonsprinsippet om at en søker kan
ansettes dersom vedkommende er tilnærmet like godt kvalifisert som den nest
best kvalifiserte, også skal gjelde for personer med hull i CV-en. Det er foreløpig
ikke definert hvilke stillingsgrupper som skal eller ikke skal kunne omfattes av
unntaksreglene. NTNU og andre institusjoner i sektoren vil bruke Jobbnorge
som kilde for rapportering. Jobbnorge har bedt om avklaringer av definisjoner,
registreringsform og konkretisering av rapporteringskrav fra KMD. I påvente
av disse avklaringene vil NTNU starte forberedelsene til Inkluderingsdugnaden
gjennom holdningsskapende arbeid blant ledere, dialog med tillitsvalgte og
samarbeid med NAV lokalt.

ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

73

4.8 Likestilling, mangfold, diskriminering og
tilgjengelighet
LIKESTILLING
NTNU jobber langsiktig for å styrke kvinneandelen i toppstillinger på områder der
kvinner er underrepresentert. I teknologi har andelen kvinnelige professorer økt
fra 5 til 13 % fra 2008 til 2018, mens den har økt fra 18 til 38 % innenfor medisin. I
matematikk og naturvitenskap har andelen kvinnelige professorer vært uendret desiste ti årene (18 %), men kvinneandelen i rekrutteringsstillinger og førsteamanuensisstillinger langt høyere. Det lover godt for utviklingen framover.
Det er viktig å videreføre arbeidet. I den nye handlingsplanen for likestilling og
mangfold fra 2018, videreføres institusjonelle program som kvalifiseringsstipend
og mentorprogram. Mentorprogrammet for førsteamanuenser ble høsten 2018også åpnet for førstelektorer. Formålet med programmet er å bidra til raskere
kvalifisering av kvinnelige forskere til vitenskapelige toppstillinger.
Som følge av den nye handlingsplanen er det tatt i bruk flere arenaer for å skape
bevissthet om likestilling blant ledere og ansatte. NTNUs lederutviklingsprogrammer har likestilling og mangfold på agendaen og i opplæringsprogrammet
for Ph.d.-veiledere gis det nå en innføring i kjønns- og mangfoldsperspektivet iveiledersituasjonen. I tillegg får alle nyansatte utenlandske forskere informasjon om
hvordan NTNU arbeider med likestilling og mangfold.
Mangfold – integrering av internasjonalt ansatte
I den nye handlingsplanen for likestilling, ble mangfold tatt inn som eget
utviklingsområde. Som ledd i det holdningsskapende arbeidet, arrangerte NTNUs
utvalg for likestilling og mangfold en workshop i mangfoldsledelse og kulturell
intelligens for NTNUs ledere og HR-medarbeidere. Utvalget bevilget også midler til
gjennomføring av en undersøkelse for å få økt kunnskap om inkludering og mangfold
blant studenter og ansatte ved NTNU. Basert på funnene i undersøkelsen skal det
iverksettes tiltak som kan styrke inkluderings- og integreringsarbeidet.

GUTTEDAGER FOR FLEREMANNLIGE SYKEPLEIERESvært få menn velger å studere
sykepleie, og frafallet er større
enn hos kvinnene. NTNU arrangerte«guttedager» i Gjøvik, i samarbeid
med Norsk Sykepleierforbund
Oppland. Intensivsykepleier og
universitetslektor Jon Viktor Haugom
ved Institutt for helsevitenskap Gjøvik
viste og forklarte for nysgjerrige
ungdommer.

I arbeidet med mangfold er det naturlig å fokusere på integrering av internasjonalt
ansatte. NTNU har ansatte fra 90 land. Ca. 43 % av Ph.d.-ene, 60 % av postdoktoreneog ca. 20 % av de fast vitenskapelig ansatte er utenlandske statsborgere. NTNU
jobber bredt med inkludering av internasjonale ansatte. De siste årene er det utviklet
felles mottaksprosesser ved fakultetene som sikrer alle en god oppstart og raskere
integrering i fagmiljøene. På institusjonsnivå tilbys velkomstseminar for nyansatte
på engelsk og kulturkurs for utenlandske ansatte. Språkkurs og språkkafeer bidrar
til å skape gode arenaer for læring og åpner opp for nettverksbygging på tvers av
institusjonen. Mange av aktivitetene inkluderer også familiene til de internasjonalt
ansatte. NTNU jobber bevisst med god informasjon på engelsk, og meldinger på
nettsidene skrives som oftest på norsk og engelsk. Informasjon om nasjonalt
regelverk gis systematisk, – også informasjon utover det som gis til norske ansatte.
NTNU tilbyr også mange sosiale arenaer for internasjonalt ansatte, og i 2018 deltok
2200 på ulike aktiviteter. NTNU gir også råd til partnere av internasjonale forskere
som ønsker jobb eller videreutdanning i Norge. Immigrasjonsprosess, sikre rettmedlemskap i trygdeordninger og innføring i skattesystemet er noen av områdene
det gis mye bistand på. NTNU har også egne boliger hvor nyansatte prioriteres.

FOTO: FRØYDIS ANGARD ULATEIG/NTNU

Likestilling i utdanningene
Ved NTNU er kjønnsfordelingen blant registrerte studenter omtrent 50/50,
fordelingen er veldig tradisjonell og NTNU har i en årrekke satt inn tiltak for å bedre
kjønnsbalansen i teknologi. Dette har gitt resultater og i 2016 ble det besluttetå fjerne jentepoeng på seks av sivilingeniørstudiene ved NTNU. Søkertallene til
NTNU de siste årene har imidlertid vist at det fortsatt er færre jenter som søker

74ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

seg til teknologifagene og færre gutter som søker seg til helsefagene. NTNU
følger utviklingen og vurderer behov for tiltak for å bedre kjønnsbalansen i disse
utdanningene.
NTNU har i 2017 og 2018 hatt egne velkomstdager for jenter på studier hvor jenterer underrepresentert. Prosjektgruppen Jenter og teknologi arrangerte i 2018
kollokviegrupper, jentelunsjer og jentekvelder. Jentedagen på Gløshaugen samlet
eksempelvis 450 teknologi-interesserte jenter i videregående skole for å stimulere
dem til å velge NTNU. Det er også samarbeid med Ada, prosjekt for jenter på
teknologiutdanninger, i Ålesund og Gjøvik. De hadde også velkomstdag for jenterpå begge studiestedene og tilbud om andre aktiviteter gjennom hele studieåret.
Enkelte teknologifakultet har gitt særskilt støtte til aktiviteter for jenter påmasterprogrammene i Trondheim. Fakultetet vil fremover se på frafallsforebyggende
aktiviteter for jenter på alle studieprogram som har mindre enn 30 % jenter.
I 2018 startet NTNU en satsing for å øke andelen menn i helsefag. NTNUs utvalg forlikestilling og mangfold bevilget midler til rekrutteringstiltak som ble gjennomført i
Trondheim, Gjøvik og Ålesund i løpet av 2018.
Seksuell trakassering#metoo kampanjen ga fornyet oppmerksomhet om seksuell trakassering også ved
NTNU. NTNU hadde rutiner for å håndtere dette, men har det siste året arbeidet med
å gjøre informasjon lettere tilgjengelig og å forenkle varslingsrutinene for studenterog ansatte. Arbeidet har vist at studentenes varslingsmuligheter ikke har vært gode
nok. NTNU ønsker varige forbedringer som resultat av sektorens #metoo-kampanjeog legger vekt på holdningsskapende arbeid. Det ble i 2018 bl.a. holdt kurs/workshop
i forebygging av seksuell trakassering på arbeidsplassen for NTNUs ledere og
HR-medarbeidere. Varslings-saker har blitt fulgt opp i henhold til NTNUs rutiner slik
at man ivaretar partenes rettssikkerhet.
TILRETTELEGGINGSTJENESTEN VED NTNU
Tilretteleggingstjenesten har ansvar for rettelegging for studenter med funksjonsnedsettelser. Det antas at ca. 7 % av studentmassen har en funksjonsnedsettelse, og
dette tilsvarer ca. 2700 studenter. God tilgjengelighet er viktig på mange områder, foreksempel bygg, IKT, undervisning og eksamen. Det er derfor mange enheter som haren rolle i arbeidet med å gjøre NTNU universelt tilgjengelig.
NTNU Tilrettelegging er en pådriver og et støtteapparat for universell utformingog individuell tilrettelegging ved NTNU. Dette gjøres gjennom å utvikle og bistå
med kompetanse til de ulike enhetene, være en støtte for fakultet/institutt der hvor
omfattende tilretteleggingstiltak må på plass, og etablere hensiktsmessige, sentrale
tilbud til studenter med funksjonsnedsettelser for å øke deres forutsetninger for å
mestre studiene.
NTNU Tilrettelegging er organisert som en faggruppe under Avdeling forStudenttjenester. Faggruppen er lokalisert på Campus Gløshaugen, men har itillegg én person i hhv. Ålesund og Gjøvik som har deler av stillingen sin knyttet tiltilrettelegging for studenter med funksjonsnedsettelser.
Hovedaktiviteter 2018
• Studentrettede aktiviteter knyttet til veiledning, mentortilbud, kurs og grupper ervidereført og videreutviklet.
• Informasjonsvirksomhet internt og ekstern om muligheter for tilrettelegging av
høyere utdanning for elever med funksjonsnedsettelse• Tilretteleggingstilbud ved NTNU i Ålesund og NTNU i Gjøvik i form av kurs er videreført.

ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN75• Hørselskampanje for å skape bevissthet om problemer knyttet til hørselshemming
blant studenter og for å bidra til økt bruk av mikrofon i undervisningen.
• Forslag til ny handlingsplan for inkluderende læringsmiljø for studenter med
funksjonsnedsettelse for perioden 2019–2023 er utarbeidet og sendt på høring
med høringsfrist 31. januar 2019.
• «Tilgjengelighetspotten» kan gi tilskudd til arrangementer for å gjøre dem
tilgjengelig for studenter med funksjonsnedsettelse. I 2018 ble 7500,- tildelt
Psykologidagene.
• Tilretteleggingsforum ble startet opp igjen etter en pause under fusjonen.
Forumet har deltakere fra alle fakulteter, eiendomsavdeling, bibliotek,
internasjonal seksjon, og studentrepresentant og skal sikre erfaringsutveksling,kompetansehevning og likeverdig behandling for studenter med
funksjonsnedsettelse. Det ble arrangert ett møte i vårsemesteret og ett møte i
høstsemesteret.
Utfordringer videre
NTNU er internasjonalt orientert. Det er et uttalt mål å øke andelen gradsstudentersom har et utenlandsopphold, samtidig er det viktig å sikre at det legges godt til
rette for integrasjon og inkludering av innreisende, internasjonale studenter. En
viktig oppgave fremover vil derfor være å kartlegge utfordringer som studentermed funksjonsnedsettelse møter når de reiser på utveksling, og å få en oversikt
over hvilke rettigheter innreisende studenter med funksjonsnedsettelse har når det
gjelder norske velferdsordninger.
I tiden som kommer forventes det en økning i EVU-virksomheten. Dette vil
sannsynligvis øke mangfoldet i studentmassen ytterligere, noe som kan medføre nyebehov for tilrettelegging. Det vil derfor være viktig å være oppmerksom på, og kunne
møte dette behovet på riktig måte.
NTNU Tilrettelegging opplever en økning i antall studenter med mer sammensattetilretteleggingsbehov hvor det kreves at flere parter er involvert. For å kunne møte
dette på en god måte har det i løpet av året vært en gjennomgang av tilbudene fra
NTNU Tilrettelegging, og det er kartlagt behov for endringer og videreutvikling. I
2019 vil fokus være å iverksette og evaluere disse endringene.
UNIVERSELL
Den nasjonale enheten Universell hadde i 2018 et totalt driftstilskudd på kr. 3 313 000
via rammetilskudd fra KD til NTNU, driftstilskudd fra Barne- og likestillingsdepartementet, og et utvidet driftstilskudd fra Kunnskapsdepartementet på kr. 800 000, gittover kap. 281 post 01 for å styrke enhetens arbeid med universell utforming. Enheten
hadde lønns- og driftsutgifter på kr. 3 269 000. Merforbruket ble dekket av NTNU.
Hovedaktiviteter i 2018
Universell har lagt stor vekt på kunnskapsspredning, opplæring og implementering
av universell utforming av IKT i sektoren i tråd med nye krav gjennom likestillingsog diskrimineringsloven gjeldende fra 2019. Dette berører også kunnskap om bruk
av IKT i læring og undervisning, som har vært utviklet i samarbeid med DIFI og Unit.
Videre har enheten fokusert på utvikling av og kvalitetssikring av tilbud og tjenester
for studenter med nedsatt funksjonsevne, og kunnskapsspredning til og utviklingav læringsmiljøutvalgene (LMU) i kjølvannet av vurderingen av ordningen med LMU
gjennomført av Oxford Research.

76ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDENAndre viktige aktiviteter:• Arrangement av Universellforum om universell utforming av IKT, i samarbeid med
Universitetet i Agder. Forumet samlet 85 deltakere fra 14 utdanningsinstitusjoner
mfl.
• Arrangement av LMU-forum i samarbeid med Universitetet i Sørøst-Norge somsamlet 64 deltakere fra 24 utdanningsinstitusjoner• Arrangement av Byggforum om universell utforming i samarbeid med NTNU som
samlet 50 deltakere fra 14 utdanningsinstitusjoner• 17 institusjonsbesøk i sektoren på tvers av arbeidsområdene, samt et ti-talls
presentasjoner og foredrag for øvrige samarbeidspartnere i departementer,direktoratet og andre offentlige instanser.
Universell mottok kr. 3 000 000 fra BLD og KD for å gjennomføre tiltak SO3
Kompetanseheving i universell utforming i «Regjeringens handlingsplan for
universell utforming 2015–2019». Av dette har kr 2 700 000,- gått ut til prosjekter ved
universiteter og høyskoler, mens kr. 178 000,- har gått til prosjekter om universell
utforming som strategi for inkludering. Ubrukte midler er overført til avslutning
av prosjekter i 2019. Universell leverer egen faglig rapport om prosjektene fra
regjeringens handlingsplan.
Universells oppdrag i fagskolesektoren
I fagskolemeldingen, Meld. St. 9 (2016–2017) Fagfolk for fremtiden, er Universell
bedt om å kartlegge hvilket behov fagskolene har for støtte til arbeidet med
studenter med ulike funksjonsnedsettelser og å utrede aktuelle tiltak.
Vi har sett det som avgjørende å framskaffe et kunnskapsgrunnlag om målgruppen
gjennom en studentundersøkelse. Alle landets fagskoler, med sine om lag 16 700
studenter, ble invitert til å delta, og 20 fagskoler meldte seg på. Disse representerer
9 355 fagskolestudenter, dvs. 56 % av populasjonen. Svarandelene varierer mye
mellom fagskolene, og ble totalt 15 %.
Universell har gjennomført lærestedsbesøk ved 12 fagskoler. I møter med ledelseog studentråd er det innhentet kunnskap om hvordan det jobbes med inkluderendelæringsmiljø ved den enkelte skole, og målsettingen har vært å bidra til attemaet tilrettelegging for studenter med funksjonsnedsettelser får en plass på
dagsordenen.
Resultatene fra studentundersøkelsen ble presentert for fagskolene i begynnelsen av
2019, og dannet grunnlag for utvikling av nettverk for kompetansedeling og utvikling
av tiltak i dialog med fagskolene og relevante aktører.
En egen faglig rapport om fagskoleprosjektet ble oversendt departementet i
februar 2019.
LÆRINGSMILJØUTVALGET (LMU)
Studentene ved NTNU skal være sikret et inkluderende og helhetlig læringsmiljø.
Det handler om fysiske, digitale, pedagogiske, organisatoriske og psykososiale
forhold som påvirker studentenes læring. Det er viktig at læringsmiljøet favner hele
studentmangfoldet. I 2018 var studentenes psykososiale læringsmiljø fokusområde
for Læringsmiljøutvalget (LMU).
NTNU gjorde i 2018 grep for å implementere arbeidet med læringsmiljø somdel av arbeidet med utviklingen av høy kvalitet i utdanningen. Dette inkluderte
ny politikk for kvalitet og utvikling av studieportefølje og oppfølging av

ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

Shot-undersøkelsen for 2018 viser
kraftig økning i dårlig psykisk helse
blant studentene. Trenden er nasjonal,
og gjelder også NTNU. NTNU er opptatt
av at studentene skal trives og oppleve
mestring i studiehverdagen. Vi må tainnover oss at mange sliter, og for
NTNU som institusjon betyr det atvi må fortsette å forbedre oss på atstudenter blir tatt imot på en god og
inkluderende måte.
FOTO: SØLVI NORMANNSEN/
UNIVERSITETSAVISA

77

fokusområdet i styringsdialog og kvalitetsmelding med utgangspunkt i resultater
fra studiebarometeret 2017 og SHOT 2018. LMU støtter NTNUs grep for å
styrke koblingen mellom læringsmiljø og utdanningskvalitet, og forslaget om å
implementere læringsmiljø i utdanningsutvalgets mandat. Disse grepene vil bidra til
økt engasjement både hos studenter og ledere på ulike nivå i arbeidet med utvikling
av et inkluderende læringsmiljø i hele NTNU.
Resultater fra studiebarometeret 2017 og SHOT 2018 viser at de fleste studentene er
fornøyde, og har både god fysisk og psykisk helse. Men undersøkelsene viser også atflere enn tidligere sliter, og studenter ved NTNU gir også uttrykk for ensomhet, ulike
til dels alvorlige helseplager, og har opplevd seksuell trakassering. Resultatene
varierer mellom fakulteter, studiebyer og studieprogram. LMU er opptatt av atgrepene NTNU har iverksatt for å styrke oppfølgingen av læringsmiljø i 2018 og 2019skal bidra til at dette følges tett opp. Så langt har oppfølgingen vært god.
Det er gjort flere gode tiltak for utvikling av det psykososiale læringsmiljøet,
gjennom å sikre nye studenter en god start og etablering av faglige og sosiale
arenaer for å øke inkludering og integrering. Det er stor etterspørsel etter arealer
til base- og identitetsarealer og flere undervisnings-, gang- og fellesarealer er
oppgradert til sosiale og faglige fellesaktiviteter. LMU trekker spesielt frem etpionerprosjekt etablert ved campus Ålesund i samarbeid med Uniped i universell
utforming av undervisning for faglig ansatte. LMU ser også betydningen av å øke
digital og pedagogisk kompetanse når det gjelder nye undervisnings-, lærings- og
vurderingsformer, tiltak for å skape økt trygghet og inkludering, opplevelse av
mestring, og tiltak som styrker fundamentet for studentenes læring, helse og trivsel.
UTFORMING AV BYGNINGER OG UTEAREALER
NTNU har mål om at alle bygninger og uteområder skal ha universell utforming
så langt det er mulig. Vårt motto er: Bra for alle, men nødvendig for noen. For alle
byggeprosjekter ved NTNU er det prosedyrer for å sikre og forbedre tilgjengelighet.
I tillegg avsettes det øremerkede midler til spesielle tiltak for å oppgradere
brukbarhet og tilgjengelighet til eller i NTNUs bygninger. Som følge av fusjonen har
NTNU fått et stort tilfang av leide bygg, NTNU benytter også midlene til spesielletiltak i disse bygningene.
I 2018 har NTNU videreført den helhetlige tenkningen ved å oppgradere bygg
med trinnfri adkomst, automatisk åpning av dører, kontrastmarkeringer,merking av trapper med farefelt og oppmerksomhetsfelt, og gangårer med
etterlysende merking, ledelinjer, og etasjemarkering. Dette både for å ivareta
bedre tilgjengelighet og rømnings- og orienteringsmuligheter. Flere steder, bl.a. på
Gjøvik og Moholt, er det gjort tiltak for å bedre tilgjengelighet. All glassmerking og
skilting er standardisert og alle inngangsdører er merket. Dette fortsetter vi medå vedlikeholde og videreføre. Det er også jobbet med forbedring av lydforhold og
akustikk i flere rom.
En egen tilgjengelighets-app som omfatter alle NTNUs Campus er tidligere utviklet
i Maze Map. I 2018 er Ålesund, Gjøvik og resten av NTNU i Trondheim også blitt
inkludert. Det er utviklet et eget HC-bord for undervisningsrom, hvor bordplaten er
elektrisk justerbar både vertikalt og horisontalt. Dette gjør bordet enklere i bruk påliten plass. Ved utbedring av brannvarslingsanlegg monteres det varsellamper med
godt lys som gjør det tryggere for hørselshemmede og gir sikrere rømning.

78ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

5. Framtidsutsikter og planerfor 2019
NTNUs strategi 2018–2025 peker på skjerpet konkurranse, behov for et styrket
samspill med samfunnet og utvikling av en mer endringsvillig organisasjon som
hovedutfordringer for NTNU. Strategien inneholder 36 utviklingsmål for hva som må
endres for å realisere ambisjonene innen 2025, og som vi må arbeide systematisk
med over tid.
I dette kapitlet gjengis hovedinnholdet i NTNUs årsplan for 2019, vedtatt av styreti desember 2018 (S-sak 29/18). Årsplanen er delt inn i fem hovedområder som
er gjensidig avhengige og forsterker hverandre. De fem områdene bygger på en
risikovurdering av strategien og definerer hvilke områder det er viktig å starte mednå for å nå målene innen 2025. Årsplanen tar inn over seg strategiens ambisjon å
styrke NTNUs posisjon som kunnskapsinstitusjon, samtidig som den balanserer
behovet for konsolidering av endringsarbeid som er iverksatt som følge av fusjon
med ønsket om å svare på nye utfordringer.

ÅRSPLANENS FEM
HOVEDOMRÅDER:• Sterke fagmiljøer• Styrket samspill og 		tverrfaglighet• Framtidens studietilbud og
livslang læring
• Fornyelse av infrastruktur forlærings- og arbeidsmiljøer• Effektive og moderne 		
støttefunksjoner

For å sikre god iverksetting av strategien og lette oversikten for brukerne har vi
definert innhold og struktur i ulike typer styrende dokumenter. Det er lagt en plan for
rydding i dokumentene, herunder etablering av noen nye. Eksempelvis vil vi initiereet arbeid for å revidere personalpolitikken og iverksette politikk for utvikling og
kvalitet i studieporteføljen.

5.1 Sterke fagmiljøer
HVILKE AMBISJONER OG STRATEGISKE UTVIKLINGSMÅL HAR VI?
Strategien innebærer en ambisjon om at alle våre institutter skal ha fagmiljøer
som er på et dokumentert høyt internasjonalt nivå innenfor minst ett av sine
kjerneområder (utdanning, forskning, nyskaping eller formidling). Videreutvikling av
sterke fagmiljøer er fundamentet for vår virksomhet og avgjørende for å realisere
strategien. I dag har enkelte fagmiljøer for lav kvalitet, og det er behov både for å
løfte den faglige kvaliteten i bredden og å utvikle flere spissmiljøer. Dette gjelderbåde innenfor utdanning, forskning, nyskaping eller formidling. Fremfor å forvente atalle skal bli bedre til alt og gjøre mer av alt, blir det vesentlig å dyrke fram fagmiljøer
som har særlig styrker eller fortrinn være seg innenfor et eller flere av dissevirksomhets-områdene. Dette innebærer at det utvikles en tydeligere arbeidsdelingder den enkelte ansatte sin karriere og det enkelte fagmiljø sitt bidrag til helheten
settes i fokus.
13 av utviklingsmålene i strategien handler om ulike sider ved utvikling av sterke
fagmiljøer. Målene handler om NTNUs konkurranseevne og gjennomslagskraft,
kompetanseutvikling og dokumentasjon av kompetanse, karriereutvikling, samt
rekruttering og mer indirekte – arbeidsdeling. I tillegg legges det til grunn at sterke
fagmiljøer også trenger gode arbeidsmiljøer og at de har en god kjønnsbalanse.
HVORDAN ARBEIDER VI MED UTVIKLING?
Det viktigste arbeidet med å utvikle sterke fagmiljøer skjer i fagmiljøene selv. Alleinstituttene og fakulteter må selv vurdere hvilke områder de har slike fortrinn
innenfor, og hvilke tiltak som vil være mest effektive for å utvikle sterke fagmiljøer.
Utvikling av sterke fagmiljøer et prioritert område ved alle fakulteter. Hos noen
handler det om styrket forskningskultur, hos andre er det utdanningsfaglig
kompetanse eller nyskaping som krever ekstra oppmerksomhet. Flere har ogsåtiltak for å styrke arbeidet med forskerutdanningen.

ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN79

NTNU har allerede en rekke virkemidler som skal støtte og stimulere utvikling av
sterke fagmiljøer, eksempelvis NTNU Toppforskning og Toppundervisning, og alledisse videreføres i 2019. En stor del av virkemidlene innebærer finansiell støtte til
fagmiljøer som får uttelling på nasjonale og internasjonale konkurransearenaer. Det
ligger også tiltak for rekruttering og utvikling av talenter og spissmiljøer, samt tiltak
som skal løfte bredden innen utdanningsfaglig kompetanse og nyskaping.
For å gi området et ytterligere løft vil vi i 2019 gjøre følgende hovedgrep:• Ny personalpolitikk: Arbeid med utvikling av sterke fagmiljøer krever ryddighet istyrende dokumenter. NTNU har i dag en lang rekke dokumenter som omhandler
ulike sider av personalpolitikken. Vi ønsker å bruke 2019 til å utarbeide en
ny helhetlig personalpolitikk, med utgangspunkt i dagens dokumenter. En ny
personalpolitikk bør også tydeliggjøre overordnede prinsipper for karriereutviklingog merittering.
• Utviklingsplan for ledelses- og kompetanseutvikling: Utviklingsplanen skal svare
ut et behov for systematisering av arbeidet med kompetanseutvikling i hele
NTNUs organisasjon. Viktige elementer vil være å utvikle metodikk for mer
erfaringsutveksling og læring på tvers i organisasjonen, samt utvikle konkretetiltak for både ledere og ansatte, eksempelvis innen områder som lederutvikling,
helhetlig utdanningsfaglig kompetanse, prosjektledelse, digital kompetanse,kompetanse i bruk av moderne kommunikasjonsmetoder og samhandlingsverktøy
etc. Utviklingsplanen vil i utgangspunktet omfatte både vitenskapelig, teknisk
og administrativt personale. Vi vil vurdere nærmere om det er hensiktsmessig å
samle dette i en felles utviklingsplan eller om det skal egne lages for flere ulikemålgrupper, ref. kap. 3.5.
• European Research Council (ERC) Grants er de mest prestisjefylte grunnforskningsbevilgningene som tildeles i Europa og er en målestokk på forskningsaktivitet
på høyt internasjonalt nivå. For å bli ansett som et godt forskningsuniversitet
er det av stor betydning at NTNU øker antallet ERC Grants. Som en del av
internasjonal handlingsplan forsterkes arbeidet med å øke vår portefølje av ERC
Grants. For å lykkes i spiss kreves også bredde. Mye av arbeidet med å styrke
forskningskulturen i bredde gjøres i fagmiljøene selv, men vi vil i 2019 vurdere
behov for felles virkemidler eller tiltak.

5.2 Styrket samspill og tverrfaglighet
HVILKE AMBISJONER OG STRATEGISKE UTVIKLINGSMÅL HAR VI?
Samarbeid med fagmiljøer og institusjoner i andre land er et virkemiddel for å heve
kvaliteten i vår egen virksomhet. Samspill med samfunns- og arbeidslivet er viktig
for å styrke vår rolle som samarbeidspartner for omstilling, være en bidragsyteri å finne morgendagens løsninger og sikre at vi utdanner kandidater med høy og
relevant kompetanse. NTNU har en unik faglig bredde i fagmiljøene, og vi har
mulighet til å bli en mer attraktiv samarbeidspartner og styrke konkurransekraften
gjennom at samarbeidskulturen i enda større grad blir en del av alle våre fagmiljøer.
15 av utviklingsmålene i strategien handler om hvordan vi ønsker å bruke et styrket
samspill med eksterne som et virkemiddel for å styrke våre fagmiljøer og resultater,
samt øke kjennskapen til NTNU. Utviklingsmålene er også rettet mot interne forholdog vår evne til å utnytte vår tverrfaglighet som et konkurransefortrinn. I strategien
har vi definert tverrfaglig samhandling som et innsatsområde. Dette innsatsområdet
trekker også KD spesielt frem i sin årlige tilbakemelding, og har store forventninger
til vår utvikling.

80ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDENHVORDAN ARBEIDER VI MED UTVIKLING?
Tett og systematisk samarbeid med samfunns- og arbeidsliv er avgjørende for å
sikre relevans i alle våre studietilbud. Mange utdanninger har praksiskrav, og stadig
flere program tilrettelegger for at studentene skal få arbeidslivserfaring underveis
i studiene. I tillegg styrkes relevansen i utdanningene gjennom utstrakt samarbeid
på institutt- og forskernivå om prosjekter, praksisorienterte masteroppgaver, brukav problemstillinger i emner og øvingsopplegg m.m. Dette arbeidet styrkes gjennom
arbeidet med fornyelse av porteføljen, se pkt. 3.3.
De tematiske satsingene og de muliggjørende teknologiene er viktige virkemidler forå styrke det tverrfaglige samarbeidet internt, samt synliggjøre vår relevans og øke
samspillet med samfunnet. Universitetsskole- og universitetskommune-samarbeidet med Trondheim kommune er gode eksempler nye store prosjekter.
For å gi området et ytterligere løft vil vi i 2019 gjøre følgende hovedgrep:• Iverksetting av ny Internasjonal handlingsplan: Planen ble vedtatt høsten 2018,
med en varighet ut 2021. Iverksetting vil pågå inn i 2019 og internasjonalisering
er tema for årets ledersamling på Oppdal i januar. Planen konkretiserer NTNUs
visjon og strategi på det internasjonale området. Internasjonalt samarbeid bidrar
til kvalitet i den faglige virksomheten og gir høy vitenskapelig og samfunnsmessig
gjennomslagskraft. Internasjonal mobilitet skal også gi kvalitet i utdanningen og
forberede studentene for et globalt arbeidsmarked.
• Utviklingsplan for økt samspill, innovasjon og samfunnseffekt: Utviklingsplanen
fungerer som overbygning for et systematisk arbeid for å styrke nyskapingsfeltet iseg selv, og samtidig bidra til at samspill og innovasjon blir en mer integrert del av
all vår faglige virksomhet. Tiltak som omfattes av planen er blant annet forbedring
av økosystemet for nyskaping, samarbeidet med TTO, innovasjonsledere,innovasjonsstipend, universitetskommunesamarbeidet, m.m.
• Vitenskapsfestivalen 2019: NTNU vil, i samarbeid Trondheim kommune og
Trøndelag fylkeskommune, arrangere en fire dagers vitenskapsfestival i
Trondheim 17.-20. juni 2019. Det faglige innholdet i festivalen skal omhandle
vitenskap relatert til NTNUs faglige profil, NTNUs tematiske satsingsområder og
FNs bærekraftsmål. Et viktig element i festivalen vil være å inspirere og motiverebarn og unge for forskning og kunnskapsutvikling. Som en integrert del av
festivalen tas det sikte på å gi musikk, kunst og kultur stor plass.

THE BIG CHALLENGESCIENCE FESTIVAL
Etter suksessen med
Starmus-festivalen, satser NTNU
på sin andre internasjonale
vitenskapsfestival 16.–19. juni 2019.
Verdensledende forskere, artister,
kunstnere og meningsbærere skal
forklare, diskutere og utfordre seg
selv og publikum på hvordan vi børpåvirke fremtiden og inspirere neste
generasjon. Big Challenge vil ha eteget tilbud til skoleelever.
GRAFISK DESIGN VIGNETT:NTNU KOMMUNIKASJONSAVDELINGEN

5.3 Framtidens studietilbud og livslang læring
HVILKE AMBISJONER OG STRATEGISKE UTVIKLINGSMÅL HAR VI?
NTNU skal ha et studietilbud som gjør våre studenter godt rustet for deltakelsei et framtidig arbeidsliv og som tilrettelegger for livslang læring. Utvikling av etframtidsrettet studietilbud og tilrettelegging for livslang læring innebærer fortsatt
fokus på faglig integrasjon, og er viktig både for vår posisjon i sektoren og forstyrking av handlingsrommet.
9 av utviklingsmålene i strategien handler om hvordan vi vil utvikle fremtidens
studietilbud, herunder livslang læring. Målene omhandler både læringsprosesser og
innhold i studietilbudet.
HVORDAN ARBEIDER VI MED UTVIKLING?
Det pågår omfattende endringsarbeid innen utdanningsområdet i dag. Som følge
av fusjonen har arbeid med samordning og konsentrasjon av studietilbudet hatt, og
vil fortsatt ha, høy prioritet. Arbeids- og næringslivets behov for livslang læring harÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

81

utløst en satsing på å styrke tilbudet innen EVU. I tillegg foregår en rekke aktiviteterfor å forbedre verktøy, prosesser og støttesystemer.
I 2019 og videre i langtidsperioden vil vi arbeide med tre hovedgrep:• Politikk for utvikling og kvalitet i studieporteføljen: Dette er et nytt dokument
som er under utarbeidelse og forventes ferdigstilt på nyåret i 2019. Politikken
vil definere kvalitetsstandarder for studieporteføljen og legge føringer for
ytterligere forbedringer, og vil gi moment både til videre arbeid med utvikling av
porteføljen og kvalitetsarbeidet. I 2019 starter vi et arbeidet med en revisjon av
kvalitetssystemet for utdanning.
• Utviklingsplan for framtidens studietilbud og livslang læring: Utviklingsplanen
innebærer en konkretisering av politikken omtalt i forrige punkt. Gjennom
fusjonen har revisjon av studieporteføljen medført betydelige endringer. Detteer krevende prosesser og det er fortsatt stort behov for å holde et høyt trykk
på gjennomføring av arbeidet. Pågående arbeid med å fornye læringsutbyttebeskrivelsene for studieprogrammene vil bidra til å utvikle og tydeliggjøre
profilen i programmene. I april 2018 lanserte NTNU en ambisjon om at omfanget
av EVU-virksomheten skal dobles i løpet av tre år. En viktig aktivitet i denne
forbindelse er å styrke støttesystemene og infrastrukturen for EVU. En del av
EVU-tilbudene skal gis fra lokalene som NTNU skal etableres i Oslo.
• Utviklingsplan for læringsstøtte: Denne utviklingsplanen skal etableres i 2019,og skal bidra til et løft i systemene som støtter underviserne og studentene.
Utviklingsplanen skal svare ut et behov for systematisering av arbeidet og sikre
god rolle- og ansvarsfordeling mellom leverandører av ulike støttetjenester.
Planen vil også kunne inkludere tiltak rettet inn mot NTNUs arbeid medlæringsmiljø, dvs. de ulike kontekstene hvor læring skjer og som påvirker
studenters læringsutbytte.

5.4 Fornyelse av infrastruktur for lærings- og
arbeidsmiljøerFyrtårnbyene Trondheim og Limerickskal samarbeide med følgerbyenefor å bli europeiske foregangsbyer
innen smarte, framtidsrettede ogbærekraftige løsninger

HVILKE AMBISJONER OG STRATEGISKE UTVIKLINGSMÅL HAR VI?
Vi har en ambisjon om at våre universitetsområder skal gi fremragende lærings- og
arbeidsmiljøer og bidra til høy faglig kvalitet. NTNU er en ressursrik organisasjonog bruker årlig betydelige midler på infrastruktur. Samtidig gir Campusprosjektet
oss helt unike muligheter. Det må arbeides helhetlig med campusutvikling slik at vi
utvikler en infrastruktur for kjernevirksomheten som kan bli et konkurransefortrinn
i fremtiden.

Bildet viser Rådmann Morten
Wolden (f.v.) i Trondheim kommune,
prosjektkoordinator Annemie
Wyckmans ved NTNU og fyrkoordinator
Silja Rønningsen i Trondheim
kommune.

7 av utviklingsmålene i strategien handler om ulike sider av fornyelse av
infrastruktur for lærings- og arbeidsmiljøer. Fellestrekket er at de handlerom utvikling og fornyelse av både fysisk, digital og kulturell infrastruktur som
stimulerer til tettere samarbeid, mer studentaktiv læring, økt tverrfaglighet,internasjonalisering og økt samhandling med arbeids- og næringslivet.

Prosjektet vil motta 20 millioner
euro i finansiering av det europeiske
forsknings- og innovasjonsprogrammet
Horizon 2020. Forventet prosjektstarter 1. januar 2019.
FOTO: CARL-ERIK ERIKSSON/
TRONDHEIM KOMMUNEHVORDAN ARBEIDER VI MED UTVIKLING?
Dagens endringsarbeid når det gjelder infrastruktur er i hovedsak store
utviklingsprosjekter som Campus-prosjektet, samlokaliseringsprosjektet og digitaliseringsprogrammet. Både i 2019 og i langtidsperioden legges det til rette for atdisse videreføres med full kraft. I tillegg ser vi behov både på kort og lang sikt for åsærlig styrke arbeidet med utvikling av læringsarealene.

82ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

TRONDHEIM BLIR FYRTÅRNBY

For å gi området et ytterligere løft vil vi i 2019 gjøre følgende hovedgrep:• Campusutvikling: Mens campusprosjektet er et langsiktig prosjekt iplanleggingsfasen, er samlokaliseringsprosjektet et arbeid vi står midt oppi.
Samlokalisering skal legge til rette for å følge opp fusjonen gjennom faglig
integrasjon (bedre utnyttelse av lab, samordning av emneportefølje, større
valgfrihet for studentene, bedre arealutnyttelse på Gløshaugen etc). Begge
prosjektene har stort omfang og er organisert med egen prosjektorganisasjon. Detarbeides systematisk for å sikre god koordinering mellom de to, og ivareta både dekortsiktige og langsiktige perspektivene i utviklingsarbeidet.
• Langtidsplaner: For å sikre tilstrekkelig vedlikehold, rehabilitering, reinvesteringog fornyelse av kostnadskrevende infrastruktur i tider med store endringerønsker vi å styrke arbeidet med langtidsplanlegging. Infrastrukturen må tilpasses
endringer i aktiviteten. For eksempel krever endringene i studieporteføljen engodt tilrettelagt infrastruktur som gjør at emner kan tas uavhengig av campus(multi-campus-undervisning). Vi vil utarbeide langtidsplaner for bygg, undervisningsinfrastruktur, forskningsinfrastruktur og IKT-infrastruktur. Disse må ses isammenheng og skal rulleres årlig.
• Politikk og utviklingsplan for digitalisering og prosessutvikling: Digitalisering er etviktig virkemiddel for å realisere strategien og sikre omstilling. Det pågående
prosessutviklings- og digitaliseringsarbeidet er avgjørende for å utvikle bådekjernevirksomheten og støtteapparatet, og må derfor fortsette. «Politikk fordigitalisering og prosessutvikling» nærmer seg ferdigstillelse, og vil bli fulgt
opp av en mer konkret utviklingsplan, med tydeligere prioriteringer og bedre
koordinering av tiltakene. Digitalisering i relasjon til infrastruktur vil omhandle
hvordan digitale løsninger endrer utviklingen, forvaltningen og utnyttelsen av
eksempelvis bygg, rom, arbeidsplasser og arbeidsverktøy.
• Utviklingsplan for «miljøambisjonen». NTNU ønsker å være en premissleverandør
for omstilling og grønt skifte, samt bidra aktivt til å nå FNs bærekraftsmål. Høsten
2018 startet arbeidet med å utvikle en ny miljøhandlingsplan som blant annet
innebærer mer ambisiøse mål og tiltak for å redusere vårt klimafotavtrykk.

5.5 Effektive og moderne støttefunksjoner
HVILKE AMBISJONER OG STRATEGISKE UTVIKLINGSMÅL HAR VI?
Dersom NTNUs fagmiljøer skal lykkes kreves god ledelse og gode
teknisk-administrative støttefunksjoner. Vi har ambisjoner om en velfungerendeorganisasjon med effektive og moderne teknisk-administrative tjenester, med
riktig kvalitet tilpasset brukernes behov. Utviklingsmålene i strategien retter
oppmerksomheten mot digitaliseringstiltak og forbedringer som støtter opp under
helhetlige, standardiserte rutiner og arbeidsprosesser. I tillegg er det behov forressursstyring som bidrar til økt produktivitet og sikrer handlingsrom for strategiske
prioriteringer og fornyelse på alle nivå.
8 av utviklingsmålene i strategien retter direkte eller indirekte oppmerksomheten
mot det teknisk- og administrative støtteapparatet.
HVORDAN ARBEIDER VI MED UTVIKLING?
Gjennom 2016 og 2017 har NTNU gjennomført en administrativ effektivisering knyttet
til ABE-reformen og fusjonen, i tråd med styrets effektiviseringskrav. Samtidig
er det igangsatt viktig forbedringsarbeid gjennom forenkling og standardisering
av arbeidsprosesser og verktøy, definering av tjenestekvalitet og utvikling av nye
digitale verktøy og løsninger. Nye verktøy og arbeidsprosesser som innføres gjennom
BOTT-samarbeidet ventes å medføre vesentlige endringer på sikt. FakulteteneÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

83

har i dag ulik dimensjonering av støtteapparatet og det er lokale variasjoner i deadministrative tjenestene. Det er behov for økt innsikt i årsakene til dette, og det
er nylig lyst ut en ekstern konkurranse for å utarbeide et bedre faktagrunnlag
som blant annet skal hjelpe oss med videreutvikling av det teknisk-administrative
støtteapparatet.
De nærmeste årene legges det til rette for et ekstra løft i utviklingen av det
administrative støtteapparatet og utviklingen av digitale løsninger både forprimær-virksomheten og støttetjenester.
• Politikk og utviklingsplan for digitalisering og prosessutvikling: Utviklingsplanen er
nevnt under pkt. 3.4 men er også svært viktig i arbeidet med å effektivisere og
modernisere støttefunksjonene. Gjennom arbeid med å avklare tjenestetilbudet
fra ulike nivå, prosessutvikling og nye digitale løsninger forventes endringer i bådearbeidsprosesser, oppgavefordeling, arbeidsmetodikk, verktøy, kompetansekrav
m.m.
• Utviklingsplan for ledelses- og kompetanseutvikling: Utviklingsplanen er omtalt
under pkt. 3.1 men er også svært viktig i arbeidet med å effektivisere og
modernisere støttefunksjonene. Strategien stiller store krav til god ledelseog lederstøtte på alle nivåer. Utviklingsplanen som skal svare ut et behovsystematisering av arbeidet med kompetanseutvikling, utvikle metodikk for mer
erfaringsutveksling og læring på tvers i organisasjonen, samt utvikle konkretetiltak for ledere og ansatte innen områder som lederutvikling, prosjektledelse,kompetanse i bruk av moderne kommunikasjonsmetoder og samhandlingsverktøy,
samt mer fagspesifikk administrativ kompetanse etc.
• Utviklingsplan for systematisk beslutningsstøtte og langtidsplanlegging:
Utviklingsplanen fungerer som paraply for pågående initiativ innen arbeid med
helhetlig internkontroll og en ny, digitalisert prosess for gjennomføring av
strategien (PBO-prosessen). Kompleksiteten i virksomheten og den gjensidige
avhengigheten på tvers av fag- og funksjonsområder øker. Eksterne krav til
sikkerhet, kontroll og dokumentasjon krever betydelig tid fra ledere og ansatte.
Dette krever økt samarbeid og fordrer felles språk og rutiner. Det er viktig at
forenklinger og etablering av et helhetlig internkontrollsystem fortsetter. I tillegg
arbeider vi med prosess- og verktøyforbedring som skal bidra til mer helhetlig og
strategisk langtidsplanlegging og –budsjettering. Vi har potensial for å tydeliggjøre
det strategiske handlingsrommet, avstemme felles prioriteringer og forbedre
gjennomføringsevnen.

5.6 Nytt styringssystem med indikatorer
Gjennom strategiarbeidet har det fremkommet et ønske om en tydeligere
kobling mellom strategien og øvrig planverk enn det vi har hatt tidligere,slik at prioriteringene blir tydeligere. Vi gjør følgende grep for forenkling av
styringssystemet:• Reduksjon av antall politikker, og nye politikker utarbeides kun dersom det er
behov for å vedta langsiktige ambisjoner og prinsipper der strategien ikke ertydelig nok.
• Strategiens utviklingsmål omsettes direkte i utviklingsplaner med klare milepæler
og ansvarsfordeling.
• Arbeidet med årsplan forenkles gjennom at årsplanen utgjør et tverrsnitt av til
enhver tid pågående utviklingsplaner.

84ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

I tillegg gjør vi grep som skal bidra til å styrke organisasjonens gjennomføringskraft:• Langtidsperspektivet i planarbeidet vektlegges sterkere på flere områder.
• Plan, budsjett og oppfølgingsprosessen legger til rette for nye møteplasser for
bedre prioriteringer og koordinering. Samtidig digitaliseres prosessen.
• For å følge opp strategien har vi etablert egne NTNU-styringsparametre som
supplement til KDs styringsparametere. Indikatorene er nøkkeltall som hjelpeross å følge endringsarbeidet vi iverksetter for å realisere strategien.

5.7 Budsjett for 2019NTNU tildeles kr. 6 716 228 000 kroner i ordinær rammebevilgning over kapittel 260,
noe som innebærer en realøkning fra 2018 på 0,6 prosent. For langtidsperioden
ligger det til grunn en forventning om positiv realutvikling fram mot 2022, etterfulgt
av en realnedgang fram mot strategiperiodens slutt i 2025. Samlet sett gir
fakultetenes anslag på framtidig aktivitet en realvekst på 0,4 prosent fra 2018 til
2025. Dette innebærer at handlingsrommet vårt i det vesentlige ligger i tydeligere
prioriteringer innenfor eksisterende rammer, noe som igjen krever god planlegging
og virksomhetsledelse på alle nivå i organisasjonen.
Samlet sett får driftsrammen til fakultetene i 2019 en realøkning på 34 mill. kr
sammenliknet med 2018. Økningen skyldes vekst innenfor resultatindikatorene,
opptrapping av nye studieplasser og at de skjermes for ABE-kuttet. Nivået på
rammen til Strategi og omstilling (RSO) skal over de neste tre årene trappes opp tilå totalt utgjøre 15 prosent av total bevilgning. Fra 2018 til 2019 øker denne rammen
med anslagsvis 8,7 prosent. Økningen innebærer at RSO-rammens andel av total
bevilgning øker med ca. ett prosentpoeng fra 13 prosent i 2018 til 14 prosent i 2019.
NTNUs ubrukte bevilgninger er med å gi oss et økt handlingsrom de kommendeårene. I tillegg vil det frigjøres midler på RSO-ramma utover i langtidsperioden
i takt med opptrappingen av denne rammen (til 15% av totalbevilgning i 2021).
Digitalisering, samlokalisering og campusutvikling vil være store og viktige oppgaver
de kommende årene og kreve betydelige investeringsløft. Basert på det fremtidige
handlingsrommet vi kjenner til pr i dag, legger Rektor for kommende fire-årsperiode
opp til en egenfinansiering inn i campusprosjektet i størrelsesorden 300-400 mill.
kr (f.eks. utstillingsareal på Vitenskapsmuseet og erstatningsareal for Sentralbygg
II), en årlig satsning på digitalisering på ca. 110 mil.kr, samt ferdigstilling av Samlokaliseringsprosjektet.
Tabellen under oppsummerer estimert rammefordeling for hele perioden 2019–2022.
Det er lagt opp til at RSO-rammen trappes opp med 0,5%-poeng pr år de kommendeto årene, til vi når en andel på 15% i 2021. Denne opptrappingstakten vil imidlertid
vurderes løpende basert på blant annet resultatbevilgningen det enkelte år. Dersom
resultatbevilgningen blir lavere enn estimert, vil opptrappingstakten kunne justeresned for å unngå for store kutt i fakultetenes rammebevilgning fra ett år til det
neste. For 2019 er ABE-kuttet holdt tilbake og ikke fordelt ut i organisasjonen.
Nye ABE-kutt f.o.m 2020 er foreløpig fordelt på alle enheter som andelsmessige
rammekutt. Denne fordelingen vil tas opp til ny vurdering i løpet av våren 2019 bl.a.
med bakgrunn i kunnskapsgrunnlaget som er under utarbeidelse.

ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

85

5.8 Større investeringsprosjekter
NTNU arbeider med planer for campusutvikling både i Trondheim, Gjøvik og Ålesund.
Hovedfokus for NTNU er samling av campus i Trondheim hvor universitetet er
selvforvaltende institusjon. I Ålesund og Gjøvik er anleggene i hovedsak eid og driftet
av Statsbygg.
SAMLET CAMPUS I TRONDHEIM
Arbeidet med campussamling i Trondheim har vært det største delprosjektet
innenfor campusutvikling på NTNU i 2018.
Prosjektet har i 2018 vært inne i fase 2 av samlet campus i Trondheim. I denne
fasen har overordnede behov og muligheter blitt nærmere definert. Arbeidet knyttet
til kartlegging av arbeidsmønstre og utvikling av ulike arealkonsepter har blitt
ferdigstilt. Utvalget for faglig lokalisering har levert sitt sluttrapport, en rapport
som peker på fire mulige plasseringer av faglige klynger. Rapporten skal på høring
før beslutning tas våren 2019. Arbeidet knyttet til fysisk plan har i stor grad blitt
ferdigstilt. I januar 2019 oversendte NTNU et planprogram til politisk behandling i
Trondheim kommune. Planprogrammet handler i stor grad om hvor NTNU ønsker
å bygge. Til grunn for planprogrammet ligger prinsipplanen for det samla campus i
Trondheim. Denne sier noe om hvilke grep som må tas for at campus skal fungere
etter intensjonen og fylle målene NTNU har for sin primære virksomhet.
NTNU har i samarbeid med Statsbygg utarbeidet og ferdigstilt rapporten for
oppstart av forprosjekt (OFP) for en ny campus i Trondheim. Rapporten vil danne
grunnlag for regjeringens vurdering av om man skal gå i gang med et forprosjekt for
campussamling. Den er nå underlagt ekstern kvalitetssikring.
ELGESETERGATE 10
Bygget er prosjektert og forprosjektet ble avsluttet i mars 2018.
Forprosjekt-rapporten ble sendt fra Statsbygg til Kunnskapsdepartementet i juni
2018. Prosjektet er nå dokumentert og klart for start, når bevilgning foreligger.
CAMPUS GJØVIKNTNU har i 2018 utarbeidet en samlet plan for campusutvikling på Kallerud i Gjøvik.
Denne videreføres med en optimalisering av arealbruken for å samlokalisere denye fagenhetene som fulgte av fusjonen. Arbeidene skjer i samarbeid med Gjøvik
kommune, Statsbygg og øvrige aktører.

86ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDENCAMPUS ÅLESUNDI Ålesund har kommunen utarbeidet med en områdeplan for Campus Ålesund.
Denne dekker universitetsområdet, vegsystemet og omkringliggende arealer og
forventes sluttbehandlet i 2019. Arbeidet skjedde med deltaking fra NTNU, Statsbyggog lokalt næringsliv. NTNU har parallelt gjennomført en prosess for å forbedre
bruken av byggene og samlokalisere fagenhetene som fulgte av fusjonen. Dette vil
bli gjennomført i 2019.
Studentbygg Ålesund er et samarbeidsprosjekt mellom NTNU, Ålesund
kommune, Brødrene Sunde og Studentsamskipnaden i Gjøvik Ålesund og
Trondheim (Sit). Bygget er under planlegging med planlagt byggestart i starten
på 2020. Studentbygget skal lokaliseres sentralt på campus i Ålesund og samle
studentaktiviteter og studentfrivilligheten i et bygg, i tillegg til studentboliger.
OCEAN SPACE CENTER
Havromsvitenskap og havromsteknologi er et av fire tematiske satsningsområder
ved NTNU. Ocean Space Center er et prosjekt for utvikling av infrastruktur og
kompetanse knyttet til dette satsningsområdet. Hovedgrepet er en oppgradering og
utvikling av det marintekniske senteret på Tyholt i Trondheim til en framtidsrettet
utdannings- og forskningsinfrastruktur for NTNU og for Sintef Ocean. Dette vil gi
grunnlag for at fagmiljøene også i framtiden blir en viktig leverandør av kunnskap
som bidrag til fortsatt verdiskaping og til bærekraftig utnytting av havet. Kostnadeneog kompleksiteten ved å flytte eksisterende infrastruktur gjør at det ikke er tenktsamlokalisert som del av arbeidet med samlet campus i Trondheim.
Konseptvalgutregningen fra 2016 var i 2017 gjennom en ekstern kvalitetssikring (KS1),
som anbefalte å gå videre med valgt konsept med noen justeringer. Det ble anbefalt
at det investeres i NTNUs felles utdannings- og forskningslaboratorium samtidig som
en anbefaler at det ikke investeres i nytt sjøgangsbassening og nytt dypvannsbassengfor Sintef. På bakgrunn av dette ble NTNU og Sintef bedt om å lage en oppdatert
strategi og forretningsplan knyttet til prosjektet. Denne supplerende analysen ble
ferdigstilt i mars 2018, og mot slutten av 2018 besluttet regjeringen å videreføre
arbeidet for å realisere Ocean Space Center i Trondheim. Arbeidet går nå over iprosjektavklaringsfase og det skal utarbeides en OFP-rapport i første halvår 2019.

Møre Ocean Lab inngår i satsningen
Ocean Space Centre og har som målå utvikle et unikt verdensledende
havlaboratorium.

NYTT BYGG I VALGRINDA FOR GEO- OG PETROLEUMSFAG
Laboratoriebygget er et delprosjekt innen samlokaliseringsprosjektet. Effektmål for
prosjektet er• Faglig samling av kunnskap om geofag innen NTNU, økt samarbeid med SFF PoreLab og Sintef• Godt læringsmiljø for studentene og bedre utnyttelse av areal- oglæringsressurser• Miljø for utvikling av kommersiell utnytting av geologiske og andre ressurser i
berggrunnen.
• Med nybygget på Valgrinda ønsker NTNU å teste ut innovative løsninger for
redusert energibehov og egenproduksjon av energi.
Resultatmål for prosjektet er ferdigstillelse av et funksjonelt laboratorium sommer
2019, med oppgraderte laboratoriefasiliteter.
Status:Bygget fikk rammetillatelse juni 2018. Byggearbeidene ble igangsatt umiddelbart
etter rammetillatelse og forventes ferdigstilt innen fristen. Påløpte kostnader i 2018
er 80 mill. kr.

ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

87

5.9

Overordnet risikovurdering

Mens NTNUs årsplan for 2019 er utarbeidet med utgangspunkt i vurderinger av
suksessfaktorer for å realisere strategien, er risikovurderingen av årsplanen rettet
mot vår evne til å gjennomføre det vi har planlagt i 2019 og risikoer for forsinkelser
eller endringer.
Årsplanen for 2019 er forankret i en bredt anlagt strategiprosess. Sammenlignet
med tidligere år er den derfor i større grad et resultat av en bottom-up-prosess,som speiler det samlede endringsarbeidet hele organisasjonen prioriterer. For dedelene av årsplanen som er en videreføring av pågående arbeid vurderes planverket
godt gjennomarbeidet og kvalitetssikret som følge av at deler av endringsarbeidetinngår i utviklingsavtalen med KD eller er store, pågående prosjekter. For de nyeutviklingsplanene gjenstår en del detaljeringsarbeid før arbeidet iverksettes. Det er
derfor heftet noe usikkerhet knyttet til gjennomføringsgrad i 2019 for disse.
Samlet sett vurderes risikoen for svikt i gjennomføring av årsplan og budsjett for2019 som lav. Vi har imidlertid noen forhold som blir ekstra viktige for å lykkes
i 2019. Disse usikkerhetene går på tvers av prioriteringene, og vil bli fulgt opp
gjennom dialog, rapportering og tiltak beskrevet under de aktuelle punktene.
SAMLET ENDRINGSTRYKKSiden fusjonen trådte i kraft har organisasjonen gjennomgått betydelige endringer.
Gjennom årets planprosess har det kommet tydelige meldinger om at det er behovfor konsolidering, og det er avgjørende at endringene ferdigstilles og «får satt seg»før vi kan hente ut gevinster og gå videre med ytterligere endringer. Samtidig er vi
opptatt av å svare på utfordringene fra samfunnet rundt oss og gripe mulighetersom kan styrke virksomheten ytterligere. Dette er en krevende balansegang og det
er nødvendig å følge nøye med på det samlede endringstrykket for organisasjonen i2019 og sikre god koordinering med tidligere igangsatte og pågående initiativ slik at
oppgavene fordeles hensiktsmessig gjennom året.
KAPASITET OG TILGJENGELIGHET I LEDELSE OG STØTTEAPPARAT
Erfaringer fra 2017 og 2018 viser at tilstrekkelig kapasitet hos lederne og i
støtteapparatet er en vesentlig risikofaktor for gjennomføring av planene, og at
begrenset kapasitet i ledelse og administrativt støtteapparat kan være er en trussel
mot arbeidsmiljø og gjennomføringsevne.
I 2018 har det vært flere opplevde flaskehalser i det fellesadministrative
støtteapparatet knyttet til å få gjennomført den planlagte aktiviteten iorganisasjonen. Som et tiltak for å fjerne disse flaskehalsene i 2019, og dermed
redusere risikoen for at den planlagte aktiviteten forsinkes, har Rektor tildeltøremerkede midler til 13 nye stillinger i fellesadministrasjonen. Vekst i faglig
aktivitet krever økt administrativ kapasitet, og det er rom for denne økningen uten at
forholdstallet mellom faglig og administrativ kapasitet (UFF/ADM) svekkes.
DIGITAL KOMPETANSENTNU må bygge digital kompetanse i mange deler av organisasjonen. En konsekvens
av manglende kompetanse om digitalisering med påfølgende prosess- og
organisasjonsutvikling kan være at vi ikke griper mulighetene i stor nok grad eller
ikke endrer oss raskt nok til å sikre at gevinstene som digitaliseringsarbeidet gir kan
hentes ut. Gjennom en kombinasjon av kompetanseutviklingstiltak og nyrekrutteringønsker vi å styrke oss vesentlig i løpet av 2019.
REKRUTTERING AV ANSATTE
Nyrekruttering er et av våre mest kraftfulle virkemidler for strategisk utvikling av
alle deler av virksomheten. Rask og riktig rekruttering er en kritisk suksessfaktorbåde i 2019 og for hele strategiperioden. Vi har hatt utfordringer knyttet til at

88ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

rekrutteringsprosessene tar tid og vi mister gode kandidater underveis. I 2019 ruller
vi ut en forbedret og digitalisert rekrutteringsprosess for vitenskapelig ansatte.
Samtidig piloterer vi et nytt verktøy for bemanningsplanlegging som vil kunne hjelpelederne på alle nivå til mer strategisk og langsiktig utvikling av bemanningen. I 2019vil vi ha høy oppmerksomhet på om vi oppnår ønsket kvalitetsheving og utnytter
mulighetsrommet nyrekruttering gir i alle deler av virksomheten.
STORDRIFTSULEMPERNTNU er en stor organisasjon. Dette gir muligheter for å utvikle spisskompetanse i støtteapparatet. Samtidig krever oppgavene i stadig større grad
helhetstenking og tverrfaglig oppmerksomhet på brukernes behov. Vi erfarer i
dag utfordringer med koordinering av det administrative støtteapparatet på tvers
av nivåer og internt i Fellesadministrasjonen. Flere tiltak er og blir iverksatt forå sikre bedre koordinering, ressursutnyttelse og gjennomføringsevne, slik atorganisasjonens størrelse blir et fortrinn og ikke en ulempe. Vi må unngå å knele
av vår egen størrelse.
OMLEGGING AV ETTER- OG VIDEREUTDANNINGSVIRKSOMHETEN
I april 2018 lanserte NTNU en EVU-satsing som innebærer at omfanget av
EVU-virksomheten skal dobles i løpet av tre år. Samtidig pågår det viktige
avklaringer i regi av UHR/KD vedrørende regelverket for finansiering av etter- og
videreutdanning som tilbys av UH-sektoren. NTNU arbeider med å utvikle en
EVU-satsing, inkl. vurderer en omlegging av måten vi organiserer virksomheten
på. Samlet sett innebærer endringene en viss usikkerhet, både med tanke på
gjennomføring og økonomiske konsekvenser.
INFORMASJONSSIKKERHET, PERSONVERN OG INTERNKONTROLL
Informasjonssikkerhet og personvern (GDPR) representerer vesentlige
risikoområder. Det gjennomføres egne prosjekter for å implementere bedre styringsog ledelsessystemer og tilhørende internkontrollrutiner utover i organisasjonen. Det
er i 2018 igangsatt et arbeid med å utvikle felles systematikk og metodikk, herunder
mer samordnede IT-systemer for en mer helhetlig internkontroll ved NTNU. Selv om
det legges ned et betydelig arbeid for å forbedre organisasjonen på dette området
kan det ikke utelukkes at vi kan få uønskede hendelser som kan gå utover NTNUs
omdømme eller kapasitet til å ivareta andre prioriterte oppgaver.
GJENNOMFØRING AV SAMLOKALISERINGSPROSJEKTETSamlokaliseringsprosjektet er i seg selv viktig for faglig integrasjon og for å kunne
høste gevinster fra fusjonen. Det har vært en betydelig økonomisk risiko knyttet til
gjennomføringstakten i prosjektet, med store kostnader og mange delprosjektersom skal gjennomføres parallelt. Det er gjort tiltak for å sikre god budsjettstyringbåde for å klare å holde seg innenfor de gitte kostnadsrammer, men også at man
har den forventede fremdrift i prosjektene og får disse gjennomført i henhold til plan.
Det er fortsatt risiko knyttet til samlokaliseringsprosjektet, men denne er betydelig
redusert i forhold til 2018.
BUDSJETTOPPNÅELSE
Generelt kan det samlede endringstrykket i kombinasjon med kapasitets- og
kompetanseutfordringer gi seg utslag i lavere aktivitet enn budsjettert og dermed
et lavere kostnadsnivå enn forventet. Dette har vi erfart tidligere år, og det arbeides
stadig med forbedringstiltak for å unngå for at nivået på ubrukte bevilgninger går
utenfor de styringskorridorene som er fastsatt.

ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

89

6 Årsregnskapet
6.1 Styrets kommentarer til årsregnskapet
1. NTNUS FORMÅL
NTNUs visjon er «Kunnskap for en bedre verden». NTNU skal legge premisser forkunnskapsutviklingen og skape verdier i og for samfunnet – økonomisk, kulturelt og
sosialt.
NTNU er et breddeuniversitet med en teknisk-naturvitenskapelig hovedprofil, og
har hoved¬ansvaret for den høyere teknologiutdanningen i Norge. Universitetet har
flere profesjonsutdanninger og et bredt fagtilbud i naturvitenskap, samfunns¬fag,lærerutdanning, humaniora, medisin og helsefag, økonomisk-administrative fag,arkitektur og kunstfag. NTNUs forskning er internasjonalt orientert og kjennetegnes
ved teknologisk spiss-kompetanse, faglig spennvidde og tverrfaglig tilnærming.
Universitetet har om lag 42 000 studenter og cirka 7 400 årsverk.
2. INSTITUSJONENS DRIFTNTNU legger bak seg et år med høyt aktivitetsnivå. Samlokalisering av fagmiljø etter
fusjonen og samordning av studieporteføljen har vært ressurskrevende oppgaver ved
NTNU også i 2018. Den faglige aktiviteten er generelt i vekst. Antallet undervisnings,-forsknings, -og formidlingsstillinger økte med 244 årsverk fra oktober 2017 tiloktober 2018, en økning på 5,4 %. Arbeid med standardisering, forbedring og
digitalisering av prosesser i det administrative støtteapparatet har også værtprioriterte oppgaver i 2018, - et arbeid som også videreføres med full styrke inn i
2019.
3. REGNSKAPSAVLEGGELSEN
Regnskapet er avlagt i tråd med de gjeldende statlige regnskapsstandarder og erutarbeidet i henhold til gjeldende krav om oppstilling og presentasjon. Regnskapet
gir etter Rektors mening et riktig bilde av resultatene og den økonomiske
situasjonen per 31.12.2018.
4. AVVIK MELLOM PERIODISERT RESULTATBUDSJETT OG RESULTATREGNSKAPNTNU endte i 2018 opp med et resultat tilnærmet lik budsjett. Aktiviteten iorganisasjonen har vært høy innenfor mange områder. Driftsnivået i organisasjonen
har økt, og i 2018 ble det også kjøpt inn mye nytt utstyr. I tillegg ble det gjennomført
flere bygge- og oppussingsprosjekter for å skaffe lokaler til fagmiljøer som er blitt
samlokalisert etter fusjonen.
5. UTVIKLINGEN I AVSATT ANDEL AV TILSKUDD
TIL BEVILGNINGSFINANSIERT VIRKSOMHETNTNU hadde ved inngangen til 2018 648 mill.kr i ubrukte midler påbevilgningsøkonomien. I løpet av 2018 lyktes vi med å bygge ned 317 mill.kr, ogutgående balanse 2018 er dermed 331 mill.kr. Dette tilsvarer cirka 5 % av bevilgningmottatt fra Kunnskapsdepartementet i 2018. NTNU legger i budsjett for 2019 opp til
en ytterligere nedbygging av ubrukte bevilgninger, blant annet for å ferdigstille flere
flytteprosjekter knyttet til samlokalisering av fagmiljøer.
6. GJENNOMFØRTE OG PLANLAGTE INVESTERINGER
Det har vært høy aktivitet og store kostnader knyttet til ulike byggeprosjekter ved
NTNU i 2018. Det største enkeltprosjektet har vært nytt bygg i Valgrinda for samling
av NTNUs fagmiljø innen geovitenskap og petroleum. Her vil også relaterte fagmiljø
ved Sintef bli leietaker. Investeringskostnad for dette bygget har i 2018 vært rundt

90ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

80 mill.kr. Andre større prosjekter knyttet til samlokalisering har blant annet værtarbeid med samling av Institutt for datateknologi og informatikk i realfagbygget og
samling av all lærerutdanning på Kalvskinnet.
Av andre store byggrelaterte investeringer i 2018 kan nevnes utbedring av takog vegglekkasjer i Realfagbygget, med en kostnad på drøyt 70 mill.kr i 2018 og
restaurering/oppussing av Hovedbygningen på cirka 50 mill.kr.
«Samlokaliseringsprosjektet» ved NTNU fortsetter inn i 2019, med flytting og
samling av flere fagmiljøer og institutter. Flere av de andre store byggeprosjektene i2018 fortsetter også inn i 2019. Bygget på Valgrinda skal ferdigstilles og oppussingen
av Hovedbygningen fortsetter. Det samme gjør også arbeidet med tak og fasader i
Realfagbygget.
Det har i tillegg vært stort fokus på digitaliseringsarbeidet, blant annet tilrettelegging
av infrastruktur og areal for gjennomføring av digitale vurderingsformer.

ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

91

6.2 Prinsippnote SRS
GENERELLE REGNSKAPSPRINSIPPER
Regnskapet er utarbeidet og avlagt i samsvar med de Statlige
Regnskapsstandardene (SRS) og etter de nærmere retningslinjene som er fastsatt
for forvaltningsorganer med fullmakt til bruttoføring utenfor statsregnskapet
i Bestemmelser om økonomistyringen i staten av 12. desember 2003 med
endringer, senest 5.november 2015. Regnskapet er avlagt i henhold til punkt
3.4 i Bestemmelser om økonomistyringen i staten og retningslinjene i punkt 6 i
Finansdepartementets rundskriv R-115 med Kunnskapsdepartementets tilpasninger
for universitets- og høyskolesektoren. Alle regnskapstall er oppgitt i 1000 kroner
dersom ikke annet er særskilt opplyst.
ANVENDTE REGNSKAPSPRINSIPPER
Inntekter
Tildelinger uten motytelse eller med utsatt motytelse er behandlet etter
bestemmelsene i SRS 10 og sammenstilt med de tilsvarende kostnadene (motsatt
sammenstilling). Ordinære driftsbevilgninger fra Kunnskapsdepartementet er
med mindre annet ikke er særskilt angitt, å anse som opptjent på balansedagen.
Dette innebærer at slike bevilgninger fra Kunnskapsdepartementet er presentert
i regnskapet i den perioden midlene er bevilget. Bevilgninger til ordinær drift som
ikke er benyttet på balansedagen, er klassifisert som forpliktelse og ført opp i avsnitt
C II Avregninger i del C Statens kapital i balanseoppstillingen. Bevilgninger som
gjelder særskilte tiltak og som ikke er benyttet på balansedagen, er klassifisert som
forpliktelse og presentert i avsnitt C IV i balanseoppstillingen. Dette gjelder ogsåbevilgningsfinansiert aktivitet hvor det er dokumentert at midlene av bevilgende
myndighet er forutsatt benyttet i senere terminer. Bidrag og tilskudd fra statlige
etater og tilskudd fra Norges forskningsråd samt bidrag og tilskudd fra andre
som ikke er benyttet på balansedagen er klassifisert som forskudd og presentert
som ikke inntektsførte bidrag i avsnitt D III Kortsiktig gjeld i balanseoppstillingen.
Tilsvarende gjelder for gaver og gaveforsterkninger.
Inntekter som forutsetter en motytelse er behandlet etter bestemmelsene i SRS 9og er resultatført i den perioden rettigheten til inntekten er opptjent. Slike inntektermåles til verdien av vederlaget på transaksjonstidspunktet. Inntekter fra salg av
tjenester anses som opptjent på det tidspunktet krav om vederlag oppstår.
Kostnader
Kostnader ved virksomhet som er finansiert av bevilgninger eller midler som skalbehandles tilsvarende, er resultatført i den perioden kostnaden er pådratt eller når
det er identifisert en forpliktelse.
Kostnader som vedrører transaksjonsbaserte inntekter er sammenstilt med
de tilsvarende inntekter og kostnadsført i samme periode. Prosjekter innen
oppdragsvirksomhet er behandlet etter metoden løpende avregning uten fortjeneste.
Fullføringsgraden er målt som forholdet mellom påløpte kostnader og totalt
estimerte kontraktskostnader.
Tap
Det er ikke foretatt en generell vurdering knyttet til latente tap i aktive
oppdragsprosjekter. Eventuelle tap konstateres først ved avslutning av prosjektetog er som hovedregel kostnadsført når en eventuell underdekning i prosjektet er
endelig konstatert. For aktive prosjekter hvor det er konstatert sannsynlig tap, er det
avsatt for latente tap.

92ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

Omløpsmidler og kortsiktig gjeld
Omløpsmidler og kortsiktig gjeld omfatter poster som forfaller til betaling innen ett
år etter anskaffelsestidspunktet, samt poster som knytter seg til varekretsløpet.
Øvrige poster er klassifisert som anleggsmiddel/langsiktig gjeld. Fordringer er
klassifisert som omløpsmidler hvis de skal tilbakebetales i løpet av ett år etter
utbetalingstidspunktet.
Omløpsmidler er vurdert til det laveste av anskaffelseskost og virkelig verdi.
Kortsiktig gjeld balanseføres til nominelt beløp på etableringstidspunktet.
Aksjer og andre finansielle eiendeler
Aksjer og andre finansielle eiendeler er balanseført til historisk anskaffelseskost
på transaksjonstidspunktet. Aksjer og andeler som er anskaffet med dekningi bevilgning over 90-post og aksjer anskaffet før 1. januar 2003 og som ble
overført fra gruppe 1 til gruppe 2 fra 1. januar 2009, har motpost i Innskutt
virksomhetskapital. Aksjer og andeler som er finansiert av overskudd av eksternt
finansiert oppdragsaktivitet, har motpost i Opptjent virksomhetskapital. Dette gjelderbåde langsiktige og kortsiktige investeringer. Mottatt utbytte og andre utdelinger
er inntektsført som annen finansinntekt. Når verdifallet ikke er forventet å væreforbigående, er det foretatt nedskrivning til virkelig verdi.
Varige driftsmidler
Varige driftsmidler er vurdert til anskaffelseskost og avskrives over driftsmidlets
forventede levetid, men nedskrives til virkelig verdi ved verdifall som ikke forventes åvære forbigående. Varig driftsmidler balanseføres med motpost Statens finansiering
av immaterielle eiendeler og varige driftsmidler.
Forpliktelsen som etableres på investeringstidspunktet oppløses i takt med
avskrivningene og utligner dermed resultatvirkningen av avskrivningene.
Ved realisasjon/avgang av driftsmidler resultatføres regnskapsmessig gevinst/
tap. Gevinst/tap beregnes som forskjellen mellom salgsvederlaget og balanseført
verdi på realisasjonstidspunktet. Resterende bokført verdi av forpliktelse knyttet til
anleggsmiddelet på realisasjonstidspunktet er vist som Utsatt inntekt fra forpliktelse
knyttet til investeringer, bokført verdi avhendede anleggsmidler i note 1.
For eiendeler som inngår i åpningsbalansen er bruksverdi basert på
gjenanskaffelsesverdi lagt til grunn for verdifastsettelsen, mens virkelig
verdi benyttes når det gjelder finansielle eiendeler. Ved fastsettelse av
gjenanskaffelsesverdi er det tatt hensyn til slit og elde, teknisk funksjonell
standard og andre forhold av betydning for verdifastsettelsen. For tomter,
bygninger, infrastruktur er gjenanskaffelsesverdien dels basert på estimaterutarbeidet og dokumentert av virksomheten selv, og dels på kvalitetssikring fra
og verdivurderinger utarbeidet av uavhengige tekniske miljøer. Verdi knyttet til
nasjonaleiendom og kulturminner, samt kunst og bøker er i utgangs­punktet ikke
inkludert i åpningsbalansen. Slike eiendeler er inkludert i den grad det foreligger
en reell bruksverdi for virksomheten. Finansieringen av varige driftsmidler, som
er inkludert i åpningsbalansen for første gang, er klassifisert som en langsiktig
forpliktelse. Denne forpliktelsen løses opp i takt med avskrivningen på deanleggsmidler som finansieringen dekker.
For omløpsmidler, kortsiktig gjeld samt eventuelle øvrige forpliktelser som
inkluderes i åpningsbalansen, er virkelig verdi benyttet som grunnlag forverdifastsettelsen.

ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

93

Immaterielle eiendeler
Eksternt innkjøpte immaterielle eiendeler er vurdert til anskaffelseskost og
avskrives over driftsmidlets forventede levetid, men nedskrives til virkelig verdi
ved verdifall som ikke forventes å være forbigående. Immaterielle eiendeler erbalanseført med motpost Statens finansiering av immaterielle eiendeler og varige
driftsmidler.
Forpliktelsen som etableres på investeringstidspunktet oppløses i takt med
avskrivningene og utligner dermed resultatvirkningen av avskrivningene.
Varebeholdninger
Lager av innkjøpte varer er verdsatt til laveste av anskaffelseskost og virkelig verdi.
Egentilvirkede ferdigvarer og varer under tilvirkning er vurdert til full tilvirkningskost.
Det er foretatt nedskriving for påregnelig ukurans.
Fordringer
Kundefordringer og andre fordringer er oppført i balansen til pålydende etter fradragfor avsetning til forventet tap. Avsetning til tap er gjort på grunnlag av individuellevurderinger av de enkelte fordringene. I tillegg er det for kundefordringer gjort en
uspesifisert avsetning for å dekke antatt tap.
Internhandel
Alle vesentlige interne transaksjoner og mellomværender innen virksomheten er
eliminert i regnskapet.
Pensjoner
De ansatte er tilknyttet Statens Pensjonskasse (SPK). Det er lagt til grunn enforenklet regnskapsmessig tilnærming, og det er ikke foretatt beregning eller
avsetning for eventuell over- eller underdekning i pensjonsordningen. Årets
pensjonskostnad tilsvarer årlig premie til SPK.
ValutaPengeposter i utenlandsk valuta er vurdert etter kursen ved regnskapsårets slutt.
Virksomhetskapital
Universiteter og høyskoler kan bare opptjene virksomhetskapital innenfor
sin oppdragsvirksomhet. Deler av de midlene som opptjenes innenfor
oppdragsvirksomhet kan føres tilbake til og inngå i virksomhetens tilgjengelige
midler til dekning av drift, anskaffelser eller andre forhold innenfor formålet til
institusjonen. Midler som gjennom interne disponeringer er øremerket slike formål,er klassifisert som virksomhetskapital ved enhetene.
Kontantstrøm
Kontantstrømoppstillingen er utarbeidet etter den direkte metode tilpasset statligevirksomheter.
Kontoplan
Standard kontoplan og Kunnskapsdepartementets anbefalte føringskontoplan forvirksomheter i universitets- og høyskolesektoren er lagt til grunn.
Selvassurandørprinsipp
Staten er selvassurandør. Det er følgelig ikke inkludert poster i balanse eller
resultat­regnskap som søker å reflektere alternative netto forsikringskostnader eller
forpliktelser.

94ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

Statens konsernkontoordning
Statlige virksomheter omfattes av statens konsernkontoordning.
Konsernkontoordningen innebærer at alle bankinnskudd/utbetalinger daglig
gjøres opp mot virksomhetens oppgjørskontoer i Norges Bank. Bankkonti utenfor
konsernkontoordningen er presentert på linjen Andre bankinnskudd i avsnitt IV ibalanseoppstillingen.
Åpningsbalansen pr 01.01.2018
Artsdatabanken og Bibsys er fisjonert utfra NTNU med virkning fra 1. januar 2018.
Det er etablert en fisjonsbalanse ved NTNU 01.01.2018 som er i tråd med Statlige
Regnskapsstandarder og notat fra Kunnskapsdepartementet fra 22.01.2018.
Fisjonsbalansen til NTNU er etablert etter kontinuitetsprinsippet. Det innebærer at
eiendeler og forpliktelser er videreført til de fisjonerte selskapene med de verdier
som var bokført pr 31.12.2017.

ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

95

6.3

Resultatregnskapet

Org.nr: 974767880
Beløp i 1000 kronerNote

31.12.2018

01.01.2018

Referanse
RE.1

Driftsinntekter
Inntekt fra bevilgninger

1

6 623 107

6 595 498

Inntekt fra gebyrer

1

0

0

RE.2

Inntekt fra tilskudd og overføringer

1

2 076 931

1 917 846

RE.3

Salgs- og leieinntekter1

424 106

471 633

RE.5

Andre driftsinntekter
Sum driftsinntek ter

1

246
9 124 390

529
8 985 506

RE.6
RE.7

Driftskostnader
Varekostnader

0205

14 707

RE.9

Lønnskostnader

2

5 820 609

5 461 891

RE.8

Avskrivninger på varige driftsmidler og immaterielle eiendeler

4,5

787 011745 622

RE.12

Nedskrivninger av varige driftsmidler og immaterielle eiendeler

4,5

0

0

RE.13

Andre driftskostnader
Sum driftsk ostnader

30

2 820 586
9 428 411

2 505 540
8 727 760

RE.10
RE.14

-304 021

257 746

RE.15

Driftsresultat
Finansinntekter og finanskostnader
Finansinntekter

6

2 853

3 349

RE.16

Finanskostnader
Sum finansinntek ter og finansk ostnader

6
0

3 849
-996

5 174
-1 825

RE.17
RE.18

-305 017

255 921

RE.21

Resultat av periodens aktiviteter
Avregninger og disponeringer
Avregning med statskassen (bruttobudsjetterte)

7

0

0

RE.22

Avregning bevilgningsfinansiert aktivitet (nettobudsjetterte)

15 I

316 822-243 886

RE.23

Disponering av periodens resultat (til virksomhetskapital)
Sum avregninger og disponeringer8-11 805
305 017-12 035-255 921

RE.26
RE.24

Innkrevningsvirksomhet og andre overføringer til staten
Avgifter og gebyrer direkte til statskassen

9

0

0

RE.28

Avregning med statskassen innkrevningsvirksomhet
Sum innk revningsvirk somhet og andre overføringer til staten

9
0

0
0

0
0

RE.30
RE.31

Avregning med statskassen tilskuddsforvaltning

10

0

0

RE.32

Utbetalinger av tilskudd til andre
Sum tilsk uddsforvaltning og andre overføringer fra staten

10
0

0
0

0
0

RE.33
RE.34

Tilskuddsforvaltning og andre overføringer fra staten

96ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

6.4

Balanseregnskapet

Virksomhet: NTNU
Beløp i 1000 kronerNote

31.12.2018

01.01.2018 Referanse

EIENDELER
A. Anleggsmidler
I Immaterielle eiendeler
Forskning og utvikling

4

0

0

AI.01

Programvare og lignende rettigheter

4

9 487

6 218

AI.02

Immaterielle eiendeler under utførelse
Sum immaterielle eiendeler

4

0
9 487

0
6 218

AI.02A
AI.1

AII.01

II Varige driftsmidler
Bygninger, tomter og annen fast eiendom

5

7 561 703

7 977 342

Maskiner og transportmidler5

870 600

738 712

AII.02Driftsløsøre, inventar, verktøy og lignende5

519 512401 890

AII.03

Anlegg under utførelse

5581 057

357 713

AII.04

Infrastruktureiendeler
Sum varige driftsmidler

50
9 532 872

09 475 657

AII.06
AII.1

III Finansielle anleggsmidler

0

0

0

Investeringer i aksjer og andeler11

65 47767 656

0
AIII.03

Obligasjoner

0

0

0

AIII.04

Andre fordringer
Sum finansielle anleggsmidler

00
65 477067 656

AIII.04A
AIII.1

9 607 836

9 549 531

AIV.1

12

12 34012 34012 425
12 425BI.1
BI.3

Kundefordringer

13

305 344

340 316

BII.1

Andre fordringer

14

83 47874 515

BII.2

Opptjente, ikke fakturerte inntekter
Sum fordringer

16

5 156
393 9787 484
422 315

BII.3
BII.4

III Bankinnskudd, kontanter og lignende
Bankinnskudd på konsernkonto i Norges Bank

17

2 540 214

2 688 024

BIV.1

Andre bankinnskudd

17

219 248

187 572

BIV.2

Kontanter og lignende
Sum bank innsk udd, k ontanter og lignende

170
2 759 462

1
2 875 597

BIV.3
BIV.4

Sum omløpsmidler

0

3 165 780

3 310 337

BIV.5

Sum eiendeler

0

12 773 616

12 859 868

BV.1

Sum anleggsmidler
B. Omløpsmidler
I Beholdninger av varer og driftsmateriell
Beholdninger av varer og driftsmateriell
Sum beholdning av varer og driftsmateriell
II FordringerÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

97

Beløp i 1000 kronerNote

31.12.2018

01.01.2018

Referanse

STATENS KAPITAL OG GJELD
C. Statens kapital
I Virksomhetskapital
Innskutt virksomhetskapital

8

422

422

CI.01

Opptjent virksomhetskapital
Sum virk somhetsk apital8

262 366
262 788

250 561
250 983

CI.03
CI.1

II Avregninger
Avregning med statskassen (bruttobudsjetterte)

0

0

0

CII.01

Avregnet bevilgningsfinansiert aktivitet (nettobudsjetterte)
Sum avregninger

15 I

331 432
331 432

648 254648 254

CII.02
CII.1

4, 5

9 542 359
9 542 359

9 481 875
9 481 875

CIII.01
CIII.1

15 III00

00

CIV.01
CIV.1

10 136 579

10 381 112

SK.1

0
0

0
0

0
0

DI.01
DI.3

0
0

0
0

0
0

DII.01
DII.1

Leverandørgjeld

0

543 191

503 697

DIII.1

Skyldig skattetrekk0

226 011

190 392

DIII.2

Skyldige offentlige avgifter0

212 205

192 509

DIII.3

Avsatte feriepenger

0473 622449 198

DIII.4

Ikke inntektsførte tilskudd og overføringer (nettobudsjetterte)

15 II

615 306

737 723

DIII.05

III Statens finansiering av immaterielle eiendeler og varige driftsmidler
Statens finansiering av immaterielle eiendeler og varige driftsmidler
Sum statens finansiering av immaterielle eiendeler og varige driftsmidler
IV Statens finansiering av særskilte tiltak
Statens finansiering av særskilte tiltak med utsatt inntektsføring
Sum statens finansiering av særsk ilte tiltak
Sum statens kapital
D. Gjeld
I Avsetning for langsiktige forpliktelser
Avsetninger langsiktige forpliktelser
Sum avsetning for langsik tige forplik telser
II Annen langsiktig gjeldØvrig langsiktig gjeld
Sum annen langsik tig gjeld
III Kortsiktig gjeld

Mottatt forskuddsbetaling

46 12456 129

DIII.0618, 200

16

520 578
2 637 037

349 108
2 478 756

DIII.6
DIII.7

Sum gjeld

02 637 037

2 478 756

DV.1

Sum statens kapital og gjeld

0

12 773 616

12 859 868

SKG.1

Annen kortsiktig gjeld
Sum k ortsik tig gjeld

98ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

6.5

Kontantstrømoppstilling
Note

Beløp i 1000 k roner

31.12.2018

01.01.2018 Budsjett 2019

6 562 262

6 279 412

6 600 000

114 430

3 840

0

0

0

0

331 214278 034424 000

Kontantstrømmer fra driftsaktiviteter
Innbetalinger
innbetalinger av bevilgning fra fagdepartementet (nettobudsjetterte)
innbetalinger av bevilgninger fra andre departementer (nettobudsjetterte)
innbetalinger av skatter, avgifter og gebyrer til statskassen
innbetalinger fra salg av varer og tjenester
innbetalinger av avgifter, gebyrer og lisenser
innbetalinger av tilskudd og overføringer
innbetaling av refusjoner
innbetalinger knyttet til konsortie-/samarbeidsavtaler

0

0

0

2 076 931

1 916 405

2 080 000

0

0

0
0

6 899

0

andre innbetalinger

122 498

287 1130

Sum innbetalinger

9 214 234

8 764 804

9 104 000

utbetalinger av lønn og sosiale kostnader

5 820 609

5 490 826

5 800 000

utbetalinger for kjøp av varer og tjenester

0

0

0

utbetalinger av skatter og offentlige avgifter

0

0

0

utbetalinger og overføringer til andre statsetater

0

0

0

utbetalinger og overføringer til andre virksomheter (-)

0

0

0

andre utbetalinger

2 662 512

2 398 378

2 830 000

Sum utbetalinger

8 483 121

7 889 204

8 630 000

731 113875 600

474 000

Utbetalinger

Netto kontantstrøm fra driftsaktiviteter*
Kontantstrømmer fra investeringsaktiviteter
innbetalinger ved salg av immaterielle eiendeler og varige driftsmidler (+)

246

529

0

utbetalinger ved kjøp av immaterielle eiendeler og varige driftsmidler (-)-847 494-593 816

800 000

innbetalinger ved salg av aksjer og andeler (+)

0

0

0

utbetalinger ved kjøp av aksjer og andeler (-)

0

0

0

innbetalinger ved salg av obligasjoner og andre fordringer (+)

0

0

0

utbetalinger ved kjøp av obligasjoner og andre fordringer (-)

0

0

0

innbetalinger av utbytte (+)

0

0

0

innbetalinger av renter (+)

0

0

0

utbetalinger av renter (-)

0

0

0

-847 248-593 287

800 000

innbetalinger av virksomhetskapital (+)

0

0

0

tilbakebetalinger av virksomhetskapital (-)

0

0

0

utbetalinger av utbytte til statskassen (-)

0

0

0

Netto k ontantstrøm fra finansieringsak tiviteter

0

0

0

Kontantstrømmer knyttet til overføringer

0

0

0

innbetalinger fra statskassen til tilskudd til andre (+)

0

0

0

utbetalinger og overføringer til andre virksomheter (-)

0

0

0

Netto k ontantstrøm k nyttet til overføringer

0

0

0

Effekt av valutakursendringer på kontanter og kontantekvivalenter (+/-)

0

0

0

Netto k ontantstrøm fra investeringsak tiviteter
Kontantstrømmer fra finansieringsaktiviteter

Netto endring i kontanter og kontantekvivalenter (+/-)-116 135

282 313

1 274 000

Beholdning av kontanter og kontantekvivalenter ved periodens begynnelse

2 875 597

2 593 2840ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

99

* Avstemming
avregning av bevilgningsfinansiert aktivitet
disponering av periodens resultat (til virksomhetskapital)

31.12.2018

01.01.2018-316 822

243886

11 80512035

bokført verdi avhendede anleggsmidler

00

787 011745622

nedskrivning av anleggsmidler

00inntekt fra bevilgning (gjelder vanligvis bruttobudsjetterte virksomheter)

00arbeidsgiveravgift/gruppeliv ført på kap. 5700/5309

00avsetning utsatte inntekter (tilgang anleggsmidler)-847 494000ordinære avskrivninger

resultatandel i datterselskap
resultatandel tilknyttet selskap
endring i ikke inntektsført bevilgning knyttet til anleggsmidler
endring i varelager
endring i kundefordringer
endring i ikke inntektsførte bevilgninger og bidrag

00

60 4841518068511968

34 97270423-122 417

102127

endring i ikke inntektsførte gaver og gaveforsterkninger

0

18622

39 494-41065effekt av valutakursendringer

00

inntekter til pensjoner (kalkulatoriske)

0

0

0

0

endring i leverandørgjeld

pensjonskostnader (kalkulatoriske)
poster klassifisert som investerings- og finansieringsaktiviteter

847 4940endring i andre tidsavgrensningsposter

236 501-439824

Netto k ontantstrøm fra driftsak tiviteter*

731 113875 600

6.6

Bevilgningsoppstilling

Prinsipp for bevilgningsoppstilling
Virksomhetsregnskapet for statlige forvaltningsorganer med særskilte fullmakter til
bruttoføring utenfor statsregnskapet (nettobudsjetterte virksomheter) er utarbeidet og
avlagt etter nærmere retningslinjer i bestemmelser om økonomistyring i staten.
Virksomhetsregnskapet er i henhold til krav i bestemmelsenes punkt 3.4.1, nærmere
bestemmelser i Finansdepartementets rundskriv R-115 og tilleggskrav fastsatt av
Kunnskapsdepartementet.
Virksomheten er tilknyttet statens konsernkontoordning i Norges Bank i henhold til
bestemmelsenes punkt 3.7.1. Nettobudsjetterte virksomheter får bevilgningen fra
Kunnskapsdepartementet innbetalt på sin bankkonto. Beholdninger på virksomhets
oppgjørskonto i Norges Bank overføres til nytt år.
Bevilgningsoppstillingen omfatter perioden fra 1. januar til den aktuelle balansedagen.
Bevilgningsoppstillingens del I viser hva virksomheten har fått stilt til disposisjon ihenhold til tildelingsbrev og hvilke utbetalinger som er registrert i statens
konsernkontosystem. Utbetalingene er knyttet til og avstemt mot tildelingsbrevene og
er satt opp etter inndelingen Stortinget har fastsatt for budsjettet og de spesifikasjonene
som er angitt i tildelingsbrevene.
Bevilgningsoppstillingens del II omfatter det som er rapportert i likvidrapporten tilstatsregnskapet. Likvidrapporten viser saldo og likvidbevegelser på virksomhetens
oppgjørskonto og øvrige konti i Norges Bank. Beholdningene rapportert ilikvidrapporten er avstemt mot statens konsernkontosystem og øvrige beholdninger i
Norges Bank.
Bevilgningsoppstillingens del III viser alle finansielle eiendeler som virksomheten er ført
opp med i statens kapitalregnskap. Beholdningene i statens kapitalregnskap er basert
på at transaksjonene er ført med verdien på betalingstidspunktet. Verdien påbalansedagen er satt til historisk kostpris på transaksjonstidspunktet.
Oppstilling av bevilgningsrapportering for 2017 for nettobudsjettertevirksomheter100ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

Del ISamlet utbetaling i henhold til tildelingsbrev
Samletutbetaling Referanse
6 536 946 BRIII.011
0 BRIII.012
0 BRIII.013
0 BRIII.014
0 BRIII.015

Utgiftskapittel
260
280
280
280
280

Kapittelnavn
Post Posttekst
Universiteter og høyskoler
50
Statlige universiteter og høyskoler
Felles enheter
01
DriftsutgifterFelles enheter
21
Spesielle driftsutgifterFelles enheter
50
Senter for internasjonalisering av utdanning
Felles enheter
51
Drift av nasjonale fellesoppgaver
Felles utgifter for universiteter og
281
høyskoler
01
Driftsutgifter, k an nyttes under post 70
Felles utgifter for universiteter og
281
høyskoler
45
Større utstyrsanskaffelser, k an overføres
Felles utgifter for universiteter og
281
høyskoler
70
Andre overføringer, k an nyttes under post 01
Sum på k apitler og poster under programk ategori 07.60 Høyere utdanning og fagsk oler

226

Kvalitetsutvikling igrunnopplæringa
Kvalitetsutvikling igrunnopplæringa

22

14 406 BRIII.016
0 BRIII.017
0 BRIII.018
6 551 352 BRIII.01

Videreutdanning for lærerer og skoleledere

3 310 BRIII.019

226
21Særskilte driftsutgifter,kan overføres
241
21
288
Formålet/virksomheten
76872
Nedsatt funksjonsevne
71
Universell utforming og økt tilgjengelighet
Samlet sum på k apitler og poster under programområde 07 Kunnsk apsdepartementet
xxxx

5 100
250
150
2 100
6 562 262

Bevilgning fra andre departementxx[Formålet/Virksomheten]xxxx
xx
Sum utbetalinger på andre k apitler og poster i statsbudsjettet

114 430 BRIII.021
0 BRIII.021
114 430 BRIII.02

Sum utbetalinger i alt

6 676 692 BRIII.1

DEL II
1)

Beholdninger rapportert i likvidrapport
Oppgjørskonto i Norges BankInngående saldo på oppgjørskonto i Norges Bank
Endringer i perioden (+/-)
Sum utgående saldo oppgjørsk onto i Norges BankØvrige bankkonti Norges Bank

BRIII.019
BRIII.019
BRIII.019
BRIII.019
BRIII.01A

Regnskap
30.04.2018

Note
17
17

2 688 024 BRII.001-147 810 BRII.002
2 540 214
BRII.11768 620 BRII.021

17

83 2642)Inngående saldo på i øvrige bankkonti i Norges Bank

14 644 BRII.022

Endringer i perioden (+/-)
Sum utgående saldo øvrige bank k onti i Norges Bank

BRII.2Del III
Beløp i 1 000 k roner
Beholdninger på konti i kapitalregnskapet
Konto

Tekst

Note

31.12.2018

01.01.2018

Endring

6001/8202xx

Oppgjørskonto i Norges Bank

17

2 540 214

2 688 024-147 810

BRI.011628002

Leieboerinnskudd

11

332 300

332 300

0

BRI.0126402xx/8102xx

Gaver og gaveforsterkninger

83 26468 62014 644

BRI.015ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

101

6.7

Noter

Videre følger noter til regnskapet. Enkelte nummer er ikke med, enten fordi de ikke
gjelder vår sektor eller fordi vi ikke har data for den aktuelle noten.

Note 1.
Spesifikasjon av driftsinntekter
Beløp i 1000 kroner
31.12.2018

01.01.2018

Budsjett 2019 Referanse

Periodens bevilgning fra Kunnskapsdepartementet

6 569 161

6 283 252

6 716 228

N1.2

- brutto benyttet til investeringsformål/varige driftsmidler av periodens bevilgning / driftstilskudd (-)-847 495-593 816-750 000

N1.3- ubrukt bevilgning til investeringsformål (bruttobudsjetterte virksomheter)

0

0

0

N1.4

+ utsatt inntekt fra forpliktelse knyttet til investeringer (avskrivninger) (+)

787 011745 622780 000

N1.5+ utsatt inntekt fra forpliktelse knyttet til investeringer (nedskrivninger) (+)

0

0

0

N1.5A

+ utsatt inntekt fra forpliktelse knyttet til investeringer, bokført verdi avhendede anleggsmidler (+)- periodens tilskudd til andre (-)

0
0

484
0

0
0

N1.6
N1.8

Inntekt fra bevilgninger fra Kunnskapsdepartementet
Overført bevilgning fra foregående år (bruttobudsjetterte virksomheter)

Andre poster som vedrører bevilgninger fra Kunnskapsdepartementet

N1.1

1)

Sum inntek t fra bevilgninger fra Kunnsk apsdepartementet
Inntekt fra bevilgninger fra andre departement
1)
Periodens tilskudd/overføring fra andre departement

0

0

N1.9

6 435 542

6 746 228N1.10

114 430

159 956

115 000

N1.11A- brutto benyttet til investeringsformål/varige driftsmidler av periodens bevilgning /driftstilskudd (-)

0

0

0

N1.12

- ubrukt bevilgning til investeringsformål (bruttobudsjetterte virksomheter)

0

0

0

N1.13

+ utsatt inntekt fra forpliktelse knyttet til investeringer (avskrivninger) (+)

0

0

0

N1.14

+ utsatt inntekt fra forpliktelse knyttet til investeringer (nedskrivninger) (+)

0

0

0

N1.14A+ utsatt inntekt fra forpliktelse knyttet til investeringer, bokført verdi avhendede anleggsmidler (+)- tilskudd til andre (-)

0
0

0
0

0
0

N1.15
N1.17

0
114 4300159 9560
115 000

N1.18
N1.19

6 623 107

6 595 498

6 861 228

N1.20

Gebyrer000N1.661

Lisenser
Sum gebyrer og lisenser (linje RE.2 i resultatregnskapet)

0
0

0
0

0
0

N1.662N1.66

521 244501 693

0

N1.21

0

0

0

N1.21A

Andre poster som vedrører tilskudd og overføringer fra andre departement (spesifiseres)
Sum inntek t fra bevilgninger fra andre departement

Sum inntekt fra bevilgninger (linje RE.1 i resultatregnskapet)
Gebyrer og lisenser

1) 2)

Tilskudd og overføringer fra statlige etater

1)

Periodens tilskudd/overføring fra andre statlige etater+ periodens tilskudd fra andre statlige etater via andre virksomheter- periodens tilskudd til andre virksomheter (-)-33 442-44 471

0N1.21B

Periodens netto tilsk udd fra andre statlige etater

487 802457 2220N1.21E

Periodens tilskudd/overføring direkte fra Norges forskningsråd (NFR)

904 268908 587

0N1.23

330 845299 2350N1.23A-173 572
1 061 541

-189 639
1 018 183

0
0

N1.29
N1.29A+ periodens tilskudd fra NFR via andre virksomheter (+)- periodens tilskudd/overføring fra NFR til andre (-)
Periodens netto tilsk udd fra NFR
Andre poster som vedrører tilskudd/overføringer fra andre statlige etater (spesifiseres)
Sum tilsk udd og overføringer fra statlige etater

102

0
6 508 677

2)

0

0

0

N1.30

1 549 343

1 475 405

0

N1.31

ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

Tilskudd til annen bidragsfinansiert aktivitet

1)

Periodens tilskudd/overføring fra regionale forskningsfond (RFF)

3 627

3 227

0

N1.22A+ periodens tilskudd fra RFF via andre virksomheter (+)

2 517

6 494

0

N1.22B- periodens tilskudd/overføring fra RFF til andre (-)
Periodens netto tilsk udd/overføring fra RFF

-303
5 841

-1 1838 538

00N1.22C
N1.22D

Periodens tilskudd/overføring fra organisasjoner og stiftelser
Periodens tilskudd/overføring fra andre bidragsytere- periodens tilskudd/overføring fra diverse bidragsytere til andre virksomheter (-)

32 37021 495-30 963

22 16429 554-54 984000N1.32B
N1.32D
N1.32E

Periodens netto tilsk udd/overføring fra diverse bidragsytere

260 030

187 205

0N1.32F

Periodens tilskudd/overføring fra EUs rammeprogram for forskning (FP6, FP7 og Horisont 2020)

89 18374 9360N1.35

109 151

85 6490N1.35B-2 008196 326926
161 51100N1.35A
N1.35C

6 853

9 287

0

N1.36

8 446

5 449

0

N1.36B- periodens tilskudd/overføring fra EU til undervisning og annet til andre (-)
Periodens netto tilsk udd/overføring fra EU til undervisning og annet
2)
Periodens tilsk udd/overføring fra andre bidragsytere-2 207
13 0920-1 80012 9360000N1.36A
N1.36C
N1.37

Sum tilsk udd til annen bidragsfinansiert ak tivitet

475 289

370 1900N1.38

52 29972 251

0

N1.40

0

0

0

N1.41

0
52 299072 251

0
0

N1.42
N1.43

2 076 931

1 917 846

0

N1.44

37 5024 160

52 159
3 348

0
0

N1.49
N1.50

+ periodens tilskudd/overføring fra EUs rammeprogram for forskning fra andre (+)- periodens tilskudd/overføring fra EUs rammeprogram for forskning til andre (-)
Periodens netto tilsk udd/overføring fra EUs rammeprogram for forsk ning (FP6, FP7 og Horisont 2020)
Periodens tilskudd/overføring fra EU til undervisning og annet+ periodens tilskudd/overføring fra EU til undervisning og annet fra andre (+)

Tilskudd fra gaver og gaveforsterkninger

1)

Mottatte gaver/gaveforsterkninger i perioden- ikke inntektsførte gaver og gaveforsterkninger (-)+ utsatt inntekt fra mottatte gaver/gaveforsterkninger (+)
Sum tilsk udd fra gaver og gaveforsterk ninger

Sum tilskudd og overføringer fra andre (linje RE.3 i resultatregnskapet)
Oppdragsinntekter, salgs- og leieinntekter
Inntekt fra oppdragsfinansiert aktivitet
Statlige etater
Kommunale og fylkeskommunale etater

1)

Organisasjoner og stiftelser

903

351

0

N1.51

Næringsliv/privat

45 68753 797

0

N1.52

Andre
Sum inntek t fra oppdragsfinansiert ak tivitet

4 641
92 89317 803
127 458

0
0

N1.54
N1.55

Inntekter fra kurs og seminarer

99 51099 7860N1.56

Refusjon/inntekter fra bygningsdrift/lokaler

97 57290 2450N1.56

Andre salgs- og leieinntekter*
Sum andre salgs- og leieinntek ter

134 131331 213154 144344 175

0
0

N1.57
N1.59

Sum oppdrags-, salgs- og leieinntekter (linje RE.5 i resultatregnskapet)

424 106

471 633

0N1.60

Gaver som skal inntektsføres

0

0

0

N1.61

Øvrige andre inntekter 1

0

0

0

N1.62

Øvrige andre inntekter 2
1)Øvrige andre inntekter
Sum andre driftsinntek ter (linje RE.6 i resultatregnskapet)

0
0
0

0
0
0

0
0
0

N1.62
N1.63
N1.65

Andre salgs- og leieinntekter

Andre driftsinntekter

Gevinst ved salg av eiendom, anlegg, maskiner mv.

1)

Salg av eiendom

0

0

0

N1.45

Salg av maskiner, utstyr mv

246

529

0

N1.46

Salg av andre driftsmidler
Gevinst ved salg av eiendom, anlegg og mask iner mv. (linje RE.6 i resultatregnskapet)

0
246

0
529

0
0

N1.47
N1.48

9 124 390

8 985 506

6 861 228

N1.67

Sum driftsinntekterÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

103

Note 2.
Lønn og sosiale kostnader
Note 2 Lønn og sosiale kostnader
DEL I
31.12.2018
4 063 316

Beløp i 1000 k roner
Lønninger

01.01.2018 Referanse
3 841 155
N2.1

Feriepenger

500 421475 409

N2.2

Arbeidsgiveravgift

719 585675 527

N2.3

Pensjonskostnader

524 467471 236

N2.4

Sykepenger og andre refusjoner-134 809-143 326

N2.5

Andre ytelser

147 629

141 889

N2.6

5 820 609

5 461 890

N2.7

7 459

7 161

N2.8

1)

Sum lønnsk ostnader
Antall årsverk:

NTNU har 7458,5 årsverk pr. desember 2018. Dette er en samlet økning på 297,1
årsverk siden desember året før. Veksten i årsverk er størst innen vitenskapelige
stillinger. Størst endring er det innen rekrutteringsstillinger som har økt med 151,7
årsverk, hvorav 108,5 årsverk i stipendiat-stillinger og 43,2 årsverk i postdoc-stillinger.
Undervisnings- og forskerstillinger har i samme periode økt med 131,4 årsverk.
Lederstillinger er redusert med 4,6 årsverk mens mellomlederstillinger har økt med 6,7årsverk siden samme tidspunkt i 2017. Størst reduksjon er det i gruppen andre driftsog vedlikeholdsstillinger som er redusert med 13,8 årsverk, og hjelpestillinger forundervisning, forsking og formidling som er redusert med 8,7 årsverk. De øvrige
stillingsgruppene har kun mindre endringer.
1) Gjelder virksomheter som betaler pensjonspremie selv (alle som har unntak fra
bruttoprinsippet)
Pensjoner kostnadsføres i resultatregnskapet basert på faktisk påløpt premie forregnskapsåret.
Premiesats til Statens pensjonskasse er 12,35 prosent for 2018.

DEL II
Lønn og godtgjørelser til ledende personer
Rektor (gjelder også dersom rektor er tilsatt)

Lønn

Andre godtgjørelser
1 772 670

Ekstern styreleder (gjelder institusjoner som har tilsatt rektor)

Referanse

8 936

N2.9

161 400

N2.10

Administrerende direktør

N2.11

Godtgjørelse til styremedlemmer
Styremedlemmer fra egen institusjon

Fast
godtgjørelse

Godtgjørelse pr. møte

60 000 under 4 timer kr 7 000

N2.12

over 4 timer kr 10 000
Eksterne styremedlemmer

60 000 som overN2.13

Styremedlemmer valgt av studentene

60 000 som overN2.14

Varamedlemmer for styremedlemmer fra egen institusjon

under 4 timer kr 7 000

N2.15

over 4 timer kr 10 000

104

Varamedlemmer for eksterne styremedlemmer

som over

N2.16

Varamedlemmer for studentersom overN2.17

ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

Note 3.
Andre driftskostnader
Beløp i 1000 k roner
31.12.2018

01.01.2018 Referanse

Husleie

336 201

300 485

N3.1

Husleie Statsbygg

143 627

105 424

N3.2

Vedlikehold egne bygg og anlegg

162 831

135 822

N3.2

Vedlikehold og ombygging av leide lokaler

14 721

11 738N3.3

Andre kostnader til drift av eiendom og lokaler

189 090

161 090

N3.4

Reparasjon og vedlikehold av maskiner, utstyr mv.

53 28964 472

N3.5

Mindre utstyrsanskaffelser

270 898

273 769

N3.6

0

22

N3.6A

Tap ved avgang anleggsmidler
Leie av maskiner, inventar og lignende

38 57450 142N3.7

Konsulenter og andre kjøp av tjenester fra eksterne

506 945500 920

N3.8

Reiser og diett1)Øvrige driftskostnader

373 269731 141

332 473569 183

N3.9
N3.10

2 820 586

2 505 540

N3.11

Sum andre driftsk ostnader

1) Spesifiseres ytterligere under oppstillingen dersom det er andre vesentlige poster som bør fremgå av regnskapet

Note 4.
Immaterielle eiendeler
Beløp i 1000 k roner

Programvareog
tilsvarende

F&U 1)

Andrerettigheter
mv.

Under
utførelse

SUM

Referanse

Anskaffelseskost 31.12.2017

029 8420029 842

N4.1+ tilgang pr. 31.12.2018 (+)

0

5 464

0

0

5 464

N4.2

- avgang anskaffelseskost pr. 31.12.2018 (-)

0

0

0

0

0

N4.3

+/- fra eiendel under utførelse til annen gruppe (+/-)

0

0

0

0

0

N4.3A

Anskaffelseskost 31.12.2018

035 3060035 306

N4.4- akkumulerte nedskrivninger 31.12.2017 (-)

0

0

0

0

0

N4.5

- nedskrivninger pr. 31.12.2018 (-)

0

0

0

0

0

N4.6

- akkumulerte avskrivninger 31.12.2017 (-)

0-23 62400-23 624

N4.7- ordinære avskrivninger pr. 31.12.2018 (-)

0-2 19500-2 195

N4.8+ akkumulert avskrivning avgang pr. 31.12.2018 (+)

0

0

0

0

0

N4.9

Balanseført verdi 31.12.2018

0

9 487

0

0

9 487

N4.10

Avskrivningssatser (levetider)

Virksomhets-spesifikt

5 år / lineært

1) Forskning og utvikling er en del av statsoppdraget og skal ikke aktiveres ved universiteter og høyskoler
Tilleggsopplysninger når det er avhendet immaterielle eiendeler:
Salgssum ved avgang anleggsmidler

0

0

0

0

0 N4.11- Bokført verdi avhendede anleggsmidler

0

0

0

0

0 N4.12

Regnskapsmessig gevinst/tap

0

0

0

0

0 N4.13ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

105

Note 5.
Varige driftsmidler
Beløp i 1000 k roner
Driftsbygninger

TomterAnskaffelseskost 31.12.2017

Anleggunder
utførelseØvrigebygninger

Maskiner,
Annet
Infrastruktur- transportmidl inventar og
eiendelererutstyrSum

Referanse

765 726

15 237 467

96 349357 7130

1 456 451

2 654 043

20 567 749

N5.1+ tilgang nybygg pr. 31.12.2018 - eksternt finansiert (+)

0

0

0

0

0

0

0

0

N5.20

+ tilgang nybygg pr. 31.12.2018 - internt finansiert (+)

0

0

0

0

0

0

0

0

N5.20A+ andre tilganger pr. 31.12.2018 (+)

0

0

0

265 0710287 670289 288842 029

N5.21- avgang anskaffelseskost pr. 31.12.2018 (-)

0

0

0

0

0

-431

-350

-781

N5.3

+/- fra anlegg under utførelse til annen gruppe (+/-)

041 561

166-41 727

0

0

0

0

N5.4

765 726

15 279 028

96 515581 05701 743 690

2 942 981

21 408 997

N5.5- akkumulerte nedskrivninger pr. 31.12.2017 (-)

0

0

0

0

0

0

0

0

N5.6

- nedskrivninger pr. 31.12.2018 (-)

0

0

0

0

0

0

0

0

N5.7

- akkumulerte avskrivninger 31.12.2017 (-)

0-8 122 200

0

0

0

-717 737-2 252 153 -11 092 090

N5.8- ordinære avskrivninger pr. 31.12.2018 (-)

0-457 366000-155 784-171 666-784 816

N5.9+ akkumulert avskrivning avgang pr. 31.12.2018 (+)

0

0

0

0

0

431

350

781

N5.10

765 726

6 699 462

96 515581 0570870 600

519 5129 532 872

N5.11

Anskaffelseskost 31.12.2018

Balanseført verdi 31.12.201810-60 årdekomponertlineærtIngenavskrivning

Avskrivningssatser (levetider)20-60 årdekomponertlineærtIngenavskrivning

Virksomhetsspesifikt

3-15 år lineært 3-15 år lineært

Tilleggsopplysninger når det er avhendet anleggsmidler:
Vederlag ved avhending av anleggsmidler

0

0

0

0

0

120

126

- bokført verdi av avhendede anleggsmidler (-)

0

0

0

0

0

0

0

246
0

N5.12
N5.13

Regnskapsmessig gevinst/tap

0

0

0

0

0

120

126

246

N5.14

Resterende forpliktelse vedrørende bokført verdi av avhendede anleggsmidler er inntektsført og vist i note 1 som "utsatt inntekt fra forpliktelse knyttet til investeringer, bokført verdi
avhendede anleggsmidler" .

Note 6.
Finansinntekter og finanskostnader
Beløp i 1000 kroner
31.12.2018 01.01.2018 Referanse
Finansinntekter
Renteinntekter

401

1 305

Agio gevinst

2 402

2 037

N6.2

0

0

N6.2A

Utbytte fra eierandeler i selskaper mv. (spesifiseres i avsnittet nedenfor)

0

0

N6.2B

Annen finansinntekt

50

7

N6.3

Sum finansinntekter

2 853

3 349

N6.4

Oppskrivning av aksjer

N6.1

Finanskostnader
Rentekostnad

117

47

N6.5

Nedskrivning av aksjer

2 179

0

N6.6

Agio tap

1 312

4 796

N6.7

Annen finanskostnad

241

331

N6.8

Sum finanskostnader

3 849

5 174

N6.9

Mottatt utbytte fra selskap X

00

N6.010

Mottatt utbytte fra selskap Y

00

N6.010

Mottatt utbytte fra selskap Z
1)
Mottatt utbytte fra andre selskap

0
0

0
0

N6.010N6.011

Sum mottatt utbytte

0

0

N6.11

Spesifik asjon av utbytte fra eierandeler i selsk aper mv..

1) Spesifiseres om nødvendig på egne linjer under oppstillingen.

106ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

Note 8.
Innskutt og opptjent virksomhetskapital (nettobudsjetterte virksomheter)
Beløp i 1000 k roner
Nettobudsjetterte virksomheter kan ikke etablere virksomhetskapital innenfor den bevilgningsfinansierte og
bidragsfinansierte aktiviteten, se note 15. Opptjent virksomhetskapital tilsvarer dermed resultatet fra oppdragsfinansiert
aktivitet.
Universitet og høyskoler kan anvende opptjent virksomhetskapital til å finansiere investeringer i randsonevirksomhet. Nårvirksomhetskapital er anvendt til dette formålet, er den å anse som bundet virksomhetskapital, dvs. den kan ikke
anvendes til å dekke eventuelle underskudd innenfor den løpende driften.
Innskutt virksomhetskapital er kapitalene knyttet til aksjer som ble finansiert av bevilgning på 90-post og som derfor
tidligere var klassifisert som aksjer i gruppe 1. Disse aksjene føres nå i gruppe 2 og er overført til den enkelte institusjonsvirksomhetsregnskap. Innskutt virksomhetskapital skal anses som bundet.
Beløp Referanse

Innsk utt virk somhetsk apital:
Innskutt virksomhetskapital 01.01.2018

422

N8I.011

Oppskrivning av eierandeler i perioden (+)

0

N8I.012

Nedskrivning av eierandeler i perioden (-)

0

N8I.013

Salg av eierandeler i perioden (-)

0

N8I.014

Kjøp av eierandeler i perioden (+)

0

N8I.015

422

N8I.1

67 234

N8I.021

Kjøp av aksjer i perioden0

N8I.022

Salg av aksjer i perioden (-)

0

N8I.023

Oppskrivning av aksjer i perioden0

N8I.024

Nedskrivning av aksjer i perioden (-)-2 179N8I.025

Bunden virksomhetskapital 31.12.2018

65 055

N8I.2

Innskutt og bunden virksomhetskapital 31.12.2018

65 477 N8I.sum

Innskutt virksomhetskapital 31.12.2018
Bunden virk somhetsk apital:
Bunden virksomhetskapital pr. 01.01.2018

Annen opptjent virk somhetsk apital:
Virksomhetskapital ved enhetene 01.01.2018

155 711

Annen opptjent virksomhetskapital 01.01.2018

27 616

Annen opptjent virksomhetskapital 01.01.2018

183 327 N8II.011

Underskudd bevilgningsfinansiert aktivitet belastet annen opptjent virksomhetskapital (-)
Overført fra periodens resultat

0 N8II.012
11 805 N8II.013

Overført til/fra bunden virksomhetskapital (+/-)

2 179 N8II.014

Annen opptjent virksomhetskapital 31.12.2018197 311Sum virksomhetskapital 31.12.2018262 788 N8.total

N8II.1

Virk somhetsk apital ved enhetene
Virksomhetskapital ved enhetene 01.01

155 711

Ny avsetning 2018

14 772

Benyttet andel 2018

-789

Virksomhetskapital ved enhetene 30.04.2018 * se spesifikasjon under

169 694

Spesifik ajson bundet egenk apital:
Bokført verdi balanseførte aksjer og leieboerinnskudd jfr. Note 11
Bokført verdi innskutt virksomhetskapital - aksjer og leieboerinnskudd
Netto verdi balanseførte aksjerÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

65 477-422
65 055107

Note 11.
Investeringer i aksjer og selskapsandeler
Beløp i 1000 k roner

Organisasjonsnummer

Ervervsdato

Antallaksjer/andeler

984829906
986251782
946091693
986230416
986243836
988067075
890463282
997761987
994273086
991436502
916095627
987067357
986387625

19.08.2002
22.10.2003
28.06.2005
11.09.2003
13.11.2003
18.01.2005
01.09.2006
02.12.2011
23.06.2009
22.06.2007
02.10.2015
06.07.2004
10.02.2011

40 0006 100 000
398
1 020
1 000
60
5 950
100
2 000
180
2 598
700
3

Ak sjer
Leiv Eiriksson Nyskaping AS
NTNU Technology Transfer AS
Vangslund AS
Senter for økonomisk forskning AS
NTNU Samfunnsforskning AS
Oi! Trøndersk Mat og Drikke ASTrådløse Trondheim AS
NTNU Ocean Training AS
Lean Lab Norge AS
Møreforsking AS
Møreforsking Ålesund AS
Offshore Simulator Centre AS
Vitensenteret Innlandet AS
Sum ak sjer
Andeler (herunder leieboerinnsk udd)
Leieboerinnskudd - borettslagsleiligheter
Sum andeler

Eierandel

Balanseført
verdi iRapportert tilvirksomkapitalBalanseført hetens regn- regnskapet
egenkapital**
skap(1)
ReferanseÅrets
resultat*

2,70 %
85,00 %
100,00 %51,00 %
100,00 %13,04 %
60,20 %
100,00 %16,70 %
18,00 %
49,00 %
25,00 %
3,00 %

00Balanseført verdi 31.12.2018-19 369
2 403
3 190
13 7771 838
12 552-2 842-1 426
168
116
248
1 841
4 373
16 86917 68048 20467 7567 880
56 271
4 258
7 160
1 923
734
10 5265 649
15 7289 473
253 24240
7 000
48 059
510
1 000
300
4 310
115
200
100
2 598
910
3
65 145

0
0

0
0

332
332

16 869253 24265 477* Gjelder bokført resultat i vedkommende selskaps siste avlagte årsregnskap** Gjelder bokført egenkapital i vedkommende selskaps siste avlagte årsregnskap*** Vesentlige poster spesifiseres i eget avsnitt under oppstillingen

Note 12.
Beholdninger av varer og driftsmateriell
Beløp i 1000 k roner
31.12.2018

01.01.2018 Referanse

Anskaffelseskost
Beholdninger anskaffet til internt bruk i virksomheten

0

0

N12.1

Beholdninger beregnet på videresalg

12 34012 425

N12.2

Sum anskaffelseskost

12 34012 425

N12.3

Ukurans i beholdninger til internt bruk i virksomheten (-)

0

0

N12.4

Ukurans i beholdninger beregnet på videresalg (-)

0

0

N12.5

Sum ukurans

0

0

N12.6

12 34012 425

N12.7

Ukurans

Sum varebeholdninger

Note 13.
Kundefordringer
31.12.2018

Beløp i 1000 k roner108

01.01.2018 Referanse

Kundefordringer til pålydende

308007342979N13.1

Avsatt til latent tap (-)-2 663-2 663

N13.2

Sum kundefordringer

305 344

340 316

N13.3

ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

40
7 000
48 059
510
1 000
300
6 489
115
200
100
2 598
910
3
67 324

N11.010N11.010N11.010N11.010N11.010N11.010N11.010N11.010N11.010N11.010N11.010N11.010N11.010N11.1

332 N11.021
332
N11.2
67 656

N11.3

Note 14.
Andre kortsiktige fordringer
Beløp i 1000 k roner
31.12.2018
Forskuddsbetalt lønn

01.01.2018 Referanse

599

1 139

N14.1

Reiseforskudd

22 03523 904N14.2

Personallån

836

816

N14.3

Andre fordringer på ansatte

0

0

N14.4

Forskuddsbetalte kostnader

28 07325 593

N14.5

Andre fordringer1)
Fordring på datterselskap mv.

31 9350

23 063
0

N14.6
N14.7

Sum

83 47874 515

N14.8

ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

109

Note 15.
Avregning statlig og bidragsfinansiert aktivitet mv. (nettobudsjettertevirksomheter)

Beløp i 1000 k roner
Den andel av ordinære bevilgninger og midler som er inntektsført, men ikke benyttet ved regnskapsavslutningen, er å anse som
en forpliktelse. Det skal spesifiseres hvilke formål bevilgningen forutsettes å dekke i påfølgende termin. Vesentlige poster skal
spesifiseres i egne avsnitt under oppstillingen.
Det er foretatt følgende interne avsetninger til de angitte prioriterte oppgaver/formål innenfor ordinær bevilgningsfinansiert aktivitet
og aktivitet som skal behandles tilsvarende:
Avsetning pr.
31.12.2018

Avsetning pr.
01.01.201874 340154 233-112 174
116 39959 259134 709
61 914255 882

15 081
19 524-174 088-139 483

N15I.011
N15I.011
N15I.011
N15I.125 06840 25228 33316 2852 595
10 4895 573
2 665
66 087
197 347

27 47046 69326 0287 831
6 933
17 0190
5 000
47 900184 874-2 402-6 441
2 305
8 454-4 338-6 5305 573-2 33518 187
12 473

N15I.021
N15I.021
N15I.021
N15I.021
N15I.021
N15I.021
N15I.021
N15I.021
N15I.021
N15I.2-56 669
41 674
10 6694 986
660

68 32779 98014 89524 268187 470-124 996-38 306-4 226-19 282-186 810

N15I.031
N15I.031
N15I.031
N15I.031
N15I.3

0
0
0

0
0
0

0
0
0

N15I.041
N15I.041
N15I.041

Andre formål
SUM andre avsetninger
Sum Kunnskapsdepartementet

00314 40600628 22600-313 820

N15I.042
N15I.4
N15I.KD

Andre departementer
Oppgave 1
Oppgave 2
Oppgave 3

17 0260
0

20 0280
0-3 00200

N15I.051
N15I.052
N15I.053

Andre oppgaver
Sum andre departementer0
17 0260
20 0280-3 002

N15I.054
N15I.5

Sum avsatt andel av bevilgningsfinansiert aktivitet

331 432

648 254-316 822

N15I.5A

331 432

648 254-316 822

N15I.100

N15I.10B-316 822

N15I.11Del I: Inntektsførte ordinære bevilgninger:
Kunnskapsdepartementet
Utsatt virk somhet
Kurs og konferanser
Rekrutteringsstillinger
Forskuttert aktivitet
SUM utsatt virk somhet
Strategisk e formål
Tematiske satsninger
NTNU Toppforskning
SFF/SFI/FME
Innovasjon og nyskaping
HUNT4
Utdanningsstrategiske tiltak
Strategisk IT utvikling / digitalisering
Midler til utreise forskningstermin
Andre strategiske satsninger/prosjekter
SUM strategisk e formål
Større investeringer
Vitenskapelig utstyr, infrastrukturtiltak, IKT-utstyr og lignende
Campusutvikling Kalvskinnet
Campusutvikling Ålesund
Prosjekt ny Campus NTNU
SUM større investeringer
Andre avsetningerFormål 1Formål 2Formål 30)0)

Sum avsatt andel av tilskudd til statlig og bidragsfinansiert aktivitet

Tilført fra annen opptjent virksomhetskapital, se note 8
Resultatført endring av avsatt andel av tilskudd til bidrags- og
bevilgningsfinansiert aktivitet

110ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

Endring iperiodenReferanse

Del II: Ikke inntektsførte ordinære bevilgninger, tilskudd, bidrag og
gaver:

Avsetning pr.
31.12.2018

Avsetning pr.
01.01.2018

0
0

0
0

0
0

N15II.011
N15II.011

Tiltak /oppgave/formål
Sum Kunnskapsdepartementet

0
0

0
0

0
0

N15II.011
N15II.1

Andre departementer (Kun til bruk ved delårsrapportering)
Tiltak /oppgave/formål
Tiltak /oppgave/formål

0
0

0
0

0
0

N15II.021
N15II.021

0
0

0
0

0
0

N15II.021
N15II.2

298 4940

288 0140

10 4800

N15II.061
N15II.061

Tiltak /oppgave/formål
Sum andre statlige etater (unntatt NFR)

0298 4940
288 0140
10 480

N15II.061
N15II.6

Norges forskningsråd
Tiltak /oppgave/formål
Tiltak /oppgave/formål

11 127077 471
0-66 3440N15II.031
N15II.031

Tiltak /oppgave/formål
Sum Norges forskningsråd

0
11 127077 471

0-66 344

N15II.031
N15II.3

Regionale forskningsfond
Tiltak/oppgave/formål
Tiltak/oppgave/formål

-3 1960-3 9120716
0N15II.041
N15II.041

0-3 1960-3 9120716

N15II.041
N15II.4

9 714
5 546
135 699
38 63913 76813 796

7 597
11 941
180 657
37 38257 59822 2272 117-6 395-44 958
1 257-43 830-8 431

N15II.051A
N15II.051B
N15II.051C
N15II.051D
N15II.051E
N15II.051F

217 162317 402-100 240 N15II.051G

Andre tilskudd og overføringer
Sum andre bidrag, tilskudd og overføringer

0
217 1620317 4020-100 240

N15II.052
N15II.5

Sum ikke inntektsførte tilskudd og bidrag

523 587678 975-155 388

N15II.BB

Gaver og gaveforsterkninger
Tiltak /oppgave/formål/giver
Tiltak /oppgave/formål/giver

91 719058 7480

32 971
0

N15II.071
N15II.071

Tiltak /oppgave/formål/giver
Sum gaver og gaveforsterkninger

5)

0
91 719058 7480
32 971

N15II.071
N15II.7

Sum ikke inntektsførte tilskudd, bidrag og gaver mv

615 306

737 723

Kunnskapsdepartementet (Kun til bruk ved delårsrapportering)
Tiltak /oppgave/formål
Tiltak /oppgave/formål
6

6

Tiltak /oppgave/formål
Sum andre departementer
Andre statlige etater (unntatt NFR)
Tiltak /oppgave/formål
Tiltak /oppgave/formål
6)

6)

6)

Tiltak/oppgave/formål
Sum regionale forskningsfond

Endring iperiodenReferanse3)

Andre bidragsytere
Kommunale og fylkeskommunale etater
Organisasjoner og stiftelserNæringsliv og private bidragsytereØvrige andre bidragsytere
EU tilskudd/tildeling fra rammeprogram for forskning
EU tilskudd/tildeling til undervisning og andre formål
Sum andre bidrag

1)

2)-122 417 N15II.BBG

7)Del III: Ikke inntektsførte bevilgninger til særskilte tiltak med utsatt

inntektsføring

Forpliktelse pr. Forpliktelse pr.
31.12.2018
31.12.2017
Kunnskapsdepartementet
Tiltak /oppgave/formål
Tiltak /oppgave/formål
Tiltak /oppgave/formål
Sum Kunnskapsdepartementet

Referanse

Endring iperioden

0
0
0
0

0
0
0
0

0
0
0
0

N15III.01
N15III.01
N15III.01
N15III.1

Tiltak /oppgave/formål
Tiltak /oppgave/formål
Tiltak /oppgave/formål
Sum andre departementer

0
0
0
0

0
0
0
0

0
0
0
0

N15III.02
N15III.02
N15III.02
N15III.2

Sum ikke inntektsførte bevilgninger til særskilte tiltak

00

0 N15III.BST

Andre departementerÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

111

Note 16
Opptjente, ikke fakturerte inntekter/Forskuddsbetalte, ikke opptjente
inntekter
Beløp i 1000 kroner
DEL I
Opptjente, ik k e fak turerte inntek ter
1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - statlige etater
1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - kommunale og fylkeskommunale etater
1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - organisasjoner og stiftelser
1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - næringsliv/private
1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - andre
2)
Andre prosjekter
Sum fordringer

31.12.2018
362
27
227
3 519
1 021
0

01.01.2018
2 545
323
0
3 891
725
0

5 156

7 484

31.12.2018
18 047
1 966
139
17 7648 208
001.01.2018
12 9411 938
028 13213 118046 12456 129Referanse
N16.010A
N16.010B
N16.010C
N16.010D
N16.010E
N16.011
N16.1

DEL II
Forsk uddsbetalte, ik k e opptjente inntek ter
1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - statlige etater
1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - kommunale og fylkeskommunale etater
1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - organisasjoner og stiftelser
1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - næringsliv/private
1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - andre
2)
Andre prosjekter
Sum gjeld

Referanse
N16.021A
N16.021B
N16.021C
N16.021D
N16.021E
N16.022
N16.2

Prosjektene spesifiseres etter sin art.
1) Gjelder aktivitet som faller inn under b estemmelsene i F-07-13. Vesentlige poster spesifiseres i egne avsnitt under oppstillingen.
2) Gjelder aktivitet som ikke tilfredsstiller kravene i F-07-13. Vesentlige poster spesifiseres i egne avsnitt under oppstillingen.

Note 17
Bankinnskudd, kontanter og lignende
Beløp i 1000 k roner
Innskudd på oppgjørskonto i statens konsernkontosystem1) 3)Øvrige bankkonti i Norges Bank
1)Øvrige bankkonti utenom Norges Bank
1)Håndkasser og andre kontantbeholdninger
Sum bankinnskudd og kontanter3)

31.12.2018 01.01.2018 Referanse
2 540 214 2 688 024 N17.1
83 26468 620 N17.2A
135 984
117 399 N17.2B
0
0 N17.3
2 759 462

2 874 043

N17.4

1) Vesentlige beholdninger sk al spesifiseres i egne avsnitt under oppstillingen.
2) Bank innsk udd og andre beholdninger sk al oppgis i tusen k roner med tre desimaler.
3) Sk al samsvare med k ontoutsk rift for oppgjørsk ontoen fra Norges Bank .

Note 18
Annen kortsiktig gjeld
Beløp i 1000 k roner
Skyldig lønn
Skyldige reiseutgifterAnnen gjeld til ansattePåløpte kostnader
1)
Midler som skal videreformidles til andre
Annen kortsiktig gjeld
2)
Gjeld til datterselskap m.v
Sum

112

31.12.2018 01.01.2018 Referanse
31 16545 721 N18.1
8 386
8 986 N18.2
78 60079 800 N18.3
53 24310 095 N18.4
169 949
41 303 N18.4A
179 2350

137 0490

520 578322 954ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

N18.5
N18.6
N18.7

Note 30
EU-finansierte prosjekter
Beløp i 1000 k roner

Prosjektets kortnavn (hos EU)

Prosjektnavn (tittel)

GARPURZENNFREECATS - Doped carbon nanostructures
as metal-free catalysts
RAMSES - Reconciling Adaptation,
Mitigation and Sustainable Development for
CitiesGARPUR - Generally Accepted Reliability
Principle with Uncertainty modelling andthrough probabilistic Risk assessment
ZenN - nearly Zero energy Neighborhoods

OCEAN-CERTAIN

OCEAN-CERTAIN - Ocean Food-web Patrol- Climate Effects: Reducing Targeted
Uncertainties with an Interactive Network

FREECATSRAMSESOPTIMEXREECOVERNANOSIMRAT MIRROR CELL
BLUE MINING
FASTCARD
HIPERNAV
CLOUDLIGHTNING
FOCUS
CLOUDIX
MARE-WINT

CLIMBER
Tempo
COD LARVAL SURVIVAL
MarineUASNORDSECMOB
Choreomundus
COST Action TN1302:
BESTPRAC
EM-CoMEM
Cost TU 1404
CANCON
COST IS1308
VISCONTICOST Action IC1304: ACROSSSTINGCOMPACT
Biosuck
Terpenosome
HYPACTOROPTIMEX - Optimizing Exercise Training inPrevention and Treatment of Diastolic HeartREEcover NanoSim
RAT MIRROR CELL —Deconstructing action
planning and action observation in parietal
circuits in rats
Blue Mining
FASTCARD
HiPerCap
CloudLigthning
FOCUS - Factory of the future clusters
CloudIX: Cloud-based Indexing and Query
Processing
MARE-WINT
CLIMBER - Cross Layer Investigation andIntegration of Computing and Networking
Aspects of Mobile Social Networks
Tempo - Training in Embedded Predictive
Control and Optimization
Cod Larval Survival
MarineUAS
NordSecMob Master Programme
Choreomundus - International Master inDance Knowledge, Practice and Heritage
COST Action TN1302: BESTPRACEM CoMEM - Coastal and Marine
Engineering and Management
Cost TU 1404
CANCON
COST IS1308
VISConti
COST Action IC1304: ACROSS
STING
Compact
Biosuck
Terpenosome
HYPACTORERA-NET WineSys Eivind Almaas ERA-NET WineSys Eivind Almaas
FIDELITY
Fidelity v/Busch
INGRESSINGRESS v/BuschCOFASPCOFASP
AfricanBioServices
AfricanBioServices ALION
ALION
DESTinationRAIL
DESTinationRAIL (VTG)
COLUMBUS
COLUMBUS
ERASMUS-MOBILITET-2015/16 ERASMUS+ 2015/16 Global mobility
EUHAP
EUHAP
LIFT
LIFT
ACTIVE IMPLANTS
Active implants
ECCSEL - European Carbon Dioxide
Capture and Storage Laboratory
ECCSEL
Infrastructure
ERA-NET MicdStaTech
ERA-NET MicdStaTech
ERA-NET LeanProt
ERA-NET LeanProt
ERA-NET Safefishdish
ERA-NET Safefishdish
SWARMsSWARMs
SelfBack
SelfBack
MICA
MICA
VisualMedia
VisualMediaCLIMSEC
CLIMSEC
STRA4INC
STRA4INC
SET-NAV
SET-Nav
CHiPS
CHiPS
Socratic
Socratic
WIBEC
WiBEC
PRONTOPRONTOTULIPP - Towards Ubiquitous Low-power
TULIPP
Image Processing Platforms
MINDMAPMINDMAP
Circular-Ocean
Circular Ocean
QUANTUM
QUANTUM (BA)
SugarOsmoSignalling - Analysis of sugarand osmo-signalling mechanisms in cell
SUGAROSMOSIGNALLING
wall integrity maintenance
GRACE
GRACE -

Tilskudd fra
Horisont 2020

Tilskudd fra EUs
Tilskudd fra EUs
rammeprogram for randsoneprogram
forskning (FP6 og FP7)
til FP7

Tilskudd fra andretiltak/programmer
finansiert av EU

KoordinatorReferanserolle (ja/nei)

SUM

0

49

0

0

49

Ja

EU.011

0

-96

0

0

-96

Nei

EU.011

0
0

68
-101

0
0

0
0

68
-101

Nei
Nei

EU.011
EU.011

0

4 411

0

0

4 411

Ja

EU.011

0
0
0

1 365
-991
1 993

0
0
0

0
0
0

1 365
-991
1 993

Ja
Ja
Nei

EU.011
EU.011
EU.011

0
0
0
330
1 576
128

4 274
2 436
62
0
0
0

0
0
0
0
0
0

0
0
0
0
0
0

4 274
2 436
62
330
1 576
128

Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Ja

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011

0
0

1
207

0
0

0
0

1
207

Nei
Nei

EU.011
EU.011

0

-158

0

0

-158

Nei

EU.011

0
0
2 963
0

400
1 403
0
0

0
0
0
0

0
0
0
47

400
1 403
2 963
47

Ja
Nei
Ja
Nei

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011

0

0

0

-760

-760

Nei

EU.011

0

0

0

18

18

Nei

EU.011

0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0

0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0

0
0
0
0
0
0
0
-210
20
149
257

1 376
30
235
745
111
5
80
0
0
0
0

1 376
30
235
745
111
5
80
-210
20
149
257

Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011

0
0
0
0
2 651
2 900
309
104
0
0
0
701

0
1 471
1 466
0
0
0
0
0
0
0
0
0

1 127
0
0
49
0
0
0
0
0
0
22
0

0
0
0
0
0
0
0
0
-1 387
40
108
0

1 127
1 471
1 466
49
2 651
2 900
309
104
-1 387
40
130
701

Nei
Nei
Nei
Nei
Ja
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011

402
0
0
0
0
4 304
90
-191
0
0
1 060
1 086
339
1 289
1 178

0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0

0
279
1 227
68
1 159
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0

0
0
0
0
0
0
0
0
306
99
0
0
0
0
0

402
279
1 227
68
1 159
4 304
90
-191
306
99
1 060
1 086
339
1 289
1 178

Ja
Nei
Nei
Nei
Nei
Ja
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Ja
Nei
Nei
Nei

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011

1 671
338
0
321

0
0
0
0

0
0
0
0

0
0
-360
0

1 671
338
-360
321

Nei
Nei
Nei
Nei

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011

695
905

0
0

0
0

0
0

695
905

Nei
Nei

EU.011
EU.011ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

113

DCOMM
BLUE NODULES
Plastox
ERA-Nett Markets-ActorsTechnologies
UMI-SCI-ED
ERA-NET Sweedhart
METAFLUIDICS
ERA-NET Thermo Factories
ERA-IB2
ERASMUS MOBILITET 16/17
NextGame
HeadsUPCAPSEM
COST CA 15104 IRACONCOST RECODIS CA15127
ERA-NET iC-ACCESS
NANOMEMC2
MinFuture
Serious
E-Info-TED
FITHYDRONAGRALEDECHOESUPPSCIENCE
SATE
FLEXI
ERA-NET-Mar3Bio
INVADE
BLUEEDU

DCOMMBlue Nodules
Plastox
ERA-Nett Markets-Actors-Technologies
UMI-Sci-Ed
ERA-NET Sweedhart
Metafluidics
ERA-NET Thermo Factories
ERA-IB2 Z-fuels
ERASMUS MOBILITET 16/17
NextGame M-EraNet
HeadsUPCAPSEM
COST CA 15104 IRACONCOST RECODIS CA15127
ERA-NET, iC-ACCESS
NanoMEMC2 MinFuture
Serious Games and Welfare Technology
E-Info-TED
FIThydro NAGRALEDECHOES - no cost here
UPPSCIENCESATE
FLEXI Pathfinder
ERA-NET Mar3Bio
INVADE - - ingen kostnader
BlueEDU

Biodiversa: Between Scylla andBiodiversa: Between Scylla and Charybdis?
Charybdis? managing connectivity managing connectivity for freshwater fish
for freshwater fish (Odysseus)(Odysseus)
GREENHOUSE
Climate KIC Greenhouse
CLIMATELAUNCHPAD
ClimateLaunchPad
ACCELERATOR
Climate KIC Accelerator
WOOD BASED CITY
Climate KIC Wood Based City
THE JOURNEY
Climate KIC The Journey
Road-CSR
Road-CSRURBAN-EU-CHINAURBAN-EU-CHINA
MAAS
Climate KIC MaaS Hoved prosjekt
SHAPE-ENERGYSHAPE-ENERGYERA-NET LAC II - Design ofInsect- and Insedct-based Food
ERA-NET LAC II - Design of Insect- andProducts
Insedct-based Food Products
SAFEFOOD
SAFEFOOD
GHOST (WP 2 Management andEthics)GHOST (WP 2 Management and Ethics)
FIT4RRI
FIT4RRISENSE-GARDEN
Sense-Garden
Designing new renewable nanostructured electrode and
Designing new renewable nano-structured
membrane materials for directelectrode and membrane materials for direct
alkaline ethanol fuel cellalkaline ethanol fuel cell
AE MAAS
Climate KIC AE Maas
SMILE (WP 1 ProjectManagement, Quality Assurance SMILE (WP 1 Project Management, Quality
and Reporting)Assurance and Reporting)
ESSENTIAL (WP 7 Coordination and JointESSENTIALManagement)
GreenCOAT
GreenCOAT
ANNULIGHT
AnnuLight
OPVET
OPVET
Choreomundus 2 - International
Master in Dance Knowledge,
Choreomundus 2 - International Master inPractice and Heritage
Dance Knowledge, Practice and Heritage
TAI-MRI
TAI-MRIELECTRA Call5 Sigurd Jakobsen ELECTRA Call5 Sigurd Jakobsen
ERA-NET Chitowound
ERA-NET Chitowound
COSINECOSINE
SLUSH
Climate KIC OIW-2017 Slush
ENDURCRETE
EnDurCrete
PATHFINDER WOOD BASEDCITY
Climate KIC Pathfinder Wood Based City_
PROSTOMICS
ProstOmics ERA-NET Polybugs
ERA-NET Polybugs
HIPPOCAMPUS
HIPPOCAMPUS
GREENHOUSE INSPIRATION
Climate KIC Greenhouse inspiration day
DAY DEMONSTRATOR
demonstrator
GOJELLY
GoJelly
NUNATARYUK
Nunataryuk
CitiSense
CitiSense
WOOD: STRUCTURE AND
Erasmus+ - Wood: Structure and
EXPRESSION
Expression
BACK-UP
Back-Up
INTERNABROAD
InternAbroad 2017
STUDENT AT RISK
Student at Risk
TRANS-URBAN-EU-CHINA
TRANS-URBAN-EU-CHINA
SMARTFISH
SMARTFISH
VVITA
Erasmus+ VVITA
M-GATE
M-GATEIMAGINEIMAGINE

114

612
208
0

0
0
0

0
0
127

0
0
0

612
208
127

Nei
Nei
Nei

EU.011
EU.011
EU.011

0
857
0
2 027
0
0
0
0
0
0
0
0
0
339
937
0
0
179
0
3 134
0
0
131
0
1 029
0

0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
348
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0

2 204
0
490
0
1 078
1 017
0
406
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
1 572
0
0
0
0
745
0
0

0
0
0
0
0
0
-867
0
199
348
21
40
0
0
0
124
284
0
0
0
134
115
0
0
0
573

2 204
857
490
2 027
1 078
1 017
-867
406
199
348
21
40
348
339
937
124
284
179
1 572
3 134
134
115
131
745
1 029
573

Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Ja
Nei
Nei
Nei
Nei
Ja
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Ja

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011

0
149
99
2 682
47
680
0
1 188
101
177

0
0
0
0
0
0
0
0
0
0

1 188
0
0
0
0
0
0
0
0
0

0
0
0
0
0
0
45
0
0
0

1 188
149
99
2 682
47
680
45
1 188
101
177

Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Ja
Nei
Nei

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011

0
0

0
0

1 036
1 080

0
0

1 036
1 080

Nei
Nei

EU.011
EU.011

556
360
0

0
0
0

0
0
275

0
0
0

556
360
275

Nei
Nei
Nei

EU.011
EU.011
EU.011

0
252

0
0

1 205
0

0
0

1 205
252

Nei
Nei

EU.011
EU.011

484

0

0

0

484

Nei

EU.011

4 536
0
2 012
0

0
0
0
0

0
1 582
0
0

0
0
0
331

4 536
1 582
2 012
331

Nei
Nei
Ja
Ja

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011

0
0
0
0
3 896
56
2 078

0
0
0
0
0
0
0

0
1 832
0
792
0
0
0

666
0
8
0
0
0
0

666
1 832
8
792
3 896
56
2 078

Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011

346
5 057
0
0

0
0
0
0

0
0
220
0

0
0
0
113

346
5 057
220
113

Nei
Nei
Nei
Nei

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011

10
3 027
2 709
0

0
0
0
0

0
0
0
1 075

0
0
0
0

10
3 027
2 709
1 075

Nei
Nei
Nei
Nei

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011

0
2 031
0
0
1 829
551
0
3 626
4 661

0
0
0
0
0
0
0
0
0

0
0
0
0
0
0
0
0
0

499
0
270
145
0
0
583
0
0

499
2 031
270
145
1 829
551
583
3 626
4 661

Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

Curriculum Development for
Sustaniable Seafood and Nutrition Curriculum Development for Sustaniable
Security (Erasmus+)Seafood and Nutrition Security (Erasmus+)BIF
BIF - Ringers phd
DELTA
DELTA (WP 9 Project Management)
LEARN2ANALYZE
Learn2Analyze
SECTECHSECTECH
MAP
Raw Materials MAP
SMARTEES
SMARTEES HYDROFLEX
Hydroflex
C1PRO
ERA-NET C1Pro
IFERMENTER
iFermenter
REMOVAL
RemovalCOM_N_PLAY-SCIENCE
CoM_n_Play-Science
HISTORICHiSTORIC
NICI
NICI
CEE-SIMP3
Raw Materials CEE-SIMP3
RECONNECT
RECONNECT
MARKETPLACE
MarketPlace
DC4LT
DC4LT
EUMARINEROBOTS
EUMarineRobots
CITYXCHANGE
CityxChange EMERGENT
EMERGENT (STING2)
PREMA
PreMa
EuroLean+ European Lean
EuroLean+ European Lean EnterpriseEnterprise Alliance Network
Alliance Network
Sum
Sum

0
0
2 555
0
0
234
3 307
2 218
0
752
1 667
1 553
1 274
710
24
1 683
2 037
0
2 496
8 592
0
4 476

0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0

0
305
0
0
0
0
0
0
129
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0

385
0
0
635
209
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
340
0
0
63
0

385
305
2 555
635
209
234
3 307
2 218
129
752
1 667
1 553
1 274
710
24
1 683
2 037
340
2 496
8 592
63
4 476

Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Ja
Ja
Nei
Ja
Nei
Ja
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Ja
Nei
Nei

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011

0
111 380

018 610022 506-1 2984 661-1 298157 157

Nei

EU.011
EU.1

Forklaring
Tabellen omfatter de tiltak/prosjekter ved institusjonen som finansieres av EU og som er utbetalt i regnskapsperioden. Prosjekter som er EU-finansiert, størrelsen på finansieringen (utbetalingen) og navnet og
kortnavnet på prosjektene skal rapporteres. Det skal skilles mellom prosjekter som finansieres via Horisont 2020, EUs rammeprogram for forskning (FP7 og eventuelt FP6) og andre EU-finansierte prosjekter.
Tilskudd fra EUs randsoneprogram til FP7 skal oppgis særskilt. Institusjoner som har koordinatorrolle i EU-finansierte prosjekter, skal opplyse om dette. Det vises til departementets brev av 16. desember
2011 som inneholder en oversikt over aktuelle randsoneprogrammer til FP7.

ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

115

Note 31
Resultat - Budsjettoppfølgingsrapport
Beløp i 1000 k roner

Budsjett pr
31.12.2018

Regnskap pr31.12.2018

Avvik budsjett/regnskap pr31.12.2018

Regnskap pr31.12.2017

6 600 000

6 623 107

-23 107

6 595 498

N31.1

0

0

0

0

N31.2

2 080 000

2 076 931

3 069

1 917 846

424 000

424 106-106

471 633N31.4

09 104 000246
9 124 390-246
-20 390529
8 985 506N31.6

05 800 000

0

0

0

N31.7

5 820 609

-20 609

5 461 891

787 011-7 011

745 622000N31.10Driftsinntekter
Inntekt fra bevilgninger
Inntekt fra gebyrer
Inntekt fra tilskudd og overføringer
Salgs- og leieinntekter
Andre driftsinntekter
Sum driftsinntek ter

Referanse

N31.3
N31.5

Driftskostnader
Varekostnader
Lønn og sosiale kostnader
Avskrivninger på varige driftsmidler og immaterielle eiendeler

780 000

Nedskrivninger av varige driftsmidler og immaterielle eiendeler0

Andre driftskostnader

2 830 000

N31.8
N31.9
N31.11

Sum driftsk ostnader

9 410 000

2 820 586
9 428 206

9 414
-18 206

2 505 540
8 713 053

N31.12Driftsresultat-306 000-303 816-2 184272 453

N31.13Finansinntekter

3 000

2 853

4 000

3 849

147

3 349

N31.14

Finanskostnader-1 000

-996

151
-4

5 174
-1 825

N31.16-307 000-304 812-2 188270 628

N31.17

N31.18Finansinntekter og finanskostnader

Sum finansinntek ter og finansk ostnader

Resultat av periodens aktiviteter

N31.15

Avregninger
Avregning med statskassen (bruttobudsjetterte)00

310 000

316 8220
310 000-11 805

Inntekter av avgifter og gebyrer direkte til statskassen
Avregning med statskassen innkrevingsvirksomhet

00-6 822-243 886

N31.19305 0170-6 822-12 035-255 921

N31.20N31.21

0

0
0

0

0

N31.22

0
0

0

0
0

0
0

N31.24

Avregning med statskassen tilskuddsforvaltning

0

0

0

0

0

0

N31.25

Utbetalinger av tilskudd til andre

0

0

0
0

0
0

N31.27

Avregning bevilgningsfinansiert aktivitet (nettobudsjetterte)
Tilført annen opptjent virksomhetskapital
Sum avregninger
Innkrevingsvirksomhet og andre overføringer til staten

Sum innk revingsvirk somhet og andre overføringer til staten

N31.23Tilskuddsforvaltning og andre overføringer fra staten

Sum tilsk uddsforvaltning og andre overføringer fra staten

Note 32
Datagrunnlaget for indikatorer i finansieringssystemet
Beløp i 1000 k roner
Indikator
Tilsk udd fra EU
Tilskudd fra Norges forskningsråd - NFR
Tilskudd fra regionale forskningsfond - RFF
Sum tilsk udd fra NFR og RFF
Tilskudd fra bidrags- og oppdragsfinansiert aktivitet (BOA)- diverse bidragsinntekter- tilskudd fra statlige etater- oppdragsinntekter
Sum tilsk udd fra bidrags- og oppdragsfinansiert ak tivitet

116

31.12.2018

01.01.2018

Referanse

209 418174 447

N32.3

1 061 541
5 841
1 067 382

1 018 183
8 538
1 026 721

N32.20N32.21
N32.2

260 030487 802
92 893840 725

187 205457 222
127 458
771 885

N32.10N32.12
N32.13
N32.1

ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

N31.26

6.8

Tabeller
Regnskap

Utgiftsart/inntektsart
31.12.2016

Budsjett

01.01.2018

31.12.2018

Regneregler

2019

Merk nad/referanse til k ontantstrømoppstillingen

1. Utgifter
Driftsutgifter
Lønnsutgifter

5 256 530

5 490 826

5 820 609

5 800 000

KS.11

Varer og tjenester

2 199 483

2 398 378

2 662 512

2 830 000

KS.12+KS.14+KS.15

Sum driftsutgifter

7 456 013

7 889 204

8 483 121

8 630 000

Investeringer, større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

901 906

593 816847 494-800 000

Sum utgifter til større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

901 906

593 816847 494-800 000

Utbetalinger til andre statlige regnskaper

0

0

0

0

KS.14A

Andre utbetalinger

0

0

0

0

KS.14B+KS.14BI

0

0

0

0

Kjøp av aksjer og andeler

0

0

0

0

KS.19

Andre finansielle utgifter

0

0

0

0

KS.13+KS.21B+KS.23+KS.24+KS.24A

Investeringsutgifter
KS.17

Overføringer fra virk somheten

Sum overføringer fra virksomheten
Finansielle ak tiviteterSum finansielle aktiviteter
SUM UTGIFTER

0

0

0

0

8 357 919

8 483 020

9 330 615

7 830 000

2. Inntekter

Regnskap
31.12.2016

Budsjett

01.01.2018

31.12.20182019
Merk nad/referanse til k ontantstrømoppstillingen

Driftsinntek ter
Inntekter fra salg av varer og tjenester

307 234

278 034331 214424 000

KS.4

0

0

0

0

KS.5

0

0

0

0

KS.9

Andre driftsinntekter

170 002287 113

129 397

0

KS.9A+KS.10

Sum driftsinntekter

477 236565 147

460 611424 000

Salg av varige driftsmidler

0

529

246

0

Sum investeringsinntekter

0

529

246

0

7 976 101

8 199 657

8 753 623

8 680 000

0

0

0

0

7 976 101

8 199 657

8 753 623

8 680 000

1 290

Inntekter fra avgifter, gebyrer og lisenser
1)

Refusjoner

Inntek ter fra investeringer
KS.16

Overføringer til virk somheten
Inntekter fra statlige bevilgninger
Andre innbetalinger
Sum overføringer til virksomheten

KS.1A+KS.1B+KS.6
KS.2+KS.3

Finansielle ak tiviteter
Innbetaling ved salg av aksjer og andeler

0

0

0

KS.18+KS.21A

0

0

0

0

KS.7+KS.8+KS.22+KS.24A

1 290

0

0

0

8 454 627

8 765 333

9 214 480

9 104 000

96 708282 313-116 135

1 274 000

Andre finansielle innbetalinger (f.eks. innbet. av rente)
Sum finansielle aktiviteter
SUM INNTEKTER
3. Netto endring i kontantbeholdning (2-1)

Regnskap
31.12.2016

Inntektstype

Bevilgninger til finansiering av statsoppdraget
Bevilgninger fra fagdepartementet
Bevilgninger fra andre departement
Bevilgninger fra andre statlige forvaltningsorganer
Tildelinger fra regionale forskningsfond
Tildelinger fra Norges forskningsråd
Sum bevilgninger til statsoppdraget
Offentlige og private bidrag
Bidrag fra kommuner og fylkeskommuner
Bidrag fra private
Tildelinger fra internasjonale organisasjoner
Sum bidrag
Oppdragsinntekter m.v.
Oppdrag fra statlige virksomheter
Oppdrag fra kommunale og fylkeskommunalevirksomheter
Oppdrag fra private
Andre inntekter og tidsavgrensninger
Sum oppdragsinntekter m.v.
SUM INNTEKTER

Regnskap
01.01.2018

Regnskap
31.12.2018

Budsjett for2019

Regneregler

6 044 196
149 287
376 4656 475
966 816
7 543 239

6 283 252
159 956559 7819 600
1 005 404
8 017 993

6 569 161
114 430
498 2826 557
995 197
8 183 627

6 716 228 N1.2+N1.8+N1.9+(N15III.1)
115 000 N1.11A+N1.17+N1.18+(N15III.2)
0 N1.21E+N1.30+(N15II.6)
0 N1.22D+(N15II.4)
0 N1.29A+(N15II.3)
6 831 228

17 761
228 281144 003390 045

26 185
193 116
153 636372 937

19 684
192 367
157 157
369 208

0 N1.32A+(N15II.051A)
0 N1.32F-N1.32A+(N15II.051B+N15II.051C+N15II.051D+N15II.052)
0 N1.35C+N1.36C+(N15II.051E+N15II.051F)
0

52 72762 55555 1870 N1.49+(N16.021A-N16.010A)

4 423
114 689349 504
521 3434 963
108 585
198 300
374 403

6 099
72 575527 784
661 6458 454 627

8 765 333

9 214 480

0 N1.50+(N16.021B-N16.010B)
0 N1.51+N1.52+N1.54+(N16.021C+N16.021D+N16 021E-N16.010C-N16.010D2 272 772 N1.48+N1.59+N1.65+N1.66+Saldering mot tabell 1
2 272 772
9 104 000ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

117

Balansedag 31. desember

Regnskap

Regnskap

Regnskap

Beløp i TNOK

31.12.2016

01.01.2018

31.12.2018

Endring 2017 Regneregler

Beholdning på oppgjørskonto i Norges Bank

123 217

2 688 024

2 540 214

Beholdning på andre bankkonti-26 508

187 572219 248

til 2018

Kontantbeholdning

Andre kontantbeholdninger-147 810 BIV.1
31 676 BIV.2

-1

1

0

96 7082 875 597

2 759 462

Feriepenger m.v.

22 352449 198473 62224 424 DIII.4

Skattetrekk og offentlige avgifter

72 458382 901

438 21655 315 DIII.2+DIII.3

Gjeld til leverandører

207 792

496 213538 035

41 822 DIII.1-BII.3

Gjeld til oppdragsgivere-47 511-284 187-259 220

24 967 DIII.06-BII.1

Annen gjeld som forfaller i neste budsjettår

98 811

262 168424 760

162 592 DIII.6-BII.2-BI.1

Sum til dekning av påløpte kostnader som forfaller i neste budsjettår

353 902

1 306 293

1 615 413

Sum kontanter og kontantekvivalenter-1 BIV.3-116 135

Avsetninger til dekning av påløpte kostnader som forfaller i neste budsjettår :309 120

Avsetninger til dekning av planlagte tiltak der kostnadene helt eller delvis vil bli dekket i
fremtidige budsjettår:Prosjekter finansiert av Norges forskningsråd

77 47111 127-1 320-3 912-3 196

Større påbegynte, flerårige investeringsprosjekter finansiert av grunnbevilgningen fra fagdepartementet-136 488

71 523

187 470

660-186 810 N15I.3

Konkrete påbegynte, ikke fullførte prosjekter finansiert av grunnbevilgningen fra fagdepartementet-228 003

255 882

116 399-139 483 N15I.1

Andre avsetninger til vedtatte, ikke igangsatte formål

107 766

184 874

197 347

12 473 N15I.2

4 835

20 02817 026-181 687

721 813339 363-382 450-84 866

664 164

607 375

9 359

183 327

197 311-56 789 N15I.4+N15II.1+N15II.2+N15III.1+N15III.2+N15II.5+
N15II.6+N15II.7
13 984 CI.1-AIII.1-75 507847 491

804 686-42 805

Langsiktig forpliktelse knyttet til anleggsmidler

0

0

0

0 CIII.01-AII.1-AI.1

Annen langsiktig gjeld

0

0

0

0 DI.01+DII.1

Sum langsiktig gjeld

0

0

0

0

96 7082 875 597

2 759 462

-116 135

Prosjekter finansiert av regionale forskningsfond

Konkrete påbegynte, ikke fullførte prosjekter finansiert av bevilgninger fra andre departementer
Sum avsetninger til planlagte tiltak i fremtidige budsjettår

-66 344 N15I.7+N15II.3
716 N15I.8+N15II.4-3 002 N15I.5+N15I.6+N15I.9

Andre avsetninger:
Avsetninger til andre formål/ikke spesifiserte formål
Fri virksomhetskapital
SUM andre avsetninger
Langsiktig gjeld (netto)

SUM NETTO GJELD OG FORPLIKTELSER

Beløp i 1000 k roner
EIENDELER

31.12.2018

31.12.201731.12.2016

A. Anleggsmidler
I Immaterielle eiendeler
II Varige driftsmidler
III Finansielle anleggsmidler
Sum anleggsmidler

9 487
9 532 872
65 477
9 607 836

6 218
9 475 657
67 656
9 549 531

5 225
9 628 940
67 6679 701 832

B. Omløpsmidler
I Beholdninger av varer og driftsmateriell
II Fordringer
III Bank innsk udd, k ontanter og lignende
Sum omløpsmidler

12 340393 978
2 759 462
3 165 780

12 425422 315
2 875 597
3 310 337457
319 988
2 593 284
2 913 729

Sum eiendeler

12 773 616

12 859 868

12 615 561

STATENS KAPITAL OG GJELD

11831.12.2018

31.12.201731.12.2016

C. Statens kapital
I Virk somhetsk apital
II Avregninger
III Statens finansiering av immaterielle eiendeler og varige driftsmidler
IV Statens finansiering av særsk ilte tiltak med utsatt inntek tsføring
Sum statens kapital

262 788
331 432
9 542 359
0
10 136 579

250 983
648 254
9 481 875
0
10 381 112

238 948418 241
9 634 165
10 291 354

D. Gjeld
I Avsetning for langsik tige forplik telser
II Annen langsik tig gjeld
III Kortsik tig gjeld
Sum gjeld

002 637 037
2 637 037

00
2 478 756
2 478 7560023242072 324 207

Sum statens kapital og gjeld

12 773 616

12 859 868

12 615 561

ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

7 Alfabetisk liste over uttrykk og
forkortelser
BIBSYS: Den ledende norske databasen for bøker ved universitets- og
høgskolebibliotekene.
BOA: Bidrags- og oppdragsfinansiert aktivitet, dvs. finansiering av forskning og
utdanning postert utenom NTNUs grunnbevilgning.
BOTT: Samarbeid mellom universitetene i Bergen, Oslo, Trondheim og Tromsø
BTA: Bruttoareal.
CIP, Center for Intellectual Property: En videreføring av IPiN (Nasjonalt senter for
immatrielle rettigheter). CIP er et samarbeid mellom NTNU, Göteborgs universitet
og Chalmers tekniska högskola.
Cristin: «Current Research Information System in Norway». Felles forskningsdokumentasjonssystemet i Norge. Systemet skal brukes i universitets- og
høyskolesektoren, instituttsektoren og de regionale helseforetakene.
DBH: Database for statistikk om høyere utdanning.
DiVA: NTNUs Digitale Institusjonelle Vitenskapelige Arkiv. Inneholder i hovedsak
vitenskapelig materiale produsert ved institusjonen.
DORA: San Fransisco Declaration on Research Assessment (DORA) ble offentliggjort
i 2012 og anbefaler at vurdering av forskningsresultater ikke bør basere seg påhvilke tidsskrifter forskerne har publisert i, men på en kvalitetsmessig vurdering av
innholdet i artiklene uavhengig av publiseringskanal.
EiT: Eksperter i Team. Obligatoriske emne for studenter som tar høyere grad ved
NTNU.
EM: Erasmus Mundus-programmet er et samarbeids- og mobilitetsprogram ihøyere utdanning som fremmer EU som et senter for utmerkelse i læring i verden.
Det støtter europeiske fremragende mastergradskurs og synliggjør EUs høyere
utdanning for omverden. Programmet bidrar også med stipend for partnere overhele verden.
ERC: European Research Council. NTNU deltar i flere prosjekter i EUs
rammeprogrammer. Flere forskere ved NTNU har mottatt grunnforskningsbevilgning
fra Det europeiske forskningsråd (ERC).
EVU: Etter- og videreutdanning.
ESFRI: European Strategy Forum for Research Infrastructures. Det europeiske
vegkartet for forskningsinfrastruktur.
Fellesadministrasjonen: Tidligere benevnelse «Sentraladministrasjonen» ved
NTNU. Består av felles administrative tjenester for hele NTNU og Rektors staber.
FME: Forskingssenter for miljøvennlig energi, støttet av Forskningsrådet.

ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

119FORNY2020: Forskningsbasert nyskaping, Forskningsrådets program forforskningsbasert nyskaping ved universiteter, høyskoler, helseforetak og offentlig
finasierte forskningsinstitusjoner. Erstatter tidligere FORNY-program.
FORNY StudENT: er nå erstattet av programmet STUD-ENT: Forskningsrådets
program for studententreprenørskap
FP7 = Frame programme 7 = Seventh RP = 7RP: EU’s Seventh Framework
Programme for Research / EUs 7. rammeprogram for forskning, 2007–2013.
FS: Felles Studentsystem for universitetene og de vitenskapelige høgskolene i
Norge.
FUGE: Forskningsrådets program Funksjonell genomforskning.
Geminisenter: Samarbeid mellom fagmiljøer på NTNU og SINTEF på en rekke felt
for felles strategiprosesser og koordinering av søknader om større FoU-prosjekterog -programmer.
GLU: Grunnskolelærerutdanning
HiST: Høgskolen i Sør-Trøndelag.
HiG: Høgskolen i Gjøvik
HiÅ: Høgskolen i Ålesund
HMS: Helse, miljø og sikkerhet.
Horisont 2020: EUs 8. rammeprogram for forskning.
HR: «Human Resources». Personal- og organisasjonsarbeid.
HUNT: Helseundersøkelsene i Nord-Trøndelag, Det medisinske fakultet, NTNU.
HUNT er Norges største samling av helseopplysninger om en befolkning, med data
fra 1984–86, 1995–97 og 2006–08.
IFM: Inntektsfordelingsmodellen ved NTNU; en nøkkel til fordeling av NTNUs
offentlige bevilgninger.
INFRA: Forskningsrådets «Nasjonal satsing på forskningsinfrastruktur».
IPIN: Nasjonalt senter for immaterielle rettigheter. Se også CIP.
IPR: Intellectual Property Rights/Immaterielle rettigheter. Rettigheter til åndsverk/
oppfinnelser.
Joint Research Centres: I denne sammenhengen et bilateralt samarbeid mellom
NTNU og andre/utenlandske universitet på avgrensete felter. Ikke å forveksle med
EUs sentrale enhet av samme navn.
KD: Kunnskapsdepartementet.
KIC: Knowledge and Innovation Communities; et virkemiddel organisert av EIT(European Institute of Innovation &Technology) der målsettingen er innovasjon,
entreprenørskap og å utdanne neste generasjons entreprenører. EIT samler
europeiske nettverk bestående av universitet, institutt, industri, offentlig forvaltningog NGOs innenfor nærmere definerte samfunnsområder.

120ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDENKVASS: NTNUs nettbaserte kvalitetsstøttesystem for undervisning, læring og
støtteprosesser.
LMS: Learning Management System; datasystem for læringskommunikasjon.
LMU: Læringsmiljøutvalget ved NTNU.
MNT-fag: Matematikk, naturvitenskap og teknologi
MOOC: Massive open online courses.
MUSIT: Universitetsmuseenes felles IT-organisasjon.
NIFU: Nordisk institutt for studier av innovasjon, forskning og utdanning (NIFU) er etuavhengig samfunnsvitenskapelig forskningsinstitutt, organisert som en non-profit
stiftelse.
NIRS: NTNU International Researcher Support skal bidra til utvikling av kompetanse
knyttet til økt forskermobilitet i NTNU (immigrasjon, bolig, lønn, skatt, pensjon,
to-karriere, utstasjonering osv).
NFR: Norges forskningsråd, kortform Forskningsrådet.
NNDC: Nordic Network of Disability Coordinators.
NOKUT: Nasjonalt organ for kvalitet i utdanningen. NOKUT er et uavhengig, statlig
organ som skal kontrollere og bidra til å utvikle kvaliteten på høyere utdanning og
fagskoleutdanning i Norge.
NordicFiveTech/Nordic 5Tech: Et nettverk bestående av fem nordiske universitet:
Danmarks Tekniske Universitet, Tekniska Högskolan i Helsingfors, Norges
teknisk-naturvitenskaplige, Universitet, Chalmers tekniska högskola og Kungliga
Tekniska högskolan.
NTNU Discovery: En finansieringsordning rettet mot potensielt kommersialiserbare
forskningsresultater.
Onsager Fellowship: Gjennom OF rekrutteres unge, internasjonalt anerkjente
forskere for å styrke universitetets fagmiljøer.
Ph.d.: Den akademiske graden philosophiae doctor, som nå er den felles/vanlige
doktorgraden som har sitt eget studieløp.
RBO: Resultatbasert omfordeling; budsjettuttelling for universitet og høgskoler
etter relativ resultat-oppnåelse i forskning (publikasjonspoeng) og utdanning(studiepoeng).
RFF: Regionale forskningsfond
RHF: Regionalt helseforetak
RSA: Råd for samarbeid med arbeidslivet
SAKS: Samarbeid, arbeidsdeling, konsentrasjon og sammenslåing.
SFF: Senter for fremragende forskning.
SFI: Senter for forskningsdrevet innovasjon.

ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN121

SPARK* NTNU: Spark* er en gratis veiledningstjeneste for studenter som har en idé.
Stjerneprogrammet: En satsing på unge forskere som har utmerket seg
internasjonalt. Ved hjelp av mentorer, opphold i utlandet, bevilgninger ogtalentutvikling gjennom Olympiatoppen er målet at forskerne skal hevde seg iinternasjonal forskning.
STUD-ENT: Forskningsrådets program for studententreprenørskap
TDI: Forkortelse for «Tid, Direkte og Indirekte kostnader», en modell for beregning
av totale kostnader I eksternt finansierte prosjekter.
NTNU Toppforskning: En satsing for å utvikle eliteforskere og forskningsmiljøer iinternasjonal klasse.
TRL-nivåer: Technology readines level. Skala som brukes i Horisont 2020 for å sinoe om i hvilken grad utlysningen gjelder grunnforskning (lavt nivå) eller anvendt
forskning (høyt nivå).
TTO: NTNU Technology Transfer [Office]. Kontoret for kommersialisering av ideer fra
NTNUs faglige virksomhet.
TSO: Tematisk satsingsområde ved NTNU. Tverrfaglige, langsiktige satsinger.
UH-sektoren: Universitets- og høgskolesektoren.
UHR: Universitets- og høgskolerådet. En sammenslutning av institusjoner i norsk
høyere utdanning.
UNIMUS: Universitetsmuseenes samlinger på nett: Inneholder
universitetsmuseenes nettportaler utviklet av Universitetsmuseenes IT-organisasjon(MUSIT).
Universell: Den nasjonale pådriverenheten for funksjonshemmede i høyere
utdanning. Enheten holder til ved NTNU.

122ÅRSRAPPORT (2018–2019) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDENNTNU er et internasjonalt orientert universitet med hovedsete i Trondheim og campuser i Ålesund og Gjøvik.
NTNU har en teknisk-naturvitenskapelig hovedprofil, en rekke profesjonsutdanninger og en stor faglig bredde somogså inkluderer humaniora, samfunnsvitenskap, økonomi, medisin, helsevitenskap, utdanningsvitenskap, arkitektur,
entreprenørskap, kunstfag og kunstnerisk virksomhet.
NTNU har åtte fakultet, vitenskapsmuseum og universitetsbibliotek, 41 000 studenter og 7400 årsverk (ansatte).

NTNU har fire tematiske satsingsområder for forskning i 2014–2023 innen bærekraft, energi, havrom og helse.
Universitetet er i tillegg vertskap eller partner for 35 større forskningssentra.
NTNU har om lag 9 prosent utenlandske studenter og et bredt internasjonalt nettverk. Det finnes eget NTNU-kontor i
Brussel (sammen med Universitetet i Bergen og SINTEF).
7491 Trondheim | Tlf: 73 59 50 00

Trondheim | Gjøvik | Ålesund

www.ntnu.no

NTNU – Årsrapport (2018–2019)NTNU satser på innovativ utdanning, spesielt økt bruk av studentaktive læringsformer og digitalisering.

Årsrapport (2018–2019)Årsrapport (2018–2019)
Ved NTNU – Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet skapes
kunnskap for en bedre verden og løsninger som kan forandre hverdagen.