ÅRSRAPPORT NTNU
2020-2021

Årsrapport (2020–2021)Årsrapport med årsregnskap for 2020, samt planer for 2021.
Godkjent av NTNUs styre i styremøte 11. mars 2021.

NTNU – Kunnskap for en bedre verden

INNHOLD
1 STYRETS BERETNING................................................................................5

2 INTRODUKSJON TIL VIRKSOMHETEN OG HOVEDTALL...........................11
3 ÅRETS AKTIVITETER OG RESULTATER.......................................................17
3.1 Oppsummering............................................................................................................................18
3.2 Kjernevirksomheten i 2020.........................................................................................................23
3.3 Gjennomføring av årsplan 2020.................................................................................................29
3.4 Ressursgrunnlaget i 2020............................................................................................................50
3.5 Styringsparametere ....................................................................................................................51
3.6 Rapport på øremerkede bevilgninger.......................................................................................62

4 STYRING OG KONTROLL I VIRKSOMHETEN ............................................69
4.1 Overordnet vurdering av status.................................................................................................70
4.2 Internrevisjoner i 2020................................................................................................................70
4.3 Aktiviteter i 2020 .........................................................................................................................70
4.4 Informasjonssikkerhet og GDPR................................................................................................71
4.5 Beredskap ...................................................................................................................................72

5 FELLESFØRINGER OG ANDRE KRAV I TILDELINGSBREVET......................75
5.1 Regjerningens inkluderingsdugnad...........................................................................................76
5.2 Oppfølging av digitaliseringsstrategien for universitets- og høyskolesektoren ..................76
5.3 Midlertidighet ..............................................................................................................................76
5.4 Likestilling, mangfold, diskriminering og tilgjengelighet ........................................................77
5.5 Campusutviklingsplaner og større byggeprosjekter...............................................................81

6 VURDERING AV FRAMTIDSUTSIKTER........................................................85
6.1 Årsplanen for 2021......................................................................................................................86
6.2 Revidert utviklingsavtale med Kunnskapsdepartementet .....................................................86
6.3 Budsjett for 2021..........................................................................................................................87
6.4 Overordnet risikovurdering........................................................................................................87

7 ÅRSREGNSKAP 2020...................................................................................91
7.1 Ledelseskommentarer til årsregnskapet .................................................................................92
7.2 Prinsippnote SRS .........................................................................................................................94
7.3 Resultatregnskap.........................................................................................................................96
7.4 Balanse..........................................................................................................................................97
7.5 Kontantstrømoppstilling.............................................................................................................99
7.6 Bevilgningsoppstilling............................................................................................................... 100
7.7 Noter........................................................................................................................................... 102
7.8 Tabeller....................................................................................................................................... 124

3

Årsrapport 2020-2021 | NTNU

4
Foto: Børge Sandnes/NTNU

STYRETSBERETNING

1
5Årsrapport 2020-2021 | NTNU

Styrets arbeid

Styret gjennomførte i 2020 åtte ordinære styremøter, behandlet 64 saker og fikk 29 orienteringer. I tillegg gjennomførte styret to ekstraordinære møter.
Tre av møtene har vært avholdt digitalt. Styret har
ansatt Marit Reitan som ny prorektor for utdanning.
Hun tiltrådte stillingen i august. På tampen av åretansatte styret også ny prorektor for forskningog formidling, Tor Grande, som tiltrådte i januar
2021. Åremålet til prorektor for nyskaping, Toril A.
Nagelhus Hernes, ble samtidig fornyet og varer ut
2025.
Årsplanen for 2020 videreførte de fem hovedoverskriftene fra året før. Overordnet sett, og hensyntatt
utfordringene som koronapandemien har medført,
er styret fornøyd med samlet måloppnåelse i 2020.
Styret har i 2020 revidert utviklingsavtalen med
Kunnskapsdepartementet og ny avtale for 20212022 er vedtatt. Målområdene er i stor grad videreført i revisjonen og de fem målene i avtalen inngår i
NTNUs årsplan for 2021.

Viktige aktiviteter og
resultater i 2020

Som for resten av samfunnet, har NTNUs virksomhet i 2020 vært sterkt preget av koronapandemien.
Smittevernhensyn og påfølgende tiltak har påvirket
NTNUs aktiviteter, lagt noen begrensninger, menogså vært en katalysator for omstilling. Styret
opplever at NTNU har løst samfunnsoppdraget på
tilfredsstillende måte og evnet raskt å tilpasse seg
endrede forutsetninger. Styret vil rette en stor takk
til alle ansatte for den ekstraordinære innsatsen
som er lagt ned for å håndtere de utfordringene
pandemisituasjonen har ført med seg. Styret anerkjenner at året har krevd mye av studentene og med
vedvarende smitteverntiltak også inn i 2021, vil styret understreke viktigheten av at NTNU bruker sine
erfaringer til kontinuerlig å forbedre arbeidet med åivareta studentene.
Utdanning er den delen av kjernevirksomheten somi 2020 har vært sterkest preget av koronapandemien. Både studenter og ansatte har takket værestor innsatsvilje og en robust infrastruktur håndtert
overgangen til hjemmekontor, digital undervisningog -vurdering på en god måte. Styret har gjennomåret vært særlig opptatt av og urolig for situasjonen
til studentene. Arbeid med å skape og ivareta godelæringsmiljø har vist seg særlig krevende i en situasjon med nedstenging. Å sikre studentenes læringsutbytte og læringsmiljø er viktig for styret, og styret
vil også i det videre fokusere på NTNUs høye mål6

for utdanningskvalitet og gjennomføringsgrad forstudentene.
Koronakrisen førte i vår til at langt flere søkte seg
til høyere utdanning og til NTNU, og i regjeringens
utdanningsløft 2020 ble NTNU tildelt 464 nye studieplasser. Regjeringens kartlegging av kapasiteteni norsk UH-sektor synliggjorde hva som ligger av
engasjement og kapasitet i NTNUs fagmiljøer og
støtteapparat. NTNU står parat til å realisere en
ytterligere økning i studiekapasiteten. Det er samtidig viktig å sikre høy kvalitet og økonomisk bærekraft i utdanningstilbudet og styret er her særlig
opptatt av finansieringen av lærerutdanningene.
Styret opplever nye og forsterkede forventninger til
sektoren og er opptatt av at NTNU skal være et viktig virkemiddel for endring og omstilling. Gjennom
en årlig studieporteføljesak får styret god innsikt
i NTNUs strategiske arbeid med studieporteføljen. Arbeidslivsrelevans og bærekraft er kommet
tydeligere på agendaen i fakultetenes arbeid med
porteføljeutvikling. Arbeidet med å slå sammen studietilbud på tvers av campusbyer har gitt en faglig
styrking av studieporteføljen, og er et viktig ledd imålsettingen om ett NTNU. NTNU har fremdeles etpotensial for økt samarbeid mellom fakultetene, og
det vil fremover være mye lærdom å hente fra destore prosjektene Fremtidens HUMSAM-studier og
Fremtidens teknologistudier. Det er styrets vurdering
at potensialet for å utvikle flere etter- og videreutdanningstilbud ennå ikke er fullt utnyttet, men
styret er tilfreds med at NTNU reagerte raskt og
utvidet etter- og videreutdanningstilbudet da Norge
ble rammet av koronakrisen.
Europakommisjonen har valgt ut 41 europeiske
universitetsallianser, hvor NTNU er med i ENHANCE- European Universities of Technology Alliance - tildelt i juni 2020. Styret ser denne utvelgelsen som
en viktig anerkjennelse av den internasjonale satsingen ved NTNU. Gledelig er det også at Sentrene
for fremragende utdanning (SFU) Engage og Excited
etter vurdering av et internasjonalt ekspertpanel
fikk svært gode vurderinger, og at de fikk forlengetden økonomiske støtten i perioden 2022–2027.
En av NTNUs styrker ligger i tverrfaglig forskningsom støtter opp om bærekraftig omstilling. Styret
har et sterkt engasjement for dette området, og
vil understreke betydningen av at stadig flere fagområder ved NTNU nå arbeider med å innlemme
relevante bærekraftsperspektiver i de ulike fagområdene og utdanningene.

Styrets beretning

NTNU har også i 2020 fortsatt arbeidet med å styrke
seg som forskningsuniversitet. NTNU kan etter2020 vise til en betydelig økning i antall søknader til
Forskningsrådet og til EUs rammeprogram Horisont2020. Det er fortsatt rom for utvikling, men styret
vil bemerke at NTNU arbeider godt og systematisk
med å utvide omfanget av og styrke kvalitetenpå forskningsaktiviteten. Dette til tross for atforskningsaktiviteten i 2020 har vært preget av reisebegrensninger, redusert mulighet for forskningsopphold og for rekruttering av utenlandske forskere,samt tidkrevende oppgaver knyttet til omlegging
av utdanningsvirksomheten. Styret anerkjenner
innsatsen som er nedlagt og resultatene som eroppnådd i 2020.
Det har i 2020 har vært stor økning i antall disputaser og fakultetene har videreført det viktige arbeidet med å styrke kvaliteten i ph.d.-utdanningensamtidig med omleggingen til digitale disputaser
og mer åpen publisering. I 2020 har NTNU hatt mye
oppmerksomhet på åpen tilgang til forskning og
utvikling av verktøy som understøtter dette. Det
er fortsatt en vei gå før det er full åpen tilgang til
NTNUs publikasjoner, og styret mener det er viktig
at dette arbeidet gis prioritet i tiden fremover.

Enkelte fakulteter har opplevd stor usikkerhet knyttet til bidrags- og oppdragsfinansiert forskningsaktivitet. Styret ser at NTNU har jobbet for å ivareta
viktige samarbeidspartnere, og håper dette kan
motvirke forsinkelser og bortfall av prosjekter.
Hvilke konsekvenser pandemisituasjonen vil gi for
aktivitetsnivå og resultater fra forskningsvirksomheten vil vi imidlertid se først på sikt og styret vil
følge situasjonen tett.
Styret gleder seg over NTNUs mange forskningsgjennombrudd i 2020 og ønsker særlig å trekke
frem K.G. Jebsen-senter for Alzheimers sykdom ved
Kavli-instituttet, og utviklingen av NTNUs covid-19test. Testen er et synlig eksempel på betydningen av
tverrfaglig samarbeid og grunnleggende langsiktig
forskning. NTNU har vist sin faglige beredskap, evne
til å agere raskt og til effektivt å utvikle nye løsninger
til nytte for samfunn og folk.
Styret har i 2020 fått godt innblikk i NTNUs arbeid
med å strukturere nyskapingsfeltet. NTNU har vedtatt ny politikk for sikring og forvaltning av immaterielle rettigheter (IPR) og inngått ny samarbeidsavtale
med NTNU Technology Transfer AS (TTO). Året med
pandemi har tydeliggjort at NTNU raskt evner åMedlemmer i styret i 2020:
Eksterne representanter:• Svein Richard Brandtzæg (Styreleder fram til 30.03.20)• Nils Kristian Nakstad (Styreleder fra 30.03.20)• Nina Refseth• Maria Strømme• Bjørn Otto Sverdrup
Interne representanter:
Representanter for de vitenskapelige ansatte:• Kristin Melum Eide
• Tim Torvatn• Aksel Tjora
Representanter for studentene frem til 31.07.20:• Karoline Abildsnes• Per Kristian Røkkum Berget
Fra 01.08.20:• Simen Ringdahl• Mathilde Eiksund
Representant for midlertidig vitenskapelige ansatte:• Ewa Morsund (frem til 31.07.20)• Ingvill Stuvøy (fra 01.08.20)
FOTO: Thor Nielsen

Representant for de teknisk-administrativt ansatte:• Kjersti Møller

7Årsrapport 2020-2021 | NTNU

omsette forskningsresultater til innovasjon. NTNU
besitter en ledende rolle nasjonalt innen detteområdet, og med den siste SFI-tildelingen skal NTNU
nå lede fem nye SFI-sentre (Senter for forskningsdrevet innovasjon) og i tillegg være partner i seks
andre.
Etter et solid planleggingsarbeid og samarbeid
med eksterne aktører, er det gledelig at piloten iStudentinnovasjon i Oppredningen er i gang, og atarbeidet med forprosjektet for Ocean Space Centrefår videre støtte over statsbudsjettet. Nytt bygg forhelse, sosialfag og idrett, Helgasetr, skal stå klart
i 2023 og første spadetak ble tatt før jul i 2020.
Høsten 2020 ga både Regjeringen og en enstemmig
Utdannings- og forskningskomité lovnader om atplanleggingen av campussamling i Trondheim kan
gjennomføres innenfor en kostnadsramme på 11,6
mrd. kroner. Styret registrerer at regjeringen har
besluttet at det skal anvendes en streng kostnadsstyrt prosjektutvikling i form av design-to-cost, og atde økonomiske rammene for prosjektet dermed er
absolutte. Styret ser frem til en endelig investeringsbeslutning for NTNU campussamling.

Ressursbruk oginternkontroll i 2020

NTNU hadde i 2020 en vekst i ressursgrunnlaget,
noe som muliggjorde en vekst i antall ansatte på 2,1% til nesten 7800 årsverk. Koronapandemien har
gjort at NTNU har opplevd bortfall av både kostnader og inntekter. Den samlede effekten i 2020 er et
betydelig mindreforbruk og økte avsetninger.
Styret har i tertialvis virksomhetsrapportering blitt
orientert om NTNUs samlede risikobilde og risikohåndtering, med tilhørende oppdatering om gjennomføringen av planer og budsjetter. Styret mener
NTNU har tilfredsstillende styring og kontroll, og
forvalter ressursene forsvarlig og effektivt.
Styret opplever at NTNUs planverk og beredskapsledelse har håndtert pandemien på en tilfredsstillende måte. Styret vil sammen med Rektor
gjøre en evaluering av pandemihåndteringen og
mener det er avgjørende at NTNU tar med seg
viktige læringspunkter fra året gikk. En overordnet
risikokartlegging ble gjort i forbindelse med tertialrapporteringer i 2020 og NTNU arbeider med å
videreutvikle systemene for helhetlig internkontroll
og risikovurdering.
Andelen midlertidig ansatte har gått ytterligere ned
i 2020. Det er for 2021 vedtatt måltall for reduksjon
av midlertidighet og det er styrets oppfatning at det
arbeides systematisk med å redusere midlertidighet

8

ved NTNU. NTNU gjør fremskritt i arbeidet med åøke kvinneandelen i vitenskapelige førstestillinger,og det jobbes langs flere akser for bedre kjønnsbalanse og visjonen om et likestilt universitet.

Prioriteringer for 2021

NTNUs bevilgningsøkonomi fremstår som robustbåde i 2021 og utover i langtidsperioden, men
NTNU opplever økende usikkerhet rundt bidragsog oppdragsfinansiert aktivitet (BOA). Styret vil
understreke at en stor og økende BOA-virksomhet
vil kreve tilsvarende kapitalgrunnlag og avsetninger
for å sikre forutsigbarhet og langsiktighet. Ikke
minst gjelder dette med tanke på å kunne redusere
andelen midlertidige ansatte.
Styret er urolig for den akkumulerte effekten av
avbyråkratiserings- og effektiviseringskuttet (ABE)fremover i tid og vil jobbe for å unngå at ytterligere
kutt gir konsekvenser for NTNUs faglige virksomhet.
Styret vedtok i oktober 2020 NTNUs årsplan for2021. Denne følger opp ambisjonene i strategien omå styrke NTNUs posisjon som kunnskapsinstitusjon,
samtidig som den legger opp til å møte behov og
forventninger som oppstår i kjølvannet av koronapandemien. Årsplan 2021 inneholder åtte mål for
NTNU, hvorav fem inngår i revidert utviklingsavtale
med Kunnskapsdepartementet. Målene er alleviktige områder som skal prioriteres i 2021 for å realisere strategien Kunnskap for en bedre verden innen
2025. Bærekraft, Kvalitet og Ett NTNU er fellesnevnere
for de åtte målene, og skal være retningsgivende for
NTNUs fellesprioriteringer fremover.

Trondheim, 11. mars 2021.

Eiksund; Simen Ringdahl
Cc

Kristin Myraunet Hals; Kirsti Klokkerhaug

Sent

torsdag 11. mars 2021 11:03

Styrets beretning

Dere har vanligvis i fysisk møte fått sirkulert et ark for å signere styrets kommentarer. Siden det nå
digitalt, trenger vi signaturen til den enkelte, slik at den kan kopieres inn i årsrapporten før den
sendes KD (ref styresakens vedlegg).
Så vennligst signere nedenstående, skanne og returnere til saksbehandler Kristin Myraunet Hals
kristin.hals@ntnu.no

Jeg viser til vedtak i styresak 12/21 og bekrefter at jeg slutter meg til styrets Årsrapport/årsregnsk
vedtatt av styret 11.3.2021:

Nina Refseth………………………………………………………………………….
(signatur)

Bjørn Otto Sverdrup………………………………………………………………………….
(BLOKKBOKSTAVER)Maria Strømme

Aksel Tjora

Ingvill Stuvøy

Simen Ringdahl

Kjersti Møller

Tim Torvatn

Nils Kristian Nakstad

Mathilde Sjøhelle Eiksund

9Årsrapport 2020-2021 | NTNU

10
Foto: Lars R.Bang/NTNU

2

INTRODUKSJONTIL VIRKSOMHETEN
OG HOVEDTALL

11Årsrapport 2020-2021 | NTNU

Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet(NTNU) er en ung institusjon med en lang historie.
NTNU er i dag Norges største universitet, med historie tilbake til 1910 og røtter tilbake til 1760 og Det
Kongelige Norske Videnskabers Selskab (DKNVS).

kandidater. Vi tilbyr forskningsbasert utdanning på
alle nivåer. Vi utvikler og formidler kunnskap og forvalter kompetanse om natur, mennesker, samfunn
og teknologi. NTNU er en kulturbærer og bidrar til
innovasjon i samfunn og arbeidsliv.

Hovedsetet ligger i Trondheim, med campuser i
Gjøvik og Ålesund. NTNU har åtte fakulteter samt
enheter som NTNU Vitenskapsmuseet og NTNU
Universitets-biblioteket. I 2020 passerte vi 42 000
studenter og har i dag en bemanning på ca. 7800årsverk.

En av universitetets oppgaver er å delta i en kunnskapsbasert og faktabasert offentlig debatt. Vi bruker vår viten til beste for samfunnet. Vi engasjerer
oss i å løse globale utfordringer. Vår virksomhet
fremmer utvikling, menneskerettigheter og tverrkulturell dialog.

Vår visjon: Kunnskap for en bedre verden

Kunnskap gir mennesker muligheter og innflytelse,og er et fundament for å ta gode valg. Kunnskap
inspirerer og utfordrer, endrer holdninger, tenkemåter og hvordan vi ser verden. Demokratietvårt styrkes av en opplyst debatt og faktabasert
kunnskap. Kunnskap utviklet ved NTNU skal komme
fellesskapet til gode, og man skal kunne stole påat kunnskap fra NTNU er basert på vitenskapelige
metoder og har kommet frem i tråd med normer for
utvikling av god vitenskap.
Kunnskap og teknologiutvikling gir muligheter for åøke den bærekraftige verdiskapingen og for å finnesvar på store utfordringer. Verden har gjennom FN
blitt enige om 17 bærekraftsmål. NTNU vil bidra
aktivt til å nå bærekraftsmålene.

SamfunnsoppdragetVårt spesielle oppdrag

NTNU er et breddeuniversitet med en teknisk-naturvitenskapelig hovedprofil, og et tyngdepunkt innen
profesjonsutdanning.
Vi bidrar til å utvikle Norge. Vi skaper verdier, økonomisk, kulturelt og sosialt, og har en nasjonal rolle i åutvikle det teknologiske grunnlaget for fremtidens
samfunn.
Med vår hovedprofil og tverrfaglige styrke bidrar
vi til å løse sammensatte problemstillinger. Vi er enpremissleverandør for omstilling og grønt skifte, og
vi bidrar til et konkurransedyktig næringsliv og en
god offentlig sektor gjennom samarbeid om nye
praksiser, prosesser og produkter.
Kunstfag er en sentral del av identiteten til NTNU. Vi
har også et ledende universitetsmuseum med unike
vitenskapelige samlinger og publikumsutstillinger.

Samfunnsoppdraget rommer både de forventningene omverdenen har til oss, og de samfunnsoppgavene vi selv ønsker å løse. Vi har et generelt
oppdrag som er likt det andre universiteter har, og
et spesielt oppdrag som gjør oss unike.

Som flercampusuniversitet er NTNU en tydelig aktør
i byene og regionene der vi har vår hovedaktivitet.

Vårt generelle oppdrag

Organisering

Som universitet har NTNU et ansvar for å frembringe nye perspektiver for langsiktig, grunnleggende forskning og for utdanning av fremragende

NTNU er underlagt Kunnskapsdepartementet (KD).
Styret er NTNUs øverste organ, og representerer
institusjonen overfor offentlige myndigheter.

NTNUs styrke er vår
teknisk-naturvitenskapelige
hovedprofil kombinert med faglig
bredde og tverrfaglighet.
Foto: Mentz Indergaard/NTNU Info

12

Introduksjon til virksomheten og hovedtall

Utdanning

NTNU er landets fremste institusjon for høyere
teknologiutdanning og utdanning av ingeniører.
Universitetet har flere profesjonsutdanninger og et
bredt fagtilbud innen naturvitenskap, samfunnsvitenskap, lærerutdanning, humaniora, medisin og
helsevitenskap, økonomisk-administrative fag, arkitektur og kunstfag.

RektorAnne Borg

Styreleder
Nils Kristian Nakstad

Nils Kristian Nakstad har vært NTNUs styreledersiden mars 2020. Rektor er styrets sekretær og daglig leder ved NTNU. Anne Borg har vært rektor ved
NTNU siden desember 2019.
Virksomheten er organisert i åtte fakulteter og
Vitenskapsmuseet.
Figuren viser NTNUs organisasjonskart.

Utdanningen ved NTNU skal være fremtidsrettet
og relevant - for studentene, for arbeidslivet og forverden. Ved endt utdanning skal NTNU-studenten
kunne faget sitt, være mer nysgjerrig enn da hen
begynte, og ha gode verdier. Studentene tar kunnskapen med seg ut i verden og anvender den på
globale utfordringer. Det gir «Kunnskap for en bedre
verden» i praksis.

Forskning og kunstnerisk virksomhet

Ved NTNU driver vi forskning og kunstnerisk
virksomhet på høyt nivå innenfor en rekke fagområder – og i grensesnittet mellom dem. NTNU haret særlig ansvar for å drive tverrfaglig forskning

STYRETREKTOR

Prorektor for
utdanning

Prorektor forforskning

Prorektor fornyskaping

OrganisasjonsdirektørØkonomi og
eiendomsdirektør

Stab

Stab

Stab

Stab

Stab

Avdeling for
utdanningskvalitet

Avdeling forstudieadministrasjon

HR- og HMS
avdelingen

Komm.avdelingenAvdeling forvirksomhetsstyringØkonomiavdelingenAvdeling forstudenttjenester

Universitetsbiblioteket

Avdeling for
dokumentasjonsforvaltning

ITavdelingenAvdeling for
campusservice

EiendomsavdelingenDethumanistiske
fakultet

Fakultet for
arkitektur og
designFakultet forøkonomi

NTNU
Vitenskapsmuseet(HF)
7 institutt(AD)
4 institutt

Fakultet forsamfunns- og
utdanningsvitenskap(SU)
7 institutt(ØK)
4 institutt(VM)
2 institutt

Viserektor
NTNU
i Gjøvik

Fakultet for
informasjonsteknologi og
elektronikk(IE)
7 institutt

Fakultet foringeniørvitenskap

Fakultet formedisin og
helsevitenskap

Fakultet for
naturvitenskap(IV)
8 institutt(MH)
8 institutt(NV)
8 institutt

55 INSTITUTTER

Viserektor
NTNUi Ålesund13Årsrapport 2020-2021 | NTNU

ENERGIog samarbeider tett med næringslivet. Mye av
forskningen krever avansert vitenskapelig utstyr og
NTNU har mer enn hundre forskningslaboratorier.
Vi har forskningsgrupper og laboratorier i internasjonal toppklasse som gir rike utviklingsmuligheter
for unge forskertalenter. Vårt mål er at NTNUs
forskning og kunstneriske virksomhet skal bidra til
samfunnsutviklingen i dag og i framtiden.

Forskerutdanning

Forskerutdanningen er en strukturert grad som
normert tar tre år. Det er også vanlig med et fjerdeår der kandidaten underviser. NTNU er partner
i en rekke nasjonale forskerskoler innenfor ulike
fagområder. Hver forskerskole består av et nettverk
av institusjoner som samarbeider om doktorgradsutdanningen. En doktorgrad fra NTNU gir grunnlag
for ledende arbeid i næringsliv, forvaltning, høyere
utdanning og forskning.

Nyskaping og samarbeid med arbeidslivet

Vår tverrfaglige profil og erfaring i samarbeid med
samfunnet og bedrifter gir NTNU et konkurransefortrinn innenfor nyskaping. Vår ambisjon er å væreen stor bidragsyter til bærekraftig verdiskaping.
Nyskaping er mer enn å utvikle bedrifter basert pånye ideer. Samfunnet trenger nye tanker, oppfinnere, innovatører og videreutviklere av både metoder, produkter, arbeidspraksis og tjenester innen
eksiterende og nytt arbeidsliv. Det finnes knapt noe
mer spennende enn at ideer fødes, konkretiseres og
blir til noe nytt. NTNU får forskning og næringsliv tilå satse sammen.

Formidling

NTNU formidler kunnskap fra forskning, utdanningog nyskaping. Vår formidling favner samlinger, kunst
og kultur. NTNU skal være i åpen og konstruktiv
dialog med samfunnet, og bidra til kunnskapsbasert, offentlig debatt der også studenter og ansattedeltar. NTNU bistår beslutningstakere og næringsliv
med forskningsbasert kompetanse. NTNU skal væresynlig, med godt omdømme nasjonalt og internasjonalt, og utvikle og ta i bruk nyskapende virkemidler
og medier.

Museumsvirksomhet

NTNU Vitenskapsmuseet er ett av i alt seks universitetsmuseer i Norge, og en av Norges ledende institusjoner innenfor sikring, bevaring, tilgjengeliggjøring
og forskning på natur- og kulturhistorisk materiale
fra Norge og resten av verden.

SatsingsområderNTNU har fire tematiske satsingsområder i 2014–
2023: NTNU Bærekraft, NTNU Energi, NTNU Havrom

14

og NTNU Helse. NTNUs tematiske satsningsområder
skal løse komplekse utfordringer av stor betydningfor samfunnet gjennom tverrfaglig samarbeid.
NTNUs strategiske satsing ENERGIpå tre muliggjørende
HELSE
teknologier i perioden 2011–2020 omfatter bioteknologi, IKT og nanoteknologi. Muliggjørende
teknologier er tverrfaglig basert grunnlagsforskningsom bidrar til å utvikle nye næringer, produkter og
løsninger innen en rekke samfunnsområder.

ENERGI

ENERGIHELSE

HAVROMHELSE

HAVROMBÆREKRAFT

Sentre og samarbeid

NTNU er vertskap for to nasjonale sentre for fremragende utdanning (SFU), seks nasjonale sentre
for HELSE
fremragende forskning (SFF) og sju sentre
HAVROM BÆREKRAFT
for forskningsdrevet innovasjon (SFI) samt tre
forskningssentre for miljøvennlig energi (FME). Vi er
i tillegg partner i tre SFF, åtte SFI og seks FME.
NTNU har Kavli Institute for Systems Neuroscience
HAVROMBÆREKRAFT
som
drives sammen
med Senter for nevrale nettverk. Videre har NTNU to K.G. Jebsen-sentre innen
medisinsk forskning. NTNU er vertskap for ECCSEL,
et europeisk forskningssamarbeid og en europeisk
laboratorieinfrastruktur innen fangst, transport og
lagringav karbondioksid (CO2).
BÆREKRAFT
Vi samarbeider tett med St. Olavs Hospital, universitetssykehuset i Trondheim og SINTEF, et av
Europas største, uavhengige forskningsinstitutter
og en av Europas største organisasjoner innen
forskningskontrakter. NTNU er partner i 19 Geminisenter, som er en modell for strategisk samhandlingmellom parallelle faggrupper ved NTNU, SINTEF,
Universitetet i Oslo og St. Olavs Hospital.
NTNU har et bredt internasjonalt nettverk, og samarbeider med rundt 1500 institusjoner i verden om
forskning og utdanning. Vi har eget NTNU-kontor i
Brussel, i samarbeid med Universitetet i Bergen og
SINTEF. Nordic Five Tech er en strategisk allianse
mellom de fem ledende tekniske universiteter iIntroduksjon til virksomheten og hovedtall

Norden; Chalmers, KTH, Aalto Universitetet, DTU
og NTNU. Fra 2020 er NTNU også del av universitetsalliansen ENHANCE – European Universities
of Technology Alliance sammen med TU Berlin,
Chalmers, RWTH Aachen, TU Warsawa, Politecnico
Milano og UP Valencia. I 2020 ble ENHANCE tildelt
status som Europeisk universitetsallianse underErasmus+, Europakommisjonens nye fyrtårnsatsingfor å øke kvalitet og konkurranseevne til europeisk
UH-sektor.

Hovedtall

Grovt regnet utgjør NTNU om lag 20 % av universitets- og høgskolesektoren i Norge. NTNU har iunderkant av 20 % av ressursene, står for litt under
20 % av sektoren sine utdanningsaktiviteter og noe
over 20 % av forskningsaktiviteten.
Tabellen under viser hovedtall for NTNU.

Hovedtall NTNU (kilde: DBH/”Utvalgte nøkkeltall”)
Ressurser

2018

2019

2020

Endring2019-20

Totale inntekter (tall i tusen kr)

9 124 390,-

9 575 772,-

9 864 005,-

3,0%- herav bevilgning fra KD og andre departementer

6 676 692,-

6 838 201,-

7 150 913,-

4,6%- herav bevilgning fra EU og Norges forskningsråd

1 257 867,-

1 314 340,-

1 145 322,--12,9%

Antall årsverk totalt

7402

7601

7762

2,1%

Antall årsverk i Faglige stillinger (KDs definisjon)

4669

4827

4927

2,1%

Kjernevirksomheten

2018

2019

2020

Endring2019-20

Antall studenter

41147

41967

42379

1,0%

Antall produserte studiepoeng (60-poengsenheter)

29215

29814

32031

7,4%

Personer med fullført studieprogram

8420

8912

8909

0,0%

Antall publikasjonspoeng*

5646,65

6083,61

stabilt

Avlagte doktorgrader

397

377

406

7,7%

NTNU har over
42.000 studenterÅrlig publiseres cirka
5200 vitenskapelige
publikasjonerÅrlig uteksamineres
over 8.000
kandidater

Hvert år etableres rundt
20 nye bedrifter med
utspring fra NTNU

15Årsrapport 2020-2021 | NTNU

16
Foto: Julie Gloppe Solem/NTNU

3ÅRETS AKTIVITETER
OG RESULTATER

17

Årsrapport 2020-2021 | NTNU

Dette kapitlet inneholder:
•
•

•

•

•
•

Oppsummering
Kjernevirksomheten i 2020, hvor vi beskriver kort hvordan covid-19-pandemienpreget kjernevirksomheten ved NTNU i
2020
Gjennomføring av årsplanen. Beskriver
endringsarbeid i 2020, som er gjort for å
realisere strategien
Kort om ressursgrunnlaget, som er
nødvendig for å forklare utviklingen i noen
av styringsparameterne
KD sine styringsparametere
Rapport på øremerkede bevilgninger

3.1 Oppsummering
Dette kapitlet oppsummerer årets aktiviteter og
resultater innen områdene:
•
•
•
•
•
•
•

Utdanning og læringsmiljøForskning og forskerutdanning
NyskapingFormidlingCampusutvikling
Organisasjon og ressurser
KDs styringsparametere

3.1.1

Innledning

2020 har vært et år preget av covid-19-pandemien,
med tilhørende smitteverntiltak som har medført
vesentlig endrede forutsetninger og rammebetingelser for NTNUs virksomhet. Hele bredden av
NTNUs virksomhet, alle ansatte og alle våre studenter har måttet endre arbeidsmåte og forholdt seg
til stadig skriftende forutsetninger gjennom året.
Det er ennå for tidlig å konkludere om hvilke konsekvenser pandemisituasjonen vil gi for samfunnet,
for vår sektor, for NTNU og for den enkelte student
og ansatte. Dog ser vi at endringen i enkelte av KDs
styringsindikatorer kan forklares med den ekstraordinære situasjonen i 2020.
For å levere på vårt samfunnsoppdrag og opprettholde driften innen kjerneoppgavene, har mange
lagt ned en ekstra innsats for å finne gode løsninger
på de utfordringene situasjonen har gitt. Vi har samtidig forsøkt å kontinuerlig forbedre oppgaveløsningen på alle områder og nivå i organisasjonen for åunngå at primæroppgavene innenfor utdanning,forskning, nyskaping og formidling blir skadelidende.
I årsrapporten beskriver vi innledningsvis (kapittel
3.2) hvordan kjernevirksomheten ved NTNU i 202018

har vært preget av koronapandemien, hva som harvært utfordrende og hvordan vi har jobbet for å
løse samfunnsoppdraget. NTNUs årsplan hadde i2020 fem hovedområder og i kapittel 3.3 gir vi en
gjennomgang av det endringsarbeidet som i trådmed årsplanen er gjort for å realisere strategien, og
noen av de konkrete resultatene som er oppnådd i2020. Etter en beskrivelse av NTNUs ressursgrunnlag i 2020 i kapittel 3.4, presenterer vi i kapittel 3.5
og 3.6 hhv NTNUs resultater for 2020 på KDs styringsparametere og rapportering på øremerkede
bevilgninger.

3.1.2

Utdanning og læringsmiljø

NTNU er et attraktivt studiested, og det var svært
gode søkertall til NTNU for opptak høsten 2020. Til
sammen 15 210 nye studenter møtte til studiestart
høsten 2020. Søkerne til NTNU er jevnt over godt kvalifisert, og den sterke konkurransen om studieplasser
høsten 2020 resulterte i ekstra høye inntakskrav.
Omleggingen til og tilrettelegging for digital undervisning var i 2020 et omfattende arbeid for utdanningsområdet. Arbeidet med å skape og ivareta godelæringsmiljø er vanskelig i en pandemisituasjon, og
vi har gjennom 2020 sett at mange studenter opplever koronasituasjonen som svært krevende. Det
ble i 2020 gjennomført flere undersøkelser blantbåde ansatte og studenter for å se hvilke effekteromlegging av undervisningen hadde. Resultatene
ble brukt til å igangsette tiltak i vårsemesteret og
til å planlegge for høstsemesteret. Arbeid med det
psykososiale læringsmiljøet har høy prioritet framover og alle fakultet har laget egne planer for dette.
Erfaringene fra omlegging til digital undervisningog vurdering er en viktig del av arbeidet med åheve pedagogisk basiskompetanse. Tilbudene
for pedagogisk kompetanseheving gjelder ogsålæringsassistenter. NTNU satte i 2020 inn langt flerelæringsassistenter enn normalt og vi har fått mye
erfaring med hvordan studenter og læringsassistenter kan brukes som ressurs for å bidra til mer
studentaktiv læring og bedre læringsmiljø.
Det er over år jobbet systematisk med utvikling av
NTNUs studieportefølje. En gjennomgang fra 2020
viser at fakultetene jobber målrettet med utvikling
av studiene for å bidra til oppnåelse av FNs bærekraftsmål, samt å styrke utdanningenes arbeidsrelevans. For å styrke vår rolle som kunnskaps- og
kompetanseleverandør for bærekraftig utviklingog bærekraftige løsninger er det i 2020 initiert en
omfattende prosess, ledet av TSO Bærekraft.

Årets aktiviteter og resultater

NTNU har i 2020 hatt økt oppmerksomhet rettet
mot å tilrettelegge studietilbud for livslang læring,og å videreutvikle våre tilbud innen etter- og videreutdanning. NTNU har også fått opp nye tilbud
gjennom tildelinger via Diku og Kompetanse Norge.
Omfanget av videreutdanning har gått noe ned
i 2020 sammenlignet med tidligere år. En del av
dette kan forklares rent teknisk, og knytter seg til
omstrukturering av videreutdanning for sykepleiere
til masterutdanning. Noe kan også være koronarelatert eller forklares med endringer i etterspørselen
etter enkelte av tilbudene.
NTNU er aktiv og nasjonalt ledende i deltakelse i
Erasmus+. Vi er med i universitetsalliansen ENHANCE
som i 2020 ble tildelt status som Europeisk universitetsallianse under Erasmus+. Den internasjonale
mobiliteten har vært redusert til et minimum i 2020,og særlig har våre studenter blitt skadelidende med
tanke på internasjonal mobilitet.
Vi ser i 2020 en markant økning i studiepoengproduksjonen sammenlignet med tidligere år. Antall
studiepoeng pr. faglig årsverk har tilsvarende økt
betraktelig. Samtidig ser vi at forskningsfinansiering pr. faglige årsverk er lavere enn i fjor og at
BOA-aktivitet i 2020 er redusert. Her ligger det flere
forklaringer, men det synliggjør også at utdanningsaktiviteten har gått foran annen aktivitet i 2020.
Studiebarometeret viser at studentenes tilfredshet
med utdanningskvaliteten er noe redusert i 2020.
NTNUs studenter bruker like mye tid pr. uke på
studier i år som i fjor, og de bruker fortsatt vesentlig
mer tid pr. uke enn gjennomsnittet i sektoren.
Andelen studenter på bachelorutdanning som
gjennomfører på normert tid har gått opp fra
2019 til 2020, mens andelen masterstudenter som
gjennomfører på normert tid har gått betydelig
ned. Denne utviklingen ser vi hos flere statlige
institusjoner. De fleste av våre masterstudenter skal
levere oppgave før sommeren, og ved NTNU var det
dobbelt så mange masterstudenter som søkte om
og fikk innvilget utsatt frist på oppgaveinnleveringvåren 2020 sammenlignet med våren 2019. Vi antar
at det høye antallet henger sammen med situasjonen våren 2020 og nedstenging av campus i mars.

3.1.3

Forskning og forskerutdanning

Innen forskning og forskerutdanning har hovedinnsatsen i 2020 fortsatt rettet seg mot å bygge en
sterk forskningskultur og karriereutvikling for våreansatte. Fakultetene og fagmiljøene har iverksatt
systematiske tiltak tilpasset lokale utfordringer.
Kvalitet i ph.d.-utdanningen er et viktig bidrag til
utvikling av fagmiljø og kvalitet i forskningen. Vi

ser at fakultetene ved NTNU er opptatt av å gi sine
ph.d.-kandidater et godt grunnlag for videre karriere, og at de jobber med faglig og personlig utvikling for både ph.d.-kandidater og veiledere. Andel
ph.d.-kandidater som gjennomfører innen seks årholder seg stabilt og er i 2020 på om lag samme nivåsom i 2019.
Antall søknader til Forskningsrådet om forskerprosjekt går opp for tredje år på rad, og NTNU ble
i 2020 tildelt 35 forskerprosjekt. Totalt ligger vi nåpå til 357. Med NTNUs ambisjoner og størrelse
burde søknadsvolumet og antall tildelte prosjektervært større. NTNU fikk i 2020 tildelt vertskapet forfem nye Sentre for forskningsdrevet innovasjon (SFIsentre) og skal i tillegg delta som forskningspartner
i ytterligere seks nye sentre.
NTNU har over tid hatt en positiv utvikling innen
uttelling på Horisont 2020, og nådde tidlig i 2020 vårtoverordnede mål om 1 mrd.kr. i tildeling fra Horisont2020. Vi har i 2020 fortsatt arbeidet med å mobilisere de fagmiljøene som ikke deltar i EU-søknader,og bygger på erfaringene fra det forrige rammeprogrammet når vi skal videreutvikle støtteapparat og
interne insentiver.
Koronasituasjonen har hatt konsekvenser også fordeler av forskningen ved NTNU i 2020. Dette gjelderområder som tilgang til forskningsinfrastruktur,
reisevirksomhet, gjennomføring av ph.d.-utdanningen, redusert mulighet til å drive kunstnerisk
virksomhet, og søknadsvirksomhet.
Bidrags- og oppdragsaktiviteten (BOA) ved NTNU
har i likhet med bevilgningsaktiviteten vært påvirket
av pandemien. BOA-aktiviteten endte i 2020 på 2
141 mill.kr., en nedgang på 189 mill.kr. sett i forholdtil 2019. Vi har reist vesentlig mindre, og vi har kjøpt
mindre tjenester fra tredjepart. Mange fakulteterrapporterer også om forsinkelser i tilsettinger på
grunn av pandemien. Dette representerer totalt en
aktivitetsnedgang på nærmere 130 mill.kr.
Det vil framover knytte seg en viss usikkerhet til
BOA-området, og langvarig pandemisituasjon kan
medføre fall i finansiering fra næringsliv, både til
direkte prosjekter og som partnere i større sentra.
Så langt har dette hatt liten påvirkning på eksisterende portefølje, men usikkerheten knytter seg
til finansiering av nye prosjekter i årene fremover.
Vi forventer også at pandemien kan gi utslag på
publiseringsdata i tillegg til BOA-inntekter, men at
en oversikt over det faktiske omfanget av redusert
aktivitet først vises om et par år.

19Årsrapport 2020-2021 | NTNU

Universitetsbiblioteket (UB) har i 2020 gjennomført
og videreført flere tiltak for å styrke og bygge opp
infrastruktur, tjenester og kompetanse innen åpenvitenskap.

3.1.4

NyskapingFor videreutvikling av NTNUs økosystem for innovasjon og kommersialisering har viktige milepæler
i 2020 vært revisjon av NTNUs IPR-politikk og inngåelse av en ny 2-årig samarbeidsavtale med NTNU
TTO. Fra 2020 er Innovasjonsutvalget etablert som eteget forum, og vi har videreutviklet flere støtteordninger for å utvikle og omsette forskningsresultater
til innovasjon. Strategisk program for kunnskapsbasert
innovasjon ved NTNU (SKI) har som mål å øke omsetting av kunnskap, teknologi, metoder, resultater og
ideer fra forskning ved NTNU til konkrete innovasjoner. En ekstern evaluering gav i 2020 anbefaling om
at SKI-programmet videreføres.
Samspill med arbeidslivet er viktig for å sikre relevant og forskningsbasert utdanning, samt for å
møte forventingene til UH-sektoren som en viktig
kunnskaps- og kompetanseleverandør for utviklingog omstilling av norsk arbeids- og samfunnsliv. FNs
bærekraftsmål er lagt til grunn for strategiske samarbeidsavtaler som NTNU inngår. Det er et mål atpartene skal løse problemstillinger gjennom etablering av tverrfaglige team og jobbe for god sammenheng mellom forskning, utdanning og innovasjon.
Universitetsskolesamarbeid og våre samarbeid
med universitetskommuner er eksempler på dette.
Samarbeidsavtale med Ålesund kommune omÅlesund universitetskommune ble inngått i 2020.
I 2020 er det arbeidet med å etablere en felles-studentinnovasjoshub The Mine i Innovasjonshuset
Oppredningen. Når alle funksjonene i Oppredningen er
ferdigstilt, vil vi få et unikt studentinnovasjons-miljø
i internasjonalt perspektiv med ulike verksteder og
arealer som kan benyttes i både ordinær undervisning og av de frivillige studentorganisasjonene. SFU

Nyskapningsaktivitet
Nye foretak
etablert

300
250
200

Inngåtte
lisensieringskontrakter

150
100

Patent-søknader

50
0

20

2016

2017

2018

2019

2020

Mottatte
forretningsideer

Engage har utviklet et eget innovasjonsemne forph.d.-utdanningen i 2020.
Også nyskapingsarbeidet ved NTNU ble i 2020 preget av koronapandemien og situasjonen medførte
redusert anledning til innovasjonsaktivitet i fagmiljøene. Dette gjelder både idegenerering og arbeid
med utvikling og uttesting av løsninger. 2019 var ettoppår for innmelding av nye ideer til TTO, noe som
innebærer at TTO hadde høy aktivitet med utvikling
av ideer i vårsemesteret. Totalt sett ble det imidlertid en nedgang i innmeldte ideer i 2020 sammenlignet med 2019, samt færre inngåtte lisensavtaler og
bedriftsetableringer totalt i 2020.

3.1.5

Formidling

3.1.6

Campusutvikling

NTNUs kjernevirksomhet er den viktigste bidragsyteren til formidling og vi bidrar til at kunnskap gjøres kjent
og formidles på ulike måter og i ulike kanaler. Vi haren bred palett av plattformer for å formidle forskning,og nye kanaler vil vi nevne fra 2020 er utvikling av
NTNU-podcastene De store spørsmålene, og 63 Degrees
North. NTNU Vitenskapsmuseet har et utvidet formidlingsoppdrag for å lage utstillinger og samarbeide med
fagmiljøene om arrangement som formidler temaer
fra universitetets faglige aktivitet, og har selv under
krevende omstendigheter i 2020 utrettet mye.

NTNU har en ambisjon om at våre universitetsområder skal gi fremragende lærings- og arbeidsmiljøer
og bidra til høy faglig kvalitet. 2020 har gitt oss
nye perspektiver på læring, læringsmiljø, undervisningsformer og arbeidsformer som tas inn i det
videre arbeidet med å utvikle våre campuser. Det
ble i 2020 utviklet fem studentaktive læringsareal i
Trondheim, som legger til rette for varierte undervisningsformer og studentaktiv læring.
Samlokaliseringsprosjektet har samlet flere fusjonerte fagmiljøer for å stimulere faglig integrasjon.
Siste del av samlokaliseringsprosjektet ble gjennomført ved årsskiftet 2020/21 ved at flere fellesadministrative avdelinger ble samlet på Kalvskinnet.
I 2020 har NTNU Campussamling gjennomført flere
aktiviteter som har gitt viktig kunnskap og erfaringer
som vi tar med videre i utviklingsarbeidet. Herunderligger flere piloter, arbeid med involvering og etablering av strategisk grunnlag for campusutvikling.
Regjeringen besluttet i 2020 at byggeprosjektetskal gjennomføres innenfor en kostnadsramme på
11,626 mrd. kr.
NTNU og SINTEFs Ocean Space Centre planlegges som etnytt nasjonalt kunnskapssenter for havromsteknologi. IÅrets aktiviteter og resultater

statsbudsjettet for 2021 bevilget regjeringen Statsbygg
totalt 40 millioner til forprosjektering. Forprosjektering
av bygg og utstyr for Ocean Space Centre startet våren
2020 og vil fortsette i 2021.

3.1.7

Organisasjon og ressurser

Covid-19-pandemien satte i 2020 sitt preg på organisasjonen. Reduserte muligheter til samarbeid med
eksterne samarbeidspartnere, både nasjonalt og
internasjonalt, samt økt ressursbruk på utdanningsaktiviteter, har preget NTNUs aktiviteter i året som
gikk. Omstilling til nye arbeidsmåter, ekstraarbeid og
hjemmekontor har gjennom 2020 gitt mye utvikling,
men har også vært en belastning for organisasjonog ansatte.
NTNU hadde en vekst i både inntekter og i årsverki 2020. Totalt økte inntektene med 3 % til 9,86 mrd.
kr., mens årsverk totalt økte med 2,1 % til cirka 7 800
årsverk. Veksten har vedvart over flere år. Lavere
aktivitet på grunn av covid-19 har ført til et betydelig mindreforbruk i 2020. NTNU hadde derfor vedårsskiftet et høyt nivå på ubrukte bevilgninger, og
dermed et høyt avsetningsnivå.
I 2020 hadde NTNU cirka 4 900 årsverk i faglige
stillinger. Veksten i faglige stillinger var lavere i 2020

enn i 2019. Pandemirelaterte utfordringer og forsinkelser i rekrutteringsprosesser er hovedsakelig
forklaringene på dette.
Det er for 2021 vedtatt fakultetsvise måltall forreduksjon av midlertidighet og det er iverksatt tiltak
for å nå disse målene. Andel kvinner i professor- og
dosentstillinger er stadig økende, men vi har fortsatt
en vei å gå for å øke kvinneandelen i vitenskapelige
førstestillinger, spesielt innenfor NTNUs teknisk-naturvitenskapelige hovedprofil.
Til tross for vekst i både inntekter og årsverk merkes
konsekvensene av ABE-reformen i organisasjonen.
ABE-kuttene har over tid ført til at vår endrings- og
utviklingskapasitet er svekket, og vi opplever ogsåkapasitetsutfordringer i den ordinære administrative driften av NTNU. Forholdstallet mellom fagligeårsverk og støtteårsverk er betydelig økt over de sisteårene, og ligger nå på ca. to faglige årsverk pr. årsverk
i ledelse, administrasjon, teknisk og fagnær støtte.

3.1.8

KDs styringsparametere

KDs styringsparametere gjennomgås i detalj ikapittel 3.5. Under vises kun en oppsummeringstabell.

Sektormål 1: Kvalitet i utdanning og forskning

2018

2019

2020

Andelen studenter på bachelorutdanning som gjennomfører på normert tid

48,91

49,94

52,8

Andelen studenter på masterutdanning som gjennomfører på normert tid

53,57

56,29

52,2

Andelen ph.d.-kandidater som gjennomfører innen seks år

75,91

75,14

75,5

Skår på hvordan studentene oppfatter studiekvaliteten

4,07

4,13

4,05

Faglig tidsbruk (timer) pr. uke blant heltidsstudenter

36,55

35,95

35,94

Antall publiseringspoeng pr. faglig årsverk

1,21

1,26

-

Verdien av Horisont 2020-kontrakter pr. FoU-årsverk

8 031

7 251

-

Andel utreisende utvekslingsstudenter på Erasmus+ av totalt antall studenter

1,36

1,55

1,16

Sektormål 2: Forskning og utdanning for velferd, verdiskaping og omstilling

2018

2019

2020

Andel mastergradskandidater sysselsatt i relevant arbeid et halvt år etter fullført utdanning

-

82

-

Bidragsinntekter fra Forskningsrådet pr. faglig årsverk

228,59

237,4

202,5

Andre bidrags- og oppdragsinntekter pr. faglig årsverk

180,05186,4180

Andel forskningsinnsats i matematiske, naturvitenskapelige og teknologiske fag (MNT-fag)-

57

Sektormål 3: God tilgang til utdanning

2018

2019

2020

Kandidattall på helse- og lærerutdanningene

1889

2038

1756

Sektormål 4: Effektiv, mangfoldig og solid utdanningssektor og forskningssystem

2018

2019

2020

Antall studiepoeng pr. faglig årsverk

363,46

358,2

378,3

Andel kvinner i dosent- og professorstillinger

25,95

26,45

27,4

Andel midlertidig ansatte i undervisnings- og forskerstillinger

17,05

14,29

13

21

Årsrapport 2020-2021 | NTNU

Årsverk

2018

2019

2020

Årsverk totalt

7402

7601

7762

Årsverk i faglige stillinger

4669

4827

4927

Andel faglige stillinger av årsverk totalt

63,1 %

63,5 %

63,5 %

Faglige årsverk inngår i flere av KDs styringsparametere. I faglige årsverk inngår undervisnings- og forskerstillinger, professor II og rekrutterings-stillinger.
I styringsparametere hvor faglige årsverk utgjør
nevner i en brøk vil en betydelig vekst i denne stillingsgruppen gi negativ utvikling i styringsparameteren dersom telleren i brøken har en lavere vekst.
Dette er ikke nødvendigvis et uttrykk for redusert
produktivitet på lengre sikt.

22Årets aktiviteter og resultater

3.2 Kjernevirksomheten i
2020
Covid-19-pandemien med tilhørende smitteverntiltak har på ulike måter preget NTNUs kjernevirksomhet i 2020. Situasjonen våren 2020 ble opplevd som
uoversiktlig og mye arbeid ble lagt ned i å få oversikt
over hvilke tilpasninger og endringer som krevdes
som følge av pandemien. Vi har i løpet av året funnet
gode løsninger på mange av de utfordringene vi somorganisasjon møtte i starten av pandemien. NTNUs
ansatte har gjennom 2020 vist stor arbeidsvilje og
tilpasningsevne. Det er mange som har lagt ned
ekstra arbeid dette året og som fortjener en stor
takk for innsatsen.
I dette kapitlet vil vi beskrive hvordan pandemien
har preget driften av kjernevirksomheten, hva som
har vært utfordrende og hvordan vi har jobbet for å
løse samfunnsoppdraget i 2020.

3.2.1

Utdanning og læringsmiljø

Da samfunnet stengte ned i mars 2020 måtte alleutdanningsinstitusjoner brått legge om til heldigitale lærings-, undervisnings- og vurderingsformer.
Vårsemesteret ble preget av stengt campus, arbeid
med å legge om til digitale undervisningsaktiviteter, omlegging av eksamen og arbeid med å hente
hjem studenter fra utlandet. Det ble gjennomført
risikovurderinger knyttet til blant annet timeplanlegging, opptak, eksamensgjennomføring,rekruttering, studentmobilitet og arbeid med Felles
studentsystem (FS). For å fortløpende kunne håndtere situasjonen har det gjennom 2020 vært nødvendig med flere midlertidige forskriftsendringer og
delegering av fullmakter.

Utdanningsområdet jobbet i hele 2020 systematisk
med beredskap og håndtering av lærings-, undervisnings- og vurderingsaktiviteter under til enhver tid
gjeldende smittevernregime.
Det ble i 2020 gjennomført flere undersøkelser blantbåde ansatte og studenter for å kartlegge effekter
av omleggingen til digital undervisning. Resultatene
ble brukt til å igangsette avhjelpende tiltak i vårsemesteret og i planleggingen av høstsemesteret.
Framover vil NTNU bygge videre på kunnskapenog erfaringene vi har fått gjennom den omfattende
digitaliseringen av undervisning og veiledning, samt
endring av eksamen og vurderingsformer.
Student i 2020 - læringsmiljø
Arbeidet med å skape og ivareta gode læringsmiljø
er svært krevende i en pandemisituasjon. For åkartlegge effektene omlegging av undervisning og
stenging av campus hadde på studentenes helse,
mestring og læring, initierte flere forskningsmiljø i nasjonale (Brydeg2020), internasjonale(COVID19)oglokalestudent-undersøkelser(Studentsamskipnaden). Tilbakemeldingene fra
studenter og ansatte viste at koronasituasjonen harvært krevende og det er grunn til å takke NTNUs
studenter og ansatte for måten de har håndtert
dette på. NTNU har høye mål for utdanningskvalitet
og studenters læringsutbytte, og er opptatt av atstudentene skal ivaretas best mulig når læringsaktiviteter må legges om. Vi gjør oss stadig nye
erfaringer og bruker disse til kontinuerlig å forbedre
utdanningstilbudene og studentenes læringsmiljø.
Søkning, opptak og studiestart høsten 2020
Det var svært gode søkertall til NTNU for opptak høsten 2020 og til sammen 15 210 nye studenter møtte

Antall digitale møter/forelesninger i 2020
120000100000
80000
60000
40000

Teams

Zoom

BBC

DesemberOktoberNovember

SeptemberAugust

Juli

Juni

Mai

April

Mars

Februar0%

Januar

20000

SfB

Verktøy for digital undervisning og evaluering til våre studenter og undervisere, blelevert uten nevneverdig driftsavbrudd. For digital undervisning og samhandlingtilbys det ulike arbeidsplattformer. Bruken av denne type verktøy har økt jevnt
gjennom de siste årene, men fikk en markant økning da man gikk over til digital
undervisning og hjemmekontor.

Digital immatrikulering
Foto: Børge Sandnes/NTNU

23Årsrapport 2020-2021 | NTNU

til studiestart i høstsemesteret. Den rekordhøye
søkningen til høyere utdanning i 2020 antas henge
sammen med koronasituasjonen. Konkurransen om
studieplassene resulterte i svært høye inntakskrav(karaktersnitt for søkere fra VGS) høsten 2020.
NTNU rekrutterer studenter fra hele landet, og det
har vært viktig både å motivere studenter til å takke
ja til studieplass og å sikre at nye studenter valgteå møte på campus ved studiestart til tross for atmange læringsaktiviteter kun ble tilbudt digitalt.
Høstens immatrikuleringsarrangement ble gjennomført digitalt. Fadderopplegg var godt planlagt
og ble gjennomført på en god måte. Det var tettsamarbeid mellom ansatte, studenttillitsvalgte,
linjeforeninger og kommunen for å sikre en god og
mest mulig smittesikker studiestart.
Gjennomstrømming og frafall
Resultater for 2020 viser en markant økning i studiepoengproduksjonen sammenlignet med tidligere år.
Et stort antall eksamener ble både vår og høst lagt
om fra skriftlig skoleeksamen med tilsyn til hjemmeeksamen, og vi ser at andelen studenter som møter
opp og gjennomfører eksamen er høyere i 2020
enn tidligere år. Vi tror dette kan henge sammen
med omleggingen av eksamen, men tror også forholdene i arbeidsmarkedet, usikkerhet rundt reiserog muligheter for utenlandsstudier, samt mange
studenters opplevelse av at det er få alternativer tilå fortsette studiene, kan være en del av forklaringenpå den høye produksjonen vi ser i 2020. Vi ser ogsåat en større andel av våre masterstudenter har søktom utsatt frist på innlevering av masteroppgavenvåren 2020 enn tidligere og nedgangen i andelen
masterstudenter som gjennomfører studiene på
normert tid.
Gjennomføring av lærings-, undervisnings- og
vurderingsaktiviteter
Innenfor gjeldende smittevernregler ble det i 2020
gitt tilbud om læringsaktiviteter på campus. Det ble
lagt vekt på at alle studenter skulle ha tilbud om noe
undervisning på campus, og førsteårsstudenter ble
prioritert. Smittevernreglene gjorde at behovet forareal til læringsaktiviteter økte. For å tilrettelegge
for hybrid og heldigital undervisning har det ogsåvært nødvendig å oppgradere endel infrastruktur.
Omfanget av tiltakene og kostnadene relatert til
dette har vært omfattende.
Det ble i 2020 utviklet en rekke ulike kurs og gjennomført erfaringsdelingswebinarer11 som støtte tilomlegging fra fysisk til digital undervisning. I tillegg
er det levert kurs om universell utforming. Alle kursene har vært både på engelsk og norsk.
I 2020 ble det satt inn betydelig flere læringsassistenter til å støtte undervisningen enn normalt.
NTNU har nå fått mye erfaring med hvordan
studenter og læringsassistenter kan brukes som
ressurser i undervisningssammenheng og hvordan
disse kan bidra til mer studentaktiv læring og bedrelæringsmiljø.
Praksis er et sentralt element i mange av våreutdanninger. Flere av fakultetene har et stort og
omfattende samarbeid med en rekke praksisstederfor å kunne tilby studentene praksis og praksislæring. Dette har vært et spesielt krevende i 2020 med
omstilling og endring, men fakultetene har gjennomsvært tett samarbeid med praksisstedene funnet
gode løsninger for praksisgjennomføring.
UtvekslingI tråd med råd fra UD kalte NTNU i mars 2020
hjem alle studenter som befant seg på utveksling.
NTNU tilstrebet i det lengste å holde muligheten forutveksling høsten 2020 åpen, men vurderte til slutt
at det ble umulig å gjennomføre og all utveksling forhøstsemesteret ble kansellert.

Foto: Colorbox

Gjennomførte erfaringsdelingsseminar i 2020: Hvordan skape et trygt og aktivt digitalt læringsmiljø, Asynkron undervisning,
Erfaringsdeling om digital undervisning, og Erfaring med OneNote. I tillegg et studentrettet kurs, Digital Student.

124Årets aktiviteter og resultater

tilgang til forskningsinfrastruktur, reisevirksomhet,
gjennomføring av ph.d.-utdanningen og disputaser,
redusert mulighet til å drive kunstnerisk virksomhet, og søknadsvirksomhet.

Hjelp med digital undervisning i et krevende år
I februar 2020 ble et innovativt læringsstøtteprosjekt offisielt åpnet ved NTNU.
BLINK læringshub koordinerer praktisk støtte til utvikling av læring og undervisningfor humaniora og samfunnsvitenskap ved NTNU, og bistår forskere og studentermed å finne løsninger på digitale utfordringer i undervisningen. Kompetansen
som er samlet i læringshuben ble svært aktuell og etterspurt i 2020.
Foto: ILU/NTNU
NTNU gjennomførte opptak til storparten av våreinternasjonale masterprogrammer med oppstart
høsten 2020. Høstsemesteret ble gjennomført digitalt for de fleste av disse programmene.
Studieadministrasjon
Innen det studieadministrative området har NTNU
i 2020 utviklet og gjennomført et omfattende kursog opplæringsopplegg. Det blant annet vært gjennomført opplæring av saksbehandlere på institutter
og fakulteter om opptak til masterstudier, og digitalt
samarbeid med fakultetene om opptaksrammer og
tilbudssetting. I tillegg har det vært gjennomført en
omfattende kursrekke knyttet til gjennomføring av
digital eksamen og verktøybruk, både for vitenskapelig og administrative ansatte.
Bibliotektjenester
Bibliotekene ble fysisk stengt for ansatte og studenter i seks uker våren 2020. Deretter ble det innført
ordninger med utlevering og innlevering av materiale, som ivaretok smittevernhensyn. Biblioteket har
tilbudt digitale tjenester og tilbyr nå et virtuelt bibliotek som ble innført som en konsekvens av stengte
bibliotek. Denne tjenesten er etablert i Zoom, og
gir brukerne tilgang til veiledning fra bibliotekets
ansatte, samt hjelp til oppgaveskriving, referering,og litteratursøk. Erfaringen er at dette har gitt etgodt bibliotektilbud til de som ikke er på campus.

3.2.2 Forskning, kunstnerisk virksomhet
og forskerutdanning

Konsekvensene av pandemien for forskningen ved
NTNU har vært særlig merkbare når det gjelder

I vårsemestret ble det bruke mye tid på å ivareta
sikker drift og å få oversikt hvordan ulike fagområder ble ulikt rammet. Ved Fakultet for medisinog helsevitenskap opplevde NTNU at flere ansatte
med helsefaglig bakgrunn beordret inn i klinikken i
spesialisthelsetjenesten. Flere fakulteter opplevdebegrensninger på grunn av redusert tilgang tilinterne og eksterne laboratorier. Tilgang til å gjennomføre kliniske studier og feltstudier, til å benytte
arkiver, møte brukerpartnere og intervjuobjekter
m.m. hadde også konsekvenser både for naturvitenskapelige, teknologi- og samfunnsvitenskapelige
miljøer, humaniora og medisin.
Covid-19 og påvirkning på forskningsarbeidet
Fakulteter med mye eksperimentell virksomhet har
lagt vekt på å holde laboratorievirksomheten i gang,inkludert videreføring av løpende eksperimenter,ivaretakelse av instrumenter, dyrestaller og liknende. Det ble tidlig i 2020 etablert regler og rutiner
for tilstedeværelse og smittevern, og i løpet av 2.
tertial bedret arbeidssituasjonen seg på de fleste av
NTNUs laboratorier. De sterke smitteverntiltakene
førte til redusert kapasitet som igjen betyr at noen
prosjekter har hatt dårligere fremdrift enn planlagt.
Det er gitt prioritet til stipendiater og masterstudenter som er avhengige av tilgang til forskningsinfrastruktur, og til eksternt finansierte prosjekter.
Vi konstaterer at pandemien vil påvirke forskningsaktiviteten også i 2021, og oversikt over det faktiske
omfanget av effektene vil vi først ha om et par år.
Stans i produsent- og leverandørkjeder har ført til
forsinkelser i anskaffelser av vitenskapelig utstyr.
Dette kan få konsekvenser for gjennomføring av
både igangsatte og planlagte forskningsprosjekterog betyr forsinkelser som gir underforbruk av tildelte midler for 2020-2021.
Det teoretiske forskningsarbeidet har stort sett gåttsom planlagt, og mange av de som jobber eksperimentelt har prioritert analytisk arbeid og artikkelskriving i påvente av tilgang til fysisk infrastruktur.
Redusert reisevirksomhet
Pandemien har gjennom nødvendige og sterke
restriksjonene på tokt og feltarbeid ført til redusert
internasjonal aktivitet, utsettelser og avlysninger.
Særlig krevende har det vært for nyrekrutterte
utenlandske ansatte og deres familier å komme

25Årsrapport 2020-2021 | NTNU

Doktorpromosjonen: Fredag 27. november 2020 ble seremonien for første gang gjennomført digitalt. Lone Sunniva Jevne var en av årets doktorer og var til stede i aulaen i
Hovedbygningen på Gløshaugen, som representant for doktorene. Her i samtale med dekan og direktør ved vitenskapsmuseet, Reidar Andersen.
Foto: Julie Gloppe Solem/NTNU
seg til Norge. Dette gir enkelte steder forsinkelser
i ansettelser. På den andre siden har redusert reisevirksomhet gitt bedre tid til andre aktiviteter og
enkelte erfarer at digitale samhandlingsflater i noen
grad kan erstatte tidkrevende reisevirksomhet.
Søknadsaktivitet og prosjektgjennomføring
Forskningsrådet har vært fleksible og satt i verk
en rekke tiltak for å avhjelpe situasjonen, og flere
søknadsfrister til Horisont 2020 og NFR ble utsatt.
Også EU-kommisjonen har vært svært fleksibel med
tanke på prosjektgjennomføring.
NTNUs søknadsaktivitet er oppsummert i kapittel
3.3.
NTNU har hatt stor oppmerksomhet på å ivaretavåre samarbeidspartnere på en profesjonell måteunder covid-19-perioden. Vi fikk fem nye SFI-sentre
i juni 2020 og vi er svært godt fornøyde med at våresamarbeidspartnere, også de fra privat næringsliv,
har hatt anledning til å stå ved sine forpliktelser slik
at alle våre nye SFI-er er nå under oppstart.
I tiden framover knytter det seg noe spenning til
hvordan eksterne partnere vil forholde seg til nye
utlysninger. Det jobbes derfor målrettet på alle nivåi organisasjonen med nye initiativer, for eksempel

26

med langsiktige forskningsavtaler med store bedrifter og offentlige organisasjoner.
Forskerutdanning
Opprettholdelse av kvalitet og tilrettelegging for
gjennomføring i ph.d.-utdanningen har vært viktig
for NTNU under pandemien. Pandemien har påvirket ph.d.-kandidatene i form av endrede arbeidsbetingelser og manglende tilgang til infrastruktur,
fagfellesskap og nettverksbygging. Dette kan gjøre
det vanskelig for en del kandidater å gjennomføre
utdannelsen på normert tid. Forsinkelser kan ogsåkomme av at en del stipendiater bremses i oppstarten, for eksempel fordi de er nødt til å oppholde seg
i sitt hjemland inntil videre.
Det er i 2020 gitt forlengelser av både stipendiatperioder og studieretter, i første omgang for de som er
i ferd med å avslutte ph.d.-graden. Vi har i 2020 hatten forventet vekst i antall uteksaminerte ph.d.-kandidater, men da en del kandidater har fått forlenget
ansettelse venter vi å se forsinkelser i uteksaminering de kommende årene. Digitale disputaser har
blitt normalen, og omleggingen ble håndtert av
ansatte og stipendiater på en imponerende måte.
Noen disputaser er heldigitale, mens andre har værtgjennomført på campus med kandidat, veileder og
støttepersonell til stede.

Årets aktiviteter og resultater

Kunstnerisk virksomhet og utvikling
Den kunstneriske aktiviteten ved NTNU er i stor gradpåvirket av pandemien, da mye av aktiviteten består
i samhandling med andre. NTNU skulle arrangere
Artistic Research Week 2020. Arrangementet ble
gjennomført delvis digitalt og delvis som arrangementer på Dokkhuset. Det har vært vanskelige
tider for de utøvende kunstneriske miljøene bådeinnenfor undervisning og utviklingsarbeid. Det har
ikke vært mulig å gjennomføre all ferdighetstrening(som samspill og konserter) for studentene. Det harvært lagt ned et betydelig arbeid i risikovurdering ogtilrettelegging for utøvende kunst, som for eksempel innkjøp av pleksiglass på hjul til bruk i sang- og
instrumentundervisning.

3.2.3

NyskapingOgså nyskapingsarbeidet ved NTNU ble i 2020 preget av koronapandemien. I vårsemestret ble noe
aktivitet avlyst eller utsatt for å kunne ivareta arbeid
et med omleggingen innen utdanningsområdet.
Denne omleggingen til digital undervisning, -læring
og -vurdering anser vi som en stor innovasjon i seg
selv.
Hjemmekontorsituasjonen, i kombinasjon med
økt innsats på undervisningsområdet, medførte
redusert anledning til både idegenerering og arbeid
med utvikling og uttesting/verifisering av løsninger
blant ph.d.-kandidatene, forskere, studenter og
ansatte. 2019 var et toppår for innmelding av nye
ideer til TTO, noe som innebærer at TTO har hattgod aktivitet med utvikling av ideer i vårsemesteret.
Vi ser en imidlertid nedgang i innmeldte ideer totalt
i 2020 sammenlignet med 2019, samt færre inngåtte
lisensavtaler og bedriftsetableringer totalt i 2020.
Et gledelig unntak er utviklingen av covid-19-testen
der et tverrfaglig fagmiljø på rekordtid realiserte en
testløsning som gav økt testkapasitet til hele landet.
I 2020 har produksjon av testen foregått i NTNUs
egne lokaler, og selskapet Lybe Scientific er nå etablert for kommersialisering av teknologien.
2017

2018

2019

2020

Ideer

119

138

179

125

Reg.patentsøkn.

25

30

56

35

AS

5

2

6

2

Lisensavtaler

8

15

13

14

Samspillet med næringsliv mht. etablering av nye
samarbeidspartnere er noe redusert på grunn av
covid-19, da kontakt med eksisterende partnerei pågående prosjekter og forskningssentra harvært prioritert. Samarbeidet rettet mot strategiskesamarbeidsavtaler med offentlige virksomheter ergodt ivaretatt i 2020. Gjennom samarbeidet med
offentlige aktører har vi fått satt et større søkelys
på tjenesteinnovasjon og samspillet mellom utdanning, forskning og innovasjon.

Kommersialiseringsresultater
Kilde NTNU TTO
250

200

150

100

50

0
2017

2018

2019

Ideer

Reg. patentsøknad

AS

Lisensavtaler2020

3.2.4 Formidling og
museumsvirksomheten

Vitenskapelig publisering er en viktig del av NTNUs
formidling. Dette er omtalt i kapittel 3.3.
Besøk til Vitenskapsmuseets utstillinger på
Kalvskinnet ble nesten 40 % lavere i 2020 enn i 2019.
Nedgangen i besøk til utstillingene skyldes pandemien, med stengt museum i 11 uker og langt færre
besøk fra skoler og barnehager. Antall arrangement,
omvisninger og undervisningsopplegg for skoleklasser ble også tilsvarende redusert.
I 2020 ble det satset mer på digitale omvisninger
enn tidligere. Eksempler på museets digitale omvisninger er: Spill og lek i middelalderen, Sykdom, dødog folkemedisin, Adam og Kristus i dødsriket og Sankt
Katarina fra Alexandria. Noen av omvisningene var
live-sendinger mens andre var opptak. Nesten 3 000
så disse digitale omvisningene.
Vitenskapsmuseet har prosjektlederansvar for
Forskningstorget og Ungdommens forskernatt under27Årsrapport 2020-2021 | NTNUde årlige Forskningsdagene i september. De ordinære fysiske aktivitetene ble avlyst og erstattet med
alternative opplegg. Ungdommens forskernatt ble
formidlet digitalt. I stedet for et fysisk forskningstorg
i Trondheim, reiste små grupper av museets pedagoger og forskere ut til skoler og gjennomførte
formidlingsopplegg der.

«DATAMUSEET – NTNU og Norges datahistorie»
NTNU vil øke fokuset på formidling fra universitetets faglige aktivitet og vår visjon «Kunnskap for en bedre verden». I dette arbeidet har NTNU Vitenskapsmuseet en sentral
rolle, både med å lage utstillinger og samarbeide med fagmiljøene om arrangementer. I 2020 resulterte det blant annet i arbeidet med utstillingen «DATAMUSEET – NTNU
og Norges datahistorie» i samarbeid med Institutt for datateknologi og informatikk (IDI). Foto: Kai T. Dragland, NTNU IE-fakultetet28Årets aktiviteter og resultater

3.3 Gjennomføring av
Årsplan 2020
I dette kapitlet gjennomgås aktiviteter og resultater
knyttet til NTNUs årsplan for 2020, vedtatt av styreti desember 2019 (S-sak 54/20). En organisasjon som
vår krever kontinuitet i arbeidet med å realisere
strategiene, og årsplanen for 2020 holdt derfor fastved de samme fem hovedområdene som i 2019.
Årsplanen er delt inn i fem hovedområder som ergjensidig avhengige av og forsterker hverandre. De
fem områdene ble bygd på en risikovurdering av
strategien og definerer hvilke områder det er viktig
å legge vekt på for å nå strategiens utviklingsmål
innen 2025.
Årsplanen tar inn over seg strategiens ambisjon å
styrke NTNUs posisjon som kunnskapsinstitusjon,
samtidig som den balanserer behovet for konsolidering av endringsarbeid som er iverksatt som følge av
fusjon med ønsket om å svare på nye utfordringer.
Mye godt utviklingsarbeid fra 2019 fortsatte inn i2020 med full kraft. På enkelte områder har vi i 2020
opplevd at pandemisituasjonen bremset utviklingen, mens situasjonen på andre områder har fungert som katalysator for utvikling.

3.3.1 Sterke fagmiljø

Ambisjonen i strategien er at alle våre institutter
skal ha fagmiljøer som er på et dokumentert høytÅrsplanenes fem hovedområder:
•
•
•
•
•

Sterke fagmiljøer
Styrket samspill og tverrfaglighet
Framtidens studietilbud og livslang læring
Fornyelse av infrastruktur for lærings- og
arbeidsmiljøer
Effektive og moderne støttefunksjoner

Utviklingsavtalen
med Kunnskapsdepartementet
Mål 2

Vi skal styrke denpedagogiske
kompetansen og
utvikle et systemfor pedagogisk
merittering.

internasjonalt nivå innenfor minst ett av sine kjerneområder (utdanning, forskning, kunst, nyskaping
eller formidling). Videreutvikling av sterke fagmiljøer er viktig for vår virksomhet og avgjørendefor å realisere strategien, og vi ønsker å løfte denfaglige kvaliteten i bredden og samtidig utvikle flere
spissmiljøer. Dette gjelder både innenfor utdanning,forskning, kunst, nyskaping og formidling.
13 av utviklingsmålene i strategien handler om ulike
sider ved utvikling av sterke fagmiljøer. Målene
handler om NTNUs konkurranseevne og gjennomslagskraft, kompetanseutvikling, karriereutviklingog rekruttering. I tillegg legges det til grunn at sterke
fagmiljøer også trenger gode arbeidsmiljøer og at dehar en god kjønnsbalanse.
Utdanningsfaglig kompetanse og pedagogisk
merittering
NTNU har i 2020 fortsatt det systematiske arbeidet
med å styrke undervisningskvaliteten og har satti verk flere tiltak for å styrke pedagogiske kompetanse. Gjennom utviklingsavtalen med KD har vi
arbeidet langs to akser: Vi ønsker å styrke den pedagogiske kompetansen generelt, både for studentersom bidrar i undervisningen og ansatte i ulike stillingsgrupper. Samtidig jobber vi med å videreutvikle
systemet for pedagogisk merittering.
NTNU gir tilbud om utviklingsprogram for pedagogisk basiskompetanse for ansatte ved alle NTNUs
campuser. Utviklingsprogrammet er under revidering og er i en pilotfase fram til våren 2021. Piloten
er organisert i en introduksjonsdel og fire valgbare
moduler som dekker mange ulike tema. Valgbare
moduler kan utvikles av alle fagmiljøer ved NTNU
og er åpne for alle ansatte, ikke bare de som deltar
på programmet for pedagogisk basiskompetanse.
I 2020 ble det startet opp introduksjonsmodulerbåde i vår- og høstsemesteret og programmet ble
undervist både på norsk og engelsk begge semestre.
Meritteringsordningen ved NTNU ble evaluert
høsten 2019/våren 2020. Evalueringen påpekte atdet er behov for å arbeide mer med informasjon

29Årsrapport 2020-2021 | NTNU

og implementering, søknad og dokumentasjon,
kriterier og vurderingsprosess. På bakgrunn av
dette har NTNU i 2020 jobbet med å videreutvikle
meritteringsordningen, herunder forslag til nye kriterier og vurderingsprosess, samt avklaring knyttet
til ny forskrift om opprykk i undervisningsstillinger.
Forankring og videre finansiering av ordningen erogså tema i arbeidet.
Internt ved NTNU er aktørbildet for utvikling av
utdanningsfaglig kompetanse svært sammensatt.
Pr. i dag har vi et bredt spekter av gode tilbud innen
det utdanningsfaglige området, og det er behovfor bedre koordinering. NTNU har derfor som måli revidert utviklingsavtale med KD at: «Vi skal styrke
den utdanningsfaglige kompetansen ved systematisk
kompetanseutvikling».
Strategiske satsinger og utviklingsprosjekter
Satsingen NTNU Toppundervisning består av flere
utviklingstiltak som sammen skal styrke undervisningskompetansen gjennom å utvikle innovative
undervisnings-, lærings- og vurderingsformer og
føre til økt læringsutbytte hos studentene. Et av
tiltakene i satsingen midler til utviklingsprosjekter.
I 2020 ble 13 slike prosjekter avsluttet, tre prosjekt har fått innvilget utsettelse med bakgrunn ipandemisituasjonen. En ny utlysning av midler til
utviklingsprosjekter for utprøving av studentaktivelærings- og vurderingsformer ble publisert høsten
2020 med søknadsfrister i februar 2021. I tillegg er
det lyst ut midler til forberedelser fram mot Diku sin
SFU-utlysning i 2022.
Satsingen NTNU Drive har hatt som mål å legge tilrette for systematisk digital kompetanseutvikling påutdanningsområdet. NTNU Drive har i 2020 utviklet«MEDEA Awards» har siden 2008 satt søkelys på digitale medier i utdanning. I år
er introduksjonsvideoen til en av modulene fra NTNUs e-læringskurs «Kunnskapsbasert habilitering» blant de syv nominerte til publikumsprisen. Den nominerte
videoen er laget av Jonas Langset Hustad og Morten Nyutstumo fra avdeling for
utdanningskvalitet.

30

flere moduler innenfor MOOC for å hjelpe faglærere
med digital undervisning under covid-19-pandemien. Denne satsingen skal etter planen avsluttes
sommeren 2021 og aktivitetene fases inn i normal
drift.
I 2020 har Diku og Kompetanse Norge økt sin programportefølje, og fagmiljø ved NTNU har fått tilslag
på ni prosjekter med tildelinger på totalt 40,7 millioner kroner. I desember 2020 ble Diku sin midtveisevaluering av våre sentre for fremragende utdanning(SFU) avsluttet, og både Engage og Excited fikk gode
tilbakemeldinger og ble videreført med fem nye år.
NTNU er aktiv og nasjonalt ledende i deltakelsei Erasmus+ prosjekter. Våre prosjekter dekker deviktigste Erasmus+tiltakene, som: Strategiske partnerskap (15 prosjekter), Kapasitetsbygging (1 prosjekt),Kunnskapsallianse (1 prosjekt) og Erasmus Mundus (5prosjekter).
Måloppnåelse og tildelinger fra Horisont 2020
Med fusjonen fikk NTNU en mer sammensatt
organisasjon, med ulike forskningstradisjoner og
kulturer. For å realisere NTNUs ambisjoner om å haflere fagmiljøer som hevder seg i verdenstoppen harvi lagt stor vekt på å delta og bidra i internasjonalt
forskningssamarbeid, og da Horisont 2020 spesielt.
NTNU nådde tidlig i 2020 vårt overordnede mål om
1 mrd.kr. i tildeling fra Horisont 2020 (H2020). Vi har
sett en formidabel økning i aktivitetsnivået gjennom H2020 sammenlignet med nivået under EUs 7.
rammeprogram for forskning og teknologisk utvikling(FP7). NTNUs inntekt fra PF7 var på ca. 600 mill.kr.,vi deltok i 525 søknader og 141 prosjekter ble innvilget. I H2020 ser inntekten vår ut til å komme opp
imot 1,4 mrd.kr., vi har deltatt i 2058 søknader og
239 prosjekterer innvilget. Dette er først og fremst
et resultat av at mange flere forskere og fagmiljø
har vært aktive i H2020 enn i FP7, men vi ser også atmange fagmiljø har lagt ned en betydelig innsats forå oppnå de gode resultatene.

Utviklingsavtalen
med Kunnskapsdepartementet
Mål 5

Vi skal heve kvaliteten
i forskningen og
utvikle ﬂere fagmiljøer
på høyt internasjonaltnivå.

Årets aktiviteter og resultater

Utvikling i søknader til Horsont 2020 fra NTNU
400
387

350

395

351

300
277

250
200
150

211

227

166

100
50
0

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

I tillegg til tilslag på 239 prosjekter med en totalverdi på mer enn 1190 mill.kr., har NTNU pr. januar
2021 prosjektverdier på over 150 mill.kr gjennomdeltagelse i European Institute og Innovation andTechnology Knowledge and Innovation Communities(EIT KICs) samt randsoneprogrammer som ERA-net,
og europeiske fellesprogrammer (JPIs) mv. NTNU
har hatt en jevn økning i antall søknader per år, og
sendte i 2020 395 søknader (se figur). NTNU harjobbet intensivt i 2020 med å forberede seg til neste
rammeprogram, Horisont Europa, som løper fra 2021
til 2027.
Det har vært en økning i antall ERC-søknader fra
NTNU de siste årene og det er en tendens at flere
søkere går til finalerunden. NTNU ble i 2020 tildelt

sitt første ERC Synergy Grant, og har per januar 2021fått tildelt 35 nye prosjekter totalt.
Søknadsaktivitet og tildelinger fra
Forskningsrådet
I 2020 ble det sendt totalt 494 søknader med NTNU
som prosjekteier til Forskningsrådet. Dette er ensvak nedgang fra 2019, men på samme nivå som
2018 (se figur). Antall søknader til Forskningsrådet
om forskerprosjekt går opp for tredje år på rad, og
NTNU ble i 2020 tildelt 35 forskerprosjekt. Totalt
ligger vi nå på til 357. I totale tall ligger vi kun bak
UiO når det gjelder tildelte forskerprosjekter. Med
NTNUs ambisjoner og størrelse burde imidlertid
søknadsvolumet og antall tildelte prosjekter værtstørre.
Forskningsrådet annonserte i desember 2020 tallfor Kompetanse- og samarbeidsprosjekter (KSP) og
Kompetanseprosjekt for næringslivet (KPN), hvor
NTNU er tildelt henholdsvis fem og ett prosjekt som
prosjekteier. Dette er en arena hvor NTNU med sin
profil og utstrakte samarbeid med arbeidslivspartnere burde deltatt i større grad. Det bør imidlertid
nevnes at NTNU deltar i over 30 prosjekter som
partner, de fleste av disse i samarbeid med Sintef.
Forskningsrådets styre vedtok i juni finansiering av
22 nye SFI-sentre. Av disse er NTNU vertskap forfem og forskningspartner i ytterligere seks sentre.
Dette betyr at vi er med i 11 av landets 22 nye SFIsentra. Det har vært stor søknadsaktivitet inn mot
Forskningsrådets utlysning av SFF og det ble i 2020sendt inn 29 søknader med NTNU som vertsinstitusjon. Dette er en to-trinnsprosess og avgjørelsen

Antall NTNU-ledede søknader sendt til
Forskningsrådet
600
533

500
400

567
509

492

523

494

424

300
Skal fremme humaniora- og samfunnsforskning i EU
Norske universiteter og forskningsinstitutter mener at samfunnsvitenskapene og
de humanistiske fagene (SSH) må ha en tydeligere og mer gjennomgående rolle i
Horisont Europa, EUs nye rammeprogram for forskning og innovasjon.
Norwegian Network for the Promotion of SSH perspectives in Horizon Europe ble
derfor etablert i 2020, med støtte fra Forskningsrådet. Fakultet for samfunns- og
utdanningsvitenskap ved NTNU leder nettverket.
FOTO: Elin Iversen

200
100
0

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

31

Årsrapport 2020-2021 | NTNU

opp med fysiske samlinger som et viktig tiltak. På
grunn av smitteverntiltak knyttet til covid-19, blemange av de planlagte samlingene i 2020 avlyst.

ERC Synergy Grant til NTNU
Et norsk-israelsk team av hjerneforskere har fått ERC Synergy Grant for å undersøke
det biologiske grunnlaget for hjernens stedsans. Forskningsprosjektet KiloNeurons
bygger på synergien som oppstår i krysningsfeltet mellom teoretisk fysikk og
nevrobiologi og psykologi. Foto: Rita Elmkvist Nilsen / NTNU

om hvem som blir invitert inn til trinn 2 faller i juni
2021.
NTNU er også forskningspartner i et nytt forskningssenter for miljøvennlig energi (FME) - innenfor havvind (NorthWind) ledet av Sintef Energi.
Stjerneprogrammet
Stjerneprogrammet var opprinnelig et fireårig pilotprogram (2014–2018) med 22 deltagere for å gi
noen av NTNUs mest lovende forskertalenter gode
betingelser for å utvikle internasjonalt ledende
forskerkarrierer. En underliggende ambisjon var å få
flere ERC Grants til NTNU. Stjerneprogrammet tilrettelegger for faglig utvikling og merittering gjennom
konsentrasjon om forskning som skal kvalifisere
noen av våre fremste forskertalenter for internasjonalt ledende forskerkarrierer.
Etter gode erfaringer og evaluering av programmet, er det stadig videreført og i 2019 startet kull
3 (Stjerneprogrammet 3.0 fra 2019-2023) med 20
deltakere. Aktiviteten i Stjerneprogrammet er bygd

Forskningssenter for miljøvennlig energi (FME) - NorthWind
Norske og internasjonale forskningsinstitusjoner og over 40 aktører fra norsk
industri deltar i forskningssenteret NorthWind som skal utvikle konkurransedyktige
flytende havvindparker innen 2030.
Foto: Colurbox

32

Postdoktorløftet
NTNUs forskningsutvalg startet i 2017 en pilot kalt
Postdoktorløftet der 33 postdoktorer fikk tilbud om
ekstra karriereoppfølging. Den siste aktiviteten
i postdoktorløftet var en postdoktor karrierekonferanse i 2020 med temaet karriere utenfor
akademia. Av smittevernhensyn ble konferansen
gjennomført digitalt, og gikk over to halve dager.
Både postdoktorer og ph.d.-kandidater ved NTNU
var invitert og det var ca. 250 deltakere på konferansen. Foredragsholdere på konferansen var fra
NHO, departementer, næringsliv og offentlig sektor.
Mange av foredragsholderne var NTNU-alumniersom fortalte om sitt arbeidsliv utenfor akademia
etter doktorgraden. Konferansen fikk gode evalueringer av deltakerne.
I postdoktorløftet ble det laget en rapport om postdoktorer på NTNU. Denne bakgrunnsinformasjonen
tas med i NTNUs videre arbeid med karriereutvikling.
Kvalitet og rekruttering til
doktorgradsutdanningen
Kvalitet i ph.d.-utdanningen er et viktig bidrag til
utvikling av fagmiljø og kvalitet i forskningen. Tidlig
i 2020 gjennomførte NTNU et minitilsyn av ph.d.-utdanningen på alle fakulteter for å forberede fakultetene på et NOKUT-tilsyn som er forventet i 2022.
Tilsynet viste at fakultetene er opptatt av å gi våreph.d.-kandidater et godt grunnlag for videre karriere, og at de jobber med faglig og personlig utviklingfor både ph.d.-kandidater og veiledere.
I 2020 ble det gjort en utredning om utvidelse
av forskerlinjer på NTNU, utover den etablerte

Ph.d.-håndboka ble
revidert i 2020, og ny
versjon foreligger påbokmål, nynorsk og
engelsk.

Årets aktiviteter og resultater

forskerlinjen ved Fakultet for medisin og helsevitenskap. Utredningens anbefaling var å jobbe videre
med implementering av forskerlinjer ved flere
fakulteter, og forslag til en forskrift for forskerlinjer.
Det er videre gjort et utredningsarbeid rundt administrasjonen av ph.d.-utdanningen, hvor resultatet
er et forslag om å etablere et digitaliseringsprosjekt
for å få en mer helhetlig og effektiv administrasjon
av ph.d.-utdanningen.

Fakultet for arkitektur og design og Det humanistiske
fakultet jobber med bruken av Research Catalogue(RC) som et verktøy for å dokumentere kunstnerisk
virksomhet. Prorektor for forskning har besøkt defleste av instituttene som jobber med kunstnerisk
virksomhet i løpet av 2020. Det er utarbeidet en statusrapport for kunstnerisk virksomhet som foreslår
tiltak fram mot 2025. Disse tiltakene er forankret
ved alle fakultetene.

Universitetsbiblioteket har jobbet med å etablere
flere ressurser for ph.d.-kandidatene. PhD on Tracker en ressurs for ph.d.-kandidater og yngre forskere
som består av Search & Review, Share & Publish og
Open Science, og er et samarbeid mellom UiO, UiB,
HVL, NHH, UiT og NTNU. I 2020 er Search & Review
revidert og nettverksseminaret Digitale lærings- og
møteformer – ph.d.-støtte i endring for ph.d.-undervisere ble arrangert.

Behandling av forskningsetiske sakerFakultetene har i løpet av 2020 behandlet flere saker
med forskningsetiske problemstillinger, ofte knyttet
til strid om bidrag og kreditering i forbindelse med
vitenskapelig publisering. I de aller fleste tilfeller blir
slike saker løst på institutt- eller fakultetsnivå, slik
NTNUs retningslinjer legger opp til. I to tilfeller har
Forskningsetisk utvalg gitt formell uttalelse. Ingen av
sakene omfattet vitenskapelig uredelighet i lovens
forstand, men utvalget påpekte uheldig praksis.
Riksrevisjonen har startet opp en etterlevelsesrevisjon i forbindelse med ny forskningsetikklov, og
i den forbindelse er det gjort en systematisk kartlegging av relevante hendelser og saker som vil bli
rapportert.

Tre nettkurs beregnet på ph.d.-kandidater ble ferdigstilt i 2020: Open Data Publishing, Research DataManagement and Open Science, og Copyright. Kursene
ligger åpent tilgjengelig på plattformen EdX.
Videreutvikling av Kunstområdet
I 2019 fikk NTNU et eget ph.d.-program for kunstnerisk utviklingsarbeid. Fakultetene og prorektor forforskning arbeider planmessig for å få opp antallet
ph.d.-kandidater på programmet og i 2020 er 15
kandidater registrert. Dette er en god start på et
nytt ph.d.-program. En av ph.d.-kandidatene, Håkon
Magnar Skogstad, vant delfinalen i Forsker GrandPrix i Trondheim.

Forsker Grand Prix 2020 i TrondheimHåkon Magnar Skogstad – vinner av Forsker Grand Prix 2020 (regional finale) – erpianist og ph.d.-kandidat ved Institutt for musikk der han fordyper seg i innspilinger
fra 1900-tallet som han kopierer og fremfører så likt som mulig den gamle
versjonen. FOTO: Julie Gloppe Solem/NTNU

Forskningsetisk utvalg gjennomførte høsten 2020 etdigitalt seminar om tellekanter og forskningsetikk.
I løpet av året er det også utviklet et nettbasertopplæringstilbud i forskningsetikk, spesielt myntet
på doktorgradskandidater og veiledere.
Arbeidsmiljø og personalpolitikk
Ivaretakelse av arbeidsmiljø har i 2020 vært preget
av pandemien og de utfordringer hjemmekontor
skaper både for arbeidsmiljø og ledelse. Det harvært lagt stor vekt på individuell oppfølging ogtilrettelegging for ansatte som opplever hjemmekontor som krevende. Det har vært arrangert flere
kurs og webinarer med tema som omhandler fjernledelse, ledelse fra hjemmekontor, og psykososialt
arbeidsmiljø.
Oppfølgingen av arbeidsmiljøundersøkelsen fra
høsten 2019, hvor mye av tiltaksarbeidet programmessig foregikk i 2020, ble også justert slik
at oppfølgingstiltakene ble tilpasset de spesielle
arbeidsforholdene under pandemien. Det eksisterer
en bekymring for arbeidssituasjonen til stipendiaterog postdoktorer. Det er fortsatt noe uavklart hvilkekonsekvenser pandemien i 2020 vil gi med tankepå forsinkelser, og hvordan dette påvirker deres
arbeidsmiljø og arbeidssituasjon.
NTNUs personalpolitikk har i 2020 vært under revisjon og et utkast til ny personalpolitikk har vært på33Årsrapport 2020-2021 | NTNU

høringsrunde. Vedtak av ny personalpolitikk blir i
2021.
Prosjektet Rekruttering av vitenskapelige ansatte ble
avsluttet ved utgangen av året. Prosjektet har i stor
grad nådd sine mål om raskere og mer effektive
rekrutteringsprosesser.

3.3.2 Styrket samspill og tverrfaglighet

NTNU har en sterk tradisjon for samarbeid med
eksterne partnere. Dette gjelder både samarbeid
med næringsliv og offentlig sektor. 15 av utviklingsmålene i strategien handler om hvordan vi ønsker å
bruke et styrket samspill med eksterne som et virkemiddel for å styrke våre fagmiljøer og resultater,
samt øke kjennskapen til NTNU. Utviklingsmålene
er også rettet mot interne forhold og vår evne til åutnytte vår tverrfaglighet som et konkurransefortrinn. Flerfaglighet og styrket samspill internt og
eksternt understøtter kvalitetsutvikling og bidrar
til relevans i kjerneaktivitetene og til å utvikle bærekraftige løsninger på morgendagens utfordringer.
Tverrfaglig utviklingsarbeid
I NTNUs Politikk for kvalitet i og utvikling av studieporteføljen slås det fast at en av de grunnleggende
forutsetningene for utvikling av høy kvalitet i utdanningen er at studietilbudene stimulerer til tverrfaglig samhandling. Denne politikken legges til grunn
i utvikling av studieporteføljen framover, og de tostore utviklingsprosjektene Framtidens teknologistudier og Framtidens HUMSAM-studer er basert på
denne politikken. En sentral oppgave i prosjektene
er å utforske muligheter for flere tverrfaglige studietilbud ved NTNU. Prosjektene er nærmere beskrevet
i kapittel 3.3.3.

NTNU ønsker at tverrfaglig samarbeidskompetanseskal inngå i alle utdanninger, og signaturemnet
Eksperter i team (EiT) er obligatorisk i alle master- og
profesjonsstudier på hele NTNU. I EiT skal studentene utvikle samarbeidsferdigheter ved å reflektereover og lære av konkrete samarbeidssituasjoner igjennomføringen av et prosjekt. Studentgruppene
er satt sammen på tvers av studieprogram og fakultet. Studentene arbeider med problemstillinger fra
samfunns og arbeidsliv, i stor grad knyttet til bærekraft. Våren 2020 ble EiT gjennomført for 19. gang
med ca. 2800 studenter. EiT er førende i et skandinavisk nettverk av utdanningsinstitusjoner som
utvikler tverrfaglig og erfaringsbasert studentaktiv
utdanning.
NTNU har fått mye positiv oppmerksomhet, bådenasjonalt og internasjonalt, knyttet til at NTNUforskere utviklet en ny covid-19-test. Den nye
testmetoden er et resultat av et tverrfaglig samarbeid mellom Fakultet for medisin og helsevitenskap,
Fakultet for naturvitenskap og St. Olavs hospital.
Sommeren 2020 ble søknad om etablering av dennye universitetsalliansen ENHANCE innvilget av
Europakommisjonen. NTNU, Chalmers, TU Berlin,
RWTH Aachen, Politecnico Milano, UP Valencia og
Warsaw UT er partnere, og alliansen skal bidra til
et tettere samarbeid mellom universitetene innen
utdanning, forskning og innovasjon. Rektor ved
NTNU er valgt som leder for Board of Directors de to
kommende årene.
NTNU ønsker å styrke sin rolle som kunnskaps- og
kompetanseleverandør for bærekraftig utviklingog bærekraftige løsninger. Det er derfor initierten omfattende prosess, ledet av NTNUs Tematisk
Satsings Område (TSO) Bærekraft i samarbeid med
andre strategiske satsinger. Bærekraft skal etter
hvert gjennomsyre all faglig aktivitet ved NTNU.
Dette ble i 2020 forankret på alle fakultetene og
videre arbeid med konkretisering vil skje i 2021.
I tildelingsbrev for 2020 fikk NTNU tildelt midler til 10
nye studieplasser innenfor teknologi og grønt skifte.
Se kapittel 3.6.3.

Tverrfaglig samarbeid gav ny covid-19-test
I samarbeid med St. Olavs Hospital utviklet NTNU, under ledelse av Magnar Bjørås,en ny covid-19 test. Post.doc. Sulalit Bandyopadhyay og avdelingsingenir Regina
Lopez Fyllingsnes fra Institutt for kjemisk prosessteknologi ved NTNU forberederproduksjon av magnetiske kuler til bruk i Covid-19-test utviklet ved NTNU.
Foto: Geir Mogen / NTNU

34

Det tverrfaglige NTNU Food Forum, opprettet i 2020
med representanter fra fem fakultet, har deltatt
i ulike arrangementskomiteer i European Food
Forum under paraplyen European Green Deal, Vi
har deltatt på flere felles innovasjonssøknader på
den første Green Deal-utlysningen, hvor det ogsåble rekruttert inn helt nye SMB-er til EU-søknadene.
NTNU Food forum vil delta i arbeidet med å øke verdiskapning i bærekraftig matproduksjon gjennomÅrets aktiviteter og resultater

Brohode Havbruk 2050 – et prosjekt
finansiert over NFR-programmet
Kapasitetsløft

NTNU Food Forum ble etablert i 2020 for å koordinere den tverrfaglige kompetansen innenfor matvitenskap ved NTNU, for å finne løsninger på matutfordringene isamfunnet. Initiativet er i tråd med flere av FNs bærekraftsmål
Illustrasjon: Per Henning/NTNU
å koble produsenter og kunnskapsmiljø, og NTNU
var en sentral aktør i arbeidet som resulterte i at
Trøndelag – Trondheim i 2020 fikk tildelt status som
European Region of Gastronomy 2022.
Samarbeid med arbeidslivet- kunnskapstriangelet
Gjennom prosjektsamarbeid med arbeidslivet synliggjøres og praktiseres den gjensidige koblingen
mellom forskning, innovasjon og utdanning.
På initiativ fra Råd for samarbeid med arbeidslivet(RSA) Teknologi og næringsliv er det gjennomført en
kartlegging av hvordan arbeidslivserfaring blir integrert i utdanningsløpene ved NTNU. Kartleggingen
omfatter ulike typer samarbeid, som f.eks. næringslivsnettverk, praksis, besøk fra bedrifter/eksterne,
bruk av studentoppgaver og samlokalisering. I forbindelse med kartleggingen er ulike aktører spurt
om motivasjon for samarbeid om arbeidsrelevansi utdanningene, samt fremmere og hemmere foret godt og vellykket samarbeid mellom arbeidsliv,
ansatte ved NTNU og studenter. Kartleggingen viser
en stor bredde i hvordan ulike utdanninger legger
opp til samarbeid med arbeidslivet, og understreker fagmiljøenes behov for å kunne tilpasse dettesamarbeidet til miljøenes egne behov og forutsetninger. De viktigste driverne for et godt samarbeid
er nærhet og tilgjengelighet, og gode forventningsavklaringer. De største utfordringene er knyttet
til manglende tid for ansatte både ved NTNU og iarbeidslivet for å utvikle samarbeid, samt arbeidslivets mer kortsiktige behov for løsninger vs. universitetets tidslangsiktige og studentenes oppfatning
av hva som er direkte eksamensrelevant. I tillegg

Brohode Havbruk er en bevegelse som stimulerer til samspill mellom bedrifter, videregående
skole, universitet og forvaltning. Den har sitt
utspring i en samarbeidsavtale mellom NTNU
Havrom og Guri Kunna videregående skole, signert i 2012 og fornyet i 2021. I samarbeid med
sjømatnæringen legger de grunnlaget for å
utvikle kompetente næringsaktører. Målene å:•••Øke næringsrelevansen i høyere utdanning
Styrke rekrutteringen til den marine
sektoren
Bygge opp forskningsbasert kompetanse isjømatnæringen

Vertskapsinstitusjon er NTNU Havrom, og
partnerne er Trøndelag fylkeskommune, Blått
kompetansesenter AS, NCE Aquatech Cluster(81 bedrifter) og SINTEF Ocean.

er samarbeid mellom arbeidsliv og emneansvarlig imange fagmiljø ofte basert på personlige nettverk
knyttet til enkeltpersoner.
Våre SFI-, FME-sentra og klynger har vist seg å væregode strukturer for arbeidsrelevante studentoppgaver i tillegg til forsknings- og innovasjonssamarbeid.
I sentrene og klyngene finner vi forsknings- og
innovasjonsprosjekter; ph.d.-kandidater som gjennomfører forskningsarbeider og studenter som
gjennomfører master- og bachelor-oppgaver knyttet til problemstillinger fra arbeidslivet.
NTNU er medlem i 18 klynger som deltar i Innovasjon
Norge sine klyngeprogrammer. Det foregår mye
godt samarbeid i regi av disse nettverksprogrammene. Ett eksempel på slikt samarbeid er prosjektet
Brohode Havbruk 2050 med Trøndelag og Nordmøre
som geografisk arbeidsområde, men hvis resultateretterspørres nasjonalt.

35Årsrapport 2020-2021 | NTNUNTNU Bridge er NTNUs karriereportal for kontaktog samarbeid mellom arbeidsgivere og NTNUstudenter fra alle campus og studier. Portalen bidrar
til at studenter og arbeidsgivere enkelt kan knytte
kontakt om oppgavesamarbeid, praksisplasser og
stillinger. Redusert aktivitet i samfunnet generelt fra
mars og utover i første halvdel av 2020 gjenspeiles
tydelig i brukerstatistikken for NTNU Bridge sin
nettportal. Tall for høstsemesteret viser derimot
god økning i brukertrafikk i den nye nettportalen og
i november 2020 var antallet utlysninger i portalen
på tilsvarende nivå som for samme periode i 2018og 2019.
Universitetsskolesamarbeidet i Trondheim (USSiT)
er et partssamarbeid mellom NTNU, Trondheim
kommune og Trøndelag fylkeskommune om
universitetsskoler for gjensidig utvikling av skoleog lærerutdanning. Inspirert av universitetssykehusmodellen er målet å utvikle en praksisrelevantlærerutdanning og en kunnskapsbasert skole
gjennom tett samarbeid mellom skole og universitet om forskning, utvikling og innovasjon (FoUI).
FoUI-aktiviteten i USSiT omfattet i 2020 ett NFRprosjekt, to Erasmus+prosjekter og 13 samskapte
FoU-prosjekter22. USSiT har tre universitetsskoler;
Huseby barneskole, Charlottenlund ungdomsskoleog Charlottenlund videregående skole. Samarbeidet
var 2015 til 2019 et prosjekt, men er nå gjort mer
permanent gjennom en tiårig samarbeidsavtale.

•

•

•

•
Åpen tilgang til forskning
Universitetsbiblioteket (UB) har ansvar for oppfølging og implementering av åpen vitenskap ved
NTNU, inkludert politikk for publisering og åpneforskningsdata. I 2020 har UB gjennomført og
videreført flere tiltak for å styrke og bygge opp
infrastruktur, tjenester og kompetanse innen åpenvitenskap:

36•

NTNU Open Research Data er et sted hvor forskere og studenter kan publisere åpne datasett.
Arkivet ble opprettet i 2019, og har ved utgangen av 2020 publisert 15 datasett. I forbindelse
med drift av arkivet, har UB også bygget opp
kompetanse på kuratering av forskningsdata og
deltar aktivt i konsortiets brukerforum.
Prosjektet Open Science Toolbox er et samarbeid
mellom bibliotekene ved NTNU, Universitetet i
Stavanger og Høgskolen i Innlandet, og mottok
finansiering fra Nasjonalbiblioteket i 2019 og
2020. Målet med prosjektet var å utvikle en
ressurs for fag- og forskningsbibliotek som
skal utvikle tjenester for åpen vitenskap.
Prosjektet ble avsluttet høsten 2020 og nettressursen overføres til Unit for videre drift og
tilgjengeliggjøring.
DLR – Digitale læringsressurser - er en skybasert
tjeneste som gjør det enkelt å lagre og dele digitale læringsressurser. Digitalisering av undervisning har gjort det enda mer aktuelt for NTNU
å tilby en infrastruktur som gjør det enkelt foremneansvarlige og faglærere å produsere, lagre,
finne og gjenbruke, integrere og tilgjengeliggjøre digitale læringsressurser i undervisningen.
NTNU er deltaker i Units konsortium for DLR, og
bidrar også i Unit-prosjektet Produksjon og deling
av digitale læringsressurser. Pr. i dag er DLR
tilgjengelig ved NTNU som separat system, men
ikke integrert i Blackboard.
Prorektor for utdanning gav i 2018
Universitetsbiblioteket ansvar for innføring
og forvaltning av DLR ved NTNU. UB har gjennomført et forprosjekt der det ble innhentet
brukererfaringer og avdekket behov for videreutvikling av DLR. Forprosjektet ble avsluttetvåren 2020.
DVB - Det virtuelle biblioteket - åpnet iapril 2020 som en nett-versjon av NTNU
Universitetsbiblioteket. Målgruppen er
studenter og ansatte ved NTNU og spesielt istarten var DVB et koronatilbud rettet mot demange studentene som skulle forberede seg på
oppgavelevering og eksamen hjemmefra. I DVB
kan man delta på kurs, sitte i skriverommet, og
få hjelp med litteratursøk og referering. Det virtuelle biblioteket er tenkt som et lavterskel-tilbud: lett tilgjengelig, enkelt å finne og henvende
seg til, og åpent for alle typer bibliotekrelaterte
spørsmål. Erfaringen fra 2020 er positiv; god
respons fra studenter og ansatte og bra med
besøk, spesielt er kurstilbudet populært.

•Støttetjenesten Research Data @NTNU er ettilbud til alle forskere og studenter ved NTNU,
og målet er å gi støtte til forsvarlig håndtering
av forskningsdata og legge til rette for FAIR og
arkivering av disse. I løpet av 2020 har Research
Data @NTNU fått over 200 henvendelser, og
tilbyr verktøy, infrastruktur, veiledning, råd og
kurs innen åpen vitenskap og ansvarlig, forsvarlig og god faglig forskningsdatahåndtering.
Omfanget av datasett med åpen tilgang er foreløpig beskjedent, men vi forventer en kraftigøkning i takt med kravene fra myndigheter og
forskningsfinansierende institusjoner.

2

https://www.ntnu.no/web/ntnu-universitetsskoler/forsknings-og-utviklingsprosjektÅrets aktiviteter og resultater

Vitenskapelig publisering/åpen vitenskap
Basert på registreringene så langt, forventer vi at
antall forskningspublikasjoner i 2020 vil ligge på
omtrent samme nivå som i 2019, men med en noe
høyere andel publikasjoner på nivå 2.
NTNU har tidligere rapportert åpen publisering med
kategoriene for lukket, egenarkivert og gull åpenpublisering i Cristin. Med inngåelsen av nye publiser-og-les-avtaler i regi av Unit er nå så mye som
to tredeler av våre publikasjoner åpent tilgjengelig
ved publiseringstidspunktet. Unit utgir statistikk
basert på tjenesten Unpaywall, som sporer åpent
tilgjengelig forskningslitteratur hos forleggere og i
institusjonelle arkiv, og basert på det kan følgende
bilde tegnes:

OA-status NTNUs publikasjoner, 2016-2020
100%
80%
60%
40%
20%
0%

2016

LukketGull OA

2017

2018

Åpen i arkiv

2019

Hybrid/avtalepublisert

2020
Annet

OA-utvikling siste år - andel innen hver OA-kategori
LukketGull OA

100%
80%
60%
40%
20%
0%

100%
80%
60%
40%
20%
0%
Åpen i arkiv

100%
80%
60%
40%
20%
0%

Hybrid/avtalepublisert

100%
80%
60%
40%
20%
0%

Merk at vår egenarkiveringspolitikk gjør at ogsådet som er åpent hos forlaget (gull og hybrid OA)
finnes i vårt arkiv, og også at mange publikasjoner
som befinner seg under sperrefrist fra forlaget
vil registreres som lukket av Unpaywall, selv om
egenarkiveringsplikten er overholdt. Selv med disse

forbeholdene er andelen lukket litteratur synkende,
og vil sannsynligvis falle under 25 % i 2021.
Arbeidet med å skape åpen tilgang til forskningsdata
går videre. Støttetjenesten Research Data@NTNU (seover) har som formål å gi støtte til forsvarlig håndtering av forskningsdata og legge til rette for FAIRog åpne data. I løpet av 2020 har Research Data@
NTNU fått over 200 henvendelser, og utvikler stadig
tilbudet av verktøy, infrastruktur, veiledning, råd og
kurs innen forskningsdata og åpen vitenskap.
Oppfølging av internasjonal handlingsplan
NTNU har en ambisiøs internasjonal handlingsplan
som legger vekt på internasjonalisering på ulikemåter for ansatte og studenter. Vi ønsker at studentene våre skal ha internasjonale studieløp og at
ansatte skal ha internasjonale forskerkarrierer. Deninternasjonale mobiliteten har vært redusert til et
minimum i 2020, og særlig har våre studenter blittskadelidende med tanke på internasjonal mobilitet.
Andel utreisende utvekslingsstudenter på Erasmus+(av totalt antall studenter) har økt jevnt siden 2015,
men ble fra 2019 til 2020 redusert fra 1,55 til 1,16.
NTNU har en stor andel internasjonalt ansatte (vitenskapelig ansatte med ikke-norsk statsborgerskap
utgjør ca. 35 % alle vitenskapelige ansatte på NTNU). Disse er i all hovedsak rekruttert fra utlandet til
stillinger ved NTNU33. Det store nettverket sombåde utenlandske og norske ansatte har, er et viktig
utgangspunkt for internasjonalt samarbeid.
Et svært uforutsigbart innreiseregelverk har værtbakgrunn for hovedutfordringene med rekruttering
av internasjonalt ansatte i 2020. Mye tid og ressurser har gått med til å få innreise for enkeltgrupper.
Samtidig har utfordringene vært knyttet til å sikre
gode prosesser for de vi har ansatt, men som ikke
har kunnet komme til Norge. Regelverk knyttet tilhelse- og sosiale rettigheter (NAV), skattetrekk og
id-nummer representerer en utfordring som ennåikke løst. En større kunnskap om UH-sektorens
internasjonale profil og særlige utfordringer knyttet
til mobilitet på tvers av landegrenser er nødvendig
for å sikre både fremtidige prosjekter, ordinær drift
og at NTNU og andre i sektoren opptrer som godearbeidsgivere.
En hovedprioritet i NTNUs internasjonale handlingsplan er deltakelse i EUs rammeprogram forforskning og innovasjon og i EUs utdanningsprogram. Vi har oppnådd de målene vi har satt oss for

I gruppen Fast ansatte er andelen ca. 22%, i ph.d.-gruppen ca. 43 % og i post doktor-gruppen 68%. Gjesteforskere og andre
med ekstern tilknytning er ikke medregnet i tallene.

337Årsrapport 2020-2021 | NTNU

deltakelse i begge programmer med gode inntekterog stor prosjektaktivitet. En utfordring er imidlertid
lav tilslagsprosent i EUs forsknings- og innovasjonsprogram som resulterer i stor ressursbruk knyttet
til utvikling av søknader. Likevel er det verdt å merke
seg at NTNUs inntekt fra Horisont 2020 ser ut til ående på rundt 1,4 mrd.kr.
NTNU har i 2020 fortsatt arbeidet med å mobiliserede fagmiljøene som ikke deltar i EU-søknader. Vi
bygger på de gode resultatene og erfaringene fra
det forrige rammeprogrammet og vil i så måte videreutvikle støtteapparatet vårt og interne insentiver.
En viktig prioritering i handlingsplanen er samarbeid
med lav- og mellominntektsland. På tampen av 2020
ble NTNU tildelt 13 Norhed II-prosjekter som reflekterer den langsiktige innsatsen og engasjementet
som er lagt ned i NTNUs fagmiljø i samarbeid medlav- og mellominntektsland.
Et tema som har blitt viktigere de siste årene, og
som vi har satt på dagorden i 2020, er ulike typer
utfordringer i internasjonalt samarbeid. Det dreierseg om etiske spørsmål knyttet til menneskerettigheter og demokrati, om eksportkontroll, kontroll
med spredning av resultater fra samarbeidsprosjekter og dual use, og om akademisk frihet. Dette er
tema som vi vil fortsette å ha stor oppmerksomhet
på framover.
Strategiske samarbeidsavtaler med offentlig
sektorNTNU har inngått flere strategiske samarbeidsavtaler med offentlige virksomheter de siste årene.
Samspill med offentlig sektor er viktig for å sikre
relevant og forskningsbasert utdanning, og for å
møte forventingene til UH-sektoren som en viktig
kunnskaps- og kompetanseleverandør for utviklingog omstilling av norsk arbeids- og samfunnsliv.
Innovasjon i offentlig sektor inngår som en viktigarbeidsoppgave i denne sammenheng.
Universitetskommuner som modell muliggjør
mer målrettet samarbeid om store samfunnsutfordringer gjennom å binde sammen kommunale
fagområder med ulike fagmiljøer ved universitetet.
I universitetskommuneprosjektet TRD3.0 (medTrondheim kommune) var det ved utgangen av 202077 pågående prosjekter, samt øvrige samarbeidsaktiviteter. Her inngår bl.a. innbyggermedvirkningi implementeringen av FNs bærekraftsmål, etområde hvor det igangsettes flere studentoppgaver
på master-, ph.d.- og post doc-nivå, samt en stor
EU-søknad på Green Deal Cities tematikk. FN utpektei 2019 Trondheim som en foregangskommune

38

Bærum og Ålesund kommune starter sammen med NTNU og Oﬀshore Simulator
Centre (OSC) et prosjekt for innovasjon i oﬀentlig sektor, kalt Datadrevet samskaping – metoder og verktøy for bærekraftig innovasjon og samfunnsutvikling.
Illustrasjon: OSC
innen bærekraftig utvikling. Trondheim kommune
fikk statusen som et Geneva UN Charter Centre of
Excellence i 2019 og etablerte Bærekraftsenteret i juni
2020. Universitetskommunesamarbeidet TRD3.0
er plattformen for samarbeidet mellom NTNU og
Trondheim kommune om bærekraft.
Samarbeidsavtale med Ålesund kommune omÅlesund universitetskommune ble inngått i 2020 og
tilsvarende samarbeidsavtale med Gjøvik kommune
er klar for signering.
Et annet eksempel er kommunene Bærum ogÅlesund som sammen med NTNU og selskapet
Off shore Simulator Centre AS (OSC) nå starter et prosjekt for innovasjon i offentlig sektor, kalt Datadrevet
samskaping – metoder og verktøy for bærekraftig
innovasjon og samfunnsutvikling, støttet av NFR. OSC
er 29 % eid av NTNU. Her er Ålesunds framtidslab
United Future Lab Norway med over 60 partnere en
viktig aktør. I NTNUs samarbeid med Oppdal kommune inngår bl.a. på tematikken bærekraftig fritid.
Samarbeid med andre offentlige aktører som
Arbeids- og velferdsdirektoratet (NAV) og Statens
vegvesen er kommet godt i gang og samarbeidet
med Trøndelag fylkeskommune er i oppstarten. En
fellesnevner i disse er at bærekraftsmålene er lagt
til grunn for samarbeidet. Det er et mål at parteneskal løse problemstillinger gjennom etablering av
tverrfaglige team og jobbe for god sammenheng
mellom forskning, utdanning og innovasjon, slik at
kunnskapstrianglet fungerer i praksis.
Utvikling av nyskapingsarbeid
Utvikling av nyskapingsarbeid er forankret i NTNUs
strategi og operasjonalisert gjennom NTNUs
Utviklingsplan for økt samspill, innovasjon og samfunnseffekt, samt i utviklingsmål 4 i utviklingsavtalenÅrets aktiviteter og resultater

med KD «Vi skal synliggjøre og øke nyskapingsaktiviteten med utspring fra klynger og sentre».
God forankring av, økt kompetanse om og tilrettelegging for innovasjonsaktivitet er fortsatt
et sentralt arbeid ved NTNU, og fra 2020 er
Innovasjonsutvalget etablert som et eget forum pålinje med Forskningsutvalget og Utdanningsutvalget.
NTNU jobber for å øke innovasjons- og nyskapingsaktiviteten gjennom videreutvikling av interne støttefunksjoner og incentiver slik at NTNUs fagmiljøer,
vitenskapelig ansatte og studenter lettere kan bidra
til omstilling av norsk arbeidsliv og etablering av nyenæringer. Prorektor for nyskaping nedsatte i 2020en arbeidsgruppe for å belyse hvordan innovasjonsog nyskapingsaktivitet i samarbeid med arbeidslivet
kan dokumenteres og synliggjøres. Dette resulterte
i rapporten Dokumentasjon og synliggjøring av innovasjon og nyskaping ved NTNU. Fokus på samfunnseffekt
og samarbeid med arbeidsliv. NTNU 2020. Rapporten
gir et godt utgangspunkt for videre arbeid med å
synliggjøre innovasjons- og nyskapingsaktivitet fra
akademia i samarbeid med arbeidslivet. Rapporten
peker også på viktigheten av, og utfordringene medmåling, dokumentasjon og synliggjøring av innovasjons- og nyskapingsaktivitet i bred forstand. NTNU
skal i det videre iverksette pilotprosjekter som vil
bidra til innsikt og erfaring med måling og synliggjøring av innovative samfunnsbidrag, og som bygger
videre på innsikten fra Indikatorrapporten fra 2019.
NTNU jobber systematisk med å videreutvikle
NTNUs økosystem for innovasjon og kommersialisering. Revisjon av NTNUs IPR-politikk gir en ny
plattform for kommersialiserings- og innovasjonsarbeidet for studenter og ansatte og en ny 2-årig
samarbeidsavtale med NTNU TTO er en del av
implementeringen av politikken.

NTNU digitaliserer Mjøsa
I 2020 startet NTNU arbeidet med å kartlegge Mjøsa med undervannsroboterog avansert sensorteknologi. Forskere, ph.d.-kandidater og studenter fra tre
fakultet samt Vitenskapsmuseet deltok i felt. Det tverrfaglige prosjektet Digital
Mjøsa vil pågå over flere år, og målet er å samle alle data i en digital tvilling forundervisning, forskning og forvaltning på Norges største innsjø. I tillegg til ansatte
fra campusene i Trondheim og Gjøvik, er partnere fra både kommuner og industri
involvert. Foto: Asgeir Sørensen, NTNU.

Det jobbes med å tydeliggjøre NTNUs og
UH-sektorens rolle i det nasjonale økosystemet
for innovasjon. NTNU er aktiv i etablering av etinnovasjonsdistrikt lokalisert tett opp til campus
Gløshaugen og Øya i Trondheim. Målet er å skape
et innovasjonsdistrikt på høyt internasjonalt nivåsom fremmer kunnskap, utvikler nye teknologier
og løsninger for et bærekraftig bymiljø. Initiativet
inkluderer ni andre aktører, med Trondheim
kommune i førersetet. Flere utviklingsprosjektersom er etablert i samarbeid med våre strategiskesamarbeidspartnere er nå knyttet til arbeidet med
Innovasjonsdistrikt.
NTNU har i 2020 fortsatt med utvikling av nyskapingsarbeidet på flere fronter og med flere
virkemidler:•

Utviklingsavtalen
med Kunnskapsdepartementet
Mål 4

Vi skal synliggjøre
og øke nyskapingsaktiviteten med
utspring fra klyngerog sentre.

••

European University Association (EUA) arbeider
med å videreutvikle fremtidens modell for
støttesystemer for innovasjon og samarbeid
med arbeidslivet, både privat og offentlig
arbeidsliv. Prorektor for nyskaping deltar her
i en ekspertgruppe i EUA som arbeider med
utvikling av fremtidens Innovation Ecosystems.
NTNU bidrar til å etablere en European Digital
Innovation Hub (EDIH), og har som ambisjon omå lede en nasjonal DIH.
NTNU deltar i tre EIT KICer4 . En ekstern statusrapport i 2020 viste at aktiviteten i KIC-tiltakene
i perioden 2015-2019 bidro til 25,8 mill.kr. i

EIT KIC: Knowledge and Innovation Communities in European Institute of Innovation and Technology. Disse tre er Associate
Partner til Climate KIC fra 2015. Core Partner i EIT RawMaterials fra 2017 og Gold Member i InnoEnergy fra 2018.

439Årsrapport 2020-2021 | NTNU

•

•

•

ekstern finansiering. I tillegg har satsingenstyrket internasjonalt samarbeid med andre
universitetsmiljø, næringsliv og forskningsmiljø
som har betydning videre i Horisont Europa og
European Innovation Council (EIC).
NTNU har fått innvilget støtte til tre Pathfindertransition-prosjekter; ett koordinert prosjekt ved
Fakultetet for medisin og helsevitenskap, og topartnerprosjekter ved hhv. Fakultet for informasjonsteknologi og elektroteknikk og Fakultet for
naturvitenskap. Prosjektene ved NTNU har etsamlet budsjett på ca. 20 mill.kr.
NTNU Innovasjonsstipend ble lyst ut for femte
gang på slutten av 2020, og viser økende antall
søknader for hver utlysning.
Strategisk program for kunnskapsbasert innovasjon ved NTNU (SKI) har som mål å øke omsetting av kunnskap, teknologi, metoder, resultaterog ideer fra forskning ved NTNU til konkrete
innovasjoner. SKI består av to virkemidler; 15
innovasjonsledere og et felles nettverksprogram som skal bidra til kompetanseutviklingog å etablere en felles plattform for innovasjonsarbeidet ved NTNU. Et viktig resultat fra
nettverksprogrammet er at innovasjonslederneinngår som en viktig ressurs til å videreutvikle
innovasjonskulturen i sine respektive fagmiljøer
samt at de bidrar til økt tverrfaglig samarbeid isøknads- og prosjektutvikling. En statusrapport
for SKI-programmet, som vurdere programmet
fra oppstart desember 2018 og fram til høsten
2020, viser gode resultater så langt. Det ble
gjennomført en ekstern midtveis-evaluering
av SKI-programmet etter knappe 1,5 år i drift.
Evalueringen gir gode tilbakemeldinger og
anbefaler videreføring av programmet i en fase
2 for perioden 2022-2025.

SFI Autonomous ships
Et av NTNUs nye SFI sentre er SFI Autoship – Autonomous ships – ledet av MaryAnn Lundteigen. Målet med SFI Autoship er å sikre at norske aktører tar en ledendeog førende rolle i denne utviklingen, spesielt med hensyn på teknologi, forretningsmodeller og sikkerhet. Foto: Geir Mogen / NTNU
540

https://www.ntnu.no/mh/innovasjon/drivntnu

Studentinnovasjon
NTNU har et aktivt studentmiljø innen innovasjon og
entreprenørskap med 15 ulike studentfrivillighetsorganisasjoner. Mange av disse miljøene er nå samlokalisert sentralt på campus Gløshaugen i bygget
Oppredningen. I 2020 etablerte masterstudentene
på Entreprenør-studiet 11 bedrifter (AS). I tillegg ble
startet opp 88 prosjekter gjennom aktiviteten ved
studentorganisasjonen Spark*, en økning på 51% fra
2019.
En felles-studentinnovasjoshub The Mine åpnes
våren 2021 (se også kapittel. 3.2.4.) Når alle funksjonene i Oppredningen er ferdigstilt, vil vi få et unikt
studentinnovasjons-miljø i internasjonalt perspektiv
med ulike verksteder og arealer som kan benyttes ibåde ordinær undervisning og av de frivillige studentorganisasjonene. Diku har i 2020 innvilget støtte til
et eget prosjekt som skal utvikle, prøve ut, evaluereog ta i bruk studentaktive læringsformer og læringsfremmende vurderingsformer. Dette skal gjøres itett samspill med eksterne arbeidslivsaktører.
En tverrfaglig tilnærming er avgjørende for å
møte behov og utfordringer innen helseområdet.
Helseinnovasjonsarenaen DRIV NTNU5 på campus
Øya i Trondheim er en møte- og arbeidsplass foransatte og studenter på tvers av fag og studieretninger. DRIV NTNU har allerede om lag 250 medlemmer og består av studenter fra over 30 ulike
studieretninger.
Også i 2020 har studentene ved NTNU Ålesund
hentet inn priser for sin nyskapingsaktivitet.
Studentbedriften MiniLice SB vant hele tre
priser under NM Studentbedrift 2020; BesteHR-bedrift i samarbeid med Manpower Group, Beste

Oppredningen på Gløshaugen, hvor mange miljøer for studentinnovasjon holder
til. Foto: Magnus RessemÅrets aktiviteter og resultaterøkonomistyring i samarbeid med Visma og Bestesamarbeid med næringslivet i samarbeid med NHO.
Studentinnovasjonsmiljøene ved campus Gjøvikog campus Ålesund er under oppbygging og er
lokalisert tett på eksternt næringsliv. NTNU inngikk i2020 en egen samarbeidsavtale med Ålesund kunnskapspark med hovedfokus studentinnovasjon.
SFU Engage har utviklet et eget innovasjonsemne i2020, som inngår som et tellende emne i ph.d.-utdanningen ved Fakultet for informasjonsteknologi
og elektroteknikk.
NTNU har flere forskerskoler som har inkludert
innovasjon i ph.d.-utdanningene ved NTNU. Fakultet
for medisin og helsevitenskap har i samarbeid med
Universitetet i Oslo (UiO) og Karolinska Institutet(KI) etablert Helseinnovatør-skolen, og København
universitet (KU) sluttet seg til partnerskapet i 2020.

Illustrasjon: Kolbjørn Skarpnes

Ved sykepleierutdanningen i Trondheim har vi en
innovasjonscamp på tredje studieår i samarbeid
med Ungt Entreprenørskap. Gjennom innovasjonscampene utfordres studentene til å komme fram til
best mulig løsning på en reell utfordring som helsetjenesten har. Flere av de treårige profesjonsrettede
utdanningene deltar i lignende aktiviteter, eksempelvis tverrfaglig innovasjonscamp for bachelorutdanningene i bioingeniør, dataingeniør og radiografi
i Trondheim og bachelorutdanningene i bioingeniør,
bioteknologi og biomarin innovasjon i Ålesund.
Kunnskapsformidling
Vitenskapelig publisering er en viktig del av NTNUs
formidling. Dette er omtalt i kapittel 3.3.2.
NTNU arbeider for å gjøre kunnskapen vår kjent,på mange ulike måter og i en rekke ulike kanaler.
Nettstedene Gemini og Norwegian Sci Tech News er etsamarbeid med SINTEF for å formidle forskningsnyheter. I 2020 publiserte Gemini 325 artikler på norsk.
Dette inkluderer kortnytt, kronikker som ofte ogsåer publisert i DN, Aftenposten eller Adresseavisen.
Den engelske utgaven – Norwegian Sci Tech News publiserte 185 artikler i 2020.
NTNU driver utstrakt formidlingsarbeid gjennom
Store Norske leksikon (SNL). Det er 90 fagansvarlige
personer tilknyttet NTNU i leksikonet. Disse har
ansvar for 194 fagområder og 9285 artikler. SNL er
den største kunnskapsbasen med kvalitetssikret
innhold i Norge, og er også landets største nettsted
for forskningsformidling. Artiklene som fagfolk ved
NTNU har ansvar for i SNL ble lest 5,8 millioner ganger i 2020.

NTNU Kveld: Klimasvar i NANSENs fotspor?
Nicole Aberle-Malzahn var en av foredragsholderne da NTNU Kveld reiste
spørsmålet Klimasvar i Nansens fotspor?
Foto: Per Henning /NTNU
I 2020 hadde NTNU et forprosjekt for å få flere forskerstemmer i samfunnsdebatten. Pandemien førte til
at vi valgte å utvikle det opprinnelige konseptet fra åprimært være medietrening til å lansere en norsk og
engelsk podcast. Den norske podcasten fikk navnet
De store spørsmålene og ble lansert ved årsskiftet,mens den engelske heter 63 Degrees North og er pålufta fra februar 2021.
I samarbeid med Adresseavisen arrangerte NTNU
klimatoppmøte for ungdom på Samfundet i mars ifjor. Vi inviterte toppforskere, eksperter, politikere
og en rekke ungdommer til møtet. Møtet gjentas
digitalt i 2021.

41Årsrapport 2020-2021 | NTNU

krevende kommunikasjonsarbeidet ville være når
det går over svært lang tid, som covid-19-pandemien.
NTNUs mål for kommunikasjonsarbeid i kritiske
situasjoner, om å kommunisere en tydelig, trygg
og ansvarlig krisehåndtering, er nådd. Men pandemien har vist oss at NTNU mangler gode interne
kommunikasjonsplattformer som raskt kan formidle ny informasjon til studenter og ansatte ved
universitetet.

Kunnskaps- og opplevelsessenteret SeeSalmon åpnet på Brattøra i Trondheim i2020. Foto: Falkeblikk / https://www.ntnu.no/nyheter/se-laksen/
NTNU Vitenskapsmuseet
NTNU Vitenskapsmuseet har fått et utvidet formidlingsoppdrag for å lage utstillinger og samarbeide
med fagmiljøene om arrangement som formidler
temaer fra universitetets faglige aktivitet. I 2020
resulterte det blant annet i arbeidet med utstillingen DATAMUSEET – NTNU og Norges datahistorie.
Foredragsserien NTNU Kveld er et annet eksempel
på slik samarbeid. Det er Vitenskapsmuseet som
sammen med NTNUs Kommunikasjonsavdeling
gjennomfører NTNU Kveld. På tross av pandemien
gjennomførte NTNU Kveld seks foredrag i Trondheimog ett i Ålesund i 2020. Foredragene ble ogsåstrømmet.
Kunnskaps- og opplevelsessenteret SeeSalmonåpnet på Brattøra i Trondheim i 2020. Senteret er
et visningssenter etablert av Refsnes Laks A/S derNTNU Vitenskapsmuseet har redaksjonelt ansvar isenteret. SeeSalmon skal gi de besøkende en engasjerende opplevelse som gir økt interesse, innsikt og
kunnskap om laksen og om oppdrett av laks.
OmdømmeOmdømmeundersøkelser utført av eksterne leverandører i 2020 viser at NTNU fortsatt har et svært
godt omdømme, og det aller sterkeste omdømmet
blant universitetene i Norge. Det er fortsatt kjernevirksomheten til NTNU som påvirker omdømmet vårtmest. Høy kvalitet i utdanning, forskning, formidlingog innovasjon, gode laboratorier og læringsarealer,
godt studentmiljø og arbeidsmiljø og at kandidatenevåre får relevant arbeid er bærebjelkene. Våre studenter, kandidater og våre samarbeidspartnere ergode omdømmeambassadører for NTNU.
Krisekommunikasjon
NTNUs beredskapsplanverk er beregnet for akutte
kriser. Vi var ikke forberedt på hvor omfattende og

42

NTNU har hele tiden samarbeidet med våre tre
vertskommuner, og Trondheim kommune har værtspesielt viktig. For fadderuka 2020 laget NTNU og
Trondheim kommune en felles kommunikasjonsstrategi for å sikre at studentene følte seg velkommen til Trondheim.

3.3.3 Framtidens studietilbud og livslanglæringNTNU skal ha et studietilbud som tilrettelegger for
livslang læring og som gjør våre studenter rustet for
deltakelse i framtidig arbeidsliv.
Politikk for utvikling og kvalitet i studieporteføljen
ble vedtatt av rektor i 2019 og skal sammen medøvrige føringer danne grunnlaget for å ta gode og
strategiske valg om utvikling av studieportefølje
og i hvert enkelt studietilbud de kommende årene.
Porteføljepolitikken er relativt ny ved NTNU og det
jobbes videre med forankringen av den, for slik åforbedre samsvaret mellom strategiens utviklingsmål og porteføljepolitikkens fem kvalitetsområder.
Rektor ba i 2020 fakultetene om å redegjøre for
utviklingstrekk i sin langsiktige porteføljeutvikling. Det kom her frem at det arbeides målrettet
med utvikling av studiene for å relatere de til FNsbærekraftsmål, samt styrke arbeidsrelevans. Vi ser
imidlertid at det fortsatt er et potensial for å utvikle
utdanningstilbud ut fra behov i arbeidslivet og i etlivslangt læringsperspektiv.
Samordning, faglig integrasjon og arbeidsdelingutgjør viktige faktorer i arbeidet med studieporteføljen. I tillegg har arbeidet med å videreutvikle etgodt læringsmiljø ved NTNU høy prioritet. NTNUs
fagmiljøer framstår i all hovedsak som tydelige og
sterke når det kommer til faglig bærekraft.
Prosjektet Fremtidens teknologistudier
Prosjektet Fremtidens teknologistudier (FTS) startet
høsten 2019 og hadde sitt første fulle år i 2020.
Målet med prosjektet er å gjøre kandidater utdannet innenfor NTNUs hovedprofil enda bedre rustet
til å bidra til å løse fremtidens store, komplekseog globale utfordringer. Prosjektet omfatter overÅrets aktiviteter og resultater

Høringen viste gjennomgående god tilslutning til
retningen som er staket ut.
Utviklingsavtalen
med Kunnskapsdepartementet
Mål 1

Vi skal heve
kvaliteten i studieporteføljen gjennom
samordning og
effektivisering.

150 av dagens studieprogrammer, og dekker bådebachelor-, master- og ph.d.-studier fra i alt fem
fakulteter. I tillegg til ingeniør- og sivilingeniørstudierinngår teknologirettede realfag samt arkitektur-,design- og planleggingsfag. Om lag 18 000 studenterer tilknyttet FTS-porteføljen, dvs. nærmere halvparten av NTNUs studenter.
I juni 2020 la prosjektet frem sin første delrapport,
kalt Bærekraftig kompetanse. Basert på nasjonale
og internasjonale rapporter om fremtidens kompetansebehov, internasjonale trender og beste
praksis, beskriver rapporten omfattende kompetanseprofiler for de tre programtypene bachelor ingeniørfag, 5-årig master i teknologi (siv.ing.) og ph.d.
Delrapporten inneholdt også 17 anbefalinger om
prinsipper for videreutvikling av utdanningene, samt
konkrete tiltak for utviklingsarbeidet. Rapporten
ble sendt på intern og ekstern høring høsten 2020,
med omfattende forankringsaktiviteter underveis.

Opprinnelig plan var å levere en delrapport om
styrker og svakheter ved dagens utdanninger innen
sommeren 2020, men på grunn av pandemien er
ferdigstilling av denne delrapporten utsatt til januar
2021. Pandemien er også en av årsakene til at prosjektet noe forlenget (frem til desember 2021).
For å kartlegge hvordan dagens studenter oppfattersine studier, gjennomførte prosjektet høsten 2020en spørreundersøkelse blant alle studentene i FTSporteføljen. Resultatene har vært nyttige både forståstedsanalyse av dagens studier og i formulering
av prinsipper for videre utvikling.
Prosjektet Fremtidens HUMSAM-studier
Første fase i prosjektet Fremtidens HUMSAM-studier
varte i utgangspunktet frem til juni 2020. På tross av
nedstengningen i mars har prosjektet gjennomført
det meste av aktiviteten som planlagt, med kun
noen få utsettelser.
Flere workshops er avholdt i 2020. I januar arrangerte prosjektet kick off-workshop for involverteinstitutter og studieprogram, og det ble senereogså arrangerte da en digital workshop om arbeidslivsrelevans og hvordan HUMSAM-utdanningene
ved NTNU kan møte fremtidens kunnskaps- og
kompetansebehov. I juni leverte institutter og

Fakultet for Naturvitenskap lanserte i 2020 en nettside om Bærekraft ved Fakultet for naturvitenskap. Her finnes informasjon om studieprogrammer med bærekraftig
faginnhold. https://www.ntnu.no/nv/baerekraft Foto: Solceller: Colourbox, Laksoppdrett: Lasse Kristiansen. Collage: Per Henning/NTNU

43Årsrapport 2020-2021 | NTNU

studieprogram sine lokale analyser til prosjektet, og
det ble i samarbeid med Fremtidens Teknologistudier
gjennomført samtaler med sentrale samfunnsaktører. Og i september 2020 ble det arrangert en ny
digital workshop med interne og eksterne deltakere.
Her ble fase 1 oppsummert og samlingen bidro til ålegge grunnlaget for veien videre. I samme periode
ble det arbeidet mye med analysene og ferdigstilling
av delrapporten fra prosjektets første fase.
Arbeidet med prosjektets fase 2 ble igangsatt i
høstsemesteret. Sammen med NTNU Digital og
NTNU Bærekraft ble Fremtidens studier-prosjektene
i tillegg bedt om å utarbeide forslag til oppdragsbeskrivelser for aktuelle tverrfaglige pilotprosjekter.
Utvikling av studieprogramledelse
Det ble i 2020 gjennomført én samling for studiestudieprogramledere ved NTNU. Med over 100
deltakere til stede var tema for prorektors samling
blant annet: Studentmedvirking på studieprogram,Bærekraft i høyere utdanning og Kvalitetskultur og
studieprogramledelse.
Revisjon av kvalitetssystemet
De siste årene har det skjedd store endringer ilov og forskrifter som regulerer kvalitetsarbeidi UH-sektoren. NTNU har i tillegg egne mål om å
styrke kvalitetskulturen og student- og arbeidslivsmedvirkningen. Høsten 2019 ble det startet etarbeid med å revidere NTNUs kvalitetssystem for
utdanning. NTNU har også en ny politikk for kvalitet
i og utvikling av studieporteføljen.

Utdanningskvalitetsprisen til NTNU
Det flerfaglige utdannings- og forskningsprosjektet Lydrik(k) ved Institutt for lærerutdanning ble i 2020 belønnet med Utdanningskvalitetsprisen for høyere utdanning,
som hvert år deles ut av Diku. Prosjektet lar lærerstudenter, elever og lærere i
ungdomsskolen, faglærere og utøvende artister utforske forholdet mellom lyrikk og
musikk i fellesskap. Lydrik(k) ble første gang gjennomført våren 2019, i samarbeid
med Rosenborg skole i Trondheim, rapperen Jaa9 og musiker og musikkteknolog
Sjur Dagsland. FOTO: Elin Iversen

44

I 2020 ble det arbeidet med å kartlegge styrker og
forbedringsområder i dagens kvalitetssystem fra et
brukerperspektiv. Videre er det jobbet med å sikrelæring fra NOKUTs tilsynspiloter og innhenting av
erfaringer fra andre utdanningsinstitusjoner når
det gjelder å bruke kvalitetssystemet til å fremme
kvalitetskultur blant studenter og ansatte.
Basert på innspill fra fakultetene høsten 2019, ble
det i 2020 nedsatt to arbeidsgrupper. Den ene
arbeidsgruppa fikk i oppgave å se nærmere på roller
og ansvar i kvalitetssystemet, og den andre fikk i
oppdrag å foreslå forbedret metodikk og rutinerfor evaluering og oppfølging i kvalitetsarbeidet.
Kvalitetsarbeidet skal basere seg på to hovedprinsipp: (1) Å sette studenten læring i sentrum, og (2)en overgang fra hovedsakelig summativt kvalitetsarbeid (rapportering) til hovedsakelig formativt
kvalitetsarbeid (kulturbygging).
Fra 2021 vil arbeidet med å revidere og utvikle
NTNUs kvalitetssystem for utdanning organiseres
i et felles prosjekt med andre utviklingsarbeid påutdanningsområdet, herunder innføringsprosjektet
for studieplanverktøyet KASPER (se mer i kapittel
3.2.5).
Livslang læring og EVU
Et arbeidsliv i endring, kombinert med økt arbeidsledighet i og etter pandemisituasjonen gjør at mange
vil ha problemer med å komme (tilbake) inn i arbeidslivet, og mange vil, uten kompetansepåfyll, stå i farefor å falle utenfor. Dette gjør at NTNU utfordres til
å tenke nytt om å tilrettelegge sine studietilbud forlivslang læring. Utlysninger til fleksible studier og
videreutdanningstilbud understøtter arbeidet med
å tilrettelegge for korte, fleksible og arbeidslivsrelevante utdanningstilbud. NTNU har i 2020 hatt økt
oppmerksomhet rettet mot videreutvikling av våretilbud og innretting av etter- og videreutdanninger.
2020 har vært et spesielt år, og omfanget av videreutdanning på NTNU har gått noe ned sammenlignet med tidligere år. I 2020 gjennomførte 8335
eksamen på videreutdanningstilbud, mot 9326 åretfør. Omregnet til årsenheter utgjorde omfanget i2020 1357 enheter, mot 1562 året før. En stor del av
nedgangen skyldes omstrukturering innen ABIOKutdanningen (185 av 205 årsenheter), se kapittel
3.4.3.
2020 har skilt seg ut mht. mulighetene for eksternfinansiert EVU. Som følge av covid-19-pandemien ble Diku- og Kompetanse Norges utlysninger til
fleksible studier og videreutdanningstilbud økt bådei antall og i omfang, spesielt knyttet til utvikling ogÅrets aktiviteter og resultater

oppskalering av digitale tilbud til arbeidsledige og
permitterte. Basert på bransjebehov har flere av
Kompetanse Norges bransjeprogram etterspurt
konkrete utdanningstilbud fra NTNU.
Totalt fikk NTNUs fakulteter inn rundt 24 mill.kr.
gjennom Diku og Kompetanse Norges utlysninger
og bransjeprogram i 2020. En viktig jobb har vært å
møte eksternes henvendelser og koble disse til relevante fagmiljøer. En generell utfordring er at mange
fagmiljøer ikke har kapasitet til å sette opp ekstra
kurs og emner. Dette betyr at NTNU ikke alltid har
anledning til å svare på etterspørselen, til tross foretablerte finansieringsløsninger.
De eksternfinansierte utdanningstilbudene ifbm.
covid-19-pandemien endret i stor grad målgruppen for utdanningstilbudene. I en normalsituasjon
tar de fleste videreutdanningsstudentene utdanning
ved siden av jobb – mens det i 2020 ble en større
andel som er helt eller delvis arbeidsledige og permitterte. Da arbeidsledigheten gikk noe tilbake høsten 2020, medførte dette frafall på noen av kursene.
Vi erfarer også at når EVU tilbys gratis vil det alltidvære flere som søker på mange tilbud samtidig og
som trekker seg enten før oppstart eller underveis i utdanningsløpet. Dette bidrar til at ikke alletilbudene har fått fylt opp plassene, selv om det iutgangspunktet var mange søkere.
Digitaliseringen av undervisningen har ført til at flere(og andre målgrupper) enn tidligere har kunnet følgevåre utdanningstilbud. Dette har omfattet en stordel av NTNUs ordinære EVU-portefølje da covid19 satte en stopper for de fleste planlagte fysiske
samlinger i 2020. Få tilbud ble i 2020 utsatt eller
kansellert, og fagmiljøene som leverer EVU viste
stor tilpasningsdyktighet slik at de de aller fleste
tilbudene ble heldigitale.
Det har vært jobbet mye med å forbedre støttesystemene, både overfor fagmiljø som trenger hjelp
til planlegging og gjennomføring av EVU, og overfor
studenter/deltakere. En viktig utvikling det siste årethar vært oppbyggingen av nettsidene http://www.
ntnu.no/videre samt etablering av internwebsiden
https://innsida.ntnu.no/evu. Sistnevnte er en digitalveileder for planlegging og gjennomføring av EVU.

3.3.4 Fornyelse av infrastruktur forlærings- og arbeidsmiljøer

NTNU har en ambisjon om at våre universitetsområder skal gi fremragende lærings- og arbeidsmiljøer
og bidra til høy faglig kvalitet. NTNU bruker årlig
betydelige midler på infrastruktur. Samtidig gir
Campusprosjektet oss helt unike muligheter, og

Utviklingsavtalen
med Kunnskapsdepartementet
Mål 3

Vi skal planlegge en
fremtidsrettet, samlet
campus som kan bli
modell for fremtidige
offentlige utbygginger
i Norge.

NTNU arbeider helhetlig med campusutvikling slik
at vi utvikler en infrastruktur for kjernevirksomheten som kan bli et konkurransefortrinn i fremtiden.
2020 har gitt oss nye perspektiver på læring, læringsmiljø, undervisningsformer og arbeidsformer som
vi tar med i det videre arbeidet med å utvikle vårecampuser.
7 av utviklingsmålene i strategien handler om ulike
sider av fornyelse av infrastruktur for lærings- og
arbeidsmiljøer. Fellestrekket er at de handler om
utvikling og fornyelse av både fysisk, digital og
kulturell infrastruktur som stimulerer til tettere
samarbeid, mer studentaktiv læring, økt tverrfaglighet, internasjonalisering og økt samhandling medarbeids- og næringslivet.
Faglig integrasjon gjennom samlokalisering og
planlegging av campusutvikling
Samlokaliseringsprosjektet ble igangsatt 2016 for å
bidra til faglig integrasjon gjennom fysisk samlokalisering. Ved å sørge for at fag møter fag har man lagt
til rette for å realisere synergipotensialet i fusjonen.
I perioden 2018 til 2020 ble teknologifagene samlet
på Gløshaugen og lærerutdanningen samlet på
Kalvskinnet. Som siste del av samlokaliseringsprosjektet samles ved årsskiftet 2020/21 nå fellesadministrative avdelinger på Kalvskinnet og prosjektet
avsluttes i løpet av våren 2021.
Et viktig fokus i arbeidet med samlokalisering harvært å bidra til at fagmiljøene har kunnet tilrettelegge sine arealer slik at de understøtter den fagligevirksomheten og understøtter nye læringsformer.
Gjennom arbeidet med å tilrettelegge arealene har
fagmiljøene utviklet målsettinger for videre organisasjonsutvikling og dette følges nå opp i det enkelte
fagmiljø.
Campusutvikling
Campusutvikling handler om hvordan utviklingenav fysisk infrastruktur legger til rette for at NTNU
kan løse sitt samfunnsoppdrag og bidra til omstillingen som Norge står overfor. I 2020 har NTNU
Campusutvikling gjennomført flere aktiviteter som

45Årsrapport 2020-2021 | NTNU

med kunnskap til nytte for campusutviklingen
ved NTNU. Programmet finansierer tre ph.d.-stillinger og det lyses årlig ut midler til avgrensede
prosjekter. Programmet Fremtidens campus
styres av prorektor for forskning, koordineres av
NTNU Samfunnsforskning og finansieres av NTNU.
Samarbeidet med NTNU Campusutvikling og
Statsbygg er tett.

har gitt viktig kunnskap og erfaringer som vi tar med
videre i utviklingsarbeidet.
•

Strategisk grunnlag
I 2020 ble det lagt ned et stort arbeid i å utarbeide
Kvalitetsmål for bygg og utomhus. Her fastlegges
felles prinsipper og mål for utvikling og forvaltning av NTNUs universitetsbygg og anlegg. Dettevil være førende når NTNU skal videreutvikle og
fornye infrastruktur for lærings- og arbeidsmiljøer. Gjennom 2020 har det blitt arbeidet med:
΃

΃

΃

•

•

46

Å planlegge strategisk grunnlag for
campusutvikling og hvordan dette skal
videreutvikles innen noen hovedområder,som læringsarena, knutepunktsarealer,arbeidsplassarealer, spesialarealer/
forskningsinfrastruktur, samt drift og
forvaltning.
Å utrede og kartlegge sensitiv
forskningsinfrastruktur på og ved
Gløshaugen. Utredningene skal nå
sammenfattes i en overordnet strategi
for lokalisering og sambruk.
Å utarbeide og detaljere konsept for
innovasjonssenter. Resultatene fra
arbeidet vil være et viktig bidrag inn
i reguleringsplanarbeidet for NTNU
Campussamling i 2021.

Involvering av brukerne
For å utvikle campus til beste for kjernevirksomheten er vi avhengige av kunnskap fra egne
ansatte og studenter, samarbeidspartnere og
andre interessenter. NTNU Campusutvikling
har siden 2016 arbeidet aktivt med å involvere brukerne, og i 2020 ble det utarbeidet
en strategi for involvering i forprosjektfasen
for Campussamling. Strategien er basert på
NTNUs rammeverk for involvering: Program for
involvering i NTNUs campusutvikling 2016-2025.
Framover i 2021 vil det bli etablert temabrukergrupper (læringsareal, arbeidsplass mfl.) og brukergrupper for faglige klynger. Dette for å sikre
at kunnskap kommer til byggeprosjektene, at
NTNUs interesser blir ivaretatt og at prosjektet
støtter opp under universitetets virksomhet påen god måte.
Forskning og utviklingFor å sikre at NTNU får en ny campus med høy
kvalitet, trenger vi nyskapende planprosesser og
systematisk innhenting av kunnskap fra eksperimentering, piloter og følgeforskning. Forskningsog utviklingsprogrammet Fremtidens campus
startet i 220, og er et program som skal bidra•

Pilotprosjekter
Gjennom ulike pilotprosjekter testes aktuelle
løsninger ut i småskala, før de planlegges i
byggeprosjekter. Det er allerede igangsatt og
gjennomført pilotprosjekter på nye utdanningsformer, læringsarealer/ undervisningsrom
og innovasjonsarealer. Ett pilotprosjekt gjennomføres ved Institutt for sosialt arbeid og er
knyttet til læringsareal.  Et annet er ved Institutt
for psykologi, om utvikling av sambruk av
spesialareal. Fremover planlegges nye piloter
på arbeidsplass, knutepunkt og spesialarealer,som også vil ha stor overføringsverdi inn i det
videre utviklingsarbeidet.

Studentaktive læringsareal
I 2020 ble det utviklet nye læringsareal for om lag
30 mill.kr. ved NTNU. I utvikling av læringsareal ble
det lagt vekt på at arealene skal legge til rette forvarierte undervisningsformer, og spesielt studentaktiv læring. Det ble utviklet fem studentaktivelæringsareal i Trondheim, hvorav fire er lokalisert på
Gløshaugen og det femte læringsarealet er en pilot
på fleksibel bruk av areal lokalisert på Tunga. Denne
piloten er utviklet i regi av Campusutviklingsprosjektet
med tanke på utforming av nye læringsareal i nybygget Helgasetr som er under oppføring. I Gjøvik er det
planlagt for tre studentaktive rom i nytt bygg som
kommer i 2021.
I løpet av 2020 er det etablert to piloter for identitetsareal. Identitetsareal beskrives som en faglig
og sosial læringsarena og er hovedsakelig tiltenktbachelorstudenter. Den ene piloten er tiltenkt
lektorprogram for realfag og er lokalisert på
Gløshaugen. Den andre piloten er et tverrfaglig
identitetsareal, et såkalt Fagland, og er felles for allebachelorstudenter på Dragvoll. Pilotene er underevaluering og vil gi viktige erfaringer med tanke påvidere campusutvikling.
Deler av piloten Mellomrom med mening ble gjennomført i 2020. Piloten tar utgangspunkt i effektiv
arealutnyttelse og at læring skjer overalt. Med god
utforming og møblering kan mellomrom utnyttes tilbåde opphold og uformell læring. I 2020 har piloten

Årets aktiviteter og resultaterbestått av ulike tema for innredning av innhukene
på Stripa (Gløshaugen).
Investeringer i forskningsinfrastruktur
NTNU satser mye på å ha en moderne forskningsinfrastruktur. I tillegg til de investeringene fagmiljøene
gjør over egne rammer, tildeler NTNU årlig over 30
mill.kr. av strategiske midler til vitenskapelig utstyr,etter søknad fra fakultetene.
Forskningsrådets satsing på nasjonal forskningsinfrastruktur er et viktig virkemiddel for NTNU. Ved
tildelingen i 2019 fikk NTNU vertskapet for fem nye
infrastrukturer som har startet opp i løpet av 2020.
Parallelt har vi gjennomført en omfattende prosess
med søknader til utlysningen i 2020. Det arbeides
godt med å utvikle et strategisk veikart for større,felles forskningsinfrastruktur ved NTNU. Dette vilinngå som et naturlig ledd i NTNUs overordnede
investeringsplan.
NVivo er et dataprogram for behandling og analyse
av kvalitative forskningsdata. NVivo-kursene ble i2020 holdt digitalt som en del av programmet til Det
virtuelle bibliotek (DVB). NVivo undervisningsteambestår nå av ansatte fra Trondheim, Gjøvik ogÅlesund, og det er enkelt å samarbeide om undervisning og brukerstøtte på tvers av fag og geografi.
Innovasjonsinfrastruktur
Arbeidet med å planlegge Innovasjonssenter i
Hesthagen i Trondheim er igangsatt i 2020 og
vil være en del av regulering av campussamling.
Arbeidet bygger videre på kartleggings- og forankringsarbeidet som er rapportert gjennom utredningen Innovasjonsinfrastruktur, innovasjonssenter og
samarbeidspartneres plass på campus.
The Mine - studentinnovasjonspilot i Oppredningenåpnes våren 2021. Piloten favner bredt om kjernevirksomheten til NTNU og inkluderer innovativelæringsareal for utdanning, infrastruktur forforskning og innovasjon, samarbeid med eksternearbeidslivsaktører og ikke minst studentinnovasjon.
Gjennom piloten vil vi høste erfaringer i den videre
etablering av et innovasjonssenter i Hesthagen.

NTNU har sammen med SINTEF realisert Zeb – laboratoriet, som er en living lab fornullutslippsbygg. Bygget skal etter planen kunne levere overskuddsenergi til NTNUs
interne nett. NTNU vil bruke erfaringer fra dette bygget i egen eiendomsforvaltning.
FOTO: Renate Holiløkk / NTNU
og avfall, campusutvikling og biologisk mangfold.
Hvert år skal det gjennomføres tiltak innenfor de
ulike områdene. Innen energi jobbes det blant annet
kontinuerlig med ENØK-tiltak - hovedsakelig i forbindelse med vedlikeholds- og oppgraderingsprosjekter. I tillegg pågår det utredninger og planer foralternative energikilder, som for eksempel solceller.
I 2020 har det vært nedgang både i reise- og transportaktivitet, innkjøp, energiforbruk og avfallsmengde.
Et nytt kompostanlegg reduserer transportbehovet
og gjør at komposten brukes som gjødsel i egne utomhusanlegg. Bygg og energi utgjør en stor andel av
NTNUs klimautslipp og annen miljøbelastning. Som
en del av NTNUs campusutvikling er det utarbeidet
kvalitetsmål for bygg og utomhus. Disse er retningsgivende for vedlikehold og oppgradering av eideog leide bygninger. Kvalitetsmålene gir føringer for
blant annet miljø, herunder materialbruk, energi- og
effekt, anleggsplass og biologisk mangfold. Andremål som beskrives er mobilitet og tilgjengelighet,
bysituasjon og uterom, arkitektur og bygningsstruktur og teknikk.

NTNUs interne miljøarbeid
NTNU vedtok i 2020 en Utviklingsplan for miljø.
Planen inneholder mål og tiltak for perioden 20202030, og skal støtte opp under NTNUs strategi om åaktivt bidra til å nå FNs bærekraftsmål, også i egendrift.

NTNU kartlegger jevnlig sitt klimafotavtrykk, senest
i 2019, og i 2020 ble det lansert en egen klimarapport i
NTNUs virksomhetsstyringssystem. Videre utvikling
av virksomhetsstyringsvertøyet vil være et viktig virkemiddel for å følge opp NTNUs miljøutviklingsplan.

Utviklingsplan for miljø er inndelt i seks hovedområder. Reise/transport, innkjøp, energi, gjenbruk

Energi utgjorde i 2019 28 % av NTNUs klimafotavtrykk. For å ha et godt grunnlag i analyser,47Årsrapport 2020-2021 | NTNU

prioriteringer og rapportering har NTNU anskaffetog implementert et nytt energioppfølgingssystem(EOS-system). Det er også utarbeidet en egenavfallsregnskapsmodul som gir informasjon om
blant annet avfallsmengde og sorteringsgrad. Mer
detaljert oppfølging av tiltak dokumenteres i en årlig
miljørapport.

Under følger en kort liste over utvalgte prosjekter
som NTNU har jobbet med i 2020:•

Framtidsrettet samhandling
Prosjektet har gitt NTNUs brukere utvidet
tilgang på digital samhandling i form av bedre
funksjoner, forenkling for brukerne og forbedretsikkerhet. Støtten til digitalisering ved NTNU er
bedret gjennom å utvikle, samle og optimaliseretjenester i Office 365-plattformen, slik at universitetet kan få høyere og raskere gevinster av
digitaliseringen.

•

Digital vurdering
Prosjektet skal digitalisere vurderingsprosessen
for eksamen ved NTNU for å øke kvalitet i vurdering og saksbehandling, effektivisere og standardisere prosesser og løsninger, samt moderniserevurdering ved NTNU. Prosjektet skal blant annet
levere vurderingsverktøy, eksamenslokaler,
støtte for digital registrering av sensur, behandling av begrunnelse og klagesaker og arkivering.

•Interaktive læringsareal
Prosjektet har innført samhandlingsløsninger
som åpnet for å drive interaktiv undervisning
delt på flere lokasjoner samtidig. Vi tok i brukZoom som en av flere tekniske plattformer for
digital undervisning.

•

Labstyring
Prosjektet har bidratt til mer effektiv laboratoriedrift, sikre en jevn og høy kvalitet i driften,og effektiv innhenting av leiestedsinntekter.
Systemet vil forenkle bruken for ansatte og
studenter, samt være et godt verktøy innen
HMS-området.

•Digital saksbehandling og arkivering /Innføring av BOTT – saksbehandling og arkiv
I 2020 gikk prosjektet på anbud for å anskaffe en
felles saksbehandlingsløsning og arkivkjerne forutdannings- og høyskolesektoren i Norge. Per
januar 2021 pågår evaluering og forhandlinger
med leverandører. Prosjektet jobber også med
etablering av felles, nasjonale prosesser.

3.3.5 Effektive og moderne
støttefunksjoner

Fagmiljøene har behov for effektive og moderne
teknisk-administrative tjenester, med riktig kvalitet
tilpasset sine behov. Åtte av utviklingsmålene i strategien retter direkte eller indirekte oppmerksomheten
mot det teknisk- og administrative støtteapparatet.
Utviklingsmålene peker mot digitaliseringstiltak
og forbedringer som støtter opp under helhetlige,
standardiserte rutiner og arbeidsprosesser. I tillegg
er det behov for ressursstyring som bidrar til økt
produktivitet og sikrer handlingsrom for strategiske
prioriteringer og fornyelse på alle nivå.
Digitalisering og prosessforbedring
Som bidrag til mer effektive og moderne støttefunksjoner, har NTNU en helhetlig og brukersentrerttilnærming på sine digitaliseringstiltak, enten det
er som sektorprosjekter, i regi av digitaliseringsprogrammet eller andre interne prosjekter.
For å yte en mer effektiv og best mulig brukerstøtte for ansatte og studenter er NTNUs felles
førstelinje, NTNU Hjelp, rustet opp i 2020. Det er
innført selvbetjeningsløsninger som gir ansatte og
studenter anledning til å melde inn og følge sin saki systemet eller finne svar på spørsmål selv. Det erogså etablert en felles nettbutikk som gir ansatteraskt tilgang til å bestille datautstyr. Begge disse tiltakene har vært viktige også for å skape en enklere
hjemmekontortilværelse.
Kapasitet og sikkerhet knyttet til hjemmekontor harvært stabil. Allerede før pandemien var det kapasitetog sikkerhet knyttet til den digitale infrastrukturen
som brukes på hjemmekontoret. Det ble investert inødvendig programvare for å øke kapasiteten og forsikkerhet på VPN og Direct Access-løsningen.
NTNU har videreført arbeidet med robotisering
ved bruk av såkalt RPA-teknologi for forenklingog digitalisering av arbeidsprosesser innenområder som økonomi-, HR-administrasjon og
dokumentasjonsforvaltning.
Innen studieområdet har digitalisering bidratt til enforenkling og en økt kvalitet av studieplanprosessenog av den administrative eksamenshåndteringen.

48

NTNU har forpliktet seg til å være pilot forinnføring av nye felles tjenester, prosesserog løsninger. For å sikre en trygg innføring på
NTNU og for å ivareta NTNUs forpliktelse som
pilot, har Digitaliseringsprogrammet etablert
et innføringsprosjekt, Digital saksbehandling og
arkivering.

Årets aktiviteter og resultater•

BOTT – Nytt økonomi- og lønnssystem
I første del av 2020 lå hovedfokus på å utvikle
felles roller og prosesser i samarbeid med deøvrige BOTT-universitetene. Disse ble ferdigstilt iløpet av høsten og det ble da igangsatt et arbeid
for å forberede innføringsarbeidet med organisatorisk forberedelse, tilpasning av arbeidsprosesser og forberedelse av den tekniske og
systemmessige innføringen. Innføringsarbeidet
er organisert som eget innføringsprosjekt
som ett av flere BOTT-prosjekter i porteføljen i
Digitaliseringsprogrammet.

•

Studieplanprosjektet
Arbeidet med prosjektet Forbedring av studieplanprosessen ved NTNU kjent som Studieplanprosjektet
startet med et forprosjekt i 2017 og ble overlevert og godkjent av styringsgruppen januar
2021. I løpet av denne tiden har prosjektet
utviklet et verktøy for å støtte opp under studieplanprosessen. Studieplanverktøyet KASPER(Kvalitetsutvikling av studieprogram, portefølje,emner og revisjon) har moduler for studieprogramevaluering, studieplanrevisjon, emneevaluering og administrativ støtte. Modulene har blitt
utviklet gradvis og med kontinuerlig pilotering,og ble i 2020 tatt i bruk av hele organisasjonen.
Det er identifisert behov for videre arbeid med

innføring og videreutvikling av verktøyet og det
er igangsatt et eget innføringsprosjekt fra 2021.
Det er også etablert en forvaltningsorganisasjon
som i løpet av 2021 skal ta over ansvar for vedlikehold og drift av KASPER. Arbeidet med revisjon
av kvalitetssystem for utdanning vil fortsette
videre, koordinert med innføringsprosjektet.

Bookitlab
Bookitlab er NTNU sitt nye labstyringssystem. Dette er et bookingsystem, laget forbooking og administrasjon av forskningsinfrastruktur. Det kan også brukes til åregistrere utlån, bruk og reservasjon av annet utstyr.
Illustrasjon / video: Niklas Eriksson og Anne Margrethe Vik

49Årsrapport 2020-2021 | NTNU

3.4 Ressursgrunnlaget i
2020
Alle data som beskriver utviklingen av styringsparametere, er hentet fra DBH/KD-portalen. Alledataserier som er presentert i rapporten for årene
2013–2015 viser summen av fusjonspartnerne, og
deretter det fusjonerte NTNU fra 2016.
Utvikling i faglige årsverk
Faglige årsverk er ingen egen styringsparameter,
men inngår i flere andre som «nevner i brøken». En
betydelig vekst i denne stillingsgruppen vil gi negativ utvikling i styringsparametere dersom «telleren ibrøken» har en lavere vekst.
I 2020 hadde NTNU cirka 4.900 årsverk i faglige
stillinger. Veksten i faglige stillinger var lavere i 2020
enn i 2019, og var på 2,1 %. Pandemirelaterte utfordringer og forsinkelser i rekrutteringsprosesser
som følge av utfordringer med innreise til landet er
de viktigste forklaringene på dette.
Andelen rekrutteringsstillinger av faglige stillinger
har økt fra 40,4 % i 2015 til 43 % i 2020. Satsingenpå rekrutteringsstillinger er en bevisst strategi fra
NTNUs side for å styrke og stimulere fagmiljøene
i en ellers krevende periode. Denne strategien
innebærer at vi i en periode har flere stipendiater
enn normalt, som arbeider for å komme «godt igang» med sitt doktorgradsarbeid. Dette betyr atveilederoppgavene er store, samtidig som vi har

flere i rekrutteringsstillinger som har kommet for
kort i sitt utdanningsløp til å publisere eller delta i
undervisningen. Dette kan gi midlertidige utslag på
styringsparameterne som måler produktivitet.
Tabellen under viser utviklingen faglige årsverk.
Oversikten viser en nedgang i antall postdoktorstillinger. Vi har ingen sikre forklaringer på nedgangen,men mulige årsaker kan være forsinkelser i ansettelser på grunn av pandemien og en dreining mot åansette forskere istedenfor post doc.
Støtte til de faglige stillingene
NTNU har de senere årene fulgt opp regjeringens
ABE-reform med å begrense veksten i administrativ
bemanning, og vi har samtidig arbeidet med prosessforbedring og digitaliseringstiltak. Vi jobberogså med å finne riktig nivå på kvaliteten i administrative tjenester for å understøtte kjernevirksomheten. Konsekvensene av ABE-reformen merkes iorganisasjonen, da kuttene over tid har ført til at vår
endrings- og utviklingskapasitet er svekket. Vi serogså at vi i den ordinære administrative driften av
NTNU preges av redusert kapasitet.
Figuren til høyre viser forholdstallet mellom fagligeårsverk og det samlede støtteapparatet i form av
ledelse, administrasjon, teknisk og fagnær støtte.
NTNU har, som figuren viser, økt forholdstallet mellom faglige årsverk og støtteårsverk betydelig overår, men har stabilisert dette de siste par årene.

Utvikling i årsverk, Faglige stillinger (Kilde: DBH)

2016

2017

2018

2019

2020

Undervisnings- og forskerstillinger, samt professor II

2 452,92 544,5

2 668,3

2 741,3

2 808,9

Postdoktorer

370,5

407,9

435,6

444,9

389,0

Stipendiater

1 355,4

1 462,2

1 565,5

1 640,7

1 729,2

SUM Faglige stillinger

4 178,8

4 414,7

4 669,4

4 826,94 927,1Endring i prosent, NTNU

6,5 %

5,6 %

5,8 %

3,4 %

2,1 %

Andel rekrutterings-stillinger av faglige stillinger

41,3 %

42,4 %

42,9 %

43,2 %

43,0 %

Andel faglige stillinger av årsverk totalt

60,3 %

61,9 %

63,1

63,5 %

63,5 %

Antall årsverk i faglige stillinger
5000

Stipendiater

4000

Postdoktorer

3000

Undervisnings- og
forskerstillinger,
samt prof II

2000

50

2,5
2,0
1,5
1,0
0,5

1000
0

Antall faglige årsverk per årsverk iledelse, adm. og fagnær støtte

20142015 201620172018 2019

2020

0

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Årets aktiviteter og resultater

3.5 Styringsparametere
3.5.1 Sektormål 1: Kvalitet i utdanning og
forskning
ANDELEN BACHELORKANDIDATER I ET KULLSOM GJENNOMFØRER PÅ NORMERT TID (DBH)
Andelen bachelorstudenter som gjennomfører pånormert tid har økt de siste årene, og økningenfortsetter i 2020. Andelen er nå 52,8 %, og NTNU
ligger nesten 2 % høyere enn gjennomsnittet for
statlige institusjoner. NTNU ønsker fortsatt å øke
den totale andelen bachelorstudenter som fullfører
på normert tid.
Det er store variasjoner mellom studieprogrammene når det gjelder gjennomstrømming og frafall.
Årsakene til at enkelte program har utfordringer
er sammensatte. En stor del av frafallet skjer etter
første studieår, og det er viktig med tidlig innsats
for å forebygge dette. Med til dels omfattende

begrensninger som smittevernstiltakene medførtei 2020, er det gjennomført ulike oppstartsarrangementer, mentorordninger og andre tiltak for å få til
et godt mottak og god oppstart for nye studenter.
NTNU har i rekrutteringsfasen lagt vekt på godt
informasjonsarbeid for å sikre at studentene som
starter hos oss er motiverte, har god kunnskap om
studiene de har søkt på, og forstår hva studiene vil
kreve. I Studiebarometeret 2020 gir studentene NTNU
god tilbakemelding på spørsmål om kvaliteten på
informasjonen om studieprogrammet, og NTNU
scorer her høyere enn landsgjennomsnittet.
Foreløpige analyser viser at omlegging til digital
undervisning ikke har fått store konsekvenser for
gjennomstrømming og frafall for bachelorstudenter, men det er for tidlig å konkludere og vi vil følge
utviklingen nøye.

ANDELEN BACHELORKANDIDATER I ET KULL SOM GJENNOMFØRER PÅ NORMERT TID (DBH)
Styringsparameter, sektormål 1

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Gj.snitt statlige
inst. 2020

Andel studenter på bachelorutdanning som
gjennomførte på normert tid (%)

44,06

46,75

49,32

48,91

49,94

52,8

50,72

Endring NTNU

-0,26

2,69

2,57

-0,41

1,03

2,86

ANDELEN MASTERKANDIDATER I ET KULL SOM GJENNOMFØRER PÅ NORMERT TID (DBH)
Styringsparameter, sektormål 1

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Gj.snitt statlige
inst. 2020

Andelen studenter på masterutdanning som
gjennomfører på normert tid (%)

58,21

52,62

53,17

53,57

56,34

52,24

52,17

Endring NTNU

3,33

-5,59

0,55

0,40

2,77

-4,10

Andel studenter på bachelorutdanning som
gjennomførte på normert tid (%)

Andel studenter på bachelorutdanning som
gjennomførte på normert tid (%)

60

60

50

55

40

50

30

2012

2013 20142015

2016 2017

Snitt statlige institusjoner

2018 2019
NTNU

2020

45

2012

2013 20142015

2016 2017

Snitt statlige institusjoner

2018 2019

2020

NTNU

51

Årsrapport 2020-2021 | NTNU

ANDELEN MASTERKANDIDATER I ET KULL SOM
GJENNOMFØRER PÅ NORMERT TID (DBH)
I KD sin definisjon av denne styringsparametereninngår kandidater fra toårige masterprogram og
erfaringsbaserte masterprogram. Som tabellenviser, har andelen studenter på masterutdanningsom gjennomførte på normert tid ved NTNU liggetnokså stabilt noen år før den økte med nesten 3 %fra 2018 til 2019. Fra 2019 til 2020 ser vi en nedgang
på 4 %. Vi opplever altså, i likhet med mange andre
statlige institusjoner, en økning i andelen bachelorstudenter som gjennomfører på normert tid, men en
nedgang for masterstudenter. Nedgangen på denne
parameteren var imidlertid større ved NTNU enn defleste andre i sektoren. En mulig forklaring på dettekan være den store andelen av NTNUs studentersom benytter laboratorier eller har oppgaver i samarbeid med aktører i næringslivet. Vi vil framover se
etter mulige årsaker og følge utviklingen tett.
Nedstenging i mars 2020 kom i en periode hvor
mange var i gang med innspurt på masteroppgaven.
Data fra Felles studentsystem (FS) viser at det ved
NTNU var nesten dobbelt så mange studenter på2-årige masterutdanninger som søkte om og fikk
innvilget utsatt innleveringsfrist på masteroppgavenvåren 2020 sammenlignet med våren 2019. NTNU
har vært opptatt av å støtte og legge til rette forat studentene skal få levert oppgaven og gjort seg
ferdig med studiene.
Generelt har NTNU vært opptatt av også å øke
den totale andelen studenter på masterutdanningsom fullfører på normert tid. Generelle tiltak som
iverksettes for å forebygge frafall og øke gjennomstrømming for bachelorstudenter er i stor gradogså relevante for masterstudenter. Arbeid med
god informasjon og godt læringsmiljø vektlegges.
I Studiebarometeret skiller NTNU seg positivt fra
landsgjennomsnittet når det gjelder studentenes
vurdering av det faglige og sosiale miljøet på studieprogrammet. For NTNUs del er det likevel en svakere
score på dette i 2020 enn i 2019. 2020 har vært etkrevende år for studentene og arbeid med det psykososiale læringsmiljøet har høy prioritet framover.
Alle fakultet har laget egne planer for dette.

ANDELEN PH.D.-KANDIDATER SOM
GJENNOMFØRER INNEN SEKS ÅR (DBH)
Andelen doktorgrader i 2020 som gjennomfører
innen seks år, er 75,53 %. Siden 2018 har andelensom gjennomfører innen seks år ligget relativt stabilt for NTNU, godt over snittet i sektoren som for2020 ligger på 70,23 %.
Høsten 2021 vil vi få en oversikt som viser 2020-tallfor nye ph.d.-avtaler og antall aktive avtaler. Tall fra
2019, hvor vi har 2855 aktive avtaler, viser at NTNU
er i stadig vekst i antall ph.d.-studenter. I 2020
har NTNU hatt rekordhøyt antall uteksaminerte
ph.d.-kandidater, med 405 disputaser. Dette er vi
meget fornøyd med i et år dominert av pandemien.
Økningen skyldes særlig en økning i uteksamineringen på fire fakulteter. Vi er tilfredse med at tallene
har holdt seg relativt stabile over tid, og forventeren svak økning i antall uteksaminerte kandidaterde neste årene siden vi er i stadig vekst med antall
aktive ph.d.-studenter.
Tabellen under viser antall ph.d.-kandidater som eruteksaminert ved NTNU siden 2016.
2016

2017

2018

2019

2020

366

362

397

377

406

Antall kandidater

NTNUs kvalitetsarbeid viser at det er god kvalitet
på ph.d.-utdanningen. Kvalitetsmeldingen viser

Andel ph-d kandidater som gjennomfører innen seks år
80
75
70
65
60
55

2012

2013 20142015

2016 2017

Snitt statlige institusjoner

2018 2019

2020

NTNU

ANDELEN PH.D.-KANDIDATER SOM GJENNOMFØRER INNEN SEKS ÅR (DBH52

Styringsparameter, sektormål 1

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Gj.snitt statlige
inst. 2020

Andelen ph.d.-kandidater som gjennomfører
innen seks år.

64,61

72,29

69,37

75,91

75,14

75,53

70,23

Endring (prosentpoeng)

-3,22

7,68

-2,92

6,54

-0,77

0,39

Årets aktiviteter og resultaterat fakultetene og instituttene har ulike tiltak for å
støtte opp om ph.d.-utdanningen, som for eksempel ph.d.-seminarer, veilederkurs, medarbeidersamtaler og karriereutvikling, i tillegg til utvikling
av studieprogram og emner. Sentrale tiltak er
Studieplanprosjektet, prosjekt på ph.d.-administrative støttesystemer, revisjon av kvalitetssystemet
for utdanning og minitilsyn av ph.d.-utdanningen.
Det er også arrangert flere veilederseminarer isamarbeid med fakulteter. Tiltakene på alle nivåer
skal på sikt øke gjennomstrømmingshastigheten og
ytterligere bedre kvaliteten i ph.d.-utdanningen.
FAGLIG TIDSBRUK (TIMER) PER UKE BLANTHELTIDSSTUDENTER (STUDIEBAROMETERET)
Oversikten over nasjonale styringsparametere
viser at faglig tidsbruk for en heltidsstudent ved
NTNU i 2020 i gjennomsnitt var 35,94 timer. Det er
på samme nivå som i 2019, og 2 timer høyere enn
gjennomsnittet for statlige institusjoner.
Omleggingen av læringsaktiviteter i 2020 har hattinnvirkning på hva studentene rapporterer av
tidsbruk knyttet til læringsaktiviteter. Studentene

Faglig tidsbruk (timer) per uke blant heltidsstudenter
40
38
36
34
32
30

2014

2015

2016

2017

2018

Snitt statlige institusjoner

2019

2020

NTNU

rapporterer at de brukte mindre tid på læringsaktiviteter organisert av institusjonen, og mer tid
på egenstudier i 2020 enn tidligere år. Selv om
tidsbruken knyttet til organiserte læringsaktiviteterhar gått ned, er det en økning i andelen studentersom svarer at de har benyttet seg av de organisertelæringsaktivitetene som ble tilbudt. En større andel
enn tidligere svarer også at de både opplever enforventning om at de skal delta aktivt og en forventning om at de skal stille forberedt til organisertelæringsaktiviteter.
Høy studieinnsats er nødvendig for at studentene
skal få et godt læringsutbytte. I studiebarometeretsvarer 52 % av studentene våre at studieprogrammet bidrar til motivasjon for studieinnsats, 65 %svarer at de er motivert for studieinnsats og 60 %opplever at studieinnsatsen er høy.
SKÅR PÅ HVORDAN STUDENTENE OPPFATTERSTUDIEKVALITETEN (STUDIEBAROMETERET)
Studentenes tilbakemelding på påstanden i
Studiebarometeret om at «Jeg er, alt i alt, tilfreds
med studieprogrammet jeg går på» har vært stabil
de siste årene. Tilbakemeldingen fra studentene på
NTNU er på linje med gjennomsnittet i sektoren.
2020 har vært et krevende år, og NTNU er glad forat studentene fortsatt signaliserer at de er godt
tilfredse med programmene våre.
Når det gjelder hovedområdene i Studiebarometeretgir studentene NTNU best score på spørsmål
knyttet til faglig og sosialt læringsmiljø, vurderingsformer og studieprogrammets evne til å
inspirere. Studieprogrammets evne til å inspirere
henger ofte sammen med hvor tilfreds studentene
er med programmet, og innenfor dette hovedområdet er det spesielt spørsmål om i hvilken grad

FAGLIG TIDSBRUK (TIMER) PER UKE BLANT HELTIDSSTUDENTER (STUDIEBAROMETERET)
Styringsparameter, sektormål 1

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Gj.snitt statlige
inst. 2020

Faglig tidsbruk (timer) per uke blant
heltidsstudenter

36,82

37,67

36,78

36,55

35,95

33,98

33,98

Endring (prosentpoeng)

0,40

0,85

-0,89

-0,23

-0,60

-0,01

SKÅR PÅ HVORDAN STUDENTENE OPPFATTER STUDIEKVALITETEN (STUDIEBAROMETERET)
Styringsparameter, sektormål 1

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Gj.snitt statlige
inst. 2020Skår på hvordan studentene oppfatterstudiekvaliteten

4,14

4,07

4,05

4,07

4,13

4,05

4,03

Endring NTNU (prosentpoeng)

0,05

-0,07

-0,02

0,02

0,06

-0,08

53

Årsrapport 2020-2021 | NTNUANTALL PUBLISERINGSPOENG PER FAGLIG ÅRSVERK (DBH)
Styringsparameter, sektormål 1

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Antall publiseringspoeng per faglig årsverk

1,22

1,24

1,21

1,17

1,21

1,26

Endring (prosentpoeng)

-0,04

0,02

-0,03

-0,04

0,03

0,04

Antall publiseringspoeng per faglig årsverk

Antall publikasjoner per kvalitetsnivå

1,30

6000

1,25

5000

1,20

4000

1,15

3000

1,10

2000

1,05

2012

2013 20142015

2016 2017

Snitt statlige institusjoner

2018 2019

2020

1000

2014

2015

NTNU

studieprogrammet er faglig utfordrende som får
høy score. Studentene gir NTNU svakest score innen
hovedområdene tilbakemelding og veiledning, bruk
av digitale verktøy og tilknytning til arbeidslivet.
NTNU er opptatt av å involvere studentene i utvikling av utdanningene. Studentene har en viktigrolle i kvalitetssystemet gjennom deltakelse ireferansegrupper, i tillegg til at studentdemokratiet
representerer studentene i kvalitetsarbeidet på allenivå i organisasjonen. Tilbakemeldinger gjennom
Studiebarometeret viser at studentenes mulighet forå gi innspill på innhold og opplegg i studieprogrammet er områder som bør styrkes.
ANTALL PUBLISERINGSPOENG PER FAGLIGÅRSVERK (DBH)
Publiseringspoeng for 2020 vil ikke foreligge før iapril 2021. Basert på registreringene så langt, forventer vi at antall forskningspublikasjoner i 2020 vil
ligge på omtrent samme nivå som i 2019, men med
en noe høyere andel publikasjoner på nivå 2.
Det vises for øvrig til omtale av vitenskapelig publisering og åpen vitenskap under kapittel 3.3.1.

Gj.snitt statlige
inst. 2020

2016

2017

Nivå 120182019Nivå 2

VERDIEN AV HORISONT 2020-KONTRAKTER PER
FOU-ÅRSVERK (FORSKINGSRÅDET/NIFU)
Det er ikke tilgjengelig oppdaterte data på denne
styringsparameteren. Vi viser til redegjørelse forarbeidet med Horisont 2020 under kapittel 3.3.1.
ANDELEN UTREISENDE UTVEKSLINGSSTUDENTER
PÅ ERASMUS+ AV TOTALT ANTALL STUDENTER(DBH)
NTNU har de siste årene hatt en vekst i antall
utreisende utvekslingsstudenter til Europa. Antalletutreisende studenter til Europa våren 2020 var på
samme nivå som tidligere år. Pandemien og nedstengingen i mars førte imidlertid til at NTNU kalte
hjem alle sine utvekslingsstudenter. De aller fleste
av disse studentene fullførte utenlandsoppholdet
med ulike former for digital utveksling. NTNU valgte
å avlyse all utveksling høsten 2020.
NTNU er aktiv og nasjonalt ledende i deltakelse i
Erasmus+ prosjekter, og våre prosjekter dekker allede viktigste Erasmus+ tiltakene. I 2020 fikk NTNU,
sammen med seks europeiske universiteter, innvilget en European University Alliance, ENHANCE.
Dette nettverket vil bli brukt aktivt for ytterligere å

VERDIEN AV HORISONT 2020-KONTRAKTER PER FOU-ÅRSVERK (FORSKINGSRÅDET/NIFU)

54

Styringsparameter, sektormål 1

2015

2016

2017

2018

2019

VERDIEN AV HORISONT 2020-KONTRAKTER PER FOU-ÅRSVERK(i tusen Euro)

9014,46001,85603,08031,6

7094,0Endring NTNU

627 %

-34 %

- 5%

43,3 %-11,7%

2020Årets aktiviteter og resultater

ANDELEN UTREISENDE UTVEKSLINGSSTUDENTER PÅ ERASMUS+ AV TOTALT ANTALL STUDENTER (DBH)
Styringsparameter, sektormål 1

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Gj.snitt statlige
inst. 2020

Andel utreisende utvekslingsstudenter påErasmus+ av totalt antall studenter

0,72

1

1,24

1,36

1,55

1,16

0,75

Endring (prosentpoeng)

-0,02

0,28

0,24

0,12

0,19

-0,39

Andel utreisende utvekslingsstudenter på Erasmus+
av totalt antall studenter
2,0
1,5
1,0
0,5
0,0

2012

2013 20142015

2016 2017

Snitt statlige institusjoner

2018 2019

2020

NTNU

I Studiebarometeret for 2020 gir mange studenteruttrykk for at de ser for liten grad av arbeidsrelevans i studiene, og ønsker at representanter forarbeidslivet i større grad kan bidra inn i undervisningen. Videre er det ønske om flere muligheter forprosjekter/oppgaver i samarbeid med arbeidslivet,
og innføring i formidling av egen kompetanse til
potensielle arbeidsgivere. På initiativ fra RSA teknologi og næringsliv er det gjennomført en kartlegging
av hvordan arbeidslivserfaring blir integrert i utdanningsløpet ved NTNU. Kartleggingen er nærmere
omtalt i avsnitt 3.3.2 og resultatene fra den skal gi
et bilde av ulike typer samarbeid. Resultatene kan
brukes som en eksempelbase og idebank.

øke antallet utvekslingsstudenter mellom institusjonene, samt å utvikle nye felles utdanningsprosjekter.

NTNU jobber fortløpende med å tydeliggjøre relevans i større grad i læringsaktivitetene.

3.5.2 Sektormål 2: Forskning og utdanningfor velferd, verdiskaping og omstilling

BIDRAGSINNTEKTER FRA FORSKINGSRÅDET PERFAGLIG ÅRSVERK (DBH)
Bidrags- og oppdragsaktiviteten ved NTNU endte i
2020 på 2 141 mill.kr, en nedgang på 189 mill.kr setti forhold til 2019. Styringsparameteren bidragsinntekter fra forskningsrådet per faglig årsverk har en
tilsvarende nedgang og endte i 2020 på 202,48.

ANDELEN MASTERKANDIDATER SYSSELSATT I
RELEVANT ARBEID ET HALVT ÅR ETTER FULLFØRT
UTDANNING (NIFU/KANDIDATUNDERSØKELSEN)
Utviklingen av NTNUs studieprogram er tett
knyttet til universitetets strategiske samarbeid
med arbeidslivet. Dette forutsetter kunnskap om
hvordan kandidatene klarer seg i overgangen til
arbeidslivet, hvordan kandidatene vurderer nytten av utdanningen i møte med arbeidslivet, og
hvordan arbeidsgiverne vurderer kandidatene. Slikkunnskap får vi gjennom kandidatundersøkelser.
Disse undersøkelsene er også et viktig verktøyfor å formidle sammenhengen mellom utdanningog arbeidsrelevans til våre studenter, ansatte og
samarbeidspartnere. Forrige kandidatundersøkelse
ved NTNU ble gjennomført i 2019 og resultatene fra
denne ble omtalt i årsrapporten for 2019. Det er ikke
gjennomført noen ny kandidatundersøkelse i 2020.

Andel mastergradskandidater sysselsatt i relevantarbeid et halvt år etter fullført utdanning
100
80
60
40
20
0

2012

2013 20142015

2016 20172018 20192020

ANDELEN MASTERKANDIDATER SYSSELSATT I RELEVANT ARBEID ET HALVT ÅR ETTER FULLFØRT UTDANNING(NIFU/KANDIDATUNDERSØKELSEN)
Styringsparameter, sektormål 2

2015

2016

2017

2018

2019

Andel mastergradskandidater sysselsatt i relevant arbeid et halvt
år etter fullført utdanning

74,56

-

75,74

-

82

2020

55

Årsrapport 2020-2021 | NTNU

BIDRAGSINNTEKTER FRA FORSKINGSRÅDET PER FAGLIG ÅRSVERK (DBH)
Styringsparameter, sektormål 2

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Gj.snitt statlige
inst. 2020

Bidragsinntekter fra Forskningsrådet
per faglig årsverk (1000 kr)

202,54

216,11

232,57

228,59237,39202,48148,43

20,7

13,6

16,5

-4,0

8,8

-34,9

Endring (1000 kr)

Bidragsinntekter fra Forskningsrådet per faglig årsverk

EU-aktiviteten falt i 2020 med 31 mill.kr.
Hovedforklaringen er bortfall/utsatt reiseaktivitet,særlig knyttet til studentutveksling. For øvrig melder fakultetene om at faglige aktiviteten går som
planlagt. NTNU har hatt en jevn økning i antall søknader per år, og sendte i 2020 395 søknader. NTNU
har jobbet intensivt i 2020 med å forberede seg til
neste rammeprogram, Horisont Europa, som løper
fra 2021 til 2027.

285
235
185
135
85
35

2012

2013 20142015

2016 2017

Snitt statlige institusjoner

2018 2019

2020

NTNU

Dette er en synliggjøring av hvordan BOA-aktiviteten
har vært sterkt påvirket av pandemien. Vi har reist
vesentlig mindre, og vi har kjøpt mindre tjenester fra
tredjepart. Dette representerer totalt en aktivitetsnedgang på nærmere 130 mill.kr. Noe av endringenfra 2019 til 2020 skyldes også at vi i 2019 gjennomførte større utstyrsinvesteringer med NFR-midler,som vi ikke har hatt av i 2020.

ANDRE BIDRAGS- OG OPPDRAGSINNTEKTERUTENOM EU OG FORSKINGSRÅDET PER FAGLIGÅRSVERK (DBH)
Andre bidrag omfatter i hovedsak aktivitet knyttet
til samarbeid med næringsliv/ private offentlig
sektor og spesielt Samarbeidsorganet med Helse
Midt-Norge.
Innenfor andre bidrag har vi en nedgang på 1,5 % i
inntekter sammenlignet med 2019, men også kostnadsbortfall knyttet til pandemien. Det er inngått
en del større samarbeidsavtaler med offentlige virksomheter som nå har kommet godt i gang med konkrete forsknings- og innovasjonsprosjekter som kan

Under normale omstendigheter ville vi hatt en vekst
på 4-5 % knyttet til BOA, og denne veksten ser vi
ikke for 2020. Mange fakulteter rapporterer blant
annet om forsinkelser i tilsettinger på grunn av Andre bidrags- og oppdragsinntekter per faglig årsverk
pandemien. Deler av den forventede veksten vil forhåpentligvis tas igjen når restriksjonene opphører 285
og mobiliteten øker, enten i 2021 eller 2022.
235

NTNU forventer en betydelig økning i aktiviteten
knyttet til NFR fremover. Som omtalt i kapittel 3.3, er
NTNU vertskap for fem nye SFIer og forskningspartner i ytterligere seks slike sentre. Det har også værtstor søknadsaktivitet inn mot Forskningsrådets
utlysning av SFF og det ble i 2020 sendt inn 29 søknader med NTNU som vertsinstitusjon.

185
135
85
35

2012

2013 20142015

2016 20172018 2019

Snitt statlige institusjoner

2020

NTNU

ANDRE BIDRAGS- OG OPPDRAGSINNTEKTER UTENOM EU OG FORSKINGSRÅDET PER FAGLIG ÅRSVERK (DBH)
Styringsparameter, sektormål 2

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Gj.snitt statlige
inst. 2020

Andre bidrags- og oppdragsinntekter
per faglig årsverk. (1000 kr)

229,49191,13

174,85

180,05

186,42

179,96

158,797,81-38,36-16,28

5,20

6,37

-6,46

Endring (1000 kr)

56Årets aktiviteter og resultater

ANDELEN FORSKINGSINNSATS I MNT-FAG (NIFU/FOU-STATISTIKKEN)
Styringsparameter, sektormål 2
Andel forskningsinnsats i MNT-fag (%)

bidra til å holde nivået framover. Eksempelvis kan
navnes samarbeid med NAV, Statens Vegvesen, og
ikke minst prosjektet Norwegian Cyber Range ved
Fakultet for informasjonsteknologi og elektroteknikk, finansiert av Oppland fylkeskommune med 27
mill.kr. Oppdragsaktiveten har hatt en jevn omsetningsøkning, også i 2020.
Økning i antall faglige stillinger sammen med nedgang i BOA-aktiviteten medfører at styringsparameten går ned sammenlignet med 2019.
BOA-området er beheftet med en betydelig risiko og
en viss usikkerhet, og det har vært rapportert om
at covid-19-sitasjonen kan komme til å medføre fall
i finansiering fra næringsliv, både i form av direkte
prosjekter og indirekte gjennom næringslivets aktivitet som partnere i større sentra. Så langt har dette
hatt liten påvirkning på eksisterende portefølje,men det er fremdeles knyttet usikkerhet til finansiering av nye prosjekter i årene fremover.
ANDELEN FORSKINGSINNSATS I MNT-FAG (NIFU/
FOU-STATISTIKKEN)
Godt over halvparten av NTNUs forskningsinnsats
er rettet inn mot MNT-fagene, noe som understreker vår hovedprofil i forhold til andre norske
breddeuniversiteter. MNT-andelen har gått noe opp
fra 2017 til 2019 relativt sett (2,3%). Regnet i kroner
har MNT-aktiviteten i NTNU vokst med over en halv
milliard kroner fra 2017 til 2019. MNT-fagene har
18,9 % økning i totale FoU-utgifter, og i 2019 var det
bare ett fakultet som ikke har registrert MNT fag(Det Humanistiske Fakultet). MNT-fagene preger
dessuten NTNUs fire tematiske satsingsområder ogleder an i de tre tverrgående satsingene på muliggjørende teknologier.

3.5.3 Sektormål 3: God tilgang til
utdanning
KANDIDATMÅLTALL PÅ HELSE- OGLÆRERUTDANNINGENE
18 av NTNUs utdanninger har kandidatmåltall. De
seks helseutdanningene, og de tre lærerutdanningene som ikke når måltallene er kommentert under.

6

2015

2016

2017

2018

2019

2020

54

-

54

-

57

-

ABIOK6 -utdanningene uteksaminerte i 2020 til
sammen 121 kandidater og nådde dermed ikkemåltallet på 134. Fram til 2019 hadde NTNU separate studieprogram for ABIOK-utdanningene i hhv
Gjøvik, Trondheim og Ålesund, men fra 2019 tok vi
opp studenter til nye felles studieprogram i de tre
campusbyene. Studentene kunne da velge om deville ta kun videreutdanning på hhv. 90 eller 60 studiepoeng, eller en 2-årig master i klinisk sykepleieder videreutdanningen er integrert i graden. Det laveantallet registrerte kandidater i DBH kan tyde på atde 96 kandidatene som har fullført videreutdanningene etter ny studieplan i desember 2020 ikke har
blitt fanget opp i registreringene. Studentene som
tar ABIOK integrert i mastergraden fullfører denne
utdanningen i juni 2021, og studentene på videreutdanningen i kreftsykepleie som går på deltid over toår vil også være ferdige i 2021.
Fra 2020 må alle studentene ta videreutdanningførst, og kan deretter søke seg inn på masterpåbygning. Rapporteringen vil da bli enklere, og vi
forventer å uteksaminere flere kandidater per år
enn kandidatmålet tilsier.
Jordmorutdanningeneharetkandidatmåltall
på 25, og uteksaminerte 20 kandidater i 2020.
Jordmorutdanningen ble lagt om fra en videreutdanning til en mastergrad i 2020. Inntil nå har vi tatt
opp 25 studenter hvert andre år, men fra 2022 vil
vi ha opptak hvert år. Antall praksisplasser i helsetjenesten innenfor vårt geografiske nedslagsfelt er
begrenset, og det er foreløpig ikke mulig å ta opp
mer enn 20 studenter årlig. Vi er i tett dialog med
praksisfeltet, og har ambisjon om å øke til minimum
25 kandidater over tid.
Fysioterapiutdanningen uteksaminerte 50 kandidateri 2020, to færre enn kandidatmåltallet på 52. Antalletkandidater varierer noe fra år til år, og vi forventer åkunne nå kandidatmåltallet for denne utdanningenframover.
Radiografutdanningene uteksaminerte i 2020 45
kandidater og har et måltall på 51. NTNU tilbyr
radiografutdanning både i Gjøvik og Trondheim, og
ved studiested Trondheim ser vi en nedgang i antall

ABIOK-utdanningene er videreutdanning innen anestesi-, barn-, intensiv-, operasjon- og kreftsykepleie.

57Årsrapport 2020-2021 | NTNU

KANDIDATMÅLTALL PÅ HELSE- OG LÆRERUTDANNINGENE
Styringsparameter, sektormål 3

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Kandidattall på helse- og lærerutdanningene

1669

1860

1827

1889

2038

1756

15

191

-33

62

149

-282

Endring NTNU

Kandidattall på helse- og lærerutdanningene
2500
2000
1500
1000
500
0

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

uteksaminerte kandidater i 2020 sammenlignet
med 2019. Dette er en konsekvens av uvanlig mye
tidlig frafall i kullet som ble tatt opp i 2017. Antall
tilbud ved opptakene tilsier at vi skal nå kandidatmåltallene, og i de fleste årene før 2020 har disse
utdanningene nådd måltallet.
Medisinutdanningen uteksaminerte 105 kandidater,måltallet er 114. NTNU er opptatt av rekruttering til
denne utdanningen, og at studentene som starterpå dette profesjonsstudiet må være godt motiverteog godt skikket for legeyrket. Vi ser også på dimensjonering for denne utdanningen og forventer å nå
kandidatmåltallet framover.
Profesjonsstudiet i psykologi har et kandidatmåltall på63, og i 2020 fullførte 60 kandidater. Kandidattallethar økt de siste årene som et resultat av noe økningi opptaksramme og et systematisk arbeid for å
redusere frafall. Høsten 2020 møtte 95 studentertil studiestart og vi forventer at denne utdanningen
etter hvert vil nå måltallet sitt.
Den treårige yrkesfaglærerutdanningen uteksaminerte i 2020 50 kandidater, mens måltallet er 69.
Antallet kandidater har økt noe de siste årene, men
det er en utfordring at vi gjennom mange år har
hatt få kvalifiserte søkere. Et internt utvalg har settpå hvordan NTNU kan styrke disse utdanningene,og som et resultat av dette vil en ny organisering
av yrkesfaglærerutdanningene (inkludert PPU-y,7

58

etter- og videreutdanning og master i yrkesdidaktikk) implementeres 2021.
Grunnskolelærerutdanningene (GLU) 1-7 uteksaminerte i 2020 120 kandidater, mens måltallet er
149. Ifølge DBH møtte kun 155 studenter på GLU
1-7 høsten 2016, det har resultert i få kandidater i2020. NTNU har god måloppnåelse på GLU 5-10, og
samlet sett når grunnskolelærerutdanningene kandidatmåltallet. Det er jobbet godt og målrettet med
rekruttering til disse utdanningene og på bakgrunn
av forbedret søkning til GLU 1-7 er opptaksrammenøkt gradvis, og var i 2020 på 220 studenter. Vi forventer derfor å nå kandidatmåltallet for GLU 1-7
framover.
Praktisk-pedagogisk utdanning (PPU) og praktisk-pedagogisk utdanning for yrkesfag (PPU-Y) uteksaminerte
185 kandidater i 2020. Kandidatmåltallet er 222.
Hovedårsaken til at det ved NTNU og en rekke andre
institusjoner ble uteksaminert færre kandidater i2020 enn tidligere er innføring av krav om mastergrad som hovedregel for opptak til PPU og fleksibel
PPU78 i 2019. NTNU fylte dermed ikke opptaksrammen på disse studiene dette året. Framover er
opptaket på fleksibel PPU redusert noe som en konsekvens av masterkravet, mens opptaket på heltid
PPU er noe økt. Samlet sett forventer vi at dette vil
resultere i om lag samme antall kandidater fra PPU
og fleksibel PPU i 2021 som i 2020.

3.5.4 Sektormål 4: Effektiv, mangfoldig
og solid høyere utdanningssektor og
forskningssystem
ANTALL STUDIEPOENG PER FAGLIG ÅRSVERK(DBH)
Antall studiepoeng per faglig årsverk har gått noe
ned de siste årene, men øker fra 2019 til 2020. NTNU
ligger fortsatt lavere enn gjennomsnittet for statlige
institusjoner. Endringen fra 2019 til 2020 skyldes at
vekten i den totale studiepoengproduksjonen (7,8%) var vesentlig større enn veksten i faglige årsverk(2,1 %).

Unntatt fra masterkravet er yrkesfag, som inngår i fleksibel PPU.

Årets aktiviteter og resultater

ANTALL STUDIEPOENG PER FAGLIG ÅRSVERK (DBH)
Styringsparameter, sektormål 4

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Gj.snitt statlige
inst. 2020

Antall studiepoeng per faglig årsverk

414,37398,92379,63

363,46358,21

378,25437,55-6,42-15,45-19,29-16,17

-5,25

20,04

Antall studiepoeng per faglig årsverk

fagprofil. Å øke kvinneandelen i vitenskapelige
førstestillinger, spesielt innenfor NTNUs teknisk-naturvitenskapelige hovedprofil, er et sentralt mål i
NTNUs handlingsplan.

Andel kvinner i professor og dosent-stillinger
30%
25%
20%
15%
10%
5%

20

19

20

20

18

0%

17

ANDELEN KVINNER I DOSENT- OG
PROFESSORSTILLINGER (DBH)
Andelen kvinner i professor- og dosentstillinger ved
NTNU var i 2020 på 27,35 % mot 26,24% i 2019. Det
er marginale endringer fra år til år, men den langsiktige utviklingen er positiv. Over de senere årene
har kvinneandelen i dosent-/professorstillinger
steget gradvis hvert år fra 23,85% i 2016 til 27,35%
nå i 2020. NTNU ligger under snittet for sektoren,og dette har sammenheng med NTNUs tradisjonelt mannsdominerte teknisk-naturvitenskapelige

Det er ved NTNU en relativt stor andel av kvinner ilederstillinger: Foruten kvinnelig rektor, er 59 % av
dekanene kvinner, mens andelen kvinner i stillingsom instituttleder er 32 %. Kvinneandelen i administrative lederstillinger som kontorsjef og seksjonssjef
er 65 %.

20

2020 har vært et spesielt år, og vi ser at studiepoengproduksjon per student var høyere enn tidligere
år. Koronasituasjonen har medført at et stort antall
eksamener ble gjort om fra skriftlig skoleeksamen
med tilsyn til hjemmeeksamen både våren og
høsten 2020. For disse eksamensperiodene servi at andelen studenter som velger å ikke møte tileksamen er vesentlig lavere enn tidligere år. Vi tror
at omfattende omlegging av eksamener, samt forholdene i arbeidsmarkedet, usikkerhet rundt reiserog muligheter for utenlandsstudier, samt mange
studenters opplevelse av at det er få alternativertil å fortsette studiene, i stor grad kan forklare denhøye studiepoengproduksjonen i 2020.

16

NTNU

20

2020

20

Snitt statlige institusjoner

2018 2019152016 2017

14

2015

20

2013 2014

13

2012

20

200

12

250

20

300

11

350

På den annen side har vi et godt rekrutteringsgrunnlag for de vitenskapelige toppstillingene:
Kvinneandelen i stillinger som førsteamanuensis
var for 2020 var 44,98 %, som postdoktor 36,47% og
som stipendiat 43,44%. Samlet for NTNU har kvinneandelen av årsverkene i postdoktorstillinger liggetpå oppunder 40% de siste årene. Det er vesentlige
variasjoner mellom fakultetene i kvinneandelen avårsverkstallene i de ulike gruppene. Ved Fakultet
for informasjonsteknologi og elektroteknikk utgjør
kvinneandelen litt over 1/4 av stipendiatårsverkene.
Ved Fakultet for medisin og helsevitenskap nærmer
kvinneandelen seg nesten 3/4 av årsverkene blantstipendiater.

20

400

20

450

10

500

20

Endring NTNU

ANDELEN KVINNER I DOSENT- OG PROFESSORSTILLINGER (DBH)
Styringsparameter, sektormål 4

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Gj.snitt statlige
inst. 2020

Andel kvinner i dosent- og professorstillinger

24,28

23,85

25,02

25,95

26,45

27,35

33,37

Endring NTNU (prosentpoeng)

0,28

-0,43

1,17

0,93

0,50

0,90

59

Årsrapport 2020-2021 | NTNU

ANDELEN MIDLERTIDIG TILSATTE I UNDERVISNINGS- OG FORSKERSTILLINGER (DBH)
Styringsparameter, sektormål 4

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Gj.snitt statlige
inst. 2020

Andel midlertidig ansatte i undervisnings- og
forskerstillinger

18,27

17,7

16,57

17,05

14,29

13

13,19

Endring NTNU (prosentpoeng)

1,65

-0,57

-1,13

0,48

-2,76

-1,29

ANDEL AV SAMLINGENE OG OBJEKTENE SOM ERTILFREDSSTILLENDE SIKRET OG BEVARTNTNU forvalter store kultur- og naturhistoriske
samlinger og bruker disse i forskning, formidling og
undervisning.

Andel midlertidige ansatte i UF-stillinger
20
18
16
14
12

2012

2013 20142015

2016 2017

Snitt statlige institusjoner

2018 2019

2020

NTNU

ANDELEN MIDLERTIDIG TILSATTE I
UNDERVISNINGS- OG FORSKERSTILLINGER (DBH)
NTNU hadde i 2020 en andel midlertidig ansatte iundervisnings- og forskerstillinger på 13 %. Detteer en nedgang på 1,29 % fra 2019 og NTNU ligger
fortsatt under snittet for sektoren.

Vitenskapsmuseet arbeider etter følgende virksomhetsmål for sikring og bevaring av samlingene:«NTNU skal sørge for å sikre og bevare de vitenskapelige samlingene ved Vitenskapsmuseet og gjøre
dem tilgjengelige for forskning, undervisning, forvaltning og allmennrettet formidling». Museet har
utarbeidet en samlingsplan for perioden 2018-2025.
Planen retter spesielt oppmerksomheten mot aktivt
bruk og behov for utvikling av samlingene, innenfor
gjeldende krav til sikring ag bevaring.
Resultat 2020 og mål 2021 for sikring og bevaring
av de vitenskapelige samlingene, samt andel digitalisering og tilgjengeliggjøring på web, er publisert på
DBH.

Andelen eksternt finansierte forskere (1108 forsker,
1109 forsker og 1183 forsker) i midlertidige stillinger
har gått ned flere år på rad, fra 71,25 % i 2016 til
43,62 % i 2020. Den siste nedgangen er på 6,80 % fra
2019 til 2020.
Andelen midlertidig ansatte er fremdeles for høy ieksternt finansierte forskerstillinger. Det arbeidesfor å få flere i denne kategorien i fast ansettelse,
bl.a. gjennom opprettelsen av Sentralt ansettelsesorgan for hele NTNU som bl.a. skal håndtere bortfall
av ekstern finansiering. Dette organet vil gjøre det
enklere å ansette i faste stillinger fremfor i midlertidige, og vil dermed bidra til å senke andelen midlertidige ansatte.
Styret har vedtatt måltall for midlertidighet for
hvert fakultet og for Vitenskapsmuseet, noe som
gjør det enklere å overvåke midlertidigheten og åjobbe målrettet med reduksjon.

60

Arkeologiske undersøkelsene i forbindelse med utbedringen av E39 i Heim
kommune har gitt oss ny kunnskap om vikingene. I to år har NTNU Vitenskapsmuseets arkeologer gjennomført omfattende utgravinger av gravfelt og bosettinger fra
siste del av jernalder og vikingtid. Prosjektet har hatt et budsjett på 46 millioner,og det er lagt ned ca. 13,5 årsverk. Så store utgravinger er sjelden kost, og har gitt
oss et unikt innblikk i det førkristne samfunnets individer og begravelsesritualer.
Undersøkelsene har også fått stor medieoppmerksomhet, både nasjonalt og
internasjonalt. Blant de viktigste funnene fra 2020 var flere spesielle graver – blant
annet en kammergrav med 300 miniatyrperler.
Foto: Åge Hojem, NTNU Vitenskapsmuseet

Årets aktiviteter og resultater

Sikring og bevaring
NTNU Vitenskapsmuseets arbeid med sikring og
bevaring av samlingene ble i perioden 2006 til 2015
organisert gjennom Revita-prosjektet. Det løpendearbeidet er fra 2016 ivaretatt i fagmiljøene, mens
større prosjekter og bygningsmessige tiltak prioriteres i forbindelse med museets årsplaner og isamarbeid med NTNUs eiendomsavdeling.

De store gjenstående utfordringene på sikringssiden gjelder spesielt risiko knyttet til vannskade samt
manglende evakueringsmuligheter fra magasin. På
bevaringssiden er utfordringene å oppnå tilfredsstillende klimaregulering med tanke på luftfuktighetog temperatur for tørrmateriale i de naturhistoriske
magasinene, samt restanser knyttet til preventiv
konservering av kulturhistorisk materiale.

NTNUs eiendomsavdeling gjennomførte en studie i
februar-mars 2020 for å se på muligheter for å øke
magasinkapasiteten for de kulturhistoriske samlingene gjennom oppgraderinger og endringer i magasinenes innredningssystemer. En prosjektgruppe fra
NTNU Eiendom og Vitenskapsmuseet konkretiserte
ulike muligheter, og løsningsforslag ble valgt høsten
2020. Anbudsprosesser, bygningstiltak og ominnredninger gjennomføres i 2021. Prosjektet inkludererogså en løsning på sikrings- og bevaringsforholdene
for de kulturhistoriske arkivene. Tiltakene delfinansieres av Kunnskapsdepartementet etter søknad fra
NTNU i 2020.

Resultatoppnåelse for aktiv og preventiv konservering av samlingsmaterialet er noe bedre enn målsettingen for 2020. Vi klarer å håndtere tilvekst, men
har ikke kapasitet til å gjøre vesentlige framskritt
med hensyn til å bygge ned restanser.

Hovedsatsingen i 2020 har vært NIDARK-prosjektet;
et arbeidet med å bedre det by-arkeologiske materialets tilgjengelighet, anvendelighet og dokumentasjon. Dette er i hovedsak kvalitative forbedringer
som systematisering av data, klassifikasjon, tilrettelegging av dokumentasjon, forenkling av systemer
for oppstilling og gjenfinning, samt fotodokumentasjon av objekter. Vi ser en liten forbedring innen
preventiv konservering, relatert til arbeidet på
NIDARK-prosjektet og ompakkingen som gjøres idenne sammenheng.

Risiko og tiltak
De største utfordringene for sikrings- og bevaringsarbeidet både på kort og lang sikt er fortsatt
mangel på tilfredsstillende magasiner for deler av
samlingene og magasinkapasitet. Sistnevnte ser
ut til å kunne løses i et 3-5 års perspektiv gjennom
planlagte prosjekter i 2021. Manglende evakueringsmuligheter for flere magasin er en beredskapsutfordring som ikke kan løses ved å utvikle bedre rutinereller planverk. Regjeringen besluttet 19.01.2018
konsept for samling av campus NTNU, konseptet
innebærer også ombygging for magasinlokalene
ved Vitenskapsmuseet. De største utfordringene
med hensyn til kvalitet og kapasitet i magasinene
løses først ved realiseringen av Campus-prosjektet.

61Årsrapport 2020-2021 | NTNU

3.6 Rapport påøremerkede bevilgninger
3.6.1 Samfunns- og effektmål for
byggeprosjekter
Helgasetr
NTNU har i 2020 hatt oppstart av byggefasen
på ett prosjekt: Helgasetr (Elgeseter gate 10).
Prosjektet har definert samfunns- og effektmål og
det vil bli rapportert på dette ved ferdigstillelse av
byggeprosjektet.
Samfunnsmål for NTNU: Helgasetr skal bli en nasjonalt ledende arena for tverrfaglig profesjonsutdanning,forskning og kunnskapsutvikling innenfor helse- og
sosialfag, med faglige synergier med samfunns- ognæringsliv.
Effektmål for NTNU: For å oppnå ønsket gevinst av
prosjektet for NTNU skal følgende effektmål væreoppnådd:
1. Økning i tverrprofesjonell samarbeidslæring innen
to år etter innflytting.
2. Økt søkermasse, bedret gjennomstrømning og
redusert frafall innen fem år etter innflytting.
3. Økning av tverrfaglige forskningsprosjekter innen
tre år etter innflytting.
4. Varig høyere tilfredshet med arbeids- og læringsmiljøet ved NTNU, målt ved regelmessige tilfredshetsundersøkelser for ansatte og studenter.
5. Økning i tilfredshet med det fysiske arbeids- oglæringsmiljøet ved NTNU innen to år etter
innflytting.

Illustrasjon: Link Arkitektur

62

6. Reduksjon av NTNUs driftsutgifter, særlig med vektpå energibruk og transport, i løpet av fem år.
7. Økning i antall trenende i idrettsdelen pr. dag
innen 2 år etter innflytting.
8. Høy bruk og sambruk av bygget gjennom døgnet.

3.6.2 Midler til oppgradering av
forsknings- og læringsareal
Norsk Cyber-range og operasjonssenter for
digital sikkerhet (SOC)
Kunnskapsdepartementet ga i brev av 09.05.2019
8 mill.kr. til oppgradering og tilpasning av læringsarealer for Norsk Cyber-range på campus Gjøvik.
Arealene leies av Statsbygg og de har hatt prosjektledelse og -ansvar for oppgraderingen.
Effektmål for prosjektet er å styrke kvalitet og
infrastruktur for NTNUs Center for Cyber andInformation Security som det ledende utdanningsog kompetansemiljøet innen cyber-sikkerhet, og
utvikle sikkerhetsutdanning og -forskning på høytnivå. Resultatmål for prosjektet er et etablert sentermed tilhørende infrastruktur. Samlet budsjett for
byggeprosjektet er 22 mill. kr.
StatusOmbyggingen av arealene ble ferdigstilt juni 2020
i samsvar med budsjett. Operasjonssenteretsammen med undervisningsarealene i Cyberrange ble tatt i bruk fra starten av høstsemesteret.
Operasjonssenteret har vært i full drift, men på
grunn av pandemisituasjonen har man ikke fullt ut
tatt i bruk læringsarealene.

Årets aktiviteter og resultaterCampus Ålesund – tilrettelegging og oppgradering av fellesarealer
Kunnskapsdepartementet gav i supplerendetildelingsbrev tilsagn om 6 mill.kr. til fornying og
oppgradering av Ankeret i Ålesund. Arealene leies
av Statsbygg som også har hatt prosjektledelse og-ansvar for oppgraderingen.
Effektmål for oppgraderingen var å øke tilstedeværelse av studenter på campus gjennom en aktivisering og økt tilgjengelighet for studentarbeidsplasser.
Resultatmål for prosjektet var å utvide areal til
arbeidsplasser for studenter, bedre tilrettelegging
av fellesarealene i Ankeret, samt faglig samling av
instituttene.
Status
Oppgradering, omrokering av funksjoner i 1.etasje
av Ankeret og samlokalisering av instituttene ble
ferdigstilt desember 2020. Det er så langt ikke gjort
erfaringer med bruken og effekten av tiltakene som
kan rapporteres.
Magasin- og samlingsarealer på campus
Kalvskinnet
Kapasitet og tilstand på magasiner ved Kalvskinnet
er i ferd med å bli kritisk som følge av økt tilvekst isamlingsmateriale med behov for klimatiserte magasin. Selv om en langsiktig løsning for magasinkapasitet er planlagt i prosjektet NTNU Campussamling,er det på kort sikt behov for å foreta tiltak for å
oppgradere, frigjøre og relokalisere materiale til nye
avlastningsmagasiner. Kunnskapsdepartementet ga
i supplerende tildelingsbrev brev (Kap. 260 post 50.)
av 19.mai 2020 5 mill. kroner til oppgradering av
magasin og samlingsarealer for Vitenskapsmuseet.
Effektmål for prosjektet er en sikker og forsvarlig
bevaring av historisk materiale som NTNU har
ansvar for. Resultatmål for prosjektet er funksjonsdyktige lokaler med tilstrekkelig kapasitet fram til
ibruktaking av nye magasinarealer.
StatusPlanlegging og gjennomføring av en forsvarlig løsning for utvidelse av magasinarealene har vist seg åvære krevende, samtidig som oppstart og bevilgning
for tiltaket kom sent. Prosjektarbeidet i 2020 har
derfor vært begrenset til avklaring av løsningsmuligheter og prosjektering. Planlagt løsning vil gi en
kapasitetsøkning på 1.700 hyllemeter, i tillegg til at
det vil etableres av et nytt dokumentarkiv i Akrinn.
Det er forventet at prosjektet vil bli ferdigstilt i 2021.

Samlokalisering av utdanningene innen
bygningsingeniørfagene på Gløshaugen
NTNU mottok til sammen 27,35 mill. kroner oversupplerende tildelingsbrev kapittel 260, post 50
til samlokalisering av bygningsingeniørfagene på
Gløshaugen i 2020. Midlene var øremerket oppgradering og tilpasning av forsknings- og utdanningsarealer for å fremme moderne undervisnings- og
forskningsformer, økt læringsutbytte og godt psykososialt miljø.
Midlene ble brukt i tråd med intensjonen som endel av ombyggingsarbeidet for å tilrettelegge forsamlokaliseringene. Det ble etablert studentaktive
arbeidsplasser, nye studentarealer og nye undervisningsrom som er tilpasset nye undervisningsformer.
Midler til økte undervisningsressurser, tilpasning av læringsareal og klinisk undervisning
innen medisin- og andre helseutdanninger.
I forbindelse med økt studiekapasitet innen medisin- og helseutdanninger, mottok NTNU 6 mill.kr.
over revidert nasjonalbudsjett (tildelt i supplerendetildelingsbrev av 24.06.20). Disse midlene kunne gåtil bl.a. økte undervisningsressurser, tilpasning av
læringsareal og klinisk undervisning. NTNU gjennomførte en oppgradering av 8 undervisningsrom.
Oppgraderingen bestod i å tilrettelegge for digital
undervisning for blant annet å møte undervisningsbehovene for desentralisert utdanning på
medisinstudiet.

3.6.3

Midler til verdensledende miljøer

Som en langsiktig investering ble NTNU tildelt 15,8
millioner kroner over statsbudsjettet 2014–2015
for å bygge verdensledende fagmiljøer. NTNU
har i tillegg lagt inn betydelige ressurser fra egenramme til å finansiere ulike tiltak under paraplyen
NTNU Toppforskning. Rekruttering av internasjonale toppforskere har i perioden 2015–2019 skjedd
ved rekruttering av yngre talentfulle forskere(Onsager Fellowship) og mer erfarne seniorforskere(International Chairs):•

Onsager Fellowship – 20 personer er ansatt
som førsteamanuenser på innstegsvilkår
knyttet til våre beste forskergrupper. De følges
tett opp og forventes å utvikle forskning på høytinternasjonalt nivå, og det er forventet at dekvalifiserer seg til full professorstilling i perioden. Tre av de 20 har dessverre sagt opp sin
stilling ved NTNU og er tatt ut av programmet.
Videre har tre kvalifisert seg til full professorstilling, men er fremdeles en del av programmet.

63Årsrapport 2020-2021 | NTNU•International Chairs – NTNU har ansatt fem
professorer med tittelen International Chairs
hvorav fire er knyttet til to av våre SFF-sentra. Vi
har møtt enkelte utfordringer med å motivere
erfarne seniorforskere til å flytte sin aktivitet til
Trondheim er utfordrende. Det er derfor viktig å
ha frihetsgrad til å gjennomføre raske rekrutteringsprosesser når gode kandidater er innenfor
rekkevidde. Utfordringene knyttet til rekruttering av International Chairs i 100 % stilling bidro
til at vi i 2016 valgte å støtte 12 sterke fagmiljøer
med en professor II-stilling på International
Chair nivå i 4 år (2016–2020). Erfaringene med
tiltaket er gode og det er betydelig enklere å
rekruttere meritterte forskere til professor
II-stillinger enn til professorstillinger. Tiltaket
har bidratt til at fagmiljøene har fått styrket sineinternasjonale nettverk og blitt mer konkurransedyktige i de tunge kvalitetsvirkemidlene
nasjonalt og internasjonalt.

3.6.4 Studieplasser innenfor teknologi og
grønt skifte

I Tildelingsbrevet 2020 fikk NTNU tildelt 10 nye
studieplasser innenfor teknologi og det grønne skiftet. NTNU har fordelt fem plasser innen femårige
sivilingeniørstudier og fem plasser innen treårige
ingeniørstudier:•••

Tre studieplasser til det femårige masterstudiet
Marin teknikk (MTMART)To studieplasser til de femårige masterstudiet
Industriell design (MTDESIG).
Fem studieplasser til det treårige bachelorstudiet Havbruksingeniør (BIHAV).

3.6.5

Midler tildelt over andre kapitler

Budsjettvedtak kap. 275, post 21
Kunnskapsdepartementet har tildelt 800 000 kr. til
NTNU som skal gå til Universell for å styrke arbeidet
med universell tilrettelegging og bidra til implementering av handlingsplan for universell utforming.

Havbruksingeniør – et nytt 3-årig bachelorprogram
Studieprogrammet er utviklet i tett samarbeid med havbruksnæringen og hadde
oppstart høsten 2020. Her skal studentene lære å drifte og optimalisere havbruksanlegg i sjø og på land. Kombinasjonen av teknologi, biologi, fiskevelferd og
miljømessig bærekraft gjør utdanningen unik i Norge. Studieprogrammet ble
styrket med 5 studieplasser gjennom tildelingsbrevet 2020 – Studieplasser innenfor
teknologi og grønt skifte. Foto: Per Henning/NTNU

studenter. Universell skal være en nasjonal pådriverfor inkluderende læringsmiljø, tilrettelegging og
universell utforming ved fagskoleutdanningene.
Vi viser til kapittel 5.4.5 for rapportering knyttet til
Universell og tildelinger over kap. 241, post 21.

3.6.6 Øvrige midler gitt i supplerendetildelingsbrev
Supplerende tildelingsbrev - Statsbudsjettet
2020 kap. 275, post 21: Partnerskap ilærerutdanning
NTNU fikk over statsbudsjettet 2020 kap. 275, post
21 tildelt 5,96 mill.kr. Disse midlene er i 2020 benyttet til følgende tiltak:
•

•

•

64

Drift av partnerskap i MGLU. Dette utgjør om
lag 2 årsverk internt ansatte samt noe frikjøpte
ressurser eksternt i praksisskolene.
Årlig møte for rektorer ved alle praksisskoler
som ILU samarbeider med, hvorav ca. 100 er
GLU-praksisskoler.
Forskningsprosjekt om utvikling av praksis i
MGLU
Styrket oppfølging av utvikling av IKT-løsninger
som effektiviserer samgangen mellom studenter, praksissted og NTNU

Vi viser til kapittel 5.4.5 for rapportering knyttet til
Universell og tildelinger over kap. 275, post 21.

•

Budsjettvedtak kap. 241, post 21
Kunnskapsdepartementet har tildelt 1,5 mill.kr. til
NTNU som skal gå til Universell for å gjøre høyere
yrkesfaglig utdanning (fagskoleutdanning) mer tilgjengelig for personer med funksjonsnedsettelser.
Universell skal bidra til økt tilgjengelighet til, og gjennomføring av, fagskoleutdanning for denne gruppen

Supplerende tildelingsbrev - Revidert nasjonalbudsjett 2020, kap. 260, post 50
Gjennom revidert nasjonalbudsjett ble NTNU
tildelt midler til 464 nye studieplasser og 29 nyeÅrets aktiviteter og resultater

ph.d.-stillinger. Under viser vi ved hvilke studieprogram vi har økt kapasiteten og i hvilket omfang.
Under viser vi også hvordan nyopprettede rekrutteringsstillinger fordeles på fagområder.

unntak av et antall spesifiserte utdanninger. Tabellenpå neste side viser studietilbud hvor kapasiteten på
opptak er økt, og totalt antall studieplasser etterøkningen.

Nye studieplasser
NTNU er i supplerende tildelingsbrev vedr. økt studiekapasitet og flere rekrutteringsstillinger høsten
2020, bedt om å rapportere på hvilke studietilbud
kapasiteten er økt, og i hvilket omfang.

Nye ph.d.-stillinger
NTNU er videre bedt om å rapportere på hvilke
rekrutteringsstillinger som er opprettet fordelt påfagområder. Tabellen på side 68 viser hvordan de
29 nye rekrutteringsstillingene er fordelt mellom
fakultetene og hvilke føringer som er lagt.

I tildeling av studieplasser er det lagt til grunn at
plassene finansieres som fireårige i kategori D, med

Opptaksstudieprogram

Nye plasser

Totalt antall plasser

Helse- og sosialfag
Medisin

Profesjon

20

155

Sykepleie

Bachelor

35

415

Barnevern

2-årig master

18

133

Sosialt arbeid

Bachelor

10100

Profesjon

4

94

Anestesi (1) Barn (1), Intensiv (8), Operasjon (5)Vid.utd. sykepleie

15

108

Helsesykepleie

Vid.utd. sykepleie

1097

Intensivsykepleie

Vid.utd. sykepleie

10

28

Andre

Psykologi profesjon
Profesjonsstudiet i psykologi
Videreutd. sykepleieLærerutdanning
GLU/lektor
Grunnskolelærer, 5-10 med matematikk

5-årig master

10

85

Lektor i geografi, 8-13

5-årig master2

20

Lektor i historie

5-årig master

15

40

Lektor i kroppsøving

5-årig master

3

33

Lektor i språkfag med engelsk

5-årig master

10

55

Lektor i språkfag med nordisk

5-årig master

10

43Div. lærerutdanning/pedagogikk

55Læring i arbeidsliv og samfunn

2-årig master1025

Pedagogikk, utdanning og oppvekst

2-årig master10302-årig master10405-årig master

20

100

MNT og teknologi, vekt på IKT
Fysisk planlegging
Fysisk planlegging
Arkitektur og design
Arkitektur65Årsrapport 2020-2021 | NTNU

Opptaksstudieprogram

Nye plasser

Totalt antall plasser

MNT og teknologi, vekt på IKT

66

Bygg, ingeniør

Bachelor

20

125

Bygg-og miljøteknikk

2-årig master

40

290

Data, ingeniør

Bachelor

10

145

Datateknologi

2-årig master

935

Digital infrastruktur og cybersikkerhet

Bachelor

10

100Electric Power engineering

2-årig master1028

Elektro, ingeniør

Bachelor

23

160

Elektronisk systemdesign5-årig master

15

115

Energi og miljø

5-årig master

5

145

Erfaringsbasert, Informasjonssikkerhet

2-årig master

5

35

Fornybar energi, ingeniør

Bachelor

15

85

Fysikk og matematikk

5-årig master5

120

Geologi

2-årig master11

62

Havbruk, ingeniør

Bachelor

1035

Industriell kjemi og bioteknologi

2-årig master4

16

Industrial Design2-årig master5

15

Industriell kjemi og bioteknologi

5-årig master4

115

Industriell kybernetikk

2-årig master3

27

Industriell økonomi- og teknologiledelse

5-årig master

20

180

Informasjonsbehandling

Bachelor

1055

Informasjonssikkerhet

2-årig master

4

74

Informatics, ulike studieretninger

2-årig master

13

89

Kommunikasjonsteknologi og digital sikkerhet

5-årig master2

62

Kybernetikk og robotikk

2-årig master

2

38

Logistikk, ingeniør

Bachelor

449

Marin teknikk

5.årig master

4

101

Maskin, ingeniør

Bachelor

576

Matemathical science

2-årig master2

Materialteknologi

5-årig master2

42

Nautikk

Bachelor

5

27

NTNUs entreprenørskole

2-årig master3

23

Produktutvikling og produksjon

2-årig master

12

188

Shipping management

Bachelor

7

55

Tekniske geofag

5.årig master836Årets aktiviteter og resultater

Nye ph.d.-stillinger
Fakultet:

Antall stillinger:

Føringer:

Fakultet for arkitektur og design (AD)1arkitektur og design, fysisk planlegging

Det humanistiske fakultet (HF)1

IKT (Digital humaniora)

Fakultet for informasjonsteknologi og elektroteknikk (IE) 7

Informatikk og MNT-fag med vekt på IKT

Fakultet for ingeniørvitenskap (IV)4

Teknologiske fag med vekt på IKT

Fakultet for medisin og helsevitenskap (MH)7

Medisin, sykepleier, andre helseutdanninger, MNT-fag med vekt på IKT

Fakultet for naturvitenskap (NV)3

MNT-fag med vekt på IKT

Fakultet for samfunns- og utdanningsvitenskap (SU)4Lærerutdanninger, psykologi, helseutdanninger

Fakultet for økonomi (ØK)

1

MNT-fag med vekt på IKTNTNU Vitenskapsmuseet (VM)

1

MNT-fag med vekt på IKT (undervannsrobotikk)

Totalt2967Årsrapport 2020-2021 | NTNU

68
Foto: Geir Mogen/NTNU

Årets aktiviteter og resultater

4Årets aktiviteter og resultater

STYRING OG
KONTROLL I
VIRKSOMHETEN

69Årsrapport 2020-2021 | NTNU

4.1 Overordnet vurdering
av statusnivåer og innen ulike risikofaglige tema. NTNU har
likevel høyere ambisjoner enn dette, og har over tid
arbeidet med å styrke risikostyringen.

NTNU følger de grunnleggende styringsprinsippene i staten og har systemer, rutiner og tiltak forinternkontroll som skal forebygge styringssvikt,
feil og mangler. Den overordnede vurderingen av
virksomhetens internkontroll er i samsvar med fjorårets vurdering; NTNU har god styring og kontroll
med virksomheten, men det er fortsatt rom for forbedring av internkontrollen med tanke på helhetlig
systematikk.

Internrevisors hovedinntrykk er at flere miljøer allerede er relativt modne på risikostyring og internkontroll, mens det for universitetet som helhet er behovfor økt forståelse, samordning og effektivisering pårisikostyringsområdet. NTNU har på dette området
mottatt en rekke forslag til tiltak som vi i 2021 skal ta
stilling til og jobbe videre med.

NTNU når i hovedsak fastsatte mål og resultatkrav.
Driften vurderes som relativt effektiv, men kan
fortsatt forbedres gjennom videre prosessutviklingog digitalisering. Vurderingen er videre at risikoen
for brudd på lover og regler er forholdsvis lav, og
at resultat- og regnskapsinformasjonen er relevantog pålitelig. Vesentlige styringssvikt, feil og mangler
blir avdekket og håndtert, men håndteringen er
fortsatt ikke godt nok systematisert for alle områder. Generelt sett er avdekkede svakheter i de flestetilfeller knyttet til uklare ansvarsforhold eller ufullstendige kontroller og dokumentasjon av disse.

Informasjonssikkerhet og personvern
NTNUs internrevisjon leverte i 2020 rapport for revisjon av kontrollregimet for informasjonssikkerhet
og personvern. Internrevisjonen vurderte informasjonssikkerhetsområdet også i 2018, og konkluderteda med at NTNU hadde definert en fornuftig flerårig plan på området, og at innføringsarbeidet var
godt i gang. I ettertid har risikoen innen området
økt, og Kunnskapsdepartementet har utdypet forventningene til styring og kontroll innen området.
Dette viste behovet til en fornyet gjennomgang av
området.

Internrevisjonen rapporterte i mai 2020 status forrevisjonsarbeidet i første halvår 2020. NTNUs styre
vedtok samtidig at internrevisjonen høsten 2020skulle fullføre den pågående revisjon av risikostyring og internkontroll, samt utføre en uavhengig
gjennomgang av status på arbeidet med innføring
av styringsmodellen for informasjonssikkerhet og
personvern.

Det er internrevisors samlede vurdering at NTNU
har jobbet godt med personvern og informasjonssikkerhet over tid9. Tiltak som er gjennomført vitnerom at NTNU både har tydelig oppmerksomhet på ogønske om god styring og kontroll av personvern- og
informasjonssikkerhetsområdet. Internrevisor har isin rapport gitt flere anbefalinger som vil være viktig
for å styrke arbeidet med informasjonssikkerhet og
personvern. Tiltak knyttet til anbefalingene er påbegynt og NTNU vil i 2021 arbeide videre med disse. Se
mer om NTNUs arbeids med informasjonssikkerhet
i kapittel 4.4 under.

NTNUs internrevisjon har i 2020 gjort følgende
arbeid:NTNUs styre orienteres om revisjoner og framdrift iegne styresaker i 2021.

4.2 Internrevisjoner i 2020

Risikostyring og internkontroll
Internrevisjonen har i 2020 utført en rådgivningsorientert internrevisjon rettet mot hvordan NTNU
kan samordne etablerte risikostyrings- og internkontrollinitiativ på en helhetlig og integrert måte ivirksomhetens styringsmodell.
NTNU oppfyller etter internrevisjonens mening
gjeldende krav til risikostyring8, ved at det utføresrisikovurderinger og rapporteres risikoer på ulike

4.3 Aktiviteter i 2020
Utviklingsarbeid for økt styring og kontroll
En stor del av utviklingsarbeidet for økt styring og
kontroll i virksomheten er knyttet til hovedområdet
Effektive og moderne støttefunksjoner i NTNUsårsplan.

Internrevisor har vurdert prosesser og praksiser opp mot overordnede krav for risikostyring og internkontroll i regelverk forøkonomistyring i staten, hovedinstruksen fra Kunnskapsdepartementet, samt i delegasjonsreglementet- og i styringsreglementet til NTNU.
9
Rapport av 17.02.21 Internrevisjon - rapport fra revisjonsarbeidet høsten 2020
870

Styring og kontroll i virksomheten

Det er redegjort for ulike utviklingsaktiviteter innenfor dette området i kap. 3.2.5.
Risikovurderinger i virksomhetsrapporter
NTNU orienterer i tertialvise virksomhetsrapportertil styret om NTNUs samlede risikobilde og risikohåndtering. Vi har i virksomhetsrapportene i 2020
lagt tyngre vekt på risikovurderinger enn tidligere
år. Gjennom dialog med fakultetene har vi tegnet etsamlet risikobilde for NTNU og gjort vurderinger av
behov for felles risikodempende tiltak i tilknytning
til effektene av pandemisituasjonen.
ArbeidsmiljøutviklingPsykososialtogorganisatoriskarbeidsmiljø ble kartlagt ved alle enheter gjennom
Arbeidsmiljøundersøkelsen
2019.
Etter
planenskulle alle ledere gjennomføre oppfølgingsmøter
med sine medarbeidere for å finne bevarings- og
utviklingsområder, samt utarbeide tiltaksplaner
innen påske 2020. Fristen ble imidlertid utsatt pågrunn av covid-19-pandemien, og oppfølgingen bleogså justert for å ta hensyn til de utfordringer som
pandemien skapte.
Høsten 2020 ble Arbeidsmiljø på dagsorden gjennomført i alle enhetene ved NTNU. Tiltaket hadde en
todelt hensikt: 1) ferdigstille den formelle prosessen
med arbeidsmiljøundersøkelsen, og 2) gi ledereog medarbeidere et verktøy for dialog om hvordan covid-19-pandemien og smitteverntiltak harpåvirket arbeidet og arbeidsmiljøet, samt utvikle
nødvendige tiltak på dette området. I forlengelsen
utviklet enhetene tiltaksplaner for psykososialt og
organisatorisk arbeidsmiljø.
Medvirkning ved NTNU
På
oppdragfra
NTNU
gjennomførte
Forskningsstiftelsen Fafo i 2020 en analyse av
sammenhengen mellom ulike arbeidsmiljøfaktorer
i arbeidsmiljøundersøkelsen og ansattes opplevelse
av medvirkning. Funnene bekreftet annen forskningsom viser at et godt arbeidsmiljø har betydning foransattes medvirkning. Et godt kollegafelleskap og
relasjonsorienterte ledere er også viktig for informasjonsflyt og medvirkningsmuligheter i arbeidshverdagen. Midlertidig ansatte og stipendiater ved
NTNU skårer lavere på medvirkning enn øvrige
ansatte. Mange av disse har internasjonal bakgrunn,så når det kommer til integrering i arbeidsmiljøet
vil vi derfor ha særlig oppmerksomhet på disse
gruppene.

4.4 Informasjonssikkerhet
og GDPRNTNU gjennomførte i 2020 en intern overordnet
risikovurdering av informasjonssikkerheten. Denne
avdekket 10 grunnleggende risikoer og sårbarhetersom blir førende for kommende prioriteringer av
mer målrettet sikkerhetsarbeid.
Den alvorligste organisatoriske sårbarheten som er
avdekket, er gjennomgående lav grad av risikostyring av informasjonssikkerheten. NTNUs alvorligstesårbarhet er for dårlig kunnskap og lav bevissthet
om informasjonssikkerhet og personvern. Det er
samtidig gitt uttrykk for stor vilje og ønske om ålære mer. NTNUs alvorligste tekniske sårbarhet, er
at det ikke er investert nok i grunnleggende tekniske
sikringstiltak og en bedre sikkerhetsarkitektur. Det
har også blitt gjennomført en rekke tiltak for å bedre
informasjonssikkerheten i 2020.
NTNU har i 2020 innført flere tekniske tiltak som i sum
har løftet sikkerhetsnivået til vår IKT-infrastruktur,også for å ivareta sikkerheten med utstrakt brukav hjemmekontor og nettbasert undervisning.
Trusselen om digitale angrep og innbrudd fra andre
stater er økende, og eksportkontrollregelverket
stiller store krav til å ivareta institusjonens verdier.
NTNU har i 2020 koordinert en arbeidsgruppe
med deltakere fra UH-sektoren som utarbeider
en nasjonal veileder om forebygging av ulovlig
kunnskapsoverføring.
NTNU i 2020 har videreutviklet arbeidet som ble som
ble gjort i personvernprosjektet i 2019. Det har værtrettet en særlig innstas mot vedlikehold og utvikling
av rutiner og prosedyrer, systematikk og arbeidsflyt for å sikre overholdelse av GDPR-krav. Det er
gitt opplæring og bistand til enheter i enkeltsaker.
Videre er det initiert et behov for å styrke forvaltningen av databehandleravtaler og det er igangsatt etarbeid knyttet til overføring av personopplysninger
til tredjeland.
I 2020 ble det meldt inn et noe lavere antall avvik
innenfor de forhenværende år. Antallet registrertesikkerhetshendelser er noe høyere enn forrige år.
Avvik og hendelser er håndtert og lukket, og tas med
i det kontinuerlige forbedringsarbeidet.

71Årsrapport 2020-2021 | NTNU

Styring og kontroll i virksomheten

Et av fire nye SFI prosjekter ved Fakultet for informasjonsteknologi og elektroteknikker, er SFI Norwegian Center for Cybersecurity in Critical Sectors (NORCICS). Det ledes
av Sokratis K. Katsikas. Senteret skal bidra til å gjøre Norge til det mest sikre digitaliserte landet i verden.
Foto: Colorbox

4.5 Beredskap
Svært mange av de sentrale ressursene for sikkerhets- og beredskapsarbeidet ved NTNU har istore deler av 2020 vært bundet opp i håndtering
av covid-19-pandemien. Noe av det systematiskearbeidet, herunder evaluering av politikker og retningslinjer og utrulling av digitalt hendelseshåndteringsverktøy (CIM) har derfor blitt satt på vent. Det
har heller ikke vært kapasitet til å gjennomføre øvelser på sentralt nivå, men det er gjennomført mindreøvelser lokalt. Hendelseshåndteringen av pandemien, som i beredskapssammenheng har foregått
på NTNU siden slutten av januar 2020, har benyttet
beredskapsplanverkets metodikk og det har fungert
som kontinuerlig trening/øving gjennom året.
Covid-19 og beredskapsarbeidet
NTNUs sentrale beredskapsledelse (SBL) ble aktivert
27. januar 2020 som følge av utbrudd av covid-19 i
Kina. Beredskapsarbeidet knyttet til covid-19 harsiden dette fortsatt kontinuerlig, med justeringer iinvolvering, håndtering og samvirke basert på utviklingen av hendelsen.

72

I juni 2020 ble det gjennomført en mellomevaluering av beredskapsarbeidet knyttet til pandemien.
Evalueringen viste at håndtering av situasjonen
har vært preget av godt samarbeid, god progresjon og utvikling. Samtidig ble det pekt på en delutfordringer og forbedringsområder. Ett av deidentifiserte områdene var behovet for å avklare
forholdet mellom linjeledelse og beredskapsledelsei håndteringen av en slik langvarig hendelse. Det bleogså pekt på viktigheten av å forbedre kommunikasjon av og informasjon om beslutninger og tiltak.
Beredskapsorganisasjonen er heller ikke rigget for åhåndtere langvarige hendelser av det formatet som
pandemien representerer.
Justeringer både i organiseringen, samvirkearenaene og informasjonskanalene knyttet til hendelsen
ble gjort i løpet av høsten 2020 for å kunne ivareta
suksessfaktorene og gjøre forbedringer.
En egenevaluering av vår håndtering av
covid-19-pandemien vil bli gjort i etterkant av pandemien. NTNUs styre vil bli orientert om status i
tertialrapporteringene og en samlet evaluering skal
framgå av årsrapport 2021.

Styring og kontroll i virksomheten

Foto: NTNU/Geir Mogen73Årsrapport 2020-2021 | NTNU

74
Foto: Julie Gloppe Solem/NTNU

5

FELLESFØRINGER
OG ANDRE KRAV I
TILDELINGSBREVET75

Årsrapport 2020-2021 | NTNU

5.1 Regjerningens
inkluderingsdugnad
NTNU har i 2020 fortsatt sitt arbeid for et inkluderende arbeidsliv gjennom holdningsskapendearbeid blant ledere, dialog med tillitsvalgte og etformalisert samarbeid med ett av våre lokale NAVkontor. Et nyinngått samarbeid med NAV skal hjelpe
oss i det videre arbeidet med inkluderingsdugnaden.
NTNU er nå med i prosjektet Vi inkluderer!, noe som
gir både drahjelp videre og muligheter for å påvirke
hvordan tilrettelegging for statlige virksomheter
skal utvikles framover. NTNU vil videreføre arbeidet
med å informere om og tilrettelegge for nye runder
med Traineeprogrammet i staten og for deltagelse på
Difis webseminarer. I utlysningstekster oppfordrervi kvalifiserte søkere med nedsatt funksjonsevne
og/eller hull i CV, til å søke.
Antall nyansatte i 2020:

1368

Antall nyansatte med nedsatt funksjonsevne:

2

Antall nyansatte med hull i CV-en:

3

NTNU er positiv til å delta i statens
Inkluderingsdugnad, og vil bidra til nødvendige
klargjøringer av flere forhold før dugnaden fullt
ut kan følges opp. Dette gjelder særlig avklaringer
rundt hvilke virksomhetsområder og yrkesgruppermålsettingene skal gjelde for. I utdanningssektoren
ansetter vi i både utdannings- og vitenskapelige
stillinger med egne forskrifter som gir utfordringer
med hensyn til søkere med hull i CV-en.

5.2 Oppfølging av
digitaliseringsstrategien
for universitets- og
høyskolesektoren
Siden 2014 har flere sektorer i det offentlige Norge
etablert egne digitaliseringsstrategier, hvor målet
er å fornye, forenkle og forbedre offentlig sektor.
Digitaliseringsstrategi for UH-sektoren er førende for
NTNUs arbeid med digitalisering og campusutvikling. Dette arbeidet omfatter hele bredden av fagområder og er knyttet til sektormålene for høyere
utdanning og forskning.
NTNU er tungt involvert i arbeidet med utvikling av strategiske mål, felles standarder og

76

løsninger for uh-sektoren, blant annet gjennom
Digitaliseringsstyret, hvor vår organisasjonsdirektør
var styreleder i 2020. I 2020 deltok NTNU i utarbeidelsen av ny digitaliseringsstrategi for universitets- og høgskolesektoren. Strategien skal samle
institusjonene om felles mål og tiltak. Ansvaret for
utarbeidelse av ny strategi ligger hos Unit, mensarbeidsgruppen som står for arbeidet ledes av lederen for NTNUs Digitaliseringsprogram.
NTNU er en del av BOTT-samarbeidet, hvor målet
er standardiserte arbeidsprosesser og nye digitale
tjenester som er skreddersydd for UH-sektoren. Vi
har blant annet har en sentral rolle arbeidet med
felles anskaffelse av nye felles systemer for økonomi og lønn, og saksbehandling og arkiv. I tillegg til
deltakelse i de nasjonale prosjektene, ble det i 2020arbeidet internt med å forankre og klargjøre NTNU
til å ta i bruk de nye tjenestene i årene som kommer.
Se også kap. 3.3.5.
Informasjonssikkerhet og NTNUs arbeid med dette i
2020 er omtalt i kapittel 4.4.

5.3 Midlertidighet
NTNU har i hele 2020 jobbet med veiledning, informasjon og etterfølgelse av regelverket for å redusere
andelen midlertidige. Vi ser resultater av arbeidet
og registrerer en nedgang i andelen midlertidige
ansatte. Styret behandlet i mars 2020 (S-sak 39/20)
en sak om NTNUs arbeid med å redusere andelen
midlertidig ansatte, og vedtok da fakultetsvise måltall for reduksjon av midlertidighet. Det er fastsatt
tiltak for å nå disse målene. Måltallene oppgis iprosent reduksjon og skal være innfridd pr 01.10.21.
I tillegg til måltallene fremholdt styret følgende i sittvedtak:
•

•
•
•

•

For ytterligere å redusere midlertidige ansettelser er det fortsatt nødvendig med ledelsesmessig forankring på instituttnivå, fakultetsnivå, iFellesadministrasjonen og samlet for NTNU.
Arbeidet med strategisk personalplan og
bemanningsplaner må videreføres.
Årlige tiltaksplaner for reduksjon av midlertidige
ansettelser skal utarbeides.
Alle sammenhengende midlertidige ansettelser
på mer enn tre år skal gjøres om til faste
ansettelser for de som har rett til dette.
Alle midlertidige ansettelser for mer enn
18 mnd. skal begrunnes særskilt overfor
ansettelsesmyndigheten. Dette gjelder også forforlengelser som samlet utgjør mer enn 18 mnd.

Fellesføringer og andre krav i tildelingsbrevet••

LOSAM og SESAM10 skal behandle midlertidige
ansettelser to ganger i året.
Karriereplanlegging, herunder medarbeidersamtaler må utvikles ytterligere –ikke minst
overfor doktorgradsstudentene.

NTNU er videre opptatt av å ansette forskere med
faglig bredde slik at de kan bidra inn flere prosjekter,utvikle klare karriereveier for forskere (de som er
ansatt i forskerkoden) og profesjonalisere arbeidet
med rekruttering og arbeidsgiverrollen.
En positiv trend er at NTNU i større grad enn tidligere tilsetter i faste forskerstillinger.

Midlertidighet i ulike stillingsgrupper
UF-stilliner totalt
Kombinasjonsstillinger
Undervisningsstillinger

2019

2018

2017

2016

2015

2014

2013

2012

2011

Forskerstillinger
2010

90%
80%
70%
60%
50%
40%
30%
20%
10%
0%

5.4 Likestilling,
mangfold, diskrimineringog tilgjengelighet
NTNUs handlingsplan for likestilling og mangfold
2018-21 setter søkelys på to hovedområder; kjønnsbalanse og integrering av internasjonalt ansatte.
Handlingsplanen beskriver tiltak, slik som egne kartlegginger og forskning på likestilling og mangfold.
Ved siden av slike undersøkelser og forskningsprosjekt, har NTNU gjennom virksomhetsstyringssystemet BEVISST fått et verktøy for å kartlegge og
følge opp ulike styringsparametere gjennom året,herunder viktige likestillingsparametere. Dette gir
oss mulighet for forbedret statistikk og analyser påalle nivåer, fra enkeltgrupper/enheter til aggregert
nivå.

10
11

5.4.1

Kjønnsbalanse

NTNUs handlingsplan for likestilling og mangfold
omfatter en rekke tiltak for å bedre kjønnsbalansen blant studentene, blant vitenskapelige
ansatte, i ledelse og i tekniske og administrative
stillinger. Handlingsplanen legger stor vekt på kulturutvikling. Linjeledere og faglige ledere spiller
en nøkkelrolle for å skape et likestilt universitet.
Likestilling og integrering av internasjonalt ansattetas derfor opp i kompetanseutvikling for ph.d.-veiledere og i informasjonsarbeidet for nyankomne
internasjonale forskere. Det er også et tema ilederutviklingsprogrammene.
Likestillings- og mangfoldsbudsjettet er på 5 millioner kroner, og fagmiljøene kan her søke om støtte tilulike likestillingstiltak11. I 2020 kom det inn søknader
for nesten 14 mill.kr. og vi registrerer en stadigøkende interesse i fagmiljøene for å sette i verk
tiltak for å fremme likestilling og mangfold.
NTNU har jevnlige mentorprogram for kvinner somønsker å kvalifisere seg til opprykk til professor og
dosent. Et nytt program, som startet februar 2020,
inkluderer 20 adepter og 20 mentorer. Programmets
ringvirkninger i fagmiljøene bidrar til å forankre
likestillingsarbeidet i akademia, og til kunnskaps- og
erfaringsutveksling. En viktig målsetting er å skape
en organisasjonskultur som også er preget av kvinners erfaringer, perspektiver og kunnskap.
Å øke kvinneandelen i vitenskapelige førstestillinger, spesielt innenfor NTNUs teknisk-naturvitenskapelige hovedprofil, er et sentralt mål i NTNUs
handlingsplan. Kvinneandelen i professor- og
dosentstillinger (eks. II-er stillinger) (KD-indikator),steg med nesten ett prosentpoeng fra 26,45% i 2019til 27,35% i 2020. Kvinneandelen i undervisnings- og
forskningsstillinger generelt holdt seg stabil i underkant av 42%. Dette viser at NTNU er på riktig vei,
men at det fortsatt er en vei å gå.
Det er vesentlige variasjoner mellom fakultetene ikvinneandelen i de ulike stillingsgruppene. Mens
kvinner utgjør litt over 1/4 av stipendiatårsverkene
ved Fakultet for informasjonsteknologi og elektronikk, nærmer kvinneandelen seg nesten 3/4 avårsverkene blant stipendiater ved Fakultet for medisin og helsevitenskap. For å fortsette arbeidet med
å bedre kjønnsbalansen, arrangerer Rektor jevnlig
møter med instituttlederne, dekaner og prodekaner.

Medbestemmelsesapparatet: LOSAM – Lokalt samarbeidsutvalg. SESAM – Sentralt samarbeidsutvalg
Blant annet startpakker for nytilsatte kvinnelige professorer, kvalifiseringsstipend for førsteamanuenser og rekrutteringstiltak som menn til helsefag og kvinner til teknologi og naturvitenskap.

77Årsrapport 2020-2021 | NTNU

Midlertidighet i ulike stillingsgrupper

Andel kvinner i professor og dosent-stillinger

Kvinneandel i universitetslektorgruppen har
holdt seg jevn på rundt 60% i de senere år.

Her har blant annet Balanseprosjektet blitt presentert. Balanseprosjektet åpner for erfaringsdelingmellom instituttlederne om hvordan de konkret kan
jobbe med utfordringer og se muligheter – spesielt
knyttet til rekruttering av kvinnelige ledere.
Et nytt opplærings- og utviklingsprogram for ledere(på alle nivå) i ny åremålsperiode er under planlegging. Her vil mangfold og samskapning bli ett av
temaene i programmet. I inneværende åremålsperiode var likestilling og mangfold tema ved programmets oppstart, og det ble da diskutert hvordan
lederne helt konkret kan jobbe med likestilling og
kjønnsbalanse.
Ved NTNU er kjønnsfordelingen blant registrerte
studenter omtrent 50/50. Fordelingen på ulike
studier er fortsatt tradisjonell. NTNU ønsker kjønnsbalanse på studiene og i arbeidslivet, og har derfor
iverksatt ulike tiltak for å bedre kjønnsbalansen.
På mange teknologiutdanninger er kvinneandelen
fremdeles lav, og det jobbes med både rekrutteringog gjennomføringsgrad overfor kvinner på dissestudiene. Som eksempler på tiltak kan vi nevneen egen jentekonferanse for jenter i 9. og 10. trinn
i grunnskolen, velkomstdager for nye kvinnelige
studenter på NTNU, meet-ups, egne datasaler
mm. Tilsvarende jobber NTNU for å øke andelenmenn i f.eks. helse- og sosialfag og grunnskoleutdanningene. Av aktuelle tiltak kan vi nevne denårlige Guttedagen på helse- og sosialfag ved NTNU

78

2020

2019

20
19
20
20

20
10
20
11
20
12
20
13
20
14
20
15
20
16
20
17
20
18

I førsteamanuensisgruppen har kvinneandelen en svak, men jevn vekst i de senereårene, fra 41,74 % i 2016 til 44,98 % i 2020.

10%

2018

20%

0%

2017

5%

UF-stillinger
totalt

2016

30%

2015

40%

10%

2014

15%

Kombinasjonsstillinger

2013

50%

2012

60%

20%

Forskerstillinger

2011

70%

25%

2010

30%

Undervisningsstillinger

Kvinneandelen i stipendiatstillinger ligger pårundt 43%-44% for NTNU de siste årene.
Samlet for NTNU har kvinneandelen av årsverkene i postdoktorstillinger ligget på oppunder
40% de senere årene, men denne har gått svakt
ned fra 40,49% i 2019 til 36,47% i 2020.

i Trondheim og guttedager ved NTNU i Gjøvik ogÅlesund rettet mot sykepleierstudiet.
Et annet viktig tiltak for å øke likestilling ved universitetet er Jenteprosjektet Ada. Dette prosjektet
har som mål å bidra til at det utdannes flere kvinnelige sivilingeniører og mastergradskandidater fra
Fakultet for informasjonsteknologi og elektroteknikk
ved NTNU. Prosjektet inkluderer studieretningene
datateknologi, elektronisk systemdesign, informatikk, kommunikasjonsteknologi, matematiske fagog kybernetikk og robotikk. Sammenlignet med
teknologistudier som ikke er med i prosjektet, hardisse studiene har hatt en markant økning av kvinneandelen. Tall fra de siste 20 årene ved NTNU viser
at da kvinneandelen gikk opp med 10 % ble frafallet
av mannlige studenter redusert med opptil 8 % ved
alle de fire sivilingeniør studiene som er med i Ada
prosjektet. Kvinneandelen på de fire sivilingeniør
studiene som har vært med i Ada har gått fra 7 % i
2004 til 34 % i 2020. Dette tallet var 36 % i 2019, men
kvinneandelen på dette studiet gikk ned da kommunikasjonsteknologi mistet kjønnspoeng i 2020.

5.4.2 Mangfold – Integrering av internasjonalt ansatte

NTNU har ansatte fra nesten 100 land. Den viktigste integreringen skjer i fagmiljøene, men sentraltnivå bistår med råd og veiledning i spørsmål om
immigrasjon, bolig, mottak av nyansatte, kulturforståelse og sosiale tiltak. Kulturkurs om norsk
arbeidsliv er populært, og det samme gjelder deFellesføringer og andre krav i tildelingsbrevet

sosiale aktivitetene som arrangeres hver uke for det
internasjonale miljøet.
Det ble i 2020 gjennomført flere undersøkelser forå se på situasjonen for internasjonalt ansatte ut fra
ulike perspektiver; onboarding, integrering og mangfold og ph.d.-løpet. Det er lagt et godt grunnlag forå bedre forstå internasjonalt ansattes utfordringer,
noe som gir viktige innspill til videreutvikling av faglige prosesser og støtteapparatet. Undersøkelsene
har avdekket flere områder hvor det er ønskelig å
styrke innsatsen, men også å effektivisere og standardisere prosesser.
I januar 2020 ble det publisert en kvalitativ studie12
om internasjonalt mangfold ved NTNU, og om
hvordan internasjonalt ansatte så på NTNU som
arbeidsplass. Rapporten gir viktig kunnskap for
NTNU som har som mål å styrke internasjonaliseringen og legge bedre til rette for internasjonale
forskere. Hovedtemaene i de kvalitative intervjuene
var språk, arbeidsmiljø og praktiske barrierer. De
fleste ansatte hadde positive erfaringer, men rapporten viser også at det fortsatt er mye som kan
forbedres for å gjøre NTNU til en enda mer attraktiv
arbeidsplass internasjonalt. Det foreslås i rapporten
flere tiltak som likestillings- og mangfoldsutvalget
følger opp i 2021.
Det er behov for to-karrieretjenester for partnerne til internasjonale NTNU-forskere, og NTNU
gir rådgivning til rundt 90 partnere hvert år.
NTNUs jobbsøkerkurs er også svært populære.
To-karrieretjenester er viktig for at NTNU skal væreet attraktivt valg for internasjonale søkere. Tilgang til
bolig gjennom NTNUs boligstiftelse letter dessuten
immigrasjonsprosessen og bidrar til at man raskere
kommer i gang med arbeidet. Om lag 150 internasjonale forskere benytter seg av dette tilbudet hvert år.
NTNUs norskkurs er åpne for ektefeller i den grad
det er kapasitet. For å få mer struktur og effektivitet i denne prosessen, utreder NTNU nå hvordan
vi kan innrette en førstelinjetjeneste for mottak
av nye internasjonalt ansatte i undervisnings- og
forskerstillinger.

5.4.3 Integrering av internasjonale
studenter

NTNU tar opp studenter fra over 90 forskjellige land
hvert år. Utenlandske studenter skal integreres i fagmiljøene, og det er viktig med gode integreringstiltak

i regi av studieprogrammene. En del internasjonale
studentorganisasjoner, som International Students
Union (ISU) og Erasmus Student Network (ESN), bidrarogså med ulike integreringstiltak.
NTNU tilbyr et mottaksprogram for alle nye internasjonale studenter der de får praktisk informasjonog mulighet til å delta på en rekke sosiale arrangementer. Informasjonen er knyttet til forhold rundt
studier på NTNU, samt praktisk informasjon om helseforsikring, fastlege, personnummer, bankkonto
osv.

5.4.4

Seksuell trakassering

Det skal være trygt å jobbe og studere ved NTNU,
og det er nulltoleranse for seksuell trakassering,seksuelle overgrep og annen maktmisbruk. Det har
de siste par årene vært rettet søkelys på varsling om
kritikkverdige og alvorlige forhold – og ikke minst
seksuell trakassering. NTNU har tidligere opprettet
egne ordninger for varsling om og håndtering av
saker som omhandler seksuell trakassering, eksempelvis en egen varslingskanal og eksternt utvalg.
Som et ledd i å ytterligere utvikle og forbedre
arbeidet med varsling ved NTNU, ble Sifra-portalen
lansert høsten 2020. Denne portalen samler deulike måtene å si fra om forhold som kan forbedres eller forhold som er kritikkverdige og som måutbedres. Den egne varslingskanalen for seksuelltrakassering ble lagt ned og er nå innlemmet i den
mer brukervennlige og informasjonssikre løsningen
som NTNU har valgt. Denne portalen skal gjøre det
lettere for både studenter og ansatte å varsle om
kritikkverdige forhold. Høsten 2020 kom det flere
varsler fra studenter enn tidligere, noe som kan
tyde på at Sifra-portalen har hatt betydning for å
gjøre varsling kjent for studenter. Høsten 2020 kom
det inn til sammen 31 varsler via Sifra-portalen. 11
av sakene var sendt inn av studenter, mens 20 av
sakene kom fra ansatte på NTNU. Til sammen fire av
varslene omhandlet seksuell trakassering.
Det skal være lett for studenter og ansatte å varsle
om alvorlige og ubehagelige hendelser og det derderfor gjort et godt arbeid med å gjøre Sifra-portalen
kjent og lett tilgjengelig.
Som ledd i oppfølgingen av NTNUs internrevisjon
av varslingsordningen og nye regler om varsling fra
2020, har våre retningslinjer og saksbehandlingsrutiner blitt gjennomgått og kvalitetssikret. I dette

Julie Katrine Flikke, Berit Gullikstad, Guro Korsnes Kristensen, Vivian Anette Lagesen, Siri Øyslebø Sørensen (2020):
International diversity at NTNU. A qualitative study of the experiences of incoming researchers, management and administrative staff.

1279Årsrapport 2020-2021 | NTNU

arbeidet har det vært viktig å ivareta hensyn bådetil forvaltningsrett og personvernlovgivning, foruten
de nye bestemmelsene i arbeidsmiljøloven som
utvider hvem som kan varsle og hva det kan varslesom.

5.4.5 Tilrettelegging for studenter med
funksjonsnedsettelser

Ca. 7 prosent av studentmassen antas å ha en funksjonsnedsettelse. God tilgjengelighet er viktig påmange områder, for eksempel bygg, IKT, undervisning og eksamen. Det er derfor mange enheter som
har en rolle i arbeidet med å gjøre NTNU tilgjengelig
for studenter med funksjonsnedsettelse.
NTNU Tilrettelegging
NTNU Tilrettelegging er en faggruppe med ansvar for
universell utforming under prorektor for utdanning.
Faggruppen jobber som pådriver og støtteapparatfor universell utforming og individuell tilrettelegging
for studenter.
Det har i 2020 vært jobbet særlig med tilrettelegging
for studenter som er i risikogruppen for covid-19sykdom og som derfor ikke har hatt mulighet til åvære fysisk til stede på campus. Tilbakemeldinger
fra studenter på hvordan studiesituasjonen i 2020
har vært er delt. Noen opplever at digital undervisning og muligheten for å studere hjemmefra fungerer svært godt mht. sin funksjonsnedsettelse, bådeav psykiske og fysiske årsaker. Andre opplever aten studiehverdag uten tydelige rammer og struktur
som svært ensom og utfordrende.

med studiesituasjonen slik den har vært i forbindelse med covid-19.
Universell
Den nasjonale enheten Universell hadde i 2020 ettotalt driftstilskudd på kr. 3.459.000 via rammetilskudd fra KD til NTNU. Dette inkluderer et utvidet
driftstilskudd fra Kunnskapsdepartementet på
800.000 kr (budsjettvedtak, kap. 275, post 21) for å
styrke arbeidet med universell utforming, i hovedsak gjennom å utvide antall stillinger knyttet til
enheten. Universell hadde lønns- og driftsutgifterpå kr. 2.912.000. Underforbruket skyldes endretaktivitet i forbindelse med pandemien. Ubrukte
midler er overført til konkrete tiltak i 2021.
Universell har videre tilskudd fra KD til å gjennomføre arbeid for fagskolesektoren. Når overføringer
fra 2019 inkluderes hadde Universell et tilskudd på
1.671.000 kr, og et forbruk på 873.000 kr. I tillegg
til konsekvenser av pandemien, er det forsinkelser
i fakturering av enkeltoppdrag som er påløpt 2021.
Ubrukte midler ble derfor overført til aktivitet i 2021.
Covid-10-pandemien førte til en digitalisering av
tjenestene fra Universell (foredrag, undervisning,oppfølging av institusjoner mv.) og en dreining mot
digitale veiledere og utvikling av egne nettsteder foralle fagområder. Arbeidet videreføres i 2021. Stor
vekt har også blitt lagt på å arbeide med forslag til
nye læringsmiljøbestemmelser i arbeidet med ny
universitets- og høyskolelov.
Av konkrete prosjekter har Universell:

NTNU Tilrettelegging har opprettholdt tilbud om
mestringskurs, infomøter- og opplæring i bruk av
lese- og skrivestøtteprogram for studenter med
dysleksi, ved å gjøre disse tilbudene digitale. Tilbud
om veiledningssamtaler og mentor til enkeltstudenter har vært opprettholdt som vanlig, og NTNU
Tilrettelegging har gjort seg nyttige erfaringer med
digitalisering av tilbudet. Noen tilbud fungerer godt
digitalt og kan gjøre det lettere for enkelte studenter med helseutfordringer å delta, samtidig som at
det bidrar til et likt tilbud ved NTNU i Trondheim,Ålesund og Gjøvik. Noen tilbud ser vi imidlertid at
bør arrangeres fysisk for at studentene skal få etgodt utbytte av dem.
Framover blir det viktig å sikre at tilbud som kurs og
grupper fortsatt kan tilbys da dette vurderes somsvært viktig i perioder hvor studenter sitter mye
hjemme. Vi kommer også til å gjennomføre et nyutviklet kurs for studenter med ADHD, da dette er en
gruppe studenter som kan ha ekstra utfordringer

80

•

•
•
•

•

•

•

Utviklet koronaveileder om tilgjengelighetog tilrettelegging i koronatiden, og fulgt opp
læresteder og samarbeidspartnere rundt dette.
Produsert veileder om universell utforming i
Zoom og Teams (Media LT)
Deltatt i EU-prosjekt om universell utforming ave-læring (TINEL).
Gjennomført obligatorisk og valgfri modul om
inkluderende utdanning som en integrert delav opplæringen i utdanningsfaglig basiskompetanse ved NTNU.
Deltatt som faglig ekspert i universell utformingi BOTTs anskaffelsesprosess av nytt saksbehandlings- og arkivsystem.
Gjennomført en rekke workshops og webinarer
i sektoren med LMU, inkludering, universell
utforming og tilrettelegging som tema.
Utviklet et nytt nettsted om universell utforming av læringsmiljø (publiseres 2021).

Fellesføringer og andre krav i tildelingsbrevet•

Gjennomført en kartlegging av
Læringsmiljøutvalgenes (LMU) virksomhet etter
pandemiutbruddet.

Utdypende informasjon gjøres tilgjengelig viaårsrapport fra Universell publisert på egne nettsider.
Universells oppdrag i fagskolesektoren
Universell har siden 2018 arbeidet med inkluderingog tilrettelegging i fagskolen. En referansegruppe
ble etablert i desember 2019 (med ni fagskoler,
Organisasjon for Norske Fagskolestudenter (ONF) og
Universell), med planer om tett samarbeid for inkluderende læringsmiljø med søkelys på institusjonelle
handlingsplaner for inkludering. Arbeidet er igangsatt, men pandemien har forskjøvet det praktiskearbeidet i referansegruppen til 2021. Oppstartet
arbeid med en veileder for planarbeidet ferdigstilles
tidlig 2021.
••

Tilgjengelig studielitteratur – Norsk lyd- og
blindeskriftbibliotek (NLB)
Universells læringsmiljøundersøkelse i fagskolen
fra 2018 avdekket en høy andel fagskolestudenter med dysleksi og lydbøker er et etterspurt
tiltak. NLB har lite studielitteratur for fagskolen,
og gjennom referansegruppa har Universell
kartlagt behovet for utvidelse av NLBs tilbud
til fagskolestudenter. Fagområdene med flest
studenter har blitt prioritert, og til sammen
65 titler på tekniske fag og helsefag har blitt
produsert av NLB, dekket av KDs bevilgning til
Universell. Studenter på tekniske fag og helsefag
utgjør omkring 70 % av alle fagskolestudenterog informasjonsarbeidet overfor de 25 aktuelle
fagskolene inkluderer ferdig materiell formarkedsføring mot egne studenter.
Dysleksi i fagskolen – en veileder til individuell tilrettelegging (https://www.universell.no/fagskoler/dysleksi-i-fagskolen-en-veileder-til-individuell-tilrettelegging/) Veilederen retter seg
mot ansatte i fagskolen og har som hensikt åbidra til økt forståelse for hva lovkravene om
individuell tilrettelegging omfatter, samt gir innspill til hvordan fagskolene kan styrke innsatsen
på tilretteleggingsområdet generelt og dysleksi
spesielt. Veilederen er distribuert både fysisk og
digitalt, og etterspørselen er stor.

Oppdrag i «Regjeringens handlingsplan for
universell utforming 2015-2019»
Universell løser tiltak SO3 Kompetanseheving om
universell utforming blant universiteter og høyskolerog mottar årlige midler fra Kulturdepartementet
for dette arbeidet. Dette vil rapporteres særskilt til

departementene innen 15.02.2021, og publiseres på
Universells nettsted.

5.5 Campusutviklingsplaner og større
byggeprosjekter
Campusutviklingsplaner
NTNU har de siste årene arbeidet med overordnet
planlegging og strategier for campusutvikling. Se
Campusutvikling - NTNU.
For NTNU handler ikke campusutvikling først og
fremst om å bygge, men hvordan utvikling av fysisk
infrastruktur sammen med utvikling av organisasjon og teknologiske løsninger legger til rette forat NTNU kan løse sitt samfunnsoppdrag. NTNUs
Kvalitetsprogram for campusutvikling definerer kvalitetsprinsipper campus må ha for kunne bidra til at
NTNU når sine mål. Disse gjelder for all campusutvikling ved NTNU.
Utvikling av hovedcampus på Gløshaugen i
Trondheim skjer gjennom prosjektet NTNU
Campussamling. NTNUs campus i Trondheim
skal utvikles som en helhetlig campus med samling av fagmiljøer i området rundt Gløshaugen.
Campussamling skal legge til rette for NTNUs mulighet til å drive fremtidsrettede utdannings-, innovasjons- og forskningsaktiviteter med gode faglige og
sosiale kvaliteter. NTNU campussamling har værten driver for at NTNU har utviklet felles prinsipper
for arealbruk, faglig lokalisering og kvalitetsmål for
bygg og utomhus.
I Ålesund og Gjøvik er det videreutviklet campusog arealutviklingsplaner etter fusjonen, som tar
utgangspunkt i den faglige utviklingen og NTNUs
kvalitetsprinsipp for campusutvikling. For campus
på Tyholt i Trondheim er planene for nye Ocean
Space Center førende for utviklingen av campus. For
de byintegrerte campusene på Øya og Kalvskinnet
i Trondheim vil kommunens arealplanlegging ogeksisterende reguleringsplaner sammen med
NTNUs kvalitetsprinsipper legge overordnede føringer for videre utvikling av områdene.
Bygge-/leieprosjekt
NTNUs aktivitet i Gjøvik har hatt og vil ha en betydelig vekst i årene framover. Med bakgrunn i behovsanalyser er det konkludert med at NTNU vil ha ettilhørende arealbehov. Dette er planlagt dekket i etbygg som er under oppføring av en samarbeidspart81Årsrapport 2020-2021 | NTNU

Våren 2020 ble det utarbeidet et revidert basisprosjekt som er grunnlag for videre arbeid med
reguleringsplan, og 19. september 2020 varslet
Statsbygg formelt oppstart av reguleringsplaner forCampussamling. I tett samarbeid med NTNU har
Statsbygg og deres rådgivere utredet alternativer itråd med politiske vedtak. I hele perioden har NTNU
og Statsbygg i samarbeid med Trondheim kommune,og holdt medvirknings- og informasjonsmøter slik at
naboer og andre interessenter kan gi sine innspill.
En egen medvirkningsportal – www.ntnucampussamling.no - er opprettet for informasjon og innspill.
Forskningsinfrastruktur på Gløshaugen i Campussamling
Som følge av campussamlingen i Trondheim, vil noen fagmiljøer og forskningsinfrastrukturer som ligger på Gløshaugen i dag måtte finne ny lokalisering. For å hindre
at forskningen blir skadelidende i bygge- og anleggsperioden, har en arbeidsgruppe i 2020 kartlagt sensitiv forskningsinfrastruktur på NTNU og gitt anbefalinger
om lokalisering og konsentrasjon.
Campussamlingsprosjektet i Trondheim en enestående mulighet til å tenke nytt og
langsiktig omkring utvikling av vår forskningsinfrastruktur.
Utredningene skal nå sammenfattes i en overordnet strategi for lokalisering og
sambruk av forskningsinfrastrukturen på og ved Gløshaugen.
Geir Mogen / NTNU

ved campus, i tråd med forliggende planer for utviklingen av campus på Gjøvik.
På campus i Ålesund er et nytt studentbygg underbygging. Studentsamskipnaden er byggherre.
Studentbygget vil inneholde boliger, arealer for
idrett, kultur og studentfrivillighet og arealer forsamarbeid med arbeidsliv og næringsliv. Målet
er å utvikle en mer attraktiv og levende campus
med et fortsatt godt samarbeid med arbeidsliv ognæringsliv.
Campussamling
Samlingen av NTNU i Trondheim til én campus iområdet rundt Gløshaugen, er det største og drivende prosjektet for NTNUs campusutvikling. Ved å
legge til rette for økt tverrfaglighet og samarbeid,
kan kvalitet i utdanning, forskning, innovasjon,
kunst og formidling forbedres. I desember 2019 ble
det besluttet at Statsbygg skal videreføre prosjektet frem til ferdig forprosjekt. Statsbygg fikk overstatsbudsjettet for 2021 bevilget 159,7 mill.kr. til
forprosjektering. I tillegg ble NTNU bevilget 10 mill.
kr. for arbeid med prosjektet.
Regjeringen har besluttet at det videre arbeidet
med forprosjektet skal gjennomføres innenfor en
kostnadsramme på 11,626 mrd. kr., inkludert brukerutstyr. Det er videre besluttet at det i prosjektetskal anvendes en kostnadsstyrt prosjektutvikling(design-to-cost).

82

I tråd med oppdragsbrevet fra KD, er NTNU isamarbeid med Statsbygg i ferd med å sluttføre
arbeidet med en gevinstrealiseringsplan. Planenskal anvendes til styring i både forprosjektfasen og
gjennomføringsfasen, og skal bidra til oppfylling av
prosjektets effektmål.
Senter for psykisk helse er en viktig del av samlet
campus og siste gjenstående del ved utbygging
av det integrerte universitetssykehuset på Øya i
Trondheim. Arbeidet med å avklare prosjektmodell
og eierform for senteret er igangsatt.
Ocean Space Center
NTNU og SINTEFs Ocean Space Centre planlegges
som et nytt nasjonalt kunnskapssenter for havromsteknologi. I senteret vil forskningsmiljø oghavindustri med høyteknologiske fasiliteter og forsøkslaboratorier sammen kunne skape et verdensledende utdannings- og kunnskapsmiljø. Senteretvil bli et stort bidrag til forskning og utdanning innen
havrommet og utvikling av norsk og internasjonalhavnæring for fremtiden.
For å oppnå en fremtidsrettet utdannings- og
forskningsinfrastruktur er hovedgrepet i prosjektet en oppgradering, utvikling og utskifting av det
marintekniske senteret på Tyholt i Trondheim, nye
bygg for Fjordlab ved Trondheim biologiske stasjon i
Heggdalen, samt i Ålesund og på Hitra/Frøya.
Statsbygg fikk over statsbudsjettet for 2021
bevilget totalt 40 millioner til forprosjektering.
Forprosjektering av bygg og utstyr for Ocean
Space Centre startet våren 2020 og vil fortsettei 2021, og sommeren 2020 godkjente bygningsrådet i Trondheim kommune planprogrammet for
reguleringsplanen.
Havromsvitenskap og -teknologi er ett av fire tematiske satsningsområder ved NTNU og realiseringen
av Ocean Space Centre gir nødvendig infrastrukturog kompetanse knyttet til satsningsområdet.

Fellesføringer og andre krav i tildelingsbrevet

Helgasetr
I Elgesetergate 10 samles NTNUs helse og sosialfag
med øvrige fag innen medisin og helse. Navnet«Helgasetr» kom på plass gjennom en åpen navnekonkurranse på forsommeren 2020. Bygget bygges
og eies av Statsbygg. NTNU leier om lag 13.000 kvadratmeter til ca. 200 ansatte og ca. 2000 studenter.
De øvrige 5.000 kvm eies av Studentsamskipnaden(Sit) og er planlagt for serverings- og idrettstilbud, itett samvirke med NTNUs aktivitet og arealer.

Prosjektet er nå i en fase med detaljprosjekteringog byggestart, noe som innebærer omfattendearbeid med brukerinvolvering, slik at fagmiljøene
sikres gode løsninger. I siste halvdel av 2020 startet
byggeforberedelser og klargjøringen av tomta for
Helgasetr, først med rivning av eksisterende bygg i
september og deretter stabiliseringsarbeid i november. Bygget planlegges klart til bruk høsten 2023.

83Årsrapport 2020-2021 | NTNU

84
Foto: Geir Mogen/NTNU

6

VURDERING AV
FRAMTIDSUTSIKTER

85

Årsrapport 2020-2021 | NTNU

6.1 Årsplanen for 2021
Kvalitet, Bærekraft og Ett NTNUNTNU ønsker å bidra til «Kunnskap for en bedre verden». Vi vil arbeide aktivt for å nå FNs bærekraftsmål og være premissleverandør for omstillingen til
et bærekraftig samfunn. Strategien inneholder 36
utviklingsmål for hva som må endres for å realisere
ambisjonene innen 2025, og som vi må arbeide systematisk med over tid. Årsplanen tar inn over seg
strategiens ambisjon om å styrke NTNUs posisjon
som kunnskapsinstitusjon, samtidig som den legger
opp til å møte behov og forventninger som oppstår
i kjølvannet av koronapandemien.
Årsplan 2021 inneholder åtte mål for NTNU. Av disseinngår fem mål i den reviderte utviklingsavtalen for2021-22 med Kunnskapsdepartementet. Målene iårsplanen har en varighet på ett og to år.
1. NTNU skal heve kvaliteten i porteføljen gjennom å videreutvikle sitt studietilbud, med vektpå utvalgte fagområder.
2. NTNU skal styrke den utdanningsfaglige kompetansen ved systematisk kompetanseutvikling.
3. NTNU skal utvikle flere talenter og flere
forskningsmiljøer på høyt internasjonalt nivå.
4. NTNU skal synliggjøre og øke nyskapingsaktiviteten og bidraget til bærekraftig innovasjon med
utspring fra klynger og sentre.
5. NTNU skal planlegge og videreutvikle det
strategiske grunnlaget for framtidens campuser.
De skal sikre gode arbeidsplasser og godt og
forsvarlig arbeidsmiljø for ansatte og studenter,tverrfaglig samhandling og sosiale kvaliteter.
6. NTNU skal fokusere på sterke forskergrupper,
internasjonalt samarbeid og åpen tilgang til
forskning.
7. NTNU skal styrke sin rolle som kunnskaps- og
kompetanseleverandør for bærekraftig utviklingog bærekraftige løsninger.
8. NTNU skal videreutvikle kvaliteten og effektiviteten i administrative prosesser og tjenester.
Bærekraft, Kvalitet og Ett NTNU er fellesnevnere forde åtte målene, og skal være retningsgivende for
NTNUs fellesprioriteringer. Målene er alle viktigeområder som skal prioriteres i 2021 for å realisere
strategien Kunnskap for en bedre verden innen
2025.
Kvalitet er fundamentet for å realisere strategien.
NTNU skal videreutvikle sterke fagmiljøer med høy
kvalitet og internasjonal orientering. Vi har fortsatt86

en vei å gå, både med tanke på kvalitet i bredde og
utvikling av flere spisser.
Bærekraft handler om vårt bidrag til et mer bærekraftig samfunn, både gjennom hvilken utdanningvi tilbyr våre studenter, hva vi forsker på og hvordanvi formidler og bidrar til å omsette vår kunnskap.
Dette handler også om hvordan vi utformer vår
egen virksomhet og drifter våre egne campuser.
Ett NTNU adresserer behovet for å arbeide videre
med utvikling av organisasjonen, for å bygge en
felles kultur, utvikle og ta i bruk digitale løsninger og
å videreutvikle støtteapparatet. Ett NTNU handlerogså om innsatsen vi skal legge ned i å utvikle og
utnytte vår tverrfaglighet og å understøtte tverrfaglighet som et bærende prinsipp for forskning,utdanning og innovasjon. Tverrfaglighet og styrket
samspill internt og eksternt vil igjen understøtte
kvalitetsutvikling og bidra til å utvikle bærekraftige
løsninger på morgendagens utfordringer.

6.2 Revidert utviklingsavtale med Kunnskapsdepartementet
Kunnskapsdepartementet (KD) ønsket en samordning av avtaleperiodene for alle institusjonene
utviklingsavtaler og bad derfor om at NTNUs
utviklingsavtale ble forlenget med 2 år, ut 2022.
NTNUs styre vedtok i oktober 2020 revidert
utviklingsavtale med Kunnskapsdepartementet(KD).) Avtaleforlengelsen er for en mellomperiode,hvor vi i stor grad viderefører og forlenger målene

Vurdering av framtidsutsikterMålene i utviklingsavtalen 2021-2022
1. NTNU skal heve kvaliteten i porteføljen
gjennom å videreutvikle sitt studietilbud,
med vekt på utvalgte fagområder.
2. NTNU skal styrke den utdanningsfaglige
kompetansen ved systematisk kompetanseutvikling.
3. NTNU skal utvikle flere talenter og flere
forskningsmiljøer på høyt internasjonalt nivå.
4. NTNU skal synliggjøre og øke nyskapingsaktiviteten og bidraget til bærekraftig innovasjon
med utspring fra klynger og sentre.
5. NTNU skal planlegge og videreutvikle det
strategiske grunnlaget for framtidens
campuser. De skal sikre gode arbeidsplasserog godt og forsvarlig arbeidsmiljø for ansatteog studenter, tverrfaglig samhandling og
sosiale kvaliteter.

uten store endringer. En så stor organisasjon som
NTNU krever kontinuitet og langsiktighet i arbeidet
med å realisere strategiene, og målene i utviklingsavtalen er på områder som det er vesentlig å løfteogså de neste to årene. Alle de fem målområdene iden opprinnelige utviklingsavtalen ble forlenget,men mål og tekst ble oppdatert i forhold til status iarbeidet og i tråd med innspill fra NTNUs styremøtei august og dialog med departementet.
De fem første av målene over er mål som inngår i
utviklingsavtalen med KD.
Tall i tusen kroner
Rammebevilgning fra KD
Ramme drift fakultetene og VMFellesadm. og andre fellestiltak
Sum driftsrammer (RD)Rekrutteringsstillinger
Strategiske satsinger
Sum ramme strategi og omstilling (RSO)
Sum rammefordeling
Usikkerhetsmargin

6.3 Budsjett for 2021
NTNUs bevilgning for 2021 er økt med 325 mill.
kroner til 7,326 mrd.kr. Dette er en nominell økningpå 4,6 prosent som tilsvarer en realøkning på 1,4
prosent. Prinsippene i vår rammefordelingsmodell
ligger til grunn for fordelingen mellom enhetene. Vi
har i tillegg prioritert blant annet ekstra tildelinger
til investeringer innenfor IKT og til infrastruktur til
utdanning. Rammen for strategi og omstilling er
videreført på samme nivå som i 2020 (14%).
NTNU budsjetterer også i 2021 med høyere kostnader enn inntekter, og en nedbygging av de ubrukte
bevilgningene med 130 mill.kr. I tillegg forventes en
BOA-aktivitet på om lag 2,5 mrd.kr.
De fleste fakultetene legger opp til et driftsnivå som
er høyere enn inntektene, og øker investeringsnivået med 70 mill.kr. For øvrig legges det opp til et
driftsnivå som er tilnærmet likt et normalår ved
enhetene.
Campusutviklingsplaner og større byggeprosjekter
er omtalt under kap. 5.5

6.4 Overordnet
risikovurdering
Mens selve årsplanen er utarbeidet med utgangspunkt i vurderinger av hvilke prioriteringer som er
viktig for å realisere strategien, er risikovurderingenav årsplanen rettet mot vår evne til å gjennomføre
det vi har planlagt i 2021 og risikoer for forsinkelser
eller endringer.
Den ekstraordinære situasjonen med covid-19 forventes å prege virksomheten også gjennom store
2020

2021

Endring 2020-2021

7 001 007

7 318 849

317 842

4 272 986
1 711 233
5 984 219

4 436 252
1 780 249
6 216 501

163 266
69 016232 282546 132434 009980 141565 210459 429
1 024 639

19 07725 42044 4986 964 360

7 241 140276 780

36 64777 70941 06287Årsrapport 2020-2021 | NTNU

deler av 2021. NTNU har i 2020 gjort omfattende
tilpasninger for å håndtere pandemisituasjonenog å redusere usikkerhet rundt konsekvensene
for virksomheten, men vi opplever fortsatt at det
knytter seg risiko til mulighetene for å gjennomføre
planlagt aktivitet. Samlet sett vurderes risikoen forsvikt i gjennomføring av årsplan og budsjett for 2021
som moderat. Dersom lavere aktivitet resulterer i
et stort mindreforbruk, vil NTNUs avsetningsnivå
kunne havne over 5 %. De nye rammebetingelsene
fra departementet innebærer en enda mer presisøkonomistyring og et aktivt forhold til prioriteringer
til fremtidige investeringer.
I tillegg til risiko for ikke å få gjennomført årsplanen
for 2021, ser vi områder som utgjør mer direkte risikof.eks. for studenters situasjon. Vi vil framover væresærlig opptatt av å følge med på hvordan langvarig
pandemisituasjon vil påvirke det faktiske læringsutbyttet, lærings- og studiemiljø, gjennomføring og
eventuelle forskjeller mellom studentgrupper.
Fortsatt Covid-19-situasjon
Koronapandemien preger fortsatt hverdagen i 2021,
og rammebetingelsene situasjonen skaper, fører
til risiko for redusert framdrift i forhold til planlagt
aktivitet. Reduserte muligheter til samarbeid med
eksterne samarbeidspartnere, både nasjonalt og
internasjonalt, økt ressursbruk på utdanningsaktiviteter, mye merarbeid og redusert kapasitet pga.
smittevern og generell slitasje kan føre til forsinkelser og svekkede resultater. Smittetilfeller ved
universitetet vil gi ytterligere risiko for forsinkelser
og kan føre til midlertidig nedstengning av deler av
virksomheten, samt gi negativ omtale i media og
blant interessenter.
Omstilling til nye arbeidsmåter, ekstraarbeid, hjemmekontor og påvirkning på psykososialt arbeidsmiljø har gjennom 2020 gitt stor slitasje på ansatte og
risiko for sykmeldinger eller redusert kapasitet og
produktivitet øker i takt med smitteverntiltakenes
varighet.
Redusert bidrags- og oppdragsfinansiert
aktivitet
Drøyt ¼ av NTNUs virksomhet finansieres av BOAmidler. Det er heftet større usikkerhet knyttet til
utviklingen i BOA-porteføljen enn normalt, både når
det gjelder omfanget av BOA-midler det kan søkes
på og ved at konkurransen om midlene skjerpes
ytterligere. Dersom situasjonen utvikler seg negativt, kan det få konsekvenser for større deler av
virksomheten.

88

Redusert tilgang til faglige nettverk
Redusert tilgang til faglige nettverk og infrastruktur
over tid gir fare for forsinkelser og frafall for stipendiater og postdoktorer. Særlig nyetablerte forskere
er avhengig av både lokale, nasjonale og internasjonale arenaer for å bygge opp sitt faglige nettverk,og fortsatt strenge restriksjoner på reisevirksomhet
kan føre til forsinkelser og forlengelser.
Forsinkelser i rekruttering
For fakulteter som rekrutterer ansatte fra utlandet,er det risiko for en del forsinkelser og forhindringer
pga. reiserestriksjoner i forbindelse med pandemisituasjonen. Se også beskrivelse av dette i kapittel
3.3.2.
Forsinkelse i digitaliseringstiltak
Nedstengning av campus våren 2020 førte til rask
overgang til digitale plattformer. Det ble etablert
flere gode løsninger, men kvaliteten var varierende
bl.a. pga. ulike kompetanse og tilgang til utstyr.
NTNU vil i 2021 ha et stort investeringsbehov, og
markedssituasjonen kan utgjøre en risiko ift. om
vi får anskaffet ønsket mengde utstyr tidsnok. Økt
bruk av digitale plattformer vil fortsette også etter
pandemiperioden, og dette krever utvikling av etrammeverk som bl.a. dekker kompetanseutvikling,
teknologisk utstyr, lisenser, publiseringsløsninger og
en enhetlig støttetjeneste. Uten slike rammer er det
økt risiko for varierte leveranser innenfor virksomheten som helhet og spesielt for utdanningskvalitet.
For høyt endringstrykkÅrsplanen for 2021 inneholder arbeid med flerestore prosjekter, samt utrulling av nye verktøy og
arbeidsmetoder. Merarbeidet som smittevernarbeidet fører med seg, kan gi mindre kapasitet ute
i organisasjonen til å håndtere andre ekstrabelastninger. Flere samtidige endringsprosesser kan føre
til store belastninger og forsinkelser for enhetene.
For lav kapasitet og tilgjengelighet i ledelse og
støtteapparat
Erfaringer fra de siste årene viser at tilstrekkelig
kapasitet hos lederne og i støtteapparatet er
en vesentlig risikofaktor for gjennomføring av
utviklingstiltak, samtidig med at den daglige driftenskal ivaretas. Koronasituasjonen aktualiserer denne
risikoen ytterligere, og lederne (og lederstøtteapparatet) kan bli en flaskehals. Begrenset kapasitet
i ledelse og administrativt støtteapparat kan ogsåvære risikofaktor ift. å ivareta et godt arbeidsmiljø.

Vurdering av framtidsutsikter

Oppbygging av avsetninger
Forsinkelser eller utsatt aktivitet, i kombinasjon
med flere av de andre risikofaktorene som er nevnt
over, kan føre til uønsket oppbygging av avsetninger.

vil føre til mer krevende strategi-, virksomhets- ogøkonomistyring, et behov for bruk av flere scenarier,og at ledelsesbeslutninger kan måtte utføres understor usikkerhet.

Økt politisk usikkerhet
Covid-19, avslutning av Horisont 2020 og oppstartav Horisont Europa, Brexit og mulig redusert britisk
deltakelse i forskning- og utdanningssamarbeid,
samt stortingsvalg i Norge i september 2021, økerden politiske og økonomiske usikkerheten. Dette

Oppfølging av risikobildet
Flere tiltak for å redusere risikoen og styrke gjennomføringsevnene vil bli iverksatt. Risikobildet vil
følges tett både gjennom dialog, rapportering og
oppfølging nøkkeltall.

89Årsrapport 2020-2021 | NTNU

90
Foto: Geir Mogen/NTNU

7ÅRSREGNSKAP
2020

91

Årsrapport 2020-2021 | NTNU

7.1 Ledelseskommentarer
til årsregnskapet
Regnskapsavleggelsen
Regnskapet er avlagt i tråd med gjeldende statlige
regnskapsstandarder og er utarbeidet i henhold
til gjeldende krav om oppstilling og presentasjon.
Regnskapet følger bestemmelser om økonomistyring i staten, rundskriv fra Finansdepartementet og
krav fra overordnet departement og med opplysning om eventuelle avvik.
Regnskapet gir etter styrets mening et riktig bilde
av resultatene og den økonomiske situasjonen pr.
31.12.2020.
Omtale av vesentlige avvik mellom periodisert
resultatbudsjett og resultatregnskap, inkludert
en omtale av den økonomiske driften
NTNU har i budsjettet for 2020 lagt opp til et resultatmessig underskudd på 75 mill. kr. (nedbygging av
ubrukte bevilgninger). Ved avslutning av 2020 viser
regnskapet et mindreforbruk mot budsjett på 548
mill. Avviket skyldes først og fremst lavere kostnader enn budsjettert, hvor driftskostnader er den
klart største posten.
De viktigste årsakene til mindreforbruket vårt kan
oppsummeres i følgende punkter:
•

•
•
•
•

•

Økte inntekter i revidert nasjonalbudsjett til
studieplasser og rekrutteringsstillinger med 43
mill.kr hvor alt ikke er omsatt til aktivitet i 2020Økte inntekter fra departementet til finansiering
av byggetiltak med 51 mill.krØkte inntekter knyttet til salg av tester for
covid-19 med 42 mill.kr (MH og NV)
Et historisk lavt lønnsoppgjør medførte spartelønnskostnader i størrelsesorden 90 mill.kr
Reiserestriksjoner og lavere møteaktivitet/bespisning har gitt bortfall av kostnader pårundt 170 mill.kr
Nedstenging av campus og generell lavere
aktivitet har medført lavere driftskostnader ved
de fleste enheter

Den økonomiske driften ved NTNU i 2020 har i stor
grad vært preget av situasjonen rundt covid-19.
Forutsetningen for driften har endret seg vesentlig
siden budsjettet ble lagt, og vi ser nå et resultat som
gjenspeiler den situasjonen og de restriksjoner som
har vært i 2020.

92

Omtale av utviklingen i avsatt andel av tilskudd
til bevilgningsfinansiert virksomhet
Sum avsatt andel til bevilgningsfinansiert aktivitet er
pr. 31.12.20 på 708 mill. tilsvarende ca. 10 % av årets
bevilgning fra Kunnskapsdepartementet. NTNU
arbeider nå med en tilpasning til departementets
nye rammebetingelser for nivået på de ubrukte
bevilgningene.
Omtale av gjennomførte investeringer iperioden og planlagte investeringer i senere iperioder.
Samlokaliseringen etter fusjon har gått som planlagt, men underveis i arbeidet med samlokalisering
ble det besluttet at samling av Matvitenskap og
Materialteknologi utsettes og ses i sammenheng
med videre campussamling.
Flyttingen av Institutt for bygg og miljø til Gløshaugenble gjennomført i august, og det har blitt bygget
flere undervisningsrom for å ivareta fortetting og
vekst. Arbeidet for å samlokalisere deler av fellesadministrasjonen har vært gjennomført som planlagt,
med innflytting fra årsskiftet 2020/21.
Arbeidet med samling av NTNUs helse- og sosialfag
i bygget Helgasetr (Elgesætergt 10) er kommet overi detaljplanlegging med kvalitetssikring av krav og
innspill fra brukerne i samarbeid med flere arbeidsgrupper. Bygging av Elgsetergate 10 startet i oktober
2020.
NTNU Campusutvikling fortsetter forprosjektarbeidet knyttet til Campussamling, i tett samarbeid med
Statsbygg. Arbeidet med reguleringsplan for nye
bygg for samla campus har startet opp. Oppstart av
reguleringsplaner ble i 2020 kunngjort i dagspressen, og medvirkningsarbeidet er i gang.
RevisjonInstitusjonen revideres av Riksrevisjonen

Trondheim 11. mars 2021

Eiksund; Simen Ringdahl
Cc

Kristin Myraunet Hals; Kirsti Klokkerhaug

Sent

torsdag 11. mars 2021 11:03

Årsregnskap 2020

Dere har vanligvis i fysisk møte fått sirkulert et ark for å signere styrets kommentarer. Siden det nå
digitalt, trenger vi signaturen til den enkelte, slik at den kan kopieres inn i årsrapporten før den
sendes KD (ref styresakens vedlegg).
Så vennligst signere nedenstående, skanne og returnere til saksbehandler Kristin Myraunet Hals
kristin.hals@ntnu.no

Jeg viser til vedtak i styresak 12/21 og bekrefter at jeg slutter meg til styrets Årsrapport/årsregnsk
vedtatt av styret 11.3.2021:

Nina Refseth………………………………………………………………………….
(signatur)

Bjørn Otto Sverdrup………………………………………………………………………….
(BLOKKBOKSTAVER)Maria Strømme

Aksel Tjora

Ingvill Stuvøy

Simen Ringdahl

Kjersti Møller

Tim Torvatn

Nils Kristian Nakstad

Mathilde Sjøhelle Eiksund

93Årsrapport 2020-2021 | NTNU

7.2 Prinsippnote SRS
Generelt
Virksomhetsregnskapet er satt opp i samsvar med
de statlige regnskapsstandardene (SRS) av desember 2018.
Alle regnskapstall er oppgitt i 1000 kroner dersom
ikke annet er særskilt opplyst.
Anvendte regnskapsprinsipper
Inntekter fra bevilgninger og inntekt fra tilskudd og
overføringer
Alle aktiviteteter som årets grunnbevilgning er menttil å finansiere er utført pr. 31.12 og grunnbevilgning
fra departementet er dermed ansett som opptjent.
Bevilgning knyttet til konkrete oppgaver som ikke ergjennomført på balansedagen, er klassifisert som
ikke inntektsført bevilgning, og presentert i del III inote 15.
Overskudd fra bevilgningsfinansiert aktivitet er persentert som Avregnet bevilgningsfinansiert aktivitet
i del C Statens kapital i balansen. Bidrag og tilskudd
fra statlige etater og tilskudd fra Norges forskningsråd samt bidrag og tilskudd fra andre som ikke erbenyttet på balansedagen, er presentert som annen
kortsiktig gjeld på regnskapslinjen ikke inntektsført
tilskudd og overføringer i balanseoppstillingen.
Tilsvarende gjelder for gaver og gaveforsterkninger.
Den andelen av inntekt fra bevilgninger og tilsvarende som benyttes til anskaffelse av immaterielle
eiendeler og varige driftsmidler som balanseføres,inntektsføres ikke på anskaffelsestidspunktet, menavsettes i balansen på regnskapslinjen statens
finansiering av immaterielle eiendeler og varige
driftsmidler.
I takt med kostnadsføringen av avskrivninger
av immaterielle eiendeler og varige driftsmidler
inntektsføres et tilsvarende beløp fra avsetningenstatens finansiering av immaterielle eiendeler og
varige driftsmidler. Periodens inntektsføring fra
avsetningen resultatføres som inntekt fra bevilgninger. Dette medfører at kostnadsførte avskrivningerinngår i virksomhetens driftskostnader uten å få
resultateffekt.
Inntekter fra transaksjonsbaserte inntekter
Transaksjoner resultatføres til verdien av vederlagetpå transaksjonstidspunktet. Inntekt resultatføresnår den er opptjent. Inntektsføring ved salg av varer
skjer på leveringstidspunktet hvor overføring av
risiko og kontroll er overført til kjøper. Salg av tjenester inntektsføres i takt med utførelsen.

94

Kostnader
Utgifter som gjelder transaksjonsbaserte inntekter, er kostnadsført i samme periode som tilhørende
inntekt.
Utgifter som finansieres med inntekt fra bevilgningog inntekt fra tilskudd og overføringer, er kostnadsført i samme periode som aktivitetene er gjennomført og ressursene er forbrukt.
Pensjoner
SRS 25 Ytelser til ansatte legger til grunn en forenklet
regnskapsmessig tilnærming til pensjoner. Statligevirksomheter skal ikke balanseføre netto pensjonsforpliktelser for ordninger til Statens pensjonskasse(SPK).
Vi har resultatført arbeidsgiverandelen av pensjonspremien som pensjonskostnad. Pensjon er
kostnadsført som om pensjonsordningen i SPK var
basert på en innskuddsplan.
Leieavtaler
Vi har valgt å benytte forenklet metode i SRS 13 om
leieavtaler og klassifiserer alle leieavtaler som operasjonelle leieavtaler.
Klassifisering og vurdering av anleggsmidler
Anleggsmidler er varige og betydelige eiendelersom disponeres av virksomheten. Med varige eiendeler menes eiendeler med utnyttbar levetid på 3
år eller mer. Med betydelige eiendeler forstås eiendeler med anskaffelseskost på kr 50 000 eller mer.
Anleggsmidler er balanseført til anskaffelseskost
fratrukket avskrivninger.
Kontorinventar og datamaskiner (PCer, serverem.m.) med utnyttbar levetid på 3 år eller mer erbalanseført som egne grupper.
Varige driftsmidler nedskrives til virkelig verdi ved
bruksendring, dersom virkelig verdi er lavere enn
balanseført verdi.
Egenutvikling av programvare
Kjøp av bistand til utvikling av programvare erbalanseført. Bruk av egne ansatte til utvikling av
programvare er kostnadsført.
Investeringer i aksjer og andeler
Investeringer i aksjer og andeler er balanseført til
kostpris på anskaffelsestidspunktet. Investeringer
i aksjer og andeler er vurdert til laveste verdi av
balanseført verdi og virkelig verdi. Dette gjelderbåde langsiktige og kortsiktige investeringer.

Årsregnskap 2020

Mottatt utbytte og andre utdelinger er inntektsført
som annen finansinntekt.
Aksjer og andeler som er anskaffet med dekning i bevilgning over 90-post og aksjer anskaffet før 1. januar 2003 og som ble overført fra
gruppe 1 til gruppe 2 fra 1. januar 2009, har
motpost i Innskutt virksomhetskapital avsnitt CI
Virksomhetskapital i balanseoppstillingen. Aksjer og
andeler som er finansiert av overskudd av eksternt
finansiert oppdragsaktivitet, har motpost i Opptjent
virksomhetskapital. Dette gjelder både langsiktige
og kortsiktige investeringer.
Klassifisering og vurdering av omløpsmidler og kortsiktig gjeld
Omløpsmidler og kortsiktig gjeld omfatter poster
som forfaller til betaling innen ett år etter anskaffelsestidspunktet. Øvrige poster er klassifisert som
anleggsmidler/langsiktig gjeld.
Omløpsmidler vurderes til det laveste av anskaffelseskost og virkelig verdi. Kortsiktig gjeld balanseføres til nominelt beløp på opptakstidspunktet.
Beholdning av varer og driftsmateriell
Beholdninger omfatter varer for salg og driftsmateriell som benyttes i eller utgjør en integrert del av
virksomhetens offentlige tjenesteyting. Innkjøpte
varer er verdsatt til anskaffelseskost ved bruk av
metoden først inn, først ut (FIFO). Beholdninger av
varer er verdsatt til det laveste av anskaffelseskost
og netto realisasjonsverdi. Beholdninger av driftsmateriell er verdsatt til anskaffelseskost.
Fordringer
Kundefordringer og andre fordringer er oppført ibalansen til pålydende etter fradrag for avsetning til
forventet tap. Avsetning til tap gjøres på grunnlag av
individuelle vurderinger av de enkelte fordringene.

anskaffelser eller andre forhold innenfor formålet til
institusjonen. Midler som gjennom interne disponeringer er øremerket slike formål, er klassifisert somvirksomhetskapital ved enhetene.
Statens finansiering av immaterielle eiendeler og varige
driftsmidler
Avsetningen statens finansiering av immaterielle
eiendeler og varige driftsmidler viser inntekt fra
bevilgninger og tilsvarende som er benyttet tilanskaffelse av immaterielle eiendeler og varige
driftsmidler.
Kontantstrøm
Kontantstrømoppstillingen er utarbeidet etter den
direkte metode tilpasset statlige virksomheter.
Statlige rammebetingelser
Selvassurandørprinsipp
Staten opererer som selvassurandør. Det er følgelig
ikke inkludert poster i balanse eller resultatregnskap som søker å reflektere alternative netto forsikringskostnader eller forpliktelser.
Statens konsernkontoordning
Statlige virksomheter omfattes av statens konsernkontoordning. Konsernkontoordningen innebærer
at alle innbetalinger og utbetalinger daglig gjøres
opp mot virksomhetens oppgjørskontoer i NorgesBank.
Virksomheten tilføres likvider løpende gjennomåret i henhold til utbetalingsplan fra overordnet
departement og disponerer en egen oppgjørskonto
i konsernkontoordningen i Norges Bank. Denne renteberegnes ikke. Nettobudsjetterte virksomheter
beholder likviditeten ved årets slutt.

ValutaPengeposter i utenlandsk valuta er vurdert til kursen ved regnskapsårets slutt. Her er Norges Banks
spotkurs per 31.12 lagt til grunn.
Statens kapitalStatens kapital utgjør nettobeløpet av virksomhetens eiendeler og gjeld. Statens kapital består
av virksomhetskapital, avregninger og utsatt
inntektsføring av bevilgning (nettobudsjetterte).
Universiteter og høyskoler kan bare opptjene virksomhetskapital innenfor sin oppdragsvirksomhet.
Deler av de midlene som opptjenes innenfor oppdragsvirksomhet kan føres tilbake til og inngå i virksomhetens tilgjengelige midler til dekning av drift,95Årsrapport 2020-2021 | NTNU

7.3 RESULTATREGNSKAP
Beløp i 1000 kroner
Driftsinntekter
Inntekt fra bevilgninger
Inntekt fra tilskudd og overføringer
Inntekt fra gebyrer
Salgs- og leieinntekter
Andre driftsinntekter
Sum driftsinntekter
Driftskostnader
Varekostnader
Lønnskostnader
Avskrivninger på varige driftsmidler og immaterielle eiendeler
Nedskrivninger av varige driftsmidler og immaterielle eiendeler
Andre driftskostnader
Sum driftskostnader

Note

12/31/2020

12/31/2019

Referanse

1
1
1
1
1

7 378 080
2 037 355

6 905 672
2 231 558

435 646
12 9249 864 005

424 792
13 7509 575 772

RE.1
RE.3
RE.2
RE.5
RE.6
RE.7

244
6 323 238
790 085111
6 242 836
787 238

2 262 106
9 375 673

2 635 258
9 665 443

RE.9
RE.8
RE.12
RE.13
RE.10
RE.14

488 332-89 671

RE.15

8 642
9 732
-1 090

5 666
4 193
1 473

RE.16
RE.17
RE.18

487 242-88 198

RE.21-473 134-14 108-487 242

96 666-8 46888 198

RE.23
RE.26
RE.24

0

RE.28
RE.30
RE.31

0

RE.33
RE.32
RE.34

2
4,5
4,5
3

Driftsresultat
Finansinntekter og finanskostnader
Finansinntekter
Finanskostnader
Sum finansinntekter og finanskostnader

6
6

Resultat av periodens aktiviteter
Avregninger og disponeringer
Avregning bevilgningsfinansiert aktivitet (nettobudsjetterte)
Disponering av periodens resultat (til virksomhetskapital)
Sum avregninger og disponeringer

15 I
8Innkrevningsvirksomhet og andre overføringer til staten
Avgifter og gebyrer direkte til statskassen
Avregning med statskassen innkrevningsvirksomhet
Sum innkrevningsvirksomhet og andre overføringer til staten

99

Tilskuddsforvaltning og andre overføringer fra staten
Tilskudd til andre
Avregning med statskassen tilskuddsforvaltning
Sum tilskuddsforvaltning og andre overføringer fra staten

96

0

10
0

Årsregnskap 2020

7.4 BALANSE
Beløp i 1000 kronerNote

12/31/2020

12/31/2019

Referanse

I Immaterielle eiendeler
Programvare og lignende rettigheter
Immaterielle eiendeler under utførelse
Sum immaterielle eiendeler

4
4

8 337

7 845

8 337

7 845

AI.02
AI.02A
AI.1

II Varige driftsmidler
Tomter, bygninger og annen fast eiendom
Maskiner og transportmidler
Driftsløsøre, inventar, verktøy og lignende
Anlegg under utførelse
Infrastruktureiendeler
Sum varige driftsmidler

5
5
5
5
5

7 433 636
938 589406 652473 081

7 152 465
955 111443 303921 684

9 251 958

9 472 563

66 14960 63566 14960 635

AIII.03
AIII.04
AIII.04A
AIII.1

9 326 444

9 541 043

AIV.1

EIENDELER
A. Anleggsmidler

III Finansielle anleggsmidler
Investeringer i aksjer og andeler
Obligasjoner
Andre fordringer
Sum finansielle anleggsmidler

11
11A

Sum anleggsmidler

AII.01
AII.02
AII.03
AII.04
AII.06
AII.1

B. Omløpsmidler
I Beholdninger av varer og driftsmateriell
Beholdninger av varer og driftsmateriell
Sum beholdning av varer og driftsmateriell

12

37 92837 928

7 920
7 920

BI.1
BI.3

II Fordringer
Kundefordringer
Opptjente, ikke fakturerte inntekter
Andre fordringer
Sum fordringer

13
16
14

282 9568 844
46 220338 020305 4226 684
81 025393 131

BII.1
BII.3
BII.2
BII.4

III Bankinnskudd, kontanter og lignende
Bankinnskudd på konsernkonto i Norges Bank
Bankinnskudd for gaver og gaveforsterkninger
Andre bankinnskudd
Kontanter og lignende
Sum bankinnskudd, kontanter og lignende

17
17
17
17

2 803 043
97 63365 6482 286 287
97 494171 864

2 966 324

2 555 645

BIV.1
BIV.2A
BIV.2B
BIV.3
BIV.4

Sum omløpsmidler

3 342 272

2 956 696

BIV.5

Sum eiendeler drift

12 668 716

12 497 739

BIV.6

IV Fordringer vedrørende innkrevningsvirksomhet og andre
overføringer
Fordringer vedrørende innkrevningsvirksomhet og andre
overføringer til staten
Sum fordringer vedrørende innkrevningsvirksomhet og andre
overføringer til staten
Sum eiendeler

9

0

BV.01

0

0

BV.1A

12 668 716

12 497 739

BV.1

97

Årsrapport 2020-2021 | NTNU

Beløp i 1000 kronerNote

12/31/2020

12/31/2019

Referanse

STATENS KAPITAL OG GJELD
C. Statens kapital
I Virksomhetskapital
Innskutt virksomhetskapital

8

40

40

CI.01

Opptjent virksomhetskapital

8285 324

271 216CI.03

285 364271 256CI.1

707 900

234 766

CII.02707 900

234 766

CII.1

9 260 295

9 480 408

Sum virksomhetskapital
II Avregninger
Avregnet bevilgningsfinansiert aktivitet (nettobudsjetterte)

15 I

Sum avregninger
III Utsatt inntektsføring av bevilgning (nettobudsjetterte)Statens finansiering av immaterielle eiendeler og varige driftsmidler

4, 5

Ikke inntektsført bevilgning

15 III

CIII.01
CIII.02

Sum utsatt inntektsføring av bevilgning (nettobudsjetterte)

9 260 295

9 480 408

CIII.1A

Sum statens kapital

10 253 559

9 986 430

SK.1

0

0

0

0

DII.1

Leverandørgjeld

233 904

404 128

DIII.1

Skyldig skattetrekk

217 912226 216

DIII.2

Skyldige offentlige avgifter

226 928

218 194

DIII.3

Avsatte feriepenger

512 074499 783

DIII.4690 890559 224

DIII.05

D. Gjeld
I Avsetning for langsiktige forpliktelser
Avsetninger langsiktige forpliktelser

DI.01

Sum avsetning for langsiktige forpliktelser

DI.3

II Annen langsiktig gjeldØvrig langsiktig gjeld

DII.01

Sum annen langsiktig gjeld
III Kortsiktig gjeld

Ikke inntektsført tilskudd og overføringer (nettobudsjetterte)
Mottatt forskuddsbetaling

15 II
16

61 18551 145

DIII.0618, 20472 264552 619

DIII.6

Sum kortsiktig gjeld

2 415 157

2 511 309

DIII.7

Sum gjeld

2 415 157

2 511 309

DIII.9Sum statens kapital og gjeld drift

12 668 716

12 497 739

CD.1

Annen kortsiktig gjeld

IV Gjeld vedrørende tilskuddsforvaltning og andre overføringer
Ikke utbetalt bevilgning mottatt til tilskuddsforvaltning (nettobudsjetterte)

10A,10B

DIV.01

Gjeld vedrørende tilskuddsforvaltning og andre overføringer fra staten
Sum gjeld vedrørende tilskuddsforvaltning og andre overføringer
Sum statens kapital og gjeld

98

DIV.0200

DIV.1

12 668 716

12 497 739

SKG.1

Årsregnskap 2020

7.5 KONTANTSTRØMOPPSTILLING
Beløp i 1000 kroner
12/31/2020

12/31/2019 Budsjett 2021 Referanse

Kontantstrømmer fra driftsaktiviteter
Innbetalinger
innbetalinger av bevilgning fra fagdepartementet (nettobudsjetterte)
innbetalinger av bevilgninger fra andre departementer (nettobudsjetterte)
innbetalinger fra salg av varer og tjenester
innbetalinger av avgifter, gebyrer og lisenser
innbetalinger av tilskudd og overføringer
innbetaling av refusjoner
innbetalinger knyttet til konsortie-/samarbeidsavtaler
andre innbetalinger
Sum innbetalinger

7 068 324
82 589330 67702 169 0210
7 054
127 289
9 784 954

6 755 245
82 956
320 98902 175 476
0
5 520
124 127
9 464 313

7 318 849
80 908249 8000
2 173 8000
7 000
130 000
9 960 357

KS.1A
KS.1B
KS.4
KS.5
KS.6
KS.9
KS.9A
KS.10
KS.INN

Utbetalinger
utbetalinger av lønn og sosiale kostnader
utbetalinger for kjøp av varer og tjenester
utbetalinger av skatter og offentlige avgifter
utbetalinger og overføringer til andre statsetaterutbetalinger og overføringer til andre virksomheter
andre utbetalinger
Sum utbetalinger

6 319 251
0
-8 73400
2 488 890
8 799 407

6 269 202
0
5 989
0
0
2 670 696
8 945 887

6 400 000
0
6 000
0
0
2 800 000
9 206 000

KS.11
KS.12
KS.14
KS.14A
KS.14B
KS.15
KS.UT

Netto kontantstrøm fra driftsaktiviteter*

985 547

518 426754 357

KS.OP

Kontantstrømmer fra investeringsaktiviteter
innbetalinger ved salg av immaterielle eiendeler og varige driftsmidler (+)
utbetalinger ved kjøp av immaterielle eiendeler og varige driftsmidler (-)
innbetalinger ved salg av aksjer og andeler (+)
utbetalinger ved kjøp av aksjer og andeler (-)
innbetalinger ved salg av obligasjoner og andre fordringer (+)
utbetalinger ved kjøp av obligasjoner og andre fordringer (-)
innbetalinger av utbytte (+)
innbetalinger av renter (+)
utbetalinger av renter (-)
Netto kontantstrøm fra investeringsaktiviteter

134-571 488
0-5 514
0
0
2 000
0
0
-574 868

519-725 312
0
0
0
0
2 550
0
0
-722 2430-725 000
0
0
0
0
0
0
0
-725 000

KS.16
KS.17
KS.18
KS.19
KS.21A
KS.21B
KS.7
KS.8
KS.13
KS.INV

Kontantstrømmer fra finansieringsaktiviteter
innbetalinger av virksomhetskapital (+)
tilbakebetalinger av virksomhetskapital (-)
utbetalinger av utbytte til statskassen (-)

0
0
0

0
0
0

0
0
0

KS.22
KS.23
KS.24

Netto kontantstrøm fra finansieringsaktiviteter

0

0

0

KS.FIN

Kontantstrømmer knyttet til overføringer
innbetalinger fra fagdepartementet til tilskudd til andre (+)
innbetalinger fra andre departement til tilskudd til andre (+)
innbetalinger fra andre virksomheter til tilskudd til andre (+)
utbetalinger og overføringer til andre virksomheter (-)
skatter, avgifter og gebyrer direkte til statskassen (+)
avregning med statskassen vedrørende innkrevingsvirksomhet (-)
Netto kontantstrøm knyttet til overføringer

0
0
0
0
0
0
0

0
0
0
0
0
0
0

0
0
0
0
0
0
0

KS.3
KS.3C
KS.3D
KS.14BI
KS.3A
KS.3B
KS.OVF

Effekt av valutakursendringer på kontanter og kontantekvivalenter (+/-)

0

0

0

KS.24A410 679
2 555 645
2 966 324

-203 817
2 759 462
2 555 645

29 357
2 759 462
2 788 819

KS.25
KS.26
KS.BEH

Netto endring i kontanter og kontantekvivalenter (+/-)
Beholdning av kontanter og kontantekvivalenter ved periodens begynnelse
Beholdning av kontanter og kontantekvivalenter ved periodens slutt

99Årsrapport 2020-2021 | NTNU

* Avstemming
avregning av bevilgningsfinansiert aktivitet
disponering av periodens resultat (til virksomhetskapital)
bokført verdi avhendede anleggsmidler
ordinære avskrivninger
nedskrivning av anleggsmidler
avsetning utsatte inntekter (tilgang anleggsmidler)
endring i statens finansiering av immaterielle eiendeler og varige driftsmidler
endring i beholdninger av varer og driftsmateriell
endring i kundefordringer
endring i ikke inntektsført bevilgning, tilskudd og overføringer
endring i ikke inntektsførte gaver og gaveforsterkninger
endring i leverandørgjeld
effekt av valutakursendringer
poster klassifisert som investerings- og finansieringsaktiviteter
poster klassifisert som kontantstrømmer knyttet til overføringer
endring i andre tidsavgrensningsposter
Netto kontantstrøm fra driftsaktiviteter*

12/31/2020
473 134
14 1080
790 0850-571 488-220 113

12/31/2019-96 6668468
0
787 2380-725 312-61 951

Referanse
KS.27A
KS.27B
KS.28
KS.29
KS.30
KS.34
KS.37

-30 008
22 466142 075-10 408-170 224
0571 4880-25 567
985 5474420-78-76 22220 139-139 0630725 3120
72 140518 426

KS.38
KS.39
KS.40
KS.41
KS.42
KS.43
KS.46
KS.48
KS.47
KS.AVS

7.6 BEVILGNINGSOPPSTILLING
Prinsippnote for bevilgningsoppstillingÅrsregnskapet for statlige forvaltningsorganer
med særskilte fullmakter til bruttoføring utenforstatsbudsjettet (nettobudsjetterte virksomheter)
er utarbeidet og avlagt etter nærmere retningslinjer i bestemmelser om økonomistyring i staten(”bestemmelsene”). Årsregnskapet er i henhold til
krav i bestemmelsene punkt 3.4.1, nærmere bestemmelser i Finansdepartementets rundskriv R-115 og
tilleggskrav fastsatt av Kunnskapsdepartementet.
Virksomheten er tilknyttet statens konsernkontoordning i Norges Bank i henhold til bestemmelsenes
punkt 3.7.1. Nettobudsjetterte virksomheter får
bevilgningen fra Kunnskapsdepartementet innbetalt på sin bankkonto. Beholdninger på virksomhets
oppgjørskonto i Norges Bank overføres til nytt år.
Bevilgningsoppstillingen omfatter perioden fra 1.
januar til den aktuelle balansedagen.
Bevilgningsoppstillingens del I viser hva virksomheten har fått stilt til disposisjon i henhold til

100

tildelingsbrev og hvilke utbetalinger som er registrert i statens konsernkontosystem. Utbetalingene
er knyttet til og avstemt mot tildelingsbrevene og
er satt opp etter inndelingen Stortinget har fastsatt
for budsjettet og de spesifikasjonene som er angitt
i tildelingsbrevene.
Bevilgningsoppstillingens del II omfatter det som
er rapportert i likvidrapporten til statsregnskapet.
Likvidrapporten viser saldo og likvidbevegelser
på virksomhetens oppgjørskonto og øvrige konti i
Norges Bank. Beholdningene rapportert i likvidrapporten er avstemt mot statens konsernkontosystemog øvrige beholdninger i Norges Bank.
Bevilgningsoppstillingens del III viser alle finansielle
eiendeler som virksomheten er ført opp med istatens kapitalregnskap. Beholdningene i statens
kapitalregnskap er basert på at transaksjonene er
ført med verdien på betalingstidspunktet. Verdienpå balansedagen er satt til historisk kostpris påtransaksjonstidspunktet.

Årsregnskap 2020

Oppstilling av bevilgningsrapportering for 2020 for nettobudsjetterte virksomheter pr. 31.12.2020
Del I
Samlet utbetaling i henhold til tildelingsbrev
Utgifts- Kapittelnavn
kapittel

Post

Posttekst

Samlet Referanse
utbetaling

260

Universiteter og høyskoler

50

Statlige universiteter og høyskoler

7 060 064

BRIII.011

271

Nasjonalt organ for kvalitet i utdanningen

01

Driftsutgifter

0

BRIII.012

271

Nasjonalt organ for kvalitet i utdanningen

21

Spesielle driftsutgifter

0

BRIII.013

272

50

BRIII.014

0BRIII.015

6 760

BRIII.016

275

Tiltak for høyere utdanning og forskning

45

0

BRIII.017

275

Tiltak for høyere utdanning og forskning

70

Direktoratet for internasjonalisering og
kvalitetsututvikling i høyere utdanning
Unit - Direktoratet for IKT og fellestjenester i høyere utdanning og forskning
Spesielle driftsutgifter, kan overføres,kan nyttes under post 70
Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres
Tilskudd, kan nyttes under post 21

0275

Direktoratet for internasjonalisering og
kvalitetsututvikling i høyere utdanning
Unit - Direktoratet for IKT og fellestjenesteri høyere utdanning og forskning
Tiltak for høyere utdanning og forskning

0

BRIII.018

Sum på kapitler og poster under programkategori 07.60 Høyere utdanning og fagskoler

7 066 824

BRIII.01241Formålet/virksomheten
21
2xxFormålet/virksomheten
2xxFormålet/virksomheten
Samlet sum på kapitler og poster under programområde 07 Kunnskapsdepartementet

1 500
0
0
7 068 324

BRIII.019
BRIII.019
BRIII.019
BRIII.01A

82 589082 589BRIII.021
BRIII.021
BRIII.02

7 150 913

BRIII.1

273

50
21

xxxx
Utbetalinger fra andre departementxx
xxxx[Formålet/Virksomheten]xx
Sum utbetalinger på andre kapitler og poster i statsbudsjettet
Sum utbetalinger i alt
DEL II
Beholdninger rapportert i likvidrapport1)
Oppgjørskonto i Norges BankInngående saldo på oppgjørskonto i Norges Bank
Endringer i perioden (+/-)
Sum utgående saldo på oppgjørskonto i Norges BankØvrige bankkonti Norges Bank2)Inngående saldo på i øvrige bankkonti i Norges Bank
Endringer i perioden (+/-)
Sum utgående saldo på øvrige bankkonti i NorgesBank
Del III
Beløp i 1 000 kroner
Beholdninger på konti i kapitalregnskapet
Konto
Tekst
6001/
Oppgjørskonto i Norges Bank
8202xx628002 Leieboerinnskudd
6402xx/
8102xxGaver og gaveforsterkninger

Note

Regnskap Referanse
31.12.2020

17
17

17
17

2 286 287
516 756
2 803 043

BRII.001
BRII.002
BRII.1

97 494139
97 633

BRII.021
BRII.022
BRII.2Note
17

12/31/2020
2 803 043

12/31/2019
2 286 287

Endring Referanse
516 756
BRI.011

11

0

0

0

BRI.012

97 633

97 494139

BRI.015

Dersom virksomheten disponerer flere oppgjørskontoer i Norges Bank enn den ordinære driftskontoen, skal også disse beholdningenspesifiseres med inngående saldo, endring i perioden og utgående saldo. Slike beholdninger skal også inngå i oversikten over beholdninger rapportert til kapitalregnskapet. Vesentlige beløp spesifiseres særskilt nedenfor.

1)

2)

Oversikten skal omfatte andre konti som virksomheten har i Norges Bank. Som eksempel nevnes gavekonti.

101Årsrapport 2020-2021 | NTNU

7.7 NOTERNOTE 1 SPESIFIKASJON AV DRIFTSINNTEKTER
Beløp i 1000 kroner
12/31/2020 12/31/2019 Budsjett 2021 Referanse
Inntekt fra bevilgninger fra Kunnskapsdepartementet
Periodens bevilgning fra Kunnskapsdepartementet- brutto benyttet til investeringsformål/varige driftsmidler av periodens
bevilgning / driftstilskudd (-)+ utsatt inntekt fra forpliktelse knyttet til investeringer (avskrivninger) (+)+ utsatt inntekt fra forpliktelse knyttet til investeringer (nedskrivninger) (+)+ utsatt inntekt fra forpliktelse knyttet til investeringer,
bokført verdi avhendede anleggsmidler (+)- periodens tilskudd til andre (-)
Andre poster som vedrører bevilgninger fra Kunnskapsdepartementet1)

7 075 378
-571 488

6 760 765
-725 312

7 318 849
-725 000

N1.2
N1.3

790 08501 517

787 2380
25

788 000
0
0

N1.5
N1.5A
N1.6

0
0

0
0

0
0

N1.8
N1.9

7 295 492

6 822 716

7 381 849

N1.10

82 588082 956080 9080N1.11A
N1.12

0
0
0
0

0
0
0
0

0
0
0
0

N1.13
N1.14
N1.14A
N1.15

0
0

0
0

0
0

N1.17
N1.18

82 58882 95680 908N1.19

7 378 080

6 905 672

7 462 757

N1.20

Gebyrer og lisenser1) 2)
Gebyrer
Lisenser

0
0

0
0

0
0

N1.661N1.662

Sum inntekt fra gebyrer (linje RE.2 i resultatregnskapet)

0

0

0

N1.66

Sum inntekt fra bevilgninger fra Kunnskapsdepartementet
Inntekt fra bevilgninger fra andre departement
Periodens tilskudd/overføring fra andre departement1)- brutto benyttet til investeringsformål/varige driftsmidler av periodens
bevilgning /driftstilskudd (-)- ubrukt bevilgning til investeringsformål (bruttobudsjetterte virksomheter)+ utsatt inntekt fra forpliktelse knyttet til investeringer (avskrivninger) (+)+ utsatt inntekt fra forpliktelse knyttet til investeringer (nedskrivninger) (+)+ utsatt inntekt fra forpliktelse knyttet til investeringer, bokført verdi
avhendede anleggsmidler (+)- tilskudd til andre (-)
Andre poster som vedrører tilskudd og overføringer fra andre departement(spesifiseres)
Sum inntekt fra bevilgninger fra andre departement
Vesentlige tilskudd/overføringer skal spesifiseres på egne linjer under
oppstillingen.

1)

Sum inntekt fra bevilgninger (linje RE.1 i resultatregnskapet)

Vesentlige inntekter av denne typen skal spesifiseres i egne avsnitt under oppstillingen. Dette avsnittet skal bare brukes når
gebyrene eller lisensene skal klassifiseres som driftsinntekt for institusjonen. 2) Dersom institusjonen krever inn gebyrer eller
mottar midler knyttet til lisenser på vegne av staten og som skal overføres til statskassen, skal slike midler klassifiseres som
innkrevingsvirksomhet og presenteres i avsnittet for innkrevingsvirksomhet i resultatregnskapet og spesifiseres i note 9.

1)

Tilskudd og overføringer fra statlige etater1)
Periodens tilskudd/overføring fra andre statlige etater+ periodens tilskudd fra andre statlige etater via andre virksomheter- periodens tilskudd til andre virksomheter (-)
Periodens netto tilskudd fra andre statlige etater
Periodens tilskudd/overføring direkte fra Norges forskningsråd (NFR)+ periodens tilskudd fra NFR via andre virksomheter (+)- periodens tilskudd/overføring fra NFR til andre (-)
Periodens netto tilskudd fra NFR
Andre poster som vedrører tilskudd/overføringer fra andre statlige etater(spesifiseres)2)

505 7850-73 291
432 494716 962327 746-53 068
991 6400521 3450-25 495
495 850917 143
345 547-122 664
1 140 0260

510 0000-30 000
480 000
850 000
345 000-120 000
1 075 000
0N1.21
N1.21A
N1.21B
N1.21E
N1.23
N1.23A
N1.29
N1.29A
N1.30

Sum tilskudd og overføringer fra statlige etater

1 424 134

1 635 876

1 555 000

N1.31

Vesentlige bidrag skal spesifiseres i egne avsnitt under oppstillingen. Linjene N1.21 skal bare omfatte tilskudd/overføringer som
omfattes av bestemmelsene i rundskriv F-07-13. Midler som benyttes til investeringer, skal behandles etter forpliktelsesmodellenog spesifiseres i KD-avsnittet. Oppdragsinntekter og salgs- og leieinntekter skal spesifiseres i de respektive avsnittene nedenfor.

1)

2)
Vesentlige bidrag skal spesifiseres i egne avsnitt under oppstillingen. Linje N1.30 skal omfatte tilskudd/overføringer som ikke
omfattes av bestemmelsene i rundskriv F-07-13.

102Årsregnskap 2020

Tilskudd til annen bidragsfinansiert aktivitet1)
Periodens tilskudd/overføring fra regionale forskningsfond (RFF)+ periodens tilskudd fra RFF via andre virksomheter (+)- periodens tilskudd/overføring fra RFF til andre (-)
Periodens netto tilskudd/overføring fra RFF
Periodens tilskudd/overføring fra kommunale og fylkeskommunale etater
Periodens tilskudd/overføring fra organisasjoner og stiftelser
Periodens tilskudd/overføring fra næringsliv og private
Periodens tilskudd/overføring fra andre bidragsytere- periodens tilskudd/overføring fra diverse bidragsytere til andrevirksomheter (-)
Periodens netto tilskudd/overføring fra diverse bidragsytere
Periodens tilskudd/overføring fra EUs rammeprogram for forskning (FP6,FP7 og Horisont 2020)+ periodens tilskudd/overføring fra EUs rammeprogram for forskning fra
andre (+)- periodens tilskudd/overføring fra EUs rammeprogram for forskning til
andre (-)
Periodens netto tilskudd/overføring fra EUs rammeprogram for forskning(FP6, FP7 og Horisont 2020)
Periodens tilskudd/overføring fra EU til undervisning og annet+ periodens tilskudd/overføring fra EU til undervisning og annet fra andre (+)- periodens tilskudd/overføring fra EU til undervisning og annet til andre (-)
Periodens netto tilskudd/overføring fra EU til undervisning og annet
Periodens tilskudd/overføring fra andre bidragsytere2)
Sum tilskudd til annen bidragsfinansiert aktivitet

5 972
0
0
5 972
54 94338 834240 337
34 692-19 593

1 541
4 412
-114
5 839
27 81944 801233 035
30 404-35 883

5 900
0
-100
5 800
35 00043 000235 000
30 000-30 000

N1.22A
N1.22B
N1.22C
N1.22D
N1.32A
N1.32B
N1.32C
N1.32D
N1.32E349 213
25 095300 176
61 921313 000
55 000N1.32F
N1.35

128 587

112 949

115 000

N1.35B

0-556

0N1.35A

153 682

174 314170 000

N1.35C

14 0628 455
022 5170

24 8258 723-250
33 2980

20 000
10 000030 0000N1.36
N1.36B
N1.36A
N1.36CN1.37

531 384

513 627518 800

N1.38

Vesentlige bidrag skal spesifiseres på i egne avsnitt under oppstillingen. Midler som benyttes til investeringer skal behandles
etter forpliktelsesmodellen og spesifiseres i KD-avsnittet. Avsnittet gjelder bidrag som tilfredsstiller kravene i rundskriv F-07-13.

1)

2)

Gjelder tilskudd/overføringer som ikke omfattes av bestemmelsene i F-07/2013.

Inntektsførte gaver og gaveforsterkninger1)
Inntektsførte gaver og gaveforsterkninger

81 83782 05585 000N1.40ASum inntektsførte gaver og gaveforsterkninger

81 83782 05585 000N1.43

Vesentlige bidrag skal spesifiseres på egne linjer eller i egne avsnitt under oppstillingen. Midler som benyttes til investeringer
skal behandles etter forpliktelsesmodellen og spesifiseres i KD-avsnittet.

1)

Sum inntekt fra tilskudd og overføringer (linje RE.3 i resultatregnskapet)

2 037 355

2 231 558

2 158 800

N1.44

Inntekt fra oppdragsfinansiert aktivitet1)
Statlige etater
Kommunale og fylkeskommunale etater
Organisasjoner og stiftelserNæringsliv/privat
Andre

56 9584 012
1 258
39 8272 914

47 6294 507
537
41 6669 464

45 0005 000
800
42 000
10 000

N1.49
N1.50
N1.51
N1.52
N1.54

Sum inntekt fra oppdragsfinansiert aktivitet

104 969

103 803102 800

N1.55

Oppdragsinntekter, salgs- og leieinntekter

1)

Avsnittet skal omfatte oppdragsinntekter som omfattes av bestemmelsene i rundskriv F-07-13.

Andre salgs- og leieinntekter
Inntekter fra kurs og seminarer
Refusjon/inntekter fra bygningsdrift/lokaler
Andre salgs- og leieinntekter
Andre salgs- og leieinntekter*
Sum andre salgs- og leieinntekter

72 95790 988166 7320
330 677

91 87495 178133 9370
320 989

34 67885 058130 0640
249 800

N1.56
N1.56
N1.56
N1.57
N1.59

Sum salgs- og leieinntekter (linje RE.5 i resultatregnskapet)

435 646424 792

352 600

N1.60

103

Årsrapport 2020-2021 | NTNU

Andre driftsinntekter
Gaver som skal inntektsføresØvrige andre inntekter 1Øvrige andre inntekter 2Øvrige andre inntekter1)

0
12 790000
13 23100

0
10 485
0
0

N1.61
N1.62
N1.62
N1.63

Sum andre driftsinntekter (linje RE.6 i resultatregnskapet)

12 79013 231

10 485

N1.65

33
101
0
134

0
519
0
519

0
0
0
0

N1.45
N1.46
N1.47
N1.48

9 575 772

9 984 642

N1.67

12/31/2020 12/31/2019

Referanse

Gevinst ved salg av eiendom, anlegg, maskiner mv.1)
Salg av eiendom
Salg av maskiner, utstyr mv
Salg av andre driftsmidler
Gevinst ved salg av eiendom, anlegg og maskiner mv. (linje RE.6 i resultatregnskapet)

1)
Vesentlige salgstransaksjoner skal kommenteres og det skal angis eventuell øremerking av midlene. Merk at det er
den regnskapsmessige gevinst og ikke salgssum som skal spesifiseres under driftsinntekter.

Sum driftsinntekter

9 864 005

Inntekter fra utlandet1)
Inntekter fra EU
Inntekter fra næringsliv
Inntekter fra organisasjoner og institusjoner
Inntekter fra universiteter
Andre inntekter utland

0
0
0
0
0

0
0
0
0
0

N1I.01
N1I.02
N1I.03
N1I.04
N1I.05

Sum inntekter fra utland

0

0

N1I.1

1)

Frivillig å fylle ut dette avsnittet

NOTE 2 - LØNN OG SOSIALE KOSTNADER
DEL 1
Beløp i 1000 kroner
Lønninger
Feriepenger
Arbeidsgiveravgift
Pensjonskostnader1)
Lønn balanseført ved egenutvikling av anleggsmidler2)
Sykepenger og andre refusjoner
Andre ytelser
Sum lønnskostnader
Antall utførte årsverk:

12/31/2020
4 445 253
543 328744 060
620 0200-157 794
128 371

12/31/2019
4 334 287
531 926766 631597 2690-155 114
167 837

Referanse
N2.1
N2.2
N2.3
N2.4
N2.12
N2.5
N2.6

6 323 238

6 242 836

N2.7

7 786

7 558

N2.8

1)
Pensjoner kostnadsføres i resultatregnskapet basert på faktisk påløpt premie for regnskapsåret.
Premiesats til Statens pensjonskasse er 13,3 prosent for 2020.
2)
Inneholder lønn og sosiale kostnader (feriepenger, arbeidsgiveravgift og pensjonskotnader)

NTNU har 7785,8 årsverk pr. desember 2020. Dette er en samlet økning på 228,2 årsverk siden desember året før. Økningen i antall årsverk er størst innen vitenskapelige stillinger. Undervisnings- og forskerstillinger som har økt med 75,3 årsverk fra desember
2019 til desember 2020. Rekrutteringsstillinger har økt med 71,1 årsverk, i dette ligger det en økning på 100,9 årsverk i stipendiatstillinger og en nedgang på 29,8 årsverk i postdoc-stillinger. Saksbehandler-/utrederstillinger har i den har samme perioden økt
med 33,7 årsverk og ingeniørstillinger har økt med 20,1 årsverk. Renholdstillinger har økt med 13,6 årsverk. Gruppen hjelpestillinger for undervisning, forskning og formidling har en reduksjon på 11,4 årsverk, men endret bruk av stillingskoder gir samtidig
en økning i gruppen andre stillinger som har økt med 10,3 årsverk. De øvrige stillingsgruppene har kun mindre endringer.

104Årsregnskap 2020

DEL II
Lønn og godtgjørelser til ledende personer
Rektor (gjelder også dersom rektor er tilsatt)
Ekstern styreleder (gjelder institusjoner som har tilsatt
rektor)Administrerende direktør

Lønn Andre godtgjørelser
1 756 075
8 893
471 100

SUM
1 764 968
471 100

DBH-referanse
N2I.01
N2I.02N2I.03

Lønn og godtgjørelser til ledende personer oppgis i kroner i samsvar med faktiske utbetalinger for regnskapsåret 2019.

NOTE 3 ANDRE DRIFTSKOSTNADER
Beløp i 1000 kroner
Husleie
Vedlikehold egne bygg og anlegg
Vedlikehold og ombygging av leide lokaler
Andre kostnader til drift av eiendom og lokaler
Reparasjon og vedlikehold av maskiner, utstyr mv.
Mindre utstyrsanskaffelser
Tap ved avgang anleggsmidler
Leie av maskiner, inventar og lignende
Kjøp av konsulenttjenester
Kjøp av andre fremmede tjenester
Reiser og diettØvrige driftskostnader1)

31.12.2020
469 096
129 917
13 510135 829
59 260338 051
532 516357 781
96 748
127 873501 520

31.12.2019476 133
101 7015 867
175 890
61 551
266 922041 471410 838
128 076374 987
591 822

Referanse
N3.1
N3.2
N3.3
N3.4
N3.5
N3.6
N3.6A
N3.7
N3.8A
N3.8B
N3.9
N3.10

Sum andre driftskostnader

2 262 106

2 635 258

N3.11

1)

Spesifiseres ytterligere under oppstillingen dersom det er andre vesentlige poster som bør fremgå av regnskapet

Tilleggsinformasjon om operasjonelle leieavtaler
Type eiendel
Immaterielle
eiendeler
Varighet inntil 1 årVarighet 1-5 år
Varighet over 5 år
Kostnadsført leiebetaling
for perioden

Tomter, bygninger Maskiner og
og annen fasttransporteiendom
midler0

31 98193 962343 153469 096

Driftsløsøre, Infrastrukturinventar,
eiendelerverktøy o.l.

6 493
9 944

4 702
11 37716 43716 0790Sum

DBHreferanse

43 176115 283
343 153
501 612

N3I.01
N3I.02
N3I.03
N3I.1

SUM

Referanse

NOTE 4 IMMATERIELLE EIENDELER
Beløp i 1000 kroner
Programvareog lignende
rettigheter

Andre
Immaterielle
rettigheter eiendeler undermv.
utførelse

Anskaffelseskost 31.12.2019+ tilgang pr. 31.12.2020 (+)- avgang anskaffelseskost pr. 31.12.2020 (-)+/- fra eiendel under utførelse til annen gruppe (+/-)

36 438
3 527
0
0

0
0
0
0

0
0
0
0

36 438
3 527
0
0

N4.1
N4.2
N4.3
N4.3A

Anskaffelseskost 31.12.2020- akkumulerte nedskrivninger 31.12.2019 (-)- nedskrivninger pr. 31.12.2020 (-)- akkumulerte avskrivninger 31.12.2019 (-)- ordinære avskrivninger pr. 31.12.2020 (-)+ akkumulert avskrivning avgang pr. 31.12.2020 (+)

39 96500-28 593-3 035
0

0
0
0
0
0
0

0
0
0
0
0
0

39 96500-28 593-3 035
0

N4.4
N4.5
N4.6
N4.7
N4.8
N4.9

8 337

0

0

8 337

N4.10

5 år / lineært 5 år / lineært

Ingen

0
0
0

N4.11
N4.12
N4.13

Balanseført verdi 31.12.2020
Avskrivningssatser (levetider)

Tilleggsopplysninger når det er avhendet immaterielle eiendeler:
Salgssum ved avgang anleggsmidler0- Bokført verdi avhendede anleggsmidler
0Regnskapsmessig gevinst/tap
0

0
0
0

0
0
0

105

106
6 572 863

95 04700
0
0
0

95 047

96 515000-1 468
0

0
0
0

0
0
0

1501
-1468
33

0
0
0

Ingen
avskrivning

473 08100000473 081921 68400259 7750-708 378000Virksomhetsspesifikt

0

0
0
0
0
0

0

0
0
0
0
0
0

Øvrige Anlegg under Infrastrukturbygninger
utførelse
eiendelerIngen
10-60 år20-60 åravskrivning dekomponert dekomponertlineærtlineært765 7260
0-8 988 804-425 739
0

15 987 406

15 279 028
0000708 378

Driftsbygninger

127
-49
78

3-15 år lineært

938 5890
0-1 046 108-182 935
1 284

2 166 348

2 001 21900
166 462-1 3330

Maskiner,transportmidler

23
0
23

3-15 år lineært

406 65200-2 624 696-178 376
39

3 209 685

3 067 999
00
141 725
-39
0

Annet
inventar og
utstyr

1651
-1517
134

9 251 958

00
-12 659 608-787 050
1 323

22 697 293

22 132 17100567 962-2 8400Sum

Resterende forpliktelse vedrørende bokført verdi av avhendede anleggsmidler er inntektsført og vist i note 1 som ”utsatt inntekt fra forpliktelse knyttet til investeringer, bokført verdi
avhendede anleggsmidler” .

Vederlag ved avhending av anleggsmidler- bokført verdi av avhendede anleggsmidler (-)
Regnskapsmessig gevinst/tap

Tilleggsopplysninger når det er avhendet
anleggsmidler:

Avskrivningssatser (levetider)

Balanseført verdi 31.12.2020

0
0
0
0
0

765 726

Anskaffelseskost 31.12.2020- akkumulerte nedskrivninger pr. 31.12.2019 (-)- nedskrivninger pr. 31.12.2020 (-)- akkumulerte avskrivninger 31.12.2019 (-)- ordinære avskrivninger pr. 31.12.2020 (-)+ akkumulert avskrivning avgang pr. 31.12.2020 (+)

765 726
00
0
0
0TomterAnskaffelseskost 31.12.2019+ tilgang nybygg pr. 31.12.2020 - eksternt finansiert (+)+ tilgang nybygg pr. 31.12.2020 - internt finansiert (+)+ andre tilganger pr. 31.12.2020 (+)- avgang anskaffelseskost pr. 31.12.2020 (-)+/- fra anlegg under utførelse til annen gruppe (+/-)

Beløp i 1000 kroner

NOTE 5 VARIGE DRIFTSMIDLER

N5.12
N5.13
N5.14

N5.11

N5.6
N5.7
N5.8
N5.9
N5.10

N5.5

N5.1
N5.20
N5.20A
N5.21
N5.3
N5.4

ReferanseÅrsrapport 2020-2021 | NTNU

Årsregnskap 2020

NOTE 6 FINANSINNTEKTER OG FINANSKOSTNADER
Beløp i 1000 kroner
31.12.2020

31.12.2019

Referanse

Renteinntekter
Agio gevinst
Oppskrivning av aksjer
Utbytte fra eierandeler i selskaper mv. (spesifiseres i avsnittet nedenfor)
Annen finansinntekt

687
5 920
0
2 000
35

871
2 230
0
2 550
15

N6.1
N6.2
N6.2A
N6.2B
N6.3

Sum finansinntekter

8 642

5 666

N6.4

Rentekostnad
Nedskrivning av aksjer
Agio tap
Annen finanskostnad

10
0
9 575
147

47
0
2 212
1 934

N6.5
N6.6
N6.7
N6.8

Sum finanskostnader

9 732

4 193

N6.9

Spesifikasjon av utbytte fra eierandeler i selskaper mv..
Senter for Økonomisk Forskning AS
NTNU Technology Transfer AS
Mottatt utbytte fra selskap Z
Mottatt utbytte fra andre selskap1)

2 000
0
0
0

0
2 550
0
0

N6.010N6.010N6.010N6.011

Sum mottatt utbytte

2 000

2 550

N6.11

Finansinntekter

Finanskostnader

1)

Spesifiseres om nødvendig på egne linjer under oppstillingen.

NOTE 8 INNSKUTT OG OPPTJENT VIRKSOMHETSKAPITAL (NETTOBUDSJETTERTE VIRKSOMHETER)
Beløp i 1000 kroner
Nettobudsjetterte virksomheter kan ikke etablere virksomhetskapital innenfor den bevilgningsfinansierte og bidragsfinansierte
aktiviteten, se note 15. Opptjent virksomhetskapital tilsvarer dermed resultatet fra oppdragsfinansiert aktivitet.
Universitet og høyskoler kan anvende opptjent virksomhetskapital til å finansiere investeringer i randsonevirksomhet. Når virksomhetskapital er anvendt til dette formålet, er den å anse som bundet opptjent virksomhetskapital, dvs. den kan ikke anvendes
til å dekke eventuelle underskudd innenfor den løpende driften.
Innskutt virksomhetskapital er kapitalene knyttet til aksjer som ble finansiert av bevilgning på 90-post og som derfor tidligere
var klassifisert som aksjer i gruppe 1. Disse aksjene føres nå i gruppe 2 og er overført til den enkelte institusjons virksomhetsregnskap. Innskutt virksomhetskapital skal anses som bundet.
Innskutt virksomhetskapital:
Innskutt virksomhetskapital 01.01.2020
Oppskrivning av eierandeler i perioden (+)
Nedskrivning av eierandeler i perioden (-)
Salg av eierandeler i perioden (-)
Kjøp av eierandeler i perioden (+)

Beløp
40
0
0
0
0

Referanse
N8I.011
N8I.012
N8I.013
N8I.014
N8I.015

Innskutt virksomhetskapital 31.12.2020

40

N8I.1

Bunden opptjent virksomhetskapital:
Bunden opptjent virksomhetskapital pr. 01.01.2020
Kjøp av aksjer i perioden
Bokført verdi solgte aksjer i perioden (-)
Oppskrivning av aksjer i perioden
Nedskrivning av aksjer i perioden (-)

60 5955 514
0
00

N8I.021
N8I.022
N8I.023
N8I.024
N8I.025

Bunden opptjent virksomhetskapital 31.12.2020

66 109N8I.2

Innskutt og bunden opptjent virksomhetskapital 31.12.2020

66 149N8I.SUM107Årsrapport 2020-2021 | NTNU

Annen opptjent virksomhetskapital:
Virksomhetskapital ved enhetene 01.01.2020
Annen opptjent virksomhetskapital 01.01.2020
Annen opptjent virksomhetskapital 01.01.2020
Underskudd bevilgningsfinansiert aktivitet belastet annen opptjent virksomhetskapital (-)
Overført fra periodens resultat
Overført til/fra bunden virksomhetskapital (+/-)

183 058
27 563210 621014108-5 514

N8II.011
N8II.012
N8II.013
N8II.014

Annen opptjent virksomhetskapital 31.12.2020

219 215

N8II.1

Sum virksomhetskapital 31.12.2020

285 364

N8.TOTAL

Nettobudsjetterte virksomheter kan eventuelt supplere med ytterligere spesifikasjon og gruppering av opptjent virksomhetskapital på egne linjer under oppstillingen. (Gjelder f. eks. virksomheter som fordeler opptjent virksomhetskapital til underliggende
driftsenheter)
Virksomhetskapital ved enhetene
Virksomhetskapital ved enhetene 01.01
Ny avsetning 2020
Benyttet andel 2020
Virksomhetskapital ved enhetene 31.12.2020 * se spesifikasjon under

183 058
14 108-9 176
187 990

Spesifikajson bundet egenkapital:
Bokført verdi balanseførte aksjer og leieboerinnskudd jfr. Note 11
Bokført verdi innskutt virksomhetskapital - aksjer og leieboerinnskudd

66 149-40

Netto verdi balanseførte aksjer

66 109*Spesifiskasjon Virksomhetskapital ved enhetene.

108

IB

Ny avsetning

Benyttet
andel
2020

2020

2020

Fakultetene
ØK
AB
HF
IE
IV
MH
NV
SU
VM
Andre enheter inkl. NTNU Videre

3 008
2 758
2 939
27 905
67 1186 986
25 99715 5955 437
25 315

2 181
13

(145)

1 608
4 087
2 012
332
1 598
2 274
3

(3 527)(1 399)Sum virksomhetskapital ved enhetene

183 058

14 108(3 806)(5)(294)-9 176

UB
2020

5 044
2 771
2 939
25 98669 8068 998
22 52317 1887 417
25 318187 990984829906
986251782
946091693
986243836
988067075
997761987
991436502
987067357
986387625

Organisasjonsnummer

8/19/2002
10/22/2003
6/28/2005
11/13/2003
1/18/2005
12/2/2011
6/22/2007
7/6/2004
2/10/2011

Ervervsdato

0
0
0
0

40 0006 100 000
398
1 000
60
100
2 163
812
3
0
6 144 536

Antallaksjer/andeler*
Gjelder bokført resultat i vedkommende selskaps siste avlagte årsregnskap** Gjelder bokført egenkapital i vedkommende selskaps siste avlagte årsregnskap***  Vesentlige poster spesifiseres i eget avsnitt under oppstillingen

Balanseført verdi 31.12.2020

Andeler (herunder leieboerinnskudd)
Selskap 1
Selskap 2Øvrige selskap***
Sum andeler

AksjerLeiv Eiriksson Nyskaping AS
NTNU Technology Transfer AS
Vangslund AS
NTNU Samfunnsforskning AS
Oi! Trøndersk Mat og Drikke AS
NTNU Ocean Training AS
Møreforsking AS
Offshore Simulator Centre AS
Vitensenteret Innlandet ASØvrige selskap***
Sum aksjer

Beløp i 1000 kroner

NOTE 11 INVESTERINGER I AKSJER OG SELSKAPSANDELER

2,70%
85,00%
100,00%100,00%13,04%
100,0 %
19,2 %
29,00%
3,0 %0,0 %Eierandel

2,70%
85,00%
100,00%100,00%13,04%
100,00%19,2 %
29,00%
3,0 %0,0 %Stemmeandel

9 923

0
0
0
0

-1 206
3 067
4 166
1 029
643
476
-474
1 759
463
0
9 923

243 776

00
0
0

15 70148 83773 58659 348
4 308
2 666
9 879
19 08910 3620243 776ÅretsBalanseført
resultat* egenkapital**

66 149

0
0
0
0

40
7 000
48 059
6 011
300
115
2 948
1 673
3
0
66 149Balanseført
verdi ivirksomhetens
regnskap

66 149

0
0
0
0

40
7 000
48 059
6 011
300
115
2 948
1 674
3
0
66 149

Kostprisrapportert tilkapitalregnskapet

N11.3

N11.021N11.021N11.022
N11.2

N11.010N11.010N11.010N11.010N11.010N11.010N11.010N11.010N11.010N11.011
N11.1

ReferanseÅrsregnskap 2020109Årsrapport 2020-2021 | NTNUNOTE 12 BEHOLDNINGER AV VARER OG DRIFTSMATERIELL
Beløp i 1000 kroner
Anskaffelseskost
Beholdninger anskaffet til internt bruk i virksomheten
Beholdninger beregnet på videresalg
Sum anskaffelseskost
Ukurans
Ukurans i beholdninger til internt bruk i virksomheten (-)
Ukurans i beholdninger beregnet på videresalg (-)
Sum ukurans
Sum varebeholdninger

12/31/2020

12/31/2019

Referanse

0
37 92837 928

0
7 920
7 920

N12.1
N12.2
N12.3

0
0
0

0
0
0

N12.4
N12.5
N12.6

37 928

7 920

N12.7

Dersom virksomheten har foretatt forskuddsbetalinger til leverandører, skal det opplyses om forskuddsbetalt beløp i note 14.
Forskudd til leverandører som leverer varer eller tjenester som er en direkte del av varekretsløpet eller tjenesteproduksjonen, og
forskudd til andre leverandører skal rapporteres som forskuddsbetalte kostnader på linjen N14.5, for eksempel: husleie, strømog tidsskrifter.

NOTE 13 KUNDEFORDRINGER
Beløp i 1000 kroner

12/31/2020

12/31/2019

Referanse

Kundefordringer til pålydendeAvsatt til latent tap (-)

285 619-2 663308 085-2 663

N13.1
N13.2

Sum kundefordringer

282 956

305 422N13.3

12/31/2020
589
12 408719
0743
15 34816 413

12/31/2019890
18 784857
0
3 684
28 39628 4140Referanse
N14.1
N14.2
N14.3
N14.4
N14.5A
N14.5B
N14.6
N14.7

46 22081 025

N14.8

NOTE 14 ANDRE KORTSIKTIGE FORDRINGER
Beløp i 1000 kroner
Forskuddsbetalt lønn
Reiseforskudd
Personallån
Andre fordringer på ansatte
Forskuddsbetalt leie
Andre forskuddsbetalte kostnader
Andre fordringer
Fordring på datterselskap mv.1)
Sum andre fordringer110Årsregnskap 2020

NOTE 15 AVREGNING BEVILGNINGSFINANSIERT OG BIDRAGSFINANSIERT AKTIVITET MV.
(NETTOBUDSJETTERTE VIRKSOMHETER)
Beløp i 1000 kroner

Den andel av ordinære bevilgninger og midler som er inntektsført, men ikke benyttet ved regnskapsavslutningen, er å anse som
en forpliktelse. Det skal spesifiseres hvilke formål bevilgningen forutsettes å dekke i påfølgende termin. Vesentlige poster skal
spesifiseres i egne avsnitt under oppstillingen.
Det er foretatt følgende interne avsetninger til de angitte prioriterte oppgaver/formål innenfor ordinær bevilgningsfinansiert aktivitet og aktivitet som skal behandles tilsvarende:

DEL I: INNTEKTSFØRTE BEVILGNINGER
Kunnskapsdepartementet
Konkrete påbegynte, ikke fullførte driftsoppgaver
Rekrutteringsstillinger
Innovasjonsledere/stipend
Andre RSO-prosjekter inkl HUNT 4
Driftsoppgaver fakultetene
Driftsoppgaver Fellesadministrasjonen
Periodisering av lønnskostnader, fleksitid og ferie
Midlertidig omdisponert fra vedtatte, ikke igangsatte prosjekter
Midlertidig omdisponert til påbegynte investeringsprosjekter
Andre oppgaver1)
SUM konkrete påbegynte, ikke fullførte driftsoppgaver
Vedtatte, ikke igangsatte driftsoppgaver
Rekrutteringsstillinger
SFI/SFE/FME/SFU
Tematiske satsningsområder
Andre strategiske prosjekter
Midlertidig omdisponert til konkrete påbegynte, ikke fullførte prosjekter
Midlertidig omdisponert til påbegynte investeringsprosjekter
Andre oppgaver1)
SUM vedtatte, ikke igangsatte driftsoppgaver
Vedtatte, ikke igangsatte investeringsprosjekter
Oppgave 1
Oppgave 2
Oppgave 3
Andre oppgaver1)
SUM vedtatte, ikke igangsatte investeringsprosjekterPåbegynte investeringsprosjekter
Byggeprosjekter inkl samlokaliseringsprosjektet
Vitenskapelig utstyr
Midlertidig omdisponert fra konkrete påbegynte, ikke fullførte prosjekter
Midlertidig omdisponert fra vedtatte, ikke igangsatte prosjekter
Midlertidig omdisponert fra andre formål
Andre oppgaver1)
SUM påbegynte investeringsprosjekter
Andre formål
Interne driftsprosjekter
Midlertidig omdisponert til påbegynte investeringsprosjekterFormål 3
Andre formål1)
SUM andre formål
Sum Kunnskapsdepartementet
Andre departementer og finansieringskilder
Andre departementer
Oppgave 2
Oppgave 3
Andre oppgaver1)
Sum andre departementer og fiansieringskilder
Sum avregnet bevilgningsfinansiert aktivitet (nettobudsjetterte)
Tilført fra annen virksomhetskapital
Resultatført endring av avsatt andel av tilskudd til bidrags- og
bevilgningsfinansiert aktivitet

Avsetning pr.
31.12.2020

Avsetning pr.
31.12.2019

Endring iperiodenReferanse

72 97815 36433 946374 528
36 668-110 382
0-128 8670294 235

135 11114 45764 222173 971-83 123-111 559
0-193 07900-62 133907-30 276
200 557
119 7911 177
064 2120294 235

N15I.011
N15I.011
N15I.011
N15I.011
N15I.011
N15I.011
N15I.011
N15I.011
N15I.012
N15I.138 79531 17337 56292 65100
0
200 1814 370
24 197
13 64542 0150-84 22700

34 4256 976
23 91750 636084 2270
200 181

N15I.021
N15I.021
N15I.021
N15I.021
N15I.021
N15I.021
N15I.022
N15I.2

0
0
0
0
0

0
0
0
0
0

0
0
0
0
0

N15I.061
N15I.061
N15I.061
N15I.062
N15I.6-95 751-33 116
128 8670000-262 197-32 822
193 079
84 22717 71300

166 446-294-64 212-84 227-17 71300

N15I.031
N15I.031
N15I.031
N15I.031
N15I.031
N15I.032
N15I.3206 635000
206 635
701 051245 996-17 71300228 283
228 283-39 361
17 7130
0-21 648472 768

N15I.041
N15I.041
N15I.041
N15I.042
N15I.4
N15I.KD

6 849
0
0
0
6 849

6 483
0
0
0
6 483

366
0
0
0
366

N15I.051
N15I.052
N15I.053
N15I.054
N15I.5707 900

234 766

473 134

N15I.5A

0

N15I.10B

473 134

N15I.11111

Årsrapport 2020-2021 | NTNU

DEL II: IKKE INNTEKTSFØRTE TILSKUDD, BIDRAG OG GAVER:
Avsetning pr.
31.12.2020

Avsetning pr.
31.12.2019

Endring iperiodenReferanse

Statlige etater (unntatt NFR og RFF)
Tiltak/oppgave/formål
Tiltak/oppgave/formål
Tiltak/oppgave/formål1)

344 68200

321 9090
0

22 7730
0

N15II.061
N15II.061
N15II.061

Sum andre statlige etater (unntatt NFR og RFF)

344 682

321 909

22 773

N15II.6

Norges forskningsråd
Tiltak/oppgave/formål
Tiltak/oppgave/formål
Tiltak/oppgave/formål1)

31 3100
0-53 2220084 5320
0

N15II.031
N15II.031
N15II.031

Sum Norges forskningsråd

31 310-53 22284 532

N15II.3

Regionale forskningsfond
Tiltak/oppgave/formål
Tiltak/oppgave/formål
Tiltak/oppgave/formål1)

-440
0
0

625
0
0

-1 06500

N15II.041
N15II.041
N15II.041

Sum regionale forskningsfond

-440

625

-1 065

N15II.4

Andre bidragsytere
Kommunale og fylkeskommunale etater
Organisasjoner og stiftelserNæringsliv og private bidragsytereØvrige andre bidragsytere
EU tilskudd/tildeling fra rammeprogram for forskning
EU tilskudd/tildeling til undervisning og andre formål

2 543-7 37921 27529 780138 61729 05221 650-1 71675 93529 72937 39715 059-19 107-5 663-54 66051
101 220
13 993

N15II.051A
N15II.051B
N15II.051C
N15II.051D
N15II.051E
N15II.051F

Sum andre bidrag2)

213 888

178 053

35 835

N15II.051G

Andre tilskudd og overføringer3)
Sum andre bidrag, tilskudd og overføringer

0
213 8880
178 053

035 835

N15II.052
N15II.5

Sum ikke inntektsførte tilskudd og bidrag

589 440447 365

142 075

N15II.BB

Gaver og gaveforsterkninger
Tiltak/oppgave/formål/giver
Tiltak/oppgave/formål/giver
Tiltak/oppgave/formål/giver1)

101 4500
0

111 858
0
0-10 408
00

N15II.071
N15II.071
N15II.071

Sum gaver og gaveforsterkninger

101 450

111 858-10 408

N15II.7

Sum ikke inntektsførte tilskudd og overføringer

690 890559 224

131 666

N15II.BBG

Forpliktelse Forpliktelse pr.
pr. 31.12.2020
31.12.2019

Endring iperiodenReferanse

DEL III: IKKE INNTEKTSFØRTE BEVILGNINGER (UTSATT INNTEKTSFØRING)

Kunnskapsdepartementet
Driftsoppgaver - unntatt investeringsformål
Periodisering av ordinær driftsbevilgning - KD (bare i delårsregnskap)
Ikke inntektsførte tildelinger til driftsoppgaver (spesifiser og legg til linjer)

112

0
0

0
0

0
0

N15III.01
N15III.01

Sum tildelinger til driftsoppgaver

0

0

0

N15III.1

Investeringsformål
Vedtatte, ikke igangsatte investeringsprosjekter
Ikke inntektsførte tildelinger til påbegynte investeringsprosjekter(spesifiser og legg til linjer)

0
0

0
0

0
0

N15III.03
N15III.03

Sum investeringsformål

0

0

0

N15III.3

Sum Kunnskapsdepartementet

0

0

0

N15III.4

Årsregnskap 2020

Andre departementer
Periodisering driftsbevilgning - andre departementer (delårsregnskap)
Tiltak/oppgave/formål
Tiltak/oppgave/formål
Sum andre departementer

0
0
0
0

0
0
0
0

0
0
0
0

N15III.02
N15III.02
N15III.02
N15III.2

Sum ikke inntektsførte bevilgninger

0

0

0

N15III.BST

1)

Vesentlige poster spesifiseres om nødvendig i egne avsnitt under  oppstillingen2)

Skal bare omfatte prosjekter som tilfredsstiller kravene til bidragsfinansiert aktivitet i rundskriv F-07/13.

3)

Skal omfatte tilskudd og overføringer som ikke tilfredsstiller kravene til bidragsfinansiert aktivitet i rundskriv F-07/13

Avsetninger til andre formål og investeringer fra Kunnskapsdepartementet

Bevilgning pr.
31.12.2020

Avsetning pr. Referanse
31.12.2020 i pst.

Avsetninger til andre formål
Avsetninger til investeringer

7 068 324
7 068 324

10%
0%N15IV.01
N15IV.02

Sum avsetninger fra Kunnskapsdepartementet

7 068 324

10%

N15IV.1

NOTE 16 OPPTJENTE, IKKE FAKTURERTE INNTEKTER/FORSKUDDSBETALTE, IKKE OPPTJENTEINNTEKTER
Beløp i 1000 kroner

DEL I
Opptjente, ikke fakturerte inntekter
Oppdragsfinansiert aktivitet - statlige etater1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - kommunale og fylkeskommunale etater1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - organisasjoner og stiftelser1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - næringsliv/private1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - andre1)
Andre prosjekter2)
Sum opptjente, ikke fakturerte inntekter

12/31/2020
618
772
32
7 065
357
0

12/31/2019
1 098
174
41
5 262
109
0

Referanse
N16.010A
N16.010B
N16.010C
N16.010D
N16.010E
N16.011

8 844

6 684

N16.1

12/31/2020
36 0983 436
2 467
16 4092 775
012/31/2019
27 752
3 635
848
15 465
3 445
0Referanse
N16.021A
N16.021B
N16.021C
N16.021D
N16.021E
N16.02261 18551 145

N16.2

DEL II
Mottatt forskuddsbetaling
Oppdragsfinansiert aktivitet - statlige etater1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - kommunale og fylkeskommunale etater1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - organisasjoner og stiftelser1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - næringsliv/private1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - andre1)
Andre prosjekter2)
Sum mottatt forskuddsbetaling
Prosjektene spesifiseres etter sin art.
1)

Gjelder aktivitet som faller inn under bestemmelsene i F-07-13. Vesentlige poster spesifiseres i egne avsnitt under oppstillingen.

2)

Gjelder aktivitet som ikke tilfredsstiller kravene i F-07-13. Vesentlige poster spesifiseres i egne avsnitt under oppstillingen.

113Årsrapport 2020-2021 | NTNUNOTE 17 BANKINNSKUDD, KONTANTER OG LIGNENDE2)
Beløp i 1000 kroner
Bankinnskudd på konsernkonto i Norges Bank3)
Bankinnskudd for gaver og gaveforsterkninger3)
Andre bankinnskudd1)
Kontanter og lignende1)

31.12.2020
2 803 043
97 63365 648031.12.2019
2 286 287
97 494171 8640Referanse
N17.1
N17.2A
N17.2B
N17.3

Sum bankinnskudd og kontanter

2 966 324

2 555 645

N17.4

31,12,2020
12 223718
96 12020 655
230 476
112 072-031.12.2019
24 0065 645
80 20035 094174 443
233 231-0Referanse
N18.1
N18.2
N18.3
N18.4
N18.4A
N18.5
N18.6

472 264552 619N18.7

Vesentlige beholdninger skal spesifiseres i egne avsnitt under oppstillingen.
Bankinnskudd og andre beholdninger skal oppgis i tusen kroner med tre desimaler.
3)
Skal samsvare med kontoutskrift for oppgjørskontoen fra Norges Bank.
1)
2)

NOTE 18 ANNEN KORTSIKTIG GJELD
Beløp i 1000 kroner
Skyldig lønn
Skyldige reiseutgifterAnnen gjeld til ansattePåløpte kostnader
Midler som skal videreformidles til andre1)
Annen kortsiktig gjeld
Gjeld til datterselskap m.v2)
Sum1)
Gjelder også tilknyttet selskap (TS) og felleskontrollert virksomhet.
Alle vesentlige poster skal spesifiseresi egne avsnitt under oppstillingen.
2)
Gjelder midler som skal videreformidles til andre samarbeidspartnere i neste termin.
Alle vesentlige poster skal spesifiseres i egne avsnitt under oppstillingen. Se også note 20 om spesifikasjon av midler som ervidereformidlet.

114

BBMRI-LPC; BBMRI Large
Prospective Cohorts
MarineUAS
COST IS1308
Fidelity v/BuschAfricanBioServices ALIONBINGOElixir - Excelerate
HYDRALAB-PLUS
INSULATRONICS
SWARMs
SelfBack
INHERITWiBEC
PRONTOQUANTUM (BA)
GRACE DCOMM
PlastoxUMI-Sci-Ed
ERA-NET Thermo Factories
ERA-IB2 Z-fuels
SMART
HeadsUPCAPSEM
MultiPack
COST CA 15104 IRACONCOST RECODIS CA15127
ERA-NET, iC-ACCESS
NanoMEMC2 E-Info-TED
FIThydro NAGRALEDECHOESBBMRI-LPC

MarineUAS
COST IS1308
Fidelity v/BuschAfricanBioServices
ALION
BINGO
Elixir - Excelerate
HYDRALAB-PLUS
INSULATRONICS
SWARMs
SelfBack
INHERITWiBEC
PRONTOQUANTUM (BA)
GRACE
DCOMM
PlastoxUMI-Sci-Ed
ERA-NET Thermo Factories
ERA-IB2
SMART
HeadsUPCAPSEM
MultiPack
COST CA 15104 IRACONCOST RECODIS CA15127
ERA-NET, iC-ACCESS
NanoMEMC2 E-Info-TED
FIThydro NAGRALEDECHOES

Prosjektnavn (tittel)

Prosjektets kortnavn (hosEU)

Beløp i 1000 kroner

NOTE 30 EU-FINANSIERTE PROSJEKTER

1 509
4 259
232
4 139
229
-788
5 555
4 388
-212
895
877
-221
204
322
248
3 440
796
1 107
-3 273-Tilskudd fra
Horisont 2020

67
64
417
-

332

Tilskudd fra EUs
rammeprogram forforskning (FP6 og FP7)

612
64
747
355
358
-

-

Tilskudd fra EUs
randsoneprogramtil FP7

-88
153
87
1 096
10
25
393
-

-

Tilskudd fra andretiltak/programmer
finansiert av EU

1 509
-88
67
4 259
232
4 139
229
-788
5 555
612
4 388
-212
895
877
-221
204
322
127
248
747
355
153
87
1 096
3 440
10
25
417
796
393
1 107
358
-3 273

332

SUM

Ja
Nei
Nei
Ja
Nei
Nei
Nei
Nei
Ja
Nei
Ja
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Ja
Ja
Nei
Nei
Nei
Nei
Ja
Nei
Nei
Ja

Nei

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011

EU.011

Koordinator- Referanserolle (ja/nei)Årsregnskap 2020

115

UPPSCIENCEUPPSCIENCE
IncluSMe
IncluSMe
SATE
SATE
RECAP
RECAP
INVADEINVADEBlueEDU
BlueEDU
Biodiversa: Between Scylla
Biodiversa: Between Scylla
and Charybdis? managing
and Charybdis? managing
connectivity for freshwater fish connectivity for freshwater fish
(Odysseus)(Odysseus)
AMADEUS () ikke kostnader her AMADEUS () ikke kostnader her
Road-CSR
Road-CSRURBAN-EU-CHINAURBAN-EU-CHINASAFEFOOD
SAFEFOOD
GHOST (WP 2 Management
GHOST (WP 2 Management andand Ethics)
Ethics)
CoupledDB
CoupledDB
TICOH
TICOH
SAFER-LC
SAFER-LCSENSE-GARDEN
Sense-Garden
GEOCOGGEOCOG
CLASS
CLASS
Designing new renewable
Designing new renewablenano-structured electrode and nano-structured electrode andmembrane materials for direct membrane materials for direct
alkaline ethanol fuel cellalkaline ethanol fuel cell
GreenCOAT
GreenCOAT
ImmerSAFE
ImmerSAFEANNULIGHT
AnnuLight
Choreomundus 2 - Internation- Choreomundus 2 - International
al Master in Dance Knowledge, Master in Dance Knowledge,
Practice and Heritage
Practice and Heritage
TAI-MRI
TAI-MRI
ERA-NET Chitowound
ERA-NET Chitowound
COSINECOSINE
STEMitUP
STEMitUP
ERA-NET Polybugs
ERA-NET Polybugs
SIDERWIN
SIDERWINENSUREAL
ENSUREAL
GoJelly
GoJelly
UPRIGHTUPRIGHT
CitiSense
CitiSense
WOOD: STRUCTURE AND
Erasmus+ - Wood: Structure and
EXPRESSION
Expression

116
-

-

-

726
-1 869
-

681
1 999
-608
762
130
-1 296
5 549
-

4 777
3 279
598
1 048
1 477
2 438
2 803
-

867
916
1 330
534
-

966
-

871
538
312

542
-

408

62
269

610

-

7
-

131
87
112
1 418
-

867
916
598
62
1 330
1 048
1 477
2 438
2 803
534
269

966
4 777
3 279
610

762
130
-1 296
871
5 549
538
312

681
7
1 999
542
-608

131
87
112
726
-1 869
1 418
408

Nei
Nei
Nei
Ja
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei

Nei
Nei
Ja
Nei

Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei

Nei
Nei
Ja
Nei
Nei

Ja
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011Årsrapport 2020-2021 | NTNUSMARTFISH
Erasmus+ VVITA
M-GATEIMAGINE
Curriculum Development for
Sustaniable Seafood and Nutrition Security (Erasmus+)BIF - Ringers phd
DELTA (WP 9 Project Management)
Learn2Analyze
Raw Materials MAP
SMARTEESeWARE
Hydroflex
ERA-NET C1Pro
iFermenter
CoM_n_Play-Science
INTENDU - MarTera
HiSTORIC
Europa 2018/2019
Raw Materials CEE-SIMP3
RECONNECT
MarketPlace
CoolWine
Erasmus Mundus Joint Master
Degree on Renewable Energy in
the Marine Environment - REM
EUMarineRobots
EUMarineRobots
INNO INDIGOINNO INDIGO
Erasmus Strategic Partnerships Erasmus Strategic Partnerships(Key Action 2)(Key Action 2)
CityxChange CityxChange SysMed-COPD PhD Fabienne
SysMed-COPD PhD Fabienne
Rossler
RosslerTraining the mindSET
Training the mindSETEMERGENT (STING2)
EMERGENT (STING2)Blue Circular Economy
Blue Circular Economy
EDCMETEDCMET
GIFT
GIFT - Geographical Islands
FlexibiliTy
Enhancing European Teacher Enhancing European Teacher
education through University education through University
schools
schools

SMARTFISH
Erasmus+ VVITA
M-GATEIMAGINE
Curriculum Development for
Sustaniable Seafood andNutrition Security (Erasmus+)
BIF
DELTA (WP 9 ProjectManagement)
Learn2Analyze
MAP
SMARTEESeWARE
HYDROFLEXC1PROIFERMENTER
COM_N_PLAY-SCIENCEINTENDU - MarTera
HiSTORIC
Europa 2018/2019
CEE-SIMP3
RECONNECT
MarketPlace
CoolWine
REM

-

56
937
668
390
376
2 054
7 130
3 148
937
771
42
540
361
208
5 291
695
5 069
-

-

-

2 512

647
-

667
558
1 135
1 171
-

378
-

-

187

242
69
942
-

-

115

764
-58
13

-

107
242

187

242
69
942
695
5 069

5 291
2 512

208
647
115

764
376
2 054
667
7 130
558
3 148
937
1 135
771
-58
42
540
361
1 171
13

378
390

56
107
937
668
242

Nei

Nei
Nei
Nei
Nei
Nei

Ja
Nei

Nei
Nei
Nei

Nei
Nei
Ja
Nei
Ja
Nei
Ja
Ja
Nei
Nei
Ja
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei

Nei
Nei

Nei
Nei
Nei
Nei
Nei

EU.011

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011

EU.011
EU.011

EU.011
EU.011
EU.011

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011

EU.011
EU.011

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011Årsregnskap 2020117

CyberSec4Europe - Cyber Security Network of CompetenceCentres for Europe
CHANGECHANGE - Cultural Heritage
Analysis for New GEnerations
ApPEARS - Appearance Printing ApPEARS - Appearance Printing- European Advanced Research - European Advanced Research
SchoolSchoolClimate KIC Travelviewer
Climate KIC Travelviewer
Prowad Link
Prowad Link
GLADIATORGLADIATOR
AI4EU
AI4EU
CA17131 SAGACA17131 SAGA, The Soil Science& Archaeo-Geophysics Alliance
THOR
THOR
SPIDERSPIDERESTEEM3
ESTEEM3
Climate KIC ClimateLaunchpad Climate KIC ClimateLaunchpad
2019
2019
Climate KIC Accelerator 2019
Climate KIC Accelerator 2019
Climate KIC Gowood
Climate KIC Gowood
Climate KIC Journey
Climate KIC Journey
TRI-HP
TRI-HP
Raw Materials RAMES
Raw Materials RAMESRAFFAELRAFFAELTeRRItoria
TeRRItoria
RECITERECITESUNRISESUNRISEConSense
ConSense
Climate KIC Rewood 2
Climate KIC Rewood 22019 ERASMUS+ Project Devel- 2019 ERASMUS+ Project Development - Elder Abuse
opment - Elder Abuse
Mobilise-D
Mobilise-D
Energy-SHIFTSEnergy-SHIFTS
Arrowhead Tools
Arrowhead Tools
SDN-microSENSE
SDN-microSENSE
Climate KIC PhD Catapult
Climate KIC PhD Catapult
ERA-NET SHAPE
ERA-NET SHAPE
CA18136 EFAP
CA18136 EFAP
LOCARD
LOCARD
BIKE
BIKE
CIRCLE Erasmus Mundus pro- CIRCLE Erasmus Mundus program Johan Berg Pettersen
gram Johan Berg Pettersen

CyberSec4Europe

118
-

742
5 800
12 254
137
649
462
1 307
746
606
16
4 493
48
530
1 411
485
233
50
279
1 718
145
441
1 842
23
384
418
-

1 013
-

222
-

-

-

-

-

-

834
1 194

177
136
100

-

7
1 271

-

-

-

1 718
145
441
1 842
23
1 013
834
384
418
1 194

4 493
48
530
1 411
485
177
233
136
50
222
279
100

1 307
746
606
16

137
7
649
462
1 271

12 254

5 800

742

Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei

Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei

Nei
Nei
Nei
Nei

Nei
Nei
Nei
Nei
Nei

Ja

Ja

Nei

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011

EU.011

EU.011

EU.011Årsrapport 2020-2021 | NTNU

Higher Dance Education
Higher Dance Education serving
serving and drawing upon local and drawing upon local comcommunities
munities
ERANet-ForestValue DynaTTB ERANet-ForestValue DynaTTB
Align
Align
Erasmus+ Europa 2019/2020
Erasmus+ Europa 2019/2020
Climate KIC Greenhouse 2019 Climate KIC Greenhouse 2019
InnoEnergy Freyr
InnoEnergy Freyr
TePinTeach
TePinTeach
ISSA
ISSA - Internationalisation forSocial and Innovative Start Up’sand Entrepreneurs
Climate KIC E-Zemcons
Climate KIC E-Zemcons
Raw Materials SisAL Slag
Raw Materials SisAL Slag
H-WorkH-WorkCOSI - Erasmus +COSI - Erasmus +Classroom Laboratory
Classroom Laboratory
Yard4allYard4allACT-ERANET, Solon O.
ACT-ERANET, Solon O.
CoolHead
CoolHead
ENSITEENSITENIPOLECSNIPOLECS (Non-Intrusive Pwer
Monitor for Low-Energy Computing Systems) (TETRAMAX)
MATT
MATT
e-Laddae-LaddaERASMUS PhDICTKES--ManERASMUS PhDICTKES--Manageagement
ment
syn.ikia
syn.ikia
INITIATE ()INITIATE ()Erasmus + 2019-1-NO01Erasmus + 2019-1-NO01KA203-060257 - Høyere
KA203-060257 - Høyere utdanutdanning - KA2 Strategiskening - KA2 Strategiske partnerpartnerskap – FACE IT
skap – FACE IT
BEYOND
BEYONDPriMa
PriMa
MSCA IF CaRe Space Giulia
MSCA IF CaRe Space Giulia
Quattrocolo
Quattrocolo
BugWright 2BugWright 22019 ERASMUS+ Stategisk part- 2019 ERASMUS+ Stategisk partnerskap - Sigrid Nakrem
nerskap - Sigrid Nakrem
Erasmus+2018-1-NL01Erasmus+2018-1-NL01KA203-038960 - strategiske
KA203-038960 - strategiske
partnerskap i høyere utpartnerskap i høyere utdanningdanning - Values in doing- Values in doing assessments
assessments of healthcareof healthcare technologies
technologies

-

-

205
1 874
173
109
2 269
7 857
3 113
1 962
-

5 616
1 408
3 257
-

-

-

500
-

-

-

1 276
826
-

1 575
1 214
-

-

204

321

-

226

110
451

763
347
55
184
101

4 755
104
242

60

204

3 257
321

500
5 616
1 408

3 113
1 962
226

110
7 857
451

173
109
2 269
763
347
55
1 276
826
184
101

1 575
1 214
4 755
205
1 874
104
242

60

Nei

Nei
Ja

Nei
Nei
Nei

Ja
Nei
Ja

Nei
Ja
Nei

Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei

Nei
Nei
Ja
Nei
Nei
Nei
Ja

Nei

EU.011

EU.011
EU.011

EU.011
EU.011
EU.011

EU.011
EU.011
EU.011

EU.011
EU.011
EU.011

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011

EU.011Årsregnskap 2020

119

120

NanoFabNet
ALPHEUSPAIR (Erasmus+)
ATRONICS
SisAl Pilot
Raw Materials RAIDMAP 2
REALISERaw Materials DSM School
WIDER UPTAKEULTIMATEADMIRE ECCSELERATEMETICOSENTRANCES OceanNETs
Towards a European STE(A)M
Platform

NanoFabNet
ALPHEUSPAIR (Erasmus+)
ATRONICS
SisAl Pilot
Raw Materials RAIDMAP 2
REALISERaw Materials DSM School
WIDER UPTAKEULTIMATEADMIRE ECCSELERATEMETICOSENTRANCES OceanNETs
Towards a European STE(A)M
Platform

Learn to machine learn
Learn to machine learn(LearnML)(LearnML)
InnoEnergy Business creation InnoEnergy Business creation
activities
activities
LimnoPlast
LimnoPlast
NANOLACE
NANOLACE
EASYRIGHTSEASYRIGHTS
CHANNEL CHANNEL Raw Materials HydroMetEC
Raw Materials HydroMetECATLANTIS ATLANTIS Raw Materials ReLieVe
Raw Materials ReLieVe
Raw Materials RecycleMyPhone Raw Materials RecycleMyPhone
MSCA RISE iNavigate - Emre
MSCA RISE iNavigate - Emre
Yaksi
Yaksi
SpinENGINE SpinENGINE ETHNA System
ETHNA System
THREADTHREADBOWIBOWIGES App
GES App
DIGIPLACEDIGIPLACECa2re
Ca2reSustainable developement of Sustainable developement ofBLUE economics through high- BLUE economics through higher
er education and innovation
education and innovation inin Western Balkan Countries
Western Balkan Countries
Erasmus+
Erasmus+
-

4 152
1 883
1 473
2 579
272
5 938
841
582
483
4 439
1 273
2 764
1 659
89
-

-

-

487

326
2 228
6 963
9 895
240
4 540
64
6 898
3 269
2 420
747
1 807
2 338
1 040
-

-

-

-

-

-

-

-

264
67

384
175
664

-

-

320

326
2 228
264
6 963
9 895
240
4 540
64
6 898
3 269
2 420
747
1 807
2 338
1 040
67

4 439
1 273
2 764
1 659
384
89
175
664

4 152
1 883
1 473
2 579
272
5 938
841
582
483

487

320

Nei
Nei
Nei
Ja
Ja
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei

Ja
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Ja

Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei

Ja

Nei

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011

EU.011

EU.011Årsrapport 2020-2021 | NTNU

Sum

Sum

-

3 726
1 304
1 552
2 556
-

880

-

4 061
3 845

230 234

-

835
2 734
-

23 851

-

49
689
-

-

-

36 510

531

211
104

107
-

14 160884

291 475

531

211
3 726
1 304
49
1 552
2 556
689
104

4 061
107
3 845

14 160
835
2 734
884

Nei

Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei

Nei
Nei
Nei

Nei
Nei
Ja
Nei

EU.1

EU.011

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011

EU.011
EU.011
EU.011

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011

Forklaring
Tabellen skal omfatte de tiltak/prosjekter ved institusjonen som finansieres av EU og som er utbetalt i regnskapsperioden. Prosjekter som er EU-finansiert, størrelsen på finansieringen (utbetalingen) og navnet og kortnavnet på prosjektene skal rapporteres. Det skal skilles mellom prosjekter som finansieres via Horisont 2020, EUs rammeprogram for forskning (FP7 og eventueltFP6) og andre EU-finansierte prosjekter. Tilskudd fra EUs randsoneprogram til FP7 skal oppgis særskilt. Institusjoner som har koordinatorrolle i EU-finansierte prosjekter, skal opplyse om
dette.

Erasmus+ Europa 2020-2021
CHARTERENCHANTErasmus + 2020-2022 Global
Mobility
B-Watersmart
Future Planners Erasmus+
iMARS - image Manipulation
Attack Resolving Solutions
Choreomundus Gamma
SENDER AQUAEXCEL 3.0 Clean Cultures
IMSafeEHLCATHOLSNAPCYBER CLEVER - Integration of
cyber security in initial VET-education
ECSC - European Cyber Security
Challenge

Erasmus+ Europa 2020-2021
CHARTERENCHANTErasmus + 2020-2022 Global
Mobility
B-Watersmart
Future Planners Erasmus+
iMARS - image Manipulation
Attack Resolving Solutions
Choreomundus Gamma
SENDER AQUAEXCEL 3.0 Clean Cultures
IMSafeEHLCATHOLSNAPCYBER CLEVER - Integration of
cyber security in initial VET-education
ECSC - European Cyber Security ChallengeÅrsregnskap 2020121Årsrapport 2020-2021 | NTNUNOTE 31 RESULTAT - BUDSJETTOPPFØLGINGSRAPPORT
Beløp i 1000 kroner

Driftsinntekter
Inntekt fra bevilgninger
Inntekt fra gebyrer
Inntekt fra tilskudd og overføringer
Salgs- og leieinntekter
Andre driftsinntekter
Sum driftsinntekter
Driftskostnader
Varekostnader
Lønn og sosiale kostnader
Avskrivninger på varige driftsmidler og immaterielle
eiendeler
Nedskrivninger av varige driftsmidler og immaterielle
eiendeler
Andre driftskostnader
Sum driftskostnader
Driftsresultat
Finansinntekter og finanskostnader
Finansinntekter
Finanskostnader
Sum finansinntekter og finanskostnader
Resultat av periodens aktiviteter
Avregninger
Avregning bevilgningsfinansiert aktivitet(nettobudsjetterte)
Tilført annen opptjent virksomhetskapital
Sum avregninger
Innkrevingsvirksomhet og andre overføringer
til staten
Inntekter av avgifter og gebyrer direkte til statskassen
Avregning med statskassen innkrevingsvirksomhet
Sum innkrevingsvirksomhet og andre overføringer tilstatenTilskuddsforvaltning og andre overføringer
fra staten
Tilskudd til andre
Avregning med statskassen tilskuddsforvaltning
Sum tilskuddsforvaltning og andre overføringer fra staten

122

Budsjett pr
31.12.2020

Regnskap pr Avvik budsjett/ Regnskap pr31.12.2020
regnskap pr31.12.2019
31.12.2020

Referanse

7 134 48002 158 800
352 600
10 4859 656 365

7 378 080
02 037 355
435 646
12 9249 864 005

-243 600
0121 445-83 046-2 439-207 640

6 905 672
02 231 558
424 792
13 7509 575 772

N31.1
N31.2
N31.3
N31.4
N31.5
N31.6

0
6 176 354
788 000244
6 323 238
790 085-244-146 884-2 085111
6 242 836
787 238

N31.7
N31.8
N31.9

0

0

0

0

N31.102 602 801
9 567 155

2 262 106
9 375 673

340 695
191 482

2 635 258
9 665 443

N31.11
N31.1289 210488 332-399 122-89 671

N31.13

0
0
0

8 642
9 732
-1 090-8 642-9 732
1 090

5 666
4 193
1 473

N31.14
N31.15
N31.1689 210487 242-398 032-88 198

N31.17-77 210-473 134

395 924

96 666

N31.19-12 000-89 210-14 108-487 2422 108
398 032-8 46888 198N31.20N31.21

0
0
0

0
0
0

0
0
0

0
0
0

N31.22
N31.23
N31.24

0
0
0

0
0
0

0
0
0

0
0
0

N31.26
N31.25
N31.27

Årsregnskap 2020

NOTE 32 DATAGRUNNLAGET FOR INDIKATORER I FINANSIERINGSSYSTEMET
Beløp i 1000 kroner
31.12.2020
176 19931.12.2019
207 612Referanse
N32.3

Tilskudd fra Norges forskningsråd - NFR
Tilskudd fra regionale forskningsfond - RFF
Sum tilskudd fra NFR og RFF

991 6405 972
997 6121 140 026
5 839
1 145 865

N32.20N32.21
N32.2

Tilskudd fra bidrags- og oppdragsfinansiert aktivitet (BOA)- diverse bidragsinntekter- tilskudd fra statlige etater- oppdragsinntekter
Sum tilskudd fra bidrags- og oppdragsfinansiert aktivitet

349 213432 494
104 969
886 676

300 176495 850
103 803899 829

N32.10N32.12
N32.13
N32.1

Indikator
Tilskudd fra EU

123

124
0
0
0

Finansielle aktiviteter
Kjøp av aksjer og andeler
Andre finansielle utgifter

Sum finansielle aktiviteter

246
246

Sum investeringsinntekter

460 611Sum driftsinntekter

Inntekter fra investeringer
Salg av varige driftsmidler

331 21400
129 39731.12.2018

Driftsinntekter
Inntekter fra salg av varer og tjenester
Inntekter fra avgifter, gebyrer og lisenser
Refusjoner1)
Andre driftsinntekter

2. Inntekter

9 330 6150

Sum overføringer fra virksomheten

SUM UTGIFTER

00847 494

Overføringer fra virksomheten
Utbetalinger til andre statlige regnskaper
Andre utbetalinger

847 494

Sum utgifter til større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

8 483 121

Sum driftsutgifter

Investeringsutgifter
Investeringer, større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

5 820 609
2 662 51231.12.2018

Driftsutgifter
Lønnsutgifter
Varer og tjenester

1. Utgifter

Utgiftsart/inntektsart

519

519

450 636

320 98900
129 647

Regnskap
31.12.2019

9 671 199

0

0
0

0

0
0

725 312725 3128 945 887

6 269 202
2 676 685

Regnskap
31.12.2019

134

134

465 020330 67700
134 343

31.12.2020

9 376 409

5 514

5 514
0

0

0
0

571 488571 488

8 799 407

6 319 251
2 480 156

31.12.2020

00386 800

249 80000
137 000

Budsjett
2020

9 931 000

0

0
0

0

0
0

725 000

725 000

9 206 000

6 400 000
2 806 000

Budsjett
2020

KS.16

KS.4
KS.5
KS.9
KS.9A+KS.10

Merknad/referanse til kontantstrømoppstillingen

KS.19
KS.13+KS.21B+KS.23+KS.24+KS.24A

KS.14A
KS.14B-KS.14BI-KS.3B

KS.17

KS.11
KS.12+KS.14+KS.15

Merknad/referanse til kontantstrømoppstillingen

Regneregler

T1II.02

T1II.021

T1II.01

T1II.011
T1II.012
T1II.013
T1II.014

T1I.05

T1I.04

T1I.041
T1I.042

T1I.03

T1I.031
T1I.032

T1I.02

T1I.021

T1I.01

T1I.011
T1I.012ReferanseÅrsrapport 2020-2021 | NTNU

7.8 TABELLER

0

Kontroller
Netto endring fra kontantstrømoppstillingen
Samsvarstest tabell/oppstilling-203 817
0,00-203 817

9 467 382

2 550

0
2 550

9 013 677

9 013 677000

410 679
0,00

410 679

9 787 088

2 000

0
2 000

9 319 934

9 319 93400029 3570,00

29 3579 960 357

0009 573 557

9 573 557
0
0
0

KS.25

KS.18+KS.21A
KS.7+KS.8+KS.22+KS.24A

KS.1A+KS.1B+KS.6
KS.3
KS.3C
KS.3A+KS.3D

T1II.071
T1II.07

T1II.06

T1II.05

T1II.04

T1II.041
T1II.042

T1II.03

T1II.031
T1II.032
T1II.033
T1II.034

1)

Merk at denne linjen ikke skal benyttes ved standardrefusjoner for arbeidsmarkedstiltak, foreldrepenger, sykepenger, merutgifter til lærlinger og tilretteleggingstilskudd. Slike refusjoner skal inngå som utgiftsreduksjon ( kreditpostering) på linjen for lønnsutgifter.

-116 135

3. Netto endring i kontantbeholdning (2-1)

9 214 4800

Sum finansielle aktiviteter

SUM INNTEKTER

00

8 753 623

Sum overføringer til virksomheten

Finansielle aktiviteter
Innbetaling ved salg av aksjer og andeler
Andre finansielle innbetalinger (f.eks. innbet. av rente)

8 753 623000Overføringer til virksomheten
Inntekter fra statlige bevilgninger til drift
Innbetalinger fra fagdepartementet til tilskudd til andre
Innbetalinger fra andre departement til tilskudd til andre
Andre innbetalingerÅrsregnskap 2020

125

126
375 765

Sum bidrag1)

Regnskapstall i kolonne B og C må fylles ut manuelt.
Tildelinger fra regionale forskningsfond inngår på denne linjen.

Tabell 1 - sum inntekter
Undersum
Andre inntekter

9 214 480

661 645

Sum oppdragsinntekter m.v.

SUM INNTEKTER

527 784

Andre inntekter og tidsavgrensninger

55 187
6 099
72 575157 157

Tildelinger fra internasjonale organisasjoner

Oppdragsinntekter m.v.
Oppdrag fra statlige virksomheter
Oppdrag fra kommunale og fylkeskommunale virksomheter
Oppdrag fra private

26 241
192 3670

Sum overføringer til virksomheten

Offentlige og private bidrag
Bidrag fra kommuner og fylkeskommuner1)
Bidrag fra private

0008 177 070

Sum tildelinger til statsoppdraget

Overføringer til virksomheten
Overføringer fra fagdepartementet til tilskudd til andre
Overføringer fra andre departement til tilskudd til andre
Overføringer fra andre virksomheter til tilsudd til andre

6 569 161
114 430
498 282995 197

Regnskap
31.12.20198

Tildelinger til finansiering av statsoppdraget
Bevilgninger fra fagdepartementet
Bevilgninger fra andre departement
Tildelinger fra andre statlige forvaltningsorganer
Tildelinger fra Norges forskningsråd

Inntektstype

9 467 382
9 065 266
334 739

9 467 382

550 380

402 11674 2837 968
66 013478 339

232 504

49 415
196 4200000

8 438 663

6 760 765
82 956519 265
1 075 677

Regnskap
31.12.2019

9 787 088
9 412 869
343 601

9 787 088

531 529374 219

92 4386 676
58 196566 154291 41240 743233 9990000

8 689 405

7 075 378
82 588455 267
1 076 172

Regnskap
31.12.2020

KS.3
KS.3C
KS.3D

N1.2+N1.8+N1.9+(N15III.4)
N1.11A+N1.17+N1.18+(N15III.2)
N1.21E+N1.30+(N15II.6)
N1.29A+(N15II.3)

Regneregler

9 960 357
9 576 357
260 285

9 960 357

486 800

384 000

45 0005 000
52 800518 800

N1.49+(N16.021A-N16.010A)
N1.50+(N16.021B-N16.010B)
N1.51+N1.52+N1.54+(N16.021C+N16.021D+N16
021E-N16.010C-N16.010D-N16.010E)
N1.48+N1.59+N1.65+N1.66+Saldering mot tabell 1

40 800N1.32A+(N15II.051A)+N1.22D+(N15II.4)
278 000 N1.32F-N1.32A+(N15II.051B+N15II.051C+N15II.051D+
N15II.052)
200 000
N1.35C+N1.36C+(N15II.051E+N15II.051F)

0

0
0
0

8 954 757

7 318 849
80 908480 000
1 075 000

Budsjett for2020

T2I.06
T2I.07
T2I.08

T2I.05

T2I.04

T2I.044

T2I.041
T2I.042
T2I.043

T2I.03

T2I.033

T2I.031
T2I.032

T2I.02T2I.021
T2I.022
T2I.023

T2I.01

T2I.011
T2I.012
T2I.013
T2I.014

ReferanseÅrsrapport 2020-2021 | NTNU

197 311

1)

Tildelinger fra regionale forskningsfond inngår på denne linjen.

Regnskapstall i kolonne B må fylles ut manuelt.

Kontroll

SUM NETTO GJELD OG FORPLIKTELSER

Langsiktig gjeld (netto)
Langsiktig forpliktelse knyttet til anleggsmidler
Annen langsiktig gjeld
Sum langsiktig gjeld

0

2 759 462

0001 011 788

Fri virksomhetskapital

Sum andre avsetninger

814 477

Andre avsetninger:
Avsetninger til andre formål/ikke spesifiserte formål

625
6 483

-3 19615 03002 555 645

0001 050 724

210 621840 103-46 1140

109 300

132 261-53 2220

1 551 034

499 783
444 410397 444-254 2770463 674

2 555 645

2 286 287
269 358
0

11 1270

1 615 413

Sum avsetninger til planlagte tiltak i fremtidige budsjettår

Avsetninger til dekning av planlagte tiltak i fremtidige budsjettår:Prosjekter finansiert av Norges forskningsråd
Større påbegynte, flerårige investeringsprosjekter finansiert av grunnbevilgningen fra fagdepartementet
Konkrete påbegynte, ikke fullførte prosjekter finansiert av grunnbevilgningen fra
fagdepartementet
Andre avsetninger til vedtatte, ikke igangsatte formål1)
Konkrete påbegynte, ikke fullførte prosjekter finansiert av bevilgninger fra andre departementer

Sum til dekning av påløpte kostnader som forfaller i neste budsjettår

473 622438 216538 035-259 2200424 760

2 759 462

Sum kontanter og kontantekvivalenter

Avsetninger til dekning av påløpte kostnader som forfaller i neste budsjettår:Feriepenger m.v.
Skattetrekk og offentlige avgifter
Gjeld til leverandører
Gjeld til oppdragsgivere
Gjeld vedrørende tilskuddsforvaltning og andre overføringer
Annen gjeld som forfaller i neste budsjettår

2 540 214
219 2480

Regnskap Regnskap
31.12.2018 31.12.2019

Kontanter og kontantekvivalenter
Beholdning på oppgjørskonto i Norges Bank
Beholdning på andre bankkonti
Andre kontantbeholdninger

Balansedag 31. desember
Beløp i TNOK

0

2 966 324

0001 085 870

219 215866 655

532 135

199 7416 849

294 235

31 3100

1 348 319

512 074444 840225 060-221 771
0
388 116

2 966 324

2 803 043
163 2810

N15I.2+N15I.6+N15II.4
N15I.5

N15I.1

N15II.3
N15I.3

DIII.4
DIII.2+DIII.3
DIII.1-BII.3
DIII.06-BII.1
DIV.1-BV.1A
DIII.6-BII.2-BI.1

BIV.1
BIV.2A+BIV.2B
BIV.3

Regneregler-0

410 679000

35 146

CIII.01-AII.1-AI.1
DI.01+DII.1-AIII.04A

26 552 N15I.4+N15III.4+N15III.2+
N15II.5+N15II.6+N15II.7
8 594
CI.1-AIII.1+AIII.04A

578 249

199 116366

294 235

84 5320-202 715

12 291430-172 384
32 506
0-75 558

410 679516 756-106 077
0

Regnskap Endring 201931.12.2020
til 2020

T3I.07

T3I.06

T3I.051
T3I.052
T3I.05

T3I.04

T3I.042

T3I.041

T3I.03T3I.034
T3I.035

T3I.033

T3I.031
T3I.032

T3I.02

T3I.021
T3I.022
T3I.023
T3I.024
T3I.025
T3I.026

T3I.01

T3I.011
T3I.012
T3I.013

ReferanseÅrsregnskap 2020127Årsrapport 2020-2021 | NTNUBALANSEOPPSTILLING
Beløp i 1000 kroner
EIENDELER

31.12.2020

31.12.2019

31.12.2018

Referanse

A. Anleggsmidler
I Immaterielle eiendeler
II Varige driftsmidler
III Finansielle anleggsmidler

8 337
9 251 958
66 1497 845
9 472 563
60 6359 487
9 532 872
65 477

T4I.011
T4I.012
T4I.013

Sum anleggsmidler

9 326 444

9 541 043

9 607 836

T4I.01

B. Omløpsmidler
I Beholdninger av varer og driftsmateriell
II Fordringer
III Bankinnskudd, kontanter og lignende

37 928338 0202 966 324

7 920
393 1312 555 645

12 340393 978
2 759 462

T4I.021
T4I.022
T4I.023

Sum omløpsmidler

3 342 272

2 956 696

3 165 780

T4I.02Sum eiendeler drift

12 668 716

12 497 739

12 773 616

T4I.030

0

0

T4I.041

Sum eiendeler

12 668 716

12 497 739

12 773 616

T4I.04

STATENS KAPITAL OG GJELD

31.12.2020

31.12.2019

31.12.2018

C. Statens kapital
I Virksomhetskapital
II Avregninger
III Utsatt inntektsføring av bevilgninger

285 364
707 900
9 260 295

271 256234 766
9 480 408

2627883314329542359

T4II.011
T4II.012
T4II.013

Sum statens kapital

10 253 559

9 986 430

10 136 579

T4II.01

D. Gjeld
I Avsetning for langsiktige forpliktelser
II Annen langsiktig gjeld
III Kortsiktig gjeld

00
2 415 157

002 511 309002637037

T4II.021
T4II.022
T4II.023

Sum gjeld

2 415 157

2 511 309

2 637 037

T4II.02

Sum statens kapital og gjeld drift

12 668 716

12 497 739

12 773 616

T4II.03

0

0

0

T4II.041

12 668 716

12 497 739

12 773 616

T4II.04

IV Fordringer verørende innkrevingsvirksomhet og andre overføringer tilstatenIV Gjeld vedrørende tilskuddsforvaltning og andre overføringer
Sum statens kapital og gjeld

Merknad: Regnskapstall i kolonne D må fylles ut manuelt ut fra forrige års spesifikasjon

128