NTNU

Kunnskap for en bedre verden2023ÅRSRAPPORTÅrsrapport 2023Årsrapport med årsregnskap for 2023, samt planer for 2024.

NTNU – Kunnskap for en bedre verden

Forsidebilde: Immatrikulering på Gløshaugen 2023. Foto: Kai T. Dragvoll, NTNU.

INNHOLD
1. STYRETS BERETNING 2023............................................................................5
2. INTRODUKSJON TIL VIRKSOMHETEN OG HOVEDTALL.............................13
3. ÅRETS AKTIVITETER OG RESULTATER.........................................................23
3.1 Sektormål .....................................................................................................................................25
3.2 NTNUs utviklingsavtale 2023-2026.............................................................................................33
3.3 Formidling.....................................................................................................................................57
3.4 Rapportering på indikatorer som oppfølging av strukturreformen ......................................61
3.5 Rapport på øremerkede bevilgninger........................................................................................66
3.6 Rapportering på samfunns og effektmål for byggeprosjekter...............................................68

4. STYRING OG KONTROLL I VIRKSOMHETEN ..............................................73
4.1 Rapportering om styring og kontroll..........................................................................................74
4.2 Rapportering på andre forutsetninger og krav ........................................................................76
4.3 Andre krav ....................................................................................................................................78

5. VURDERING AV FREMTIDSUTSIKTER..........................................................89
5.1 Utviklingsavtalen – NTNUs periodeplan for 2023-2026...........................................................90
5.2 Økonomiske utsikter....................................................................................................................92
5.3 NTNUs budsjett 2024...................................................................................................................93

6. ÅRSREGNSKAP.............................................................................................95
6.1 Ledelseskommentarer til regnskapet for 2023........................................................................96
6.2 Prinsippnote SRS ...................................................................................................................... 100
6.3 Resultatregnskap...................................................................................................................... 104
6.4 Balanse....................................................................................................................................... 105
6.5 Kontantstrømoppstilling.......................................................................................................... 107
6.6 Bevilgningsoppstilling............................................................................................................... 108
6.7 Noter........................................................................................................................................... 110

3Årsrapport 2023 | NTNU

4
Foto: Pål Oppegård-Herje/NTNU

1

STYRETS
BERETNING 2023

Årsrapport 2023 | NTNUSTYRETS MEDLEMMER OG ARBEID I 2023

NTNUs styre har gjennom 9 styremøter behandlet 45 saker og fått 26 orienteringer. Styrets
sammensetning og medlemmer fremgår av oversikten.
Styret har i 2023 ansatt Sara Brinch som dekan ved Fakultet for arkitektur og design.
I 2023 inngikk NTNU og Kunnskapsdepartementet en utviklingsavtale, og styret vedtok i starten
av året en periodeplan for perioden 2023-2026, som er likelydende med utviklingsavtalen.
Utviklingsavtalen er et viktig bidrag til NTNUs strategi Kunnskap for en bedre verden. Styret
anerkjenner og er tilfreds med arbeidet som er lagt ned ved NTNU gjennom 2023.
I et ekstraordinært styremøte i desember 2023 meldte rektor Anne Borg at hun ønsket å fratre
sin stilling som rektor, som følge av situasjonen som oppstod etter et innlegg i Dagens Næringsliv,
samt påfølgende debatt om akademisk ytringsfrihet. Styret retter en stor takk til Anne Borg for den
betydelige innsatsen hun som rektor har lagt ned for NTNU. Tor Grande ble i samme styremøte
konstituert som rektor frem til ansettelse av ny rektor i ordinær åremålsstilling.

VIKTIGE AKTIVITETER OG RESULTATER I 2023

Styret får gjennom den årlige Kvalitetsmelding for utdanning et godt innblikk i arbeidet med
utvikling av utdanningskvalitet ved NTNU. Etter periodisk tilsyn i 2022 konkluderte Nasjonalt
organ for kvalitet i utdanningen (NOKUT) i 2023 med at NTNUs arbeid med utdanningskvalitet
er tilfredsstillende, og at krav i lov og forskrifter er oppfylt. På bakgrunn av interne vurderinger,
NOKUTs råd, og resultater fra en intern revisjon, er en videreutvikling av NTNUs kvalitetssystem for
utdanning igangsatt. Styret ser frem til å følge dette videre.
Tall fra Samordna opptak viste i 2023 en økning i søkertallene til NTNU. Styret er fornøyd
med at NTNU fortsatt er landets mest attraktive universitet og har godt kvalifiserte søkere til
hovedtyngden av studietilbudene. Trenden med nedgang i antall søkere til lærerutdanningeneog helsefagene er bekymringsfull. Styret er også urolig for den kraftige nedgangen i antall
internasjonale studenter fra land utenfor EØS og Sveits etter innføringen av studieavgift for denne
studentgruppen. Styret er bekymret for hvilke konsekvenser dette vil ha for mangfold blant
studentene og for internasjonal kunnskapsdeling.
En tilleggsundersøkelse til Studentenes helse- og trivselsundersøkelse (SHoT) fra 2023 viser at
det fortsatt er et økende antall studenter som har psykiske utfordringer. Styret er opptatt av at
det gjennom godt læringsmiljø skapes rammer som fremmer god livskvalitet for studentene. En
vurdering av et stipendiatombud ved NTNU ble initiert i 2023, og styret ser frem til videre arbeid for
hvordan ph.d.-kandidaters arbeidsmiljø og arbeidsforhold kan forbedres.
NTNUs mange doktorgradskandidater utfører viktig forskning ved NTNU, og med 429 avlagte
doktorgrader er et rekordhøyt antall ph.d.-kandidater uteksaminert fra NTNU i 2023.
Styret er tilfreds med NTNUs systematiske arbeid for å tilrettelegge for at forskingsbasert
kunnskap og ny teknologi blir tatt i bruk til nytte for samfunnet. NTNUs tverrgående tematiskesatsingsområder (TSO) bidrar til å fokusere og løfte NTNUs forskning innenfor områder med særlig
høy samfunnsrelevans. Styret har i 2023 vedtatt etableringer av fem nye satsingsområder fra
2024, Energi, Hav og kyst, Helse og livsvitenskap, Samfunnssikkerhet og beredskap, og Fellesskap.

6

Styrets beretning 2023

Styret forventer at de tverrfaglige satsingene både gir sterke faglige bidrag og legger til rette for å
profilere NTNU som ledende, internasjonalt universitet.
Gjennom Kvalitetsmelding for forskning får styret orientering om utvikling av forskningskvalitet
ved NTNU og hvordan NTNU fortsetter å styrke seg som forskningsuniversitet. Styret er tilfreds
med NTNUs uttelling innen EUs forskningsmidler. Selv om tilslagsprosent i Horisont Europa
er høy, mener styret det fortsatt er et potensial for å øke deltakelse og gjennomslagskraft om
forskningsmidler. NTNU har fått færre tildelinger enn forventet fra Forskningsrådet i 2023, og styretønsker at NTNU styrker det systematiske arbeidet for å lykkes bedre med forskningssøknader.
Sentervirkemidlene til Norges forskningsråd er viktige for forskningskvaliteten ved NTNU.
Senter for fremragende forskning (SFF) er et viktig virkemiddel for å styrke grunnforskningen,og styret forventer at NTNU frem mot kommende utlysninger ruster seg for å vinne frem i
konkurransen både om å bli vertskap for SFF`er og øvrige nasjonale senterordninger som sentre
for forskningsdrevet innovasjon.
Styret er fornøyd med at det i 2023 er iverksatt et arbeid for å ytterligere styrke
formidlingsområdet ved NTNU. Styret gratulerer førsteamanuensis Inga Strümke som i 2023
mottok Forskningsrådets formidlingspris og Brageprisen for sin formidling av kunnskap om kunstig
intelligens.
I 2023 har styret diskutert ansattes rammer for å ytre seg. Vitenskapelig ansatte står i en særstillingog oppfordres til å delta i det offentlige ordskiftet. Styret forventer at det arbeides kontinuerlig
med å styrke formidlings- og ytringskulturen ved NTNU, også i forbindelse med etterlevelsen av
ledelsesprinsipper. Styret har også bedt om at eksisterende samarbeidsavtaler gjennomgås for å
sikre institusjonell uavhengighet og akademisk frihet.

RESSURSBRUK OG INTERNKONTROLL

Styret mener NTNU har god styring og kontroll og at ressursene forvaltes forsvarlig og
effektivt. Styret har i 2023 behandlet flere saker knyttet til NTNUs risikobilde og har vært særlig
opptatt av NTNUs økonomiske situasjon, studentenes læringsmiljø, og utfordringene knyttet
til informasjonssikkerhet. I styreseminar på Gjøvik i september fikk styret god anledning
til diskusjoner om samfunnssikkerhet og beredskap generelt, og digital sikkerhet spesielt.
Styret følger opp at NTNU fortløpende utvikler sikkerhet- og beredskapsarbeidet i takt med
samfunnsutviklingen og er glad for at ny sikkerhetsorganisering ved NTNU er kommet på plass.
Internrevisjonen har gitt styret gode rapporter, og styret forutsetter at rektor følger opp
utfordringene som omtales. NTNUs risikobilde peker på redusert evne til å lykkes i kampen
om de internasjonale vitenskapelige talentene og til å utvikle og beholde teknisk-administrativt
ansatte. Internrevisor ga i 2023 anbefalinger om det systematiske arbeidet for å forbedre
karriereutvikling. CoARA1 -forpliktelsene om vurdering av forskningens kvalitet og utnyttelse, samt
anerkjennelse av en større bredde av faglige bidrag, angir en utvikling mot å gjøre mer helhetlige
kvalitetsvurderinger. NTNU legger dette tankegodset til grunn for arbeidet med å forbedre
kompetanse- og karriereutvikling.

1

Coalition for Advancing Research Assessment, er en ny felles reform for forskningsvurderinger i Europa.

7Årsrapport 2023 | NTNUNTNU har i 2023 startet et arbeid med en metodikk for bedre gevinstrealisering, som skal
benyttes ved start av nye prosjekter. Styret forventer fremover å få innblikk i hvilke gevinster som
materialiserer seg – spesielt i digitaliseringsprosjekter.

RAMMEBETINGELSERNTNU har over tid hatt årlig budsjettvekst og sterk volumvekst, men realnedgangen i bevilgninger
over statsbudsjettet fra 2022 har fortsatt i 2023 og fortsetter videre i 2024. Styret ser en økt risikofor at strammere økonomiske rammer reduserer universitetets handlingsrom og er bekymret forhvilke konsekvenser dette vil ha for kjernevirksomheten. Styret forventer at alle fakulteter ved
NTNU tilpasser egen aktivitet til et nivå som sikrer både strategisk handlingsrom, høy kvalitet ogøkonomisk balanse. Styret vil i denne sammenheng også følge opp arbeidet Rektor har satt i gangfor en mer strategisk bruk av studieplasser og dimensjonering av studietilbud ut fra søkertall og
arbeidslivets behov.
Styret følger nøye med på forskningens vilkår og forventer at NTNU deltar aktivt i prosesser som
definerer norsk forskningspolitikk og forskningens vilkår.

PRIORITERINGER FOR 2024

Utviklingsavtalens mål og styringsparametere utgjør NTNUs periodeplan for perioden 2023-2026,
og i november vedtok styret hvilke felles innsatsområder som skal prioriteres i 2024. NTNUs
risikovurderinger er en del av bildet når det gjøres prioriteringer for kommende år. I tillegg tilsærlige innsatsområder innenfor utviklingsavtalen, vil NTNU prioritere utvalgte områder som
sikkerhet og beredskap, oppfølging av NOKUT-tilsynet og den omstilling og organisasjonsutviklingsom kreves for å møte endrede rammevilkår. Styret ser i 2024 frem til å følge arbeidet med
dimensjonering av utdanning og til å diskutere og vedta en ny intern finansieringsmodell for NTNU.
Etter at NTNU gjennom våren 2023 arbeidet intensivt med en redefinering av prosjektet NTNU
Campussamling, er det gitt politiske lovnader om finansiering av dette prosjektet. Styret ser
fortsatt utfordringer knyttet til finansieringen av NTNU Campussamling. Styret forventer at viderearbeid med campussamling kobles til beslutninger om hvilken organisasjonsutvikling som må
supplere prosjektet for å nå de fastsatte effektmålene. Styret vil særlig trekke frem behovet for å
realisere egne vedtatte klimaambisjoner og å legge til rette for mer tverrfaglighet i forskning og
utdanning.
En viktig oppgave for styret i 2024 blir å ansette ny rektor for kommende åremålsperiode.
NTNUs strategi Kunnskap for en bedre verden varer ut 2025, og styret ser frem til å ta del i det
viktige arbeidet med ny strategi for NTNU, som skal vedtas før sommeren 2025.

8

Styrets beretning 2023

MEDLEMMER I NTNU-STYRET I 2023
Eksterne representanter:
Styreleder Remi Eriksen
Bente M. Stallknecht
Jan-Frode Janson
Nina RefsethInterne representanter:
Representanter for de vitenskapelig ansatte:
Aksel Tjora
Anne C. Elster (for Tjora frem til 31.07.23)
Bjørn Helge Skallerud
Ingrid Bouwer Utne
Representant for midlertidig vitenskapelige ansatte:
Unni Soltun Andreassen (frem til 31.07.23)
Nicolai Winter-Hjelm (fra 01.08.23)
Representant for de teknisk-administrativt ansatte:
Kjersti Møller
Representanter for studentene:
Emilie Faarup Storvik (frem til 31.07.23)
Roar Høiby Brakstad (frem til 31.07.23)
Anders Lie Hagen (fra 01.08.23)
Matilde Brox Bordal (fra 01.08.23)

9Årsrapport 2023 | NTNU

Vedtak i styret 7. mars 2024:
Styret vedtar styrets beretning for 2023

10

Styrets beretning 2023

11Årsrapport 2023 | NTNU

12
Foto: Geir Mogen/NTNU

2

INTRODUKSJONTIL VIRKSOMHETEN
OG HOVEDTALL
13Årsrapport 2023 | NTNU

Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet (NTNU) er Norges største universitet, med historie
tilbake til 1910 og røtter tilbake til 1760 og Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab (DKNVS).
Hovedsetet ligger i Trondheim, med campuser i Gjøvik og Ålesund. NTNU har åtte fakulteter samt
enheter som NTNU Vitenskapsmuseet og NTNU Universitetsbiblioteket.

Vår visjon: Kunnskap for en bedre verden

Kunnskap gir mennesker muligheter og innflytelse, og er et fundament for å ta gode valg. Kunnskap
inspirerer og utfordrer, endrer holdninger, tenkemåter og hvordan vi ser verden. Demokratietvårt styrkes av en opplyst og kunnskapsbasert debatt. Kunnskap utviklet ved NTNU skal komme
fellesskapet til gode, og man skal kunne stole på at kunnskap fra NTNU er basert på anerkjente
vitenskapelige metoder.
Kunnskap og teknologiutvikling gir muligheter for å øke den bærekraftige verdiskapingen og for å
finne svar på store utfordringer. Verden har gjennom FN blitt enige om 17 bærekraftsmål. NTNU vil
bidra aktivt til å nå bærekraftsmålene.

NTNUs styrke er vår teknisk-naturvitenskapelige
hovedprofil kombinert med faglig bredde og tverrfaglighet.

14
Foto: Mentz Indergaard/NTNU InfoIntroduksjon til virksomheten og hovedtall

SamfunnsoppdragetVårt generelle oppdrag
Som universitet har NTNU et ansvar for å frembringe nye perspektiver for langsiktig,
grunnleggende forskning og for utdanning av fremragende kandidater. Vi tilbyr forskningsbasert
utdanning på alle nivåer. Vi utvikler og formidler kunnskap og forvalter kompetanse om natur,mennesker, samfunn og teknologi. NTNU er en kulturbærer og bidrar til innovasjon i samfunn og
arbeidsliv.
En av universitetets oppgaver er å delta i en kunnskapsbasert offentlig debatt. Vi bruker vår viten
til beste for samfunnet. Vi engasjerer oss i å løse globale utfordringer. Vår virksomhet fremmer
utvikling, menneskerettigheter og tverrkulturell dialog.
Vårt spesielle oppdrag
NTNU er et breddeuniversitet med en teknisk-naturvitenskapelig hovedprofil, med et tyngdepunkt
innen profesjonsutdanning.
Vi bidrar til å utvikle Norge. Vi skaper verdier, økonomisk, kulturelt og sosialt, og har en nasjonalrolle i å utvikle det teknologiske grunnlaget for fremtidens samfunn.
Med vår hovedprofil og tverrfaglige styrke bidrar vi til å løse sammensatte problemstillinger. Vi er
en premissleverandør for omstilling og grønt skifte, og vi bidrar til et konkurransedyktig næringsliv
og en god offentlig sektor gjennom samarbeid om nye praksiser, prosesser og produkter.
Kunstfag er en sentral del av identiteten til NTNU. Vi har også et ledende universitetsmuseum med
unike vitenskapelige samlinger og publikumsutstillinger.
Som flercampusuniversitet er NTNU en tydelig aktør i byene og regionene der vi har vår
hovedaktivitet.

Organisering

NTNU er underlagt Kunnskapsdepartementet (KD). Styret er NTNUs øverste organ og representerer
institusjonen overfor offentlige myndigheter. Remi Eriksen er NTNUs styreleder. Anne Borg var
rektor frem til desember 2023. Tor Grande er konstituert rektor frem til ansettelse av ny rektor iordinær åremålsstilling.

15Årsrapport 2023 | NTNU

Rektor (konst.)
Tor Grande

Styreleder
Remi Eriksen

STYRETREKTOR

Universitetsbiblioteket

Avdeling
utdanning

Prorektor forforskning og
formidling

Prorektor for
utdanning

HR- og HMS
avdelingen

Komm.avdelingenAvdeling for
dokumentasjonsforvaltning

Stab

IT-avdelingen

Prorektor fornyskaping

Direktør fororganisasjon og
infrastruktur

Avdeling forvirksomhetsstyringØkonomiavdelingen

Stab

EiendomsavdelingenAvdeling forforskning,
innovasjonog eksternerelasjoner

CampusutviklingDethumanistiske
fakultet

Fakultet for
arkitektur og
design(HF)
7 institutt(AD)
4 institutt

Viserektor
NTNU
i Gjøvik

Fakultet for
informasjonsteknologi og
elektronikk(IE)
7 institutt

Fakultet foringeniørvitenskap

Fakultet formedisin og
helsevitenskap

Fakultet for
naturvitenskap(IV)
8 institutt(MH)
8 institutt(NV)
8 institutt

55 INSTITUTTER

Figur 2.1: Nytt organisasjonskart. I 2023 ble organisasjonsstrukturen i Fellesadministrasjonen endret.

16

Fakultet forsamfunns- og
utdanningsvitenskap(SU)
7 institutt

Fakultet forøkonomi

NTNU
Vitenskapsmuseet(ØK)
4 institutt(VM)
2 institutt

Viserektor
NTNUi ÅlesundIntroduksjon til virksomheten og hovedtall

Utdanning

NTNU er nasjonalt dominerende innenfor teknologiutdanning, og de tre siste årene har NTNU
utdannet hhv 69 %, 68 % og 66 % av alle landets mastere i teknologi. Universitetet har en rekke
profesjonsutdanninger og et bredt fagtilbud innen naturvitenskap, teknologi, samfunnsvitenskap,lærerutdanning, humaniora, medisin og helsevitenskap, økonomisk-administrative fag, arkitekturog kunstfag.
NTNU er en attraktiv utdanningsinstitusjon som tiltrekker seg mange og gode studenter. Vårekandidater er etterspurte i inn- og utland. De er faglig sterke, tverrfaglig orienterte og har relevantkompetanse for arbeidslivet.

Forskning og kunstnerisk utviklingsarbeid

Ved NTNU driver vi forskning og kunstnerisk utviklingsarbeid på høyt internasjonalt nivå innenfor
en rekke fagområder – og i grensesnittet mellom dem. NTNU har et særlig ansvar for å drive
tverrfaglig forskning og samarbeider tett med arbeids- og næringslivet. Mye av vår forskning kreveravansert vitenskapelig utstyr, og NTNU har mer enn hundre laboratorier. Vi har forskningsgrupperog laboratorier i internasjonal toppklasse som gir rike utviklingsmuligheter for unge forskertalenter.
Vårt mål er å bidra til samfunnsutviklingen i dag og i fremtiden.

Doktorgradsutdanning

Doktorgradsutdanningen er en strukturert grad som er normert til tre års arbeid. Det er ogsåvanlig med et fjerde år der kandidaten underviser eller har annet pliktarbeid. NTNU utdanner
doktorgradskandidater innen alle våre fagområder og de fleste av landets kandidater innen
teknologi. En doktorgrad fra NTNU kvalifiserer til ledende arbeid innen næringsliv, forvaltning,
høyere utdanning og forskning. Akademia blir ofte ansett som den vanligste karriereveien for
personer med doktorgrad, men en stor andel av våre doktorer går videre til ledende jobber innen
privat næringsliv og offentlig sektor.
NTNU er partner i en rekke nasjonale forskerskoler innenfor ulike fagområder. Hver forskerskolebestår av et nettverk av institusjoner som samarbeider om doktorgradsutdanningen.

Innovasjon, nyskaping og samarbeid med arbeidslivet

Med tverrfaglig tilnærming til komplekse problemstillinger bidrar NTNU til utvikling av ny
kunnskap og innovative og bærekraftige løsninger og teknologier med utgangspunkt i ansattes og
studenters forsknings- og utviklingsarbeid. NTNU har lang historikk for samarbeid med arbeids- og
samfunnsliv. Gjennom langsiktig samarbeid med arbeidslivet bidrar NTNU til å videreutvikle og
omstille eksisterende næringsliv og offentlig sektor og til å skape det nye næringslivet. Våre ansatte
er de fremste bidragsytere i dette arbeidet og de ulike fagmiljøene bidrar på ulike måter til og
former for innovasjon. Kandidatene vi utdanner er viktige bidragsytere til spredning av kunnskap
og verdiskaping i samfunnet.

Formidling

NTNU formidler kunnskap fra forskning, utdanning og nyskaping. Vår formidling favner samlinger,
kunst og kultur. NTNU er i åpen og konstruktiv dialog med samfunnet og bidra til kunnskapsbasert,
offentlig debatt der også studenter og ansatte deltar. NTNU bistår beslutningstakere og næringsliv
med forskningsbasert kompetanse og skal være synlig, med godt omdømme nasjonalt og
internasjonalt, og utvikle og ta i bruk nyskapende virkemidler og medier.

17Årsrapport 2023 | NTNU

ENERGIHELSE

Museumsvirksomhet

NTNU Vitenskapsmuseet er ett av i alt seks universitetsmuseer i Norge, og en av Norges ledende
institusjoner innenfor sikring, bevaring, tilgjengeliggjøring og forskning på natur- og kulturhistoriskmateriale fra Norge og resten av verden.

Satsingsområder

ENERGIHELSE

HAVROM

ENERGIHELSE

HAVROMBÆREKRAFTNTNU har fire tematiske satsingsområder i 2014–2023: NTNU Bærekraft, NTNU Energi, NTNU
Havrom og NTNU Helse. NTNUs tematiske satsningsområder skal bidra til å løse komplekse
utfordringer av stor betydning for samfunnet gjennom tverrfaglig samarbeid.
NTNUs strategiske satsing på tre muliggjørende teknologier i perioden 2011–2023 omfatterbioteknologi, IKT og nanoteknologi. Muliggjørende teknologier er tverrfaglig basert grunnleggende
forskning som bidrar til å utvikle nye næringer, produkter og løsninger innen en rekke
samfunnsområder.

HELSE

HAVROM BÆREKRAFTNTNU starter fra 2024 fem nye satsingsområder: Samfunnssikkerhet og beredskap, Hav og kyst,
Fellesskap, Energi, samt Helse og livsvitenskap.

Sentre og samarbeid

NTNU er vertskap for to nasjonale sentre for fremragende utdanning (SFU), seks nasjonale
sentre for fremragende forskning (SFF), tolv sentre for forskningsdrevet innovasjon (SFI) og tre
forskningssentre for miljøvennlig energi (FME). Vi er i tillegg partner i en SFU, tre SFF, 14 SFI og sju
FME.

HAVROMBÆREKRAFTNTNU har Kavli Institute for Systems Neuroscience som drives sammen med Senter for nevrale
nettverk. Videre har NTNU tre K.G. Jebsen-sentre innen medisinsk forskning. Utover dette er NTNU
vertskap for en rekke forskjellige sentre innen ulike fagfelt.
Vi samarbeider tett med St. Olavs hospital, universitetssykehuset i Trondheim, og SINTEF, et av
Europas største, uavhengige forskningsinstitutter. NTNU er partner i 47 Gemini-senter, som er enmodell for strategisk samhandling mellom parallelle faggrupper ved NTNU, SINTEF, Universitetet i
Oslo og St. Olavs Hospital.
Ulike fagmiljøer ved NTNU har også nært samarbeid med det NTNU-eide forskningsinstituttet
NTNU Samfunnsforskning AS.

BÆREKRAFT

18

Introduksjon til virksomheten og hovedtall

NTNU har et bredt internasjonalt nettverk, og samarbeider med rundt 1500 institusjoner i verdenom forskning og utdanning. Vi har eget NTNU-kontor i Brussel, hvor vi er samlokalisert med
Universitetet i Bergen, Norce og SINTEF. Nordic Five Tech er en strategisk allianse mellom de fem
ledende tekniske universitetene i Norden: Chalmers, KTH, Aalto Universitetet, DTU og NTNU.
Fra 2020 har NTNU vært medlem av universitetsalliansen ENHANCE – European Universities ofTechnology Alliance sammen med TU Berlin, Chalmers, RWTH Aachen, TU Warsawa, Politecnico
Milano og UP Valencia. I 2023 ble alliansen utvidet med ytterligere tre institusjoner: ETH Zurich,
TU Delft og GdanskTech. ENHANCE har status som Europeisk universitetsallianse under Erasmus+,Europakommisjonens nye fyrtårnsatsing for å øke kvalitet og konkurranseevne til europeisk
UH-sektor.
Sammen med 12 andre europeiske universiteter startet NTNU i 2022 European Ocean Researchand Education Alliance (EOREA), en allianse med mål om å styrke havforskningen.

Hovedtall

NTNU utgjør om lag 20 % av universitets- og høgskolesektoren i Norge. NTNU har i underkant av
20 % av ressursene, står for litt under 20 % av sektoren sine utdanningsaktiviteter og drøyt 20 % av
forskningsaktiviteten.
Tabellen under viser hovedtall for NTNU.

Hovedtall NTNU
Ressurser

2019

2020

2021

2022

2023

Endring2022-23

Totale driftsinntekter (tall i tusen kr)

9 575 772

9 864 005

10 372 849

10 571 592

10 965 277+ 393 685

- herav statstilskudd fra KD og andre departementer 6 838 201

7 150 913

7 427 173

7 438 244

7 834 599

+ 396 355

- Tildeing fra EUs rammeprogram og Norges
forskningsråd

1 314 340

1 145 322

1 433 459

1 411 336

1 483 254

+ 71 918

Antall årsverk totalt

7 601

7 762

7 953

8 051

8 054

+3

Antall årsverk i Faglige stillinger(undervisning, forskning og formidling)

5044

5125

5267

5319

5259

- 60

Kjernevirksomheten

2019

2020

2021

2022

2023

Endring2022-23

Antall studenter

41 96742 37944 16943 42243 882+ 460

Antall produserte studiepoeng (60-poengsenheter)

29 81432 03132 49931 83931 622- 217

Personer med fullført studieprogram

8 420

8 906

9 302

9 580

9 748

+ 168

Antall publikasjonspoeng3

6083,61

6544,27282

6 512,1

Avlagte doktorgrader

377

406

412

399

2

429

+ 30

Kilde: DBH Utvalgte nøkkeltall per institusjon.

2

Summen av kandidater på tre- og fireårige bachelor- og yrkesutdanninger, ett- og toårige mastergrader, femårige
master- og profesjonsutdanninger, hovedfag, høgskolekandidater, årsenheter, halvårsenheter m.m.

3

Resultatet foreligger ikke før senere i 2024.

19Årsrapport 2023 | NTNU

43 882STUDENTER

CA.

9 748

KANDIDATERUTEKSAMINERT ÅRLIG

CA.

6 200

VITENSKAPELIGE
PUBLIKASJONER ÅRLIG

429

AVLAGTEDOKTORGRADER

20

Introduksjon til virksomheten og hovedtall

Foto: Kai T. Dragland/NTNU

21Årsrapport 2023 | NTNU

Foto: Per Christian Dyrøy/NTNU

22

3ÅRETS AKTIVITETER
OG RESULTATER

23

Årsrapport 2023 | NTNU

Universitets- og høyskoleloven fastsetter universiteter og høyskolers formål. Vi skal tilby høyere
utdanning og utføre forskning og kunstnerisk utviklingsarbeid på høyt internasjonalt nivå.
Videre skal vi formidle kunnskap om virksomheten og utbre forståelse for prinsippet om faglig
frihet og bruk av vitenskapelige og kunstneriske metoder og resultater. Etter endringene i UH-loven
i 2021 fremgår det også at vi som universitet har som formål å bidra til en miljømessig, sosialt ogøkonomisk bærekraftig utvikling.
Regjeringen fastsetter mål og langsiktige prioriteringer i Langtidsplan for forskning og høyere
utdanning (LTP). I Prop. 1 S under budsjettkapittel 260 fastsatte Kunnskapsdepartementet tre
nasjonale mål for universitets- og høyskolesektoren for 2023:
1. Høy kvalitet i utdanning og forskning
2. Bærekraftig samfunnsutvikling, velferd og innovasjon
3. God tilgang til utdanning og kompetanse i hele landet
NTNUs utviklingsavtale med Kunnskapsdepartementet bygger på NTNUs egen strategi og de tre
sektormålene. I dette kapitlet viser vi hvordan NTNU løser samfunnsoppdraget og hvordan våreaktiviteter og resultater i 2023 har bidratt til sektormålene. Dette gjør vi gjennom rapportering
på hvordan NTNU støtter opp under sektormålene (kapittel 3.1), resultatrapportering i henhold
til utviklingsavtalen med Kunnskapsdepartementet (kapittel 3.2), og NTNUs formidlingsarbeid(kapittel 3.3). Videre følger rapportering på indikatorer som oppfølging av strukturreformen(kapittel 3.4). Kapittelet avsluttes med rapportering på øremerkede bevilgninger og samfunns- og
effektmål av byggeprosjekter.

24
Foto: Sissel Basso / NTNU

Årets aktiviteter og resultater

3.1 Sektormål
SEKTORMÅL 1: HØY KVALITET I UTDANNING OG FORSKNING
Utdanningskvalitet

NTNU jobber systematisk og kontinuerlig med utvikling av studietilbudene, og det systematiske
kvalitetsarbeidet danner et kunnskapsgrunnlag som brukes i strategisk utvikling på program- og
porteføljenivå. Fakultetene jobber med å utvikle og dimensjonere studieprogramporteføljen for å
sikre at den er attraktiv, relevant, holder høy faglig kvalitet og gjenspeiler NTNUs egenart samtidig
som den er økonomisk bærekraftig.
NTNU har stor faglig bredde i studieporteføljen, og dermed variasjon i utviklingstrender ogsatsninger innenfor de ulike fagområdene. Gjennomgående tendenser i NTNUs strategiske
porteføljeutvikling vil over tid reflektere strategisk viktige områder i utviklingsavtalen4.
Den overordnede vurderingen er at det arbeides godt med tilrettelegging for kvalitetsutvikling
ved hele NTNU. Gjennom arbeid knyttet til NOKUT-tilsynet har forståelsen for og bevissthetenom formålet og prosessene i kvalitetssystemet økt og NOKUT-tilsynet ga viktig drahjelp til videre
utviklingsarbeid. Studentenes bidrag i utvikling av utdanningskvalitet er viktig for NTNU, og
prioriteres høyt.
Det har lenge vært klart at UH-sektoren ikke kan forvente vekst i bevilgningene fremover.
Samtidig gir myndighetene tydelige signaler om områder hvor de forventer at institusjoneneøker sin kapasitet, og at dette må løses gjennom interne prioriteringer og omfordelinger innenfor
egen ramme. Med dette som bakteppe har arbeidet med utvikling av studieporteføljen værtsærlig relevant og vært viet mye oppmerksomhet i 2023. NTNU er opptatt av strategisk brukav studieplasser og helhetlig arbeid med utvikling av studieporteføljen på institusjonsnivå. Et
internt Dimensjoneringsutvalg ved NTNU har gjennom 2023 arbeidet med et forslag til felles
kunnskapsgrunnlag og et sett av kvalitative og kvantitative kriterier, som kan danne en felles
plattform for diskusjoner og beslutninger om dimensjonering av NTNUs utdanningstilbud.
Kriteriene som Dimensjoneringsutvalget vil foreslå, skal bidra til at diskusjonene om dimensjonering og utvikling av porteføljen blir åpne og mer forutsigbare. NTNU tilstreber å legge et robust
grunnlag for å ivareta og styrke både tilgang til og kvalitet i utdanning.

4 Bærekraftselementer i utdanningen: Styrking av tilbud om livslang læring; gjennomføring av Fremtidens studierprosjektene; styrking av studentenes læringsmiljø og sosiale tilhørighet; samt internasjonalisering gjennom økt
mobilitet og inkludering av internasjonale perspektiver i studieprogrammene.

25Årsrapport 2023 | NTNU

Ressurser

2019

2020

2021

2022

2023

Studiepoengproduksjon (finansieringsindikator)

29 81432 03132 49931 83931 622

Andel studenter på bachelorutdanning som gjennomfører pånormert tid

49,94

52,8

56,82

55,28

54,91

Andel studenter på masterutdanning som gjennomfører pånormert tid

56,34

52,24

57,18

57,82

56,89

Andel studenter på femårig integrert master og profesjonsutdanning som gjennomfører på normert tid

46,39

43,82

50,82

58,65

57,33

Antall avlagte doktorgrader

377

406

415

399

429

Tabell 3.1: Kilde DBH Studiepoengproduksjon/Styringsindikatorer/Utvalgte nøkkeltall.

Studiepoengproduksjon

Studiepoengproduksjon utgjør grunnlaget for den resultatbaserte uttellingen ifinansieringssystemet for universiteter og høyskoler. Figuren under viser antall
60-studiepoengsenheter produsert per finansieringskategori ved NTNU i perioden 2018-2022.5

Studiepoengproduksjon i antall 60-studiepoengsenheter
2019-2022 (finansieringsindikator)
16000
14000
12000
10000
8000
6000
4000
2000
0
Fin.kategori A

Fin.kategori B

2019

Fin.kategori C

2020

2021

Fin.kategori D

2022

Fin.kategori E

2023

Figur 3.2: Antall 60-studiepoengsenheter per finansieringskategori 2018-2022. Kilde: DBH Finansieringssystemet.

5

DBH har ikke publisert resultatene for 2023 ennå.

26

Fin.kategori FÅrets aktiviteter og resultater

I 2023 var andelen studiepoeng per faglige årsverk ved NTNU 361,45, som er på samme nivå som i
2022 (360,11 studiepoeng per faglige årsverk). Gjennomsnittet for statlige institusjoner i 2023 var
401,16.

Andelen studenter som gjennomfører på normert tid

I 2023 ble 9748 kandidater uteksaminert fra NTNU. Mange faktorer kan påvirke gjennomføring av
utdanningene. For eksempel har læringsmiljø, kvalitet og struktur stor betydning. Likedan påvirkerogså studentenes tidsbruk og eventuelt deltidsarbeid utenfor studiene. I studentrekrutteringen
jobbes det med utfordringer knyttet til ulikt rekrutteringsgrunnlag for bachelorprogram, somgår på tvers av studiebyene. God informasjon om innhold i program og hva det vil kreve, er viktig
å inkludere i arbeidet med studentrekrutteringen. Mobilitet mellom program på samme nivåinnenfor samme utdanningsinstitusjon klassifiseres ikke som frafall.
Sammenlignet med andre i sektoren har NTNU høyere gjennomføring innen flere
utdanningsområder, men det er særskilt innen teknologi at NTNU har høyere gjennomføring på alleutdanningsnivå. Andelen studenter på bachelorutdanning som gjennomfører har hatt en jevn vekst
de siste årene, og for bachelorutdanningene har NTNU høyest gjennomføring innenfor helse- og
sosialfag. På femårig integrert master er det også høyere gjennomføring innen lærer, på bachelor
innen helse- og sosialfag og realfag, og på toårig master innen helse- og sosialfag og humaniora.
I NTNUs politikk for kvalitet i og utvikling av studieporteføljen legges det vekt på atstudietilbudene skal ha lavt frafall og høy gjennomstrømning. Det overordnede inntrykket er
at studieprogrammene produserer godt, men NTNU har nesten 400 studieprogram og det er
betydelige variasjoner mellom programmene.
Andelen studenter på masterutdanning som gjennomførte på normert tid økte fra 52,24% i2020 til 57,82% i 2022, og er fremdeles på et høyt nivå selv om det gikk noe ned i 2023 (56,89%).
Sammenlignet med sektoren og de andre BOTT-universitetene har NTNU høy gjennomføring
både på toårig og femårig integrert masterutdanning. På toårig master er det høyest andelgjennomføring innen økonomiske og administrative fag, og på integrert master er det høyest
andel gjennomføring innen lærer på normert tid. Andel studenter på femårig integrert master og
profesjonsutdanning som gjennomførte på normert tid i 2023 var 57,33%.

Forskningskvalitet

NTNUs Kvalitetsmelding for forskning er et grunnlag for en systematisk dialog om utvikling av
forskningskvalitet på ulike nivåer i organisasjonen. Den gir retning for videre arbeid med å høyne
kvaliteten i forskningen ved NTNU. Kvalitetsmeldingen for 2023 legges frem for NTNUs styre imars 2024 og gir et faktabasert datagrunnlag for å systematisere arbeidet med å videreutvikle vår
forskning og styrke kvalitet. I kvalitetsmeldingen for 2023 pekes det særlig på temaene forskningsom kollektiv innsats, tid til forskning, og eksternfinansiering av forskning. Disse temaene er
viktige for å utvikle forskningskvaliteten ved NTNU og kvalitetsmeldingen peker på utfordringer ogtilhørende tiltak.
I den siste utlysningen om Senter for fremragende forskning (SFF) fra Forskningsrådet ble NTNU
kun tildelt ett senter, og i siste FRIPRO-utlysning for unge forskertalenter ble NTNU tildelt tre av 36
prosjekter. Dette er mindre enn forventet. Samtidig kan vi glede oss over at NTNU gjør det svært
godt i Horisont Europa, hovedsakelig i samarbeidsprosjekter, og gjør det også stadig bedre i ERC og
Marie S. Curie-prosjekter.

27Årsrapport 2023 | NTNU

Flere fagmiljøer ved NTNU opplever at vilkårene for forskning svekkes. Mange i organisasjon frykter
at det vil kunne bli vanskelig å opprettholde prioriteringen av forskning med fallende bevilgninger
og en ny nasjonal modell for finansiering av rammebevilgningen til universiteter og høyskoler.
Videre blir konkurransen om eksterne forskningsmidler både gjennom Norges forskningsråd og
i Europa stadig hardere. Også i NTNUs risikobilde beskrives faren for at utilstrekkelig omfang av
eksternfinansiert forskning reduserer forskningskvalitet og økonomisk handlingsrom over tid.
NTNUs konkurransekraft knyttet til EUs forskningsvirkemidler vil være prioritert i tiden fremover.
Mange av NTNUs fagmiljøer er involvert i de pågående fag- og temaevalueringene i regi av
Forskningsrådet i 2023 og 2024: matematikk, IKT og teknologi, biovitenskap, naturvitenskap,og medisin og helsefag. Evaluering av humaniora og samfunnsvitenskap er planlagt i 2025. En
dimensjon i evalueringene er vurdering av samfunnsbidrag gjennom utvikling av samfunnseffekter.
Tiltak for utvikling av forskningskvalitet, resultater og vurdering av relevant styringsinformasjon
beskrives under kapittel 3.2 om utviklingsavtalen.

FRA FORSKNINGSPROSJEKT TIL OPPLÆRINGSPROGRAM
Ved NTNU startet Prosjekt Øyenstikker opp
i 2014. Dette var et jobbglidningsprosjekt
ved Øyeavdelingen på St. Olavs hospitali Trondheim, der man ønsket å teste om
injeksjoner i pasientenes øyne kunne
overføres fra leger til sykepleiere.
Forskningen ga positivt resultat, og funnene
fra studien ble publisert i tidsskriftet Acta
Ophthalmologica i 2020.
I dag er det sykepleierne som driver
injeksjonspoliklinikken på St. Olavs.
Injeksjonene de utfører er den vanligste
operasjonen innen øyefaget. Bare ved St.
Olavs hospital utføres mer enn 7000 slike
operasjoner årlig. Overføringen av denne arbeidsoppgaven fra leger til sykepleiere bidrar til å
spare sykehuset for kostnader, i tillegg til at legene frigjøres til å utføre andre oppgaver.
Forskningen som er gjort gjennom Prosjekt Øyenstikker har nå resultert i et godkjentopplæringsprogram som går over 10 dager ved St. Olavs hospital. Så langt har dette sertifisert
sykepleiere fra både Trondheim, Ålesund og Hammerfest. Programmet ligger også åpent
tilgjengelig på NTNUs hjemmeside for alle som ønsker å benytte seg av det.
Foto: Stine Bolme /NTNU

28

Årets aktiviteter og resultater

SEKTORMÅL 2: BÆREKRAFTIG SAMFUNNSUTVIKLING, VELFERD
OG INNOVASJON
Innsats for bærekraftig samfunnsutvikling utgjør fundamentet i «Kunnskap for en bedre verden»og dermed i NTNUs utviklingsavtale. Det første målet i NTNUs utviklingsavtale er å være pådriverog partner for bærekraftig samfunnsutvikling, og NTNU vurderer at våre bidrag til sektormål 2 slik
er vesentlige. For utfyllende rapportering om NTNUs bidrag til sektormål 2 viser vi derfor til omtale
i kapittel 3.2.
Det globale utfordringsbildet er sammensatt og behovet for tverrfaglige løsninger har aldri værtstørre. I tillegg til tematiske satsingsområder, hvor NTNU Bærekraft har vært en av disse, har NTNU
i perioden 2011–2023 hatt strategisk satsing på tre muliggjørende teknologier basert på tverrfaglig
og grunnleggende forskning som skal bidra til å utvikle nye næringer, produkter og løsninger innen
en rekke samfunnsområder: https://www.ntnu.no/forskning/muliggjorende-teknologier.
NTNUs studenter som kommer ut i arbeidslivet representerer universitetets fremste bidrag tilbærekraftig samfunnsutvikling, velferd og innovasjon. NTNU utdanner kandidater som skal skape
fremtidens arbeidsliv, og må ha kompetanse til å bidra til utvikling og omstilling. For å lykkes med
dette er universitetet avhengig av vårt utstrakte og systematiske samarbeid med arbeidslivet.
I tillegg til samarbeid om utvikling av praksis i utdanningene, innebærer dette samarbeid
om utvikling av studieprogram, om bachelor- og masteroppgaver, samt bruk av arbeidslivets
kompetanse i undervisningen. Studenter ved profesjonsutdanningene bidrar til helse- og
velferdssektorene både underveis i utdanningene og etter fullførte studieløp.

FRA PØBEL TIL MØBEL
Oskar Keller, masterstudent ved industriell
design, har laget stolen «Pøbel» av den
upopulære sitkagrana - også kjent som
pøbelgran. Sitkagrana, tidligere svartelistet
av Artsdatabanken, har blitt et problem på
norskekysten etter andre verdenskrig. Kellerønsket å utforske andre bruksområder forsitkagrana, og resultatet ble en stol designet
for små boliger. Industrien produserer i dag
billigere paller av sitkagran, men Keller menerat møbler laget av denne tresorten kan gi
større verdistigning. Han argumenterer for atsitkagrana har et dårligere rykte enn fortjent
og at det er et lett bearbeidelig materiale.
Masteroppgaven og stolen har bidratt til å gi sitkagrana en ny og positiv oppmerksomhet.
Høsten 2023 fikk stolen en andreplass i den norske konkurransen for nyutdannede
møbeldesignere «Best Talent Award» i regi av Designers’ Saturday.
Foto: Oskar Keller/NTNU

29Årsrapport 2023 | NTNUSEKTORMÅL 3: GOD TILGANG TIL UTDANNING, FORSKNING OG
KOMPETANSE I HELE LANDETNTNU er Norges største universitet – et universitet for hele landet, med studenter fra hele landet,og campus i tre byer. Våre kandidater går inn i arbeidslivet over hele landet. Vi tilbyr relevante og
forskningsbaserte utdanninger og har en tverrfaglig tilnærming til bredden av bærekraftsmålene.
NTNU er landets fremste institusjon for høyere teknologiutdanning og utdanning av ingeniører.
Universitetet har flere profesjonsutdanninger og et bredt fagtilbud innen naturvitenskap,
samfunnsvitenskap, lærerutdanning, humaniora, medisin og helsevitenskap, økonomiskadministrative fag, arkitektur og kunstfag.
NTNU har et utstrakt og økende samarbeid med både næringsliv og offentlig sektor. I samarbeidet
utvikles nye løsninger/teknologier som testes og tas i bruk i næringslivets prosesser, verdikjedereller produktporteføljer.
NTNU arbeider med å legge til rette for at utdanningstilbudene skal møte behovene fordesentralisert og fleksibel utdanning bedre, og vi vil sammen med aktører i arbeidslivet utvikle
tilbud om livslang læring som kan gi kompetanseheving til folk over hele landet.
HK-dir. har tildelt NTNU midler i forbindelse å tilby desentraliserte og fleksible studietilbud. Blant
prosjektene finner vi Fleks 2.0 for fleksibel og desentralisert bachelor i økonomi og administrasjon– drevet fra campus Gjøvik. NTNU tar sikte på å spre lærdommene fra enhetene som har mottatt
støtte fra HK-dir.
NTNU bidrar til åpen vitenskap ved å gi verden tilgang til kunnskap utviklet ved NTNU. NTNU vil
gjøre resultatene av vår forsknings- og undervisningsaktivitet allment tilgjengelige så lenge dette er
innenfor gjeldende juridiske og etiske rammer. Se mer om dette under kapittel 3.2.

Kandidatmåltall på helse- og lærerutdanningene 6

Hovedtall NTNU
2019

2020

2021

2022

2023

NTNU måltall

1734

1734

1759

1746

1802

NTNU resultat

2032

1754

1630

2013

2055

Tabell 3.3 Kandidatmåltall og NTNUs på helse- og lærerutdanningene 2019-2023. Kilde: Orientering om statsbudsjett for universiteter og
høyskoler og DBH.

6

Etter dialog med KD er det avklart at riktig kandidatmåltall for vernepleie ved NTNU i 2023 er 70, og antall
uteksaminerte kandidater er høyere enn måltallet.

30Årets aktiviteter og resultater

NTNU har kandidatmåltall for 18 utdanninger, 13 innenfor helse og 5 innenfor lærerutdanningene.
For 12 av utdanningene oppfyller eller overoppfyller vi måltallet for 2023. Det samlede måltallet for2023 er 1802, og det ble uteksaminert totalt 2055 kandidater ved disse utdanningene.
På sykepleierutdanningen er måltallet 453 kandidater, men i 2023 ble det utdannet 575 kandidater.
På ABIOK ligger NTNU også langt over måltallene på 134 med 215 kandidater i 2023, og på
farmasi har vi 20 kandidater med et måltall på 12. På bioingeniør, ergoterapi, fysioterapi og
vernepleierutdanningen ligger vi over måltallet. På medisin, profesjonsutdanningen i psykologi
og radiografutdanningen ligger vi rundt måltallet. På audiograf og tegnspråk og tolking ligger
vi et stykke under måltallet. Jordmor har opptak annet hvert år, og derfor er ingen kandidateruteksaminert i 2023.7
Audiografutdanningene har strenge progresjonskrav i studiet. Studenter som ikke når kravet må ta
et års permisjon, og velger normalt å slutte i stedet. Etter tilbakemeldinger fra studentene vil det
jobbes videre med å forhindre frafall gjennom informasjon til potensielle søkere og nye studenterfor å sikre god forståelse for hva studiet innebærer.
Møtt-tallet på bachelorprogrammet Tegnspråk og tolkning høsten 2020 var 29 studenter til
25 plasser, noe vi er fornøyd med. Det har dessverre over tid vært utfordringer med frafall og
forsinkelser i studieløpet, og det har derfor vært jobbet med både struktur og innhold i studiet.
Programmet har siden 2019/2020 bestått av to studieløp: Et profesjonsstudium for sertifiserte
tolker og en fordypning i norsk tegnspråk kombinert med 60 studiepoeng i andre fag. Vi forventerat endringen vil ha en positiv innvirkning på kandidatproduksjonen på sikt, men vurderer også å
innføre flere kvalitetsfremmende og frafallsdempende tiltak.
Figuren under viser Kandidatmåltall og antall kandidater ved NTNUs helseutdanninger i 2023:

Kandidatmåltall og antall kandidater NTNU helseutdanninger 2023
600
500
400
300
200
100
0

2023 Måltall

2023 Resultat

Figur 3.4: Kandidatmåltall og antall kandidater ved NTNUs helseutdanninger i 2023. Kilde: Orientering om statsbudsjett for universiteter og
høyskoler og DBH.

7

Fra 2024 er studieplanen lagt om, og det vil gjøres årlige opptak til master i jordmorfag.

31Årsrapport 2023 | NTNU

Ved lærerutdanningene ble det utdannet 165 kandidater ved GLU 5-10, mens måltallet var 94.
GLU 1-7 utdannet 130 kandidater, og nådde ikke måltallet på 149. Integrert 5-årig lærerutdanningutdannet 165 kandidater – langt over måltallet på 94. PPU og PPU-Y og yrkesfaglærerutdanningen
leverte derimot et stykke under måltallene på hhv. 115 og 35 kandidater til måltallene 222 og 69.
På GLU 1-7 er det er jobbet med tiltak knyttet til både rekruttering og frafall. Frafallet er redusert,
men i og med at denne utdanningen nå er femårig tar det noe tid før dette gir effekt i form av flereferdige kandidater. Vi har god tro på at kandidatmåltallene vil nås fremover.
Ved praktisk-pedagogisk utdanning (PPU) og praktisk-pedagogisk utdanning for yrkesfag (PPU-Y) ble
115 kandidater uteksaminert i 2023. Måltallet var 222. Innføringen om krav til mastergrad som
hovedregel for opptak gir fremdeles rekrutteringsutfordringer ettersom opptaksgrunnlaget ble
mindre og færre søkere er kvalifiserte til utdanningene.
NTNU har gjennom mange år hatt for få kvalifiserte søkere til den treårige yrkesfaglærerutdanningen,og alle som er kvalifiserte tas opp. Det ble fra høsten 2022 iverksatt ny organisering og revidert
studieplan. Selv om tiltaket ikke har ført til at kandidatmåltallet for 2023 er nådd, er ambisjonen at
disse endringene vil føre til bedre rekruttering og på sikt flere ferdigutdannede yrkesfaglærere.

Kandidatmåltall og antall kandidater NTNU lærerutdanninger 2023
250
200
150
100
50
0

GLU 1–7

GLU 5–10

Integrert, 5 år

2023 Måltall

PPU og PPU-Y

Yrkesfaglærar-utd.

2023 Resultat

Figur 3.5: Kandidatmåltall og antall kandidater ved NTNUs lærerutdanninger i 2023. Kilde: Orientering om statsbudsjett for universiteter og
høyskoler og DBH.

32

Årets aktiviteter og resultater

3.2 NTNUs utviklingsavtale 2023-2026
NTNU inngikk en ny utviklingsavtale med Kunnskapsdepartementet fra 2023. Utviklingsavtalen
for NTNU 2023-2026 er et viktig strategisk verktøy som både gjenspeiler NTNUs egne
strategier og sektormålene. Målene i avtalen har vært prioriterte innsatsområder i 2023. I
dette kapitlet gjennomgås aktiviteter og resultater knyttet til NTNUs utviklingsavtale med
Kunnskapsdepartementet.
For hvert mål er det utviklet styringsparametere som utgjør delmål for hvert område. Utviklinginnen hver av styringsparameterne i utviklingsavtalen vurderes primært kvalitativt, men
understøttes av kvantitative indikatorer der dette er hensiktsmessig.
Flere enheter ved NTNU har gjennom 2023 tydelig merket endrede rammebetingelser. NTNU er
likevel fornøyd med samlet måloppnåelse i 2023 og årsrapporten viser vesentlige fremskritt itilknytning til målene i utviklingsavtalen. Under målene i den nye avtalen har mye av det langsiktige
utviklingsarbeidet ved universitetet fra tidligere år fortsatt inn i 2023.
Målene i NTNUs utviklingsavtale er at:
1. NTNU utvikler sin rolle som pådriver og partner for bærekraftig samfunnsutvikling
2. NTNU styrker lærings- og arbeidsmiljøet og utvikler ansattes kompetanse
3. NTNU utvikler seg som ledende, internasjonalt universitet

MÅL 1: NTNU UTVIKLER SIN ROLLE SOM PÅDRIVER OG PARTNER
FOR BÆREKRAFTIG SAMFUNNSUTVIKLING
Hovedvekten i mål 1 ligger på utdannings- og innovasjonsaktiviteten, samt hvordan vi sammen
med omverdenen skal bidra til bærekraftig samfunnsutvikling og omstilling. Bidraget til
samfunnsutvikling i tråd med FNs bærekraftsmål skjer primært gjennom den kunnskap og
kompetanse våre kandidater tar med seg fra studiene, som ruster dem for å løse dagens og
fremtidens utfordringer. Utviklingen av kunnskap og teknologi for bærekraftige løsninger stammer
fra forskning av høy kvalitet, og rollen som partner for bærekraftig samfunnsutvikling utøves i nærtsamspill med arbeids- og samfunnsliv.

Styringsparameter 1: NTNU benytter hovedprofilen og den faglige bredden til å utdanne
kandidater med bærekrafts- og omstillingskompetanse

Utdanningsaktiviteten ved NTNU skal være forskningsbasert, fremtidsrettet, relevant forsamfunnet og gi kandidater som både bidrar til og kan være pådrivere for samfunnsutviklingi tråd med FNs bærekraftsmål. NTNU vil utdanne faglig sterke kandidater som er tverrfaglig
orienterte og godt forberedt på et arbeidsliv i kontinuerlig endring.

33Årsrapport 2023 | NTNU

Utdanningen av våre studenter og deres inntreden i arbeidslivet er en viktig kanal for spredningav kunnskap og omstillingskraft. Dette gjelder både ferdige kandidater og de som er underveis i
studiene og som deltar i samarbeid med arbeids- og næringsliv gjennom prosjekter og bachelor- og
masteroppgaver. NTNU har høye ambisjoner om at våre kandidater skal ha god bærekrafts- og
omstillingskompetanse. NTNU har derfor i 2023 startet opp et treårig utviklingsprosjekt,
Utdanning for bærekraftig omstilling, som skal legge til rette for integrering av bærekraft i hele
studieporteføljen vår. En del av dette prosjektet omfatter tilbud om kompetanseutvikling og
etablering av støttetjenester for ansatte. Fakultetene jobber med å revidere studieprogram og
innføre læringsmål for bærekraft i emneporteføljen.
Eksperter i Team (EiT) har for 2023/2024 blitt tildelt midler til prosjektet «Innovasjon og
verdiskaping i Eksperter i Team». Prosjektet har som mål å utnytte potensialet for innovasjonog verdiskaping som ligger i studentenes prosjektresultater på en bedre måte. EiT favner allemasterstudier ved NTNU og prosjektet vil derfor også favne ulike former for innovasjoner fra
studenter i bredden av NTNUs utdanningsportefølje.
Excited – Centre for Excellent IT Education har som visjon å bringe Norge i forkant av innovativ
IT-utdanning for en bærekraftig og digital fremtid. Kjernen i senterets virksomhet er integrering
av bærekraft i IT-utdanning. Kandidatene som deltar i studiene vil få relevant kompetanse til åbidra i å håndtere komplekse bærekraftsutfordringer. Senteret jobber i aktivitetsklynger hvorlæringsutbytte, pedagogikk og arbeid med ulike verktøy er eksempler på viktige aktiviteter.
I forbindelse med NTNUs satsing SusRes@NTNU (sustainability reseach at NTNU) har NTNU
tilsatt en rekke ph.d.-kandidater innen ni tverrfaglige bærekraftsprosjekter. Per 2023 er alle 47
stipendiater tilsatt, og prosjektene er i full drift.

TETTERE PÅ BÆREKRAFT I UNDERVISNINGEN
I 2023 har Fakultet for arkitektur og design vektlagt å gi studentene bærekraft- og
omstillingskompetanse. De har blant annet arbeidet for å øke studentenes bevissthetom hva som ligger i begrepet «fagnær bærekraft», og hvordan dette kommer til uttrykk i
studieprogrammets emner og de overordnede læringsmålene.
Et av tiltakene har vært et utviklingsprosjekt støttet av NTNU Toppundervisning –Bærekraftsdagboka. Målet med dagboka er at studentene gjennom sin studiehverdag og oversemestre og år skal utvikle refleksjonsnivå og kompetanse på tvers av emnene som inngår iprogrammet.
Dagboken i seg selv er et verktøy for å dvele ved, reflektere over og artikulere ulike fasetter avbærekraftskompetanse som er relevant for en designer.

34Årets aktiviteter og resultater

Styringsparameter 2: NTNU styrker tilbudet om livslang læringNTNU vil bidra til å møte fremtidige kompetansebehov i samfunnet og utvikle etter- og
videreutdanningstilbud i samspill med arbeidslivet. Utdanninger ved NTNU skal gi kandidatene
et godt grunnlag for å tilegne seg ny kunnskap og kompetanse.

NTNU har også i 2023 hatt stor oppmerksomhet på å bidra til etter- og videreutdanningstilbud
i samspill med arbeidslivet. NTNUs erfaringsbaserte masterprogram er attraktive, og bidrar
med etterspurt kompetanse i arbeidslivet, innen for eksempel områdene psykisk helse,
helseinformatikk, teknologiledelse og digital omstilling, veg, jernbane og transport. I tillegg har
NTNU en omfattende portefølje av videreutdanningstilbud innenfor organisasjons- og ledelsesfag.

Antall EVU-studenter etter utdanningsområder 2019 - 2023
2000
1800
1600
1400
1200
1000
800
600
400
200
0

Helse- og sosialfag

Humaniora

Realfag

2019

2020

Samfunnsvitskap

2021

2022

TeknologiØkadm-fag

2023

Figur 3.6: Utvikling av antall registrerte EVU-studenter innen utdanningsområdene de fem siste årene ved NTNU. Kilde: FS.

Det er samlet sett liten økning i antall videreutdanningsstudenter fra i fjor. Antallet var høyest
i 2021 under pandemien, mens det i 2023 er tilbake på samme nivå som i 2020. Som figur
3.6 viser er det flest videreutdanningsstudenter innenfor helse- og sosialfag, og innenfor
samfunnsvitenskapelige fag. Fra 2022 til 2023 er det størst økning av videreutdanningsstudenter
innen samfunnsfag. Fakultetene jobber kontinuerlig med både å utvikle og videreutvikle
tilbud basert på behov i arbeids- og næringsliv. Som et direkte resultat av dette ble det i 2023
etablert nye videreutdanningstilbud innenfor havvind, solenergi og prosessteknologi fortreforedlingsindustrien.

35Årsrapport 2023 | NTNU

Overordnet sett arbeider NTNU godt med utvikling av nye videreutdanningstilbud. Samtidig
er det et behov for å utvikle bedre sentrale støttetjenester for fagmiljøene knyttet til etter- og
videreutdanning.
NTNU og SMB Norge lanserte i 2023 et kunnskapsløft hvor ansatte i små og mellomstore bedrifter(SMB) skal lære mer om informasjonssikkerhet og kunstig intelligens. Dette gjøres gjennom en
rekke etter- og videreutdanningskurs, hvor NTNU blant annet tilbyr SMB Norges medlemsbedrifterå trene på håndtering av cyberangrep i praksis. Tilbudet er støttet både av EU og Innovasjon Norge
gjennom innovasjonsnavet Nemonoor hvor NTNU er partner og kunnskapsleverandør.

LANSERTE NYTT MASTERPROGRAM: «KRIG OG SAMFUNN»
Det nye masterprogrammet «Krig og
samfunn» startet høsten 2023. Det er etdigitalt deltidstudium med samlinger.
Programmet er utviklet i samarbeid med
Forsvaret. Målgruppen er offiserer, men eråpent for andre med relevant fagbakgrunn.
«Krig og samfunn» svarer ut sentraledeler av Utsynsmeldingen (Utsyn overkompetansebehovet i Norge) som regjeringenla frem i mars 2023. Det følger også opp
NTNUs strategi «Kunnskap for en bedre
verden» gjennom å utvikle ny kunnskap og ny
forskning innenfor et område hvor det ikke
eksisterer et sivilt tilbud i dag.
Eksterne aktører har respondert svært
positivt på programmet, og NATOønsker å bidra med gjesteforelesere.
Masterprogrammet er så langt en suksess,og et godt eksempel på hvordan NTNU kan
få til samarbeid med andre aktører og tilby
samfunnsrelevante og arbeidslivsrelevante studier.
Forsvarsminister Bjørn Arild Gram (i midten) åpnet det nye masterprogrammet i september 2023. Her i samtale med Anne Kristine
Børresen, dekan ved Det humanistiske fakultet, og Tor Grande, daværende prorektor for forskning og formidling.
Foto: Kristin Gjærevoll/NTNU

36

Årets aktiviteter og resultater

Styringsparameter 3: NTNU gjennomfører Fremtidens teknologistudier og Fremtidens
HUMSAM-studier

For å utvikle neste generasjons studier innen teknologi, humaniora og samfunnsfag vil NTNU
iverksette anbefalingene fra prosjektene Fremtidens teknologistudier og Fremtidens HUMSAMstudier. De store samfunnsutfordringene, arbeid med FNs bærekraftsmål og fremtidige
kompetansebehov ligger til grunn for arbeidet.

Oppfølgingen av prosjektene Fremtidens teknologistudier (FTS) og Fremtidens HUMSAM-studier(FHS) utgjør viktige rammer for de studieprogrammene som inngår. Prosjektene ga anbefalinger
knyttet til blant annet kompetanseprofiler, programdesign, læringsmiljø, kompetanseutviklingfor ansatte, samt økt arbeidslivsrelevans. Det er igangsatt et overordnet planarbeid for å utvikle
studieporteføljen i tråd med tilrådingene fra FTS og FHS.
Innenfor teknologiområdet gjennomføres utviklingsarbeid i flere fagmiljø, blant annet ved
redesign av studieprogram i tråd med FTS-prinsippene. Dette gjøres enten ved opprettelse eller
ved periodiske evalueringer av studieprogrammene. SEED (Center for Science and Engineering
Education Development) har i 2023 hatt utstrakt aktivitet for å bidra med kompetanse tilpedagogisk utvikling av emner, studieprogram og ansatte ved flere av NTNUs fakulteter. Fagdag
og seminarserie om studieprogramdesign basert på prinsipper og anbefalinger fra FTS er blantaktivitetene.
Gjennomføring av FHS omhandler særlig å øke arbeidslivsrelevansen. Det er derfor arbeidet med
å utvikle kompetanseprofiler som skal beskrive den helhetlige kompetansen hos kandidater etter
fullført utdanning.
BLINK læringshub er et knutepunkt for forskning, undervisning og læring. Læringshuben er enfagnær læringstøttetjeneste som koordinerer den praktiske støtten til utvikling av læring og
undervisning. Studenter, undervisere, forskere og utviklere har jobbet sammen for å utvikle NTNUs
utdanninger. BLINK har etablert et workshoptilbud om AI, undervisning og eksamen, som ergjennomført flere ganger i 2023.
Senter for pedagogikk, læring og undervisning (PLUS) bidrar til pedagogisk utvikling. PLUS har
ulike utdanningsprosjekt som tiltak for å øke kvaliteten i studietilbud gjennom eksempelvis øktlæringsutbytte hos studentene, i tillegg til utvikling av utdanningsfaglig kompetanse hos ansatte.
Fakultet for Medisin og helsevitenskap har fått innvilget utdanningsprosjekter som handler om
prosjektpraksis i tverrfaglig videreutdanning i psykisk helse-, rus og avhengighetsarbeid, samt etheldigitalt nettkurs med introduksjon til medisin for ikke-medisinere. Disse hadde oppstart i 2023
og vil pågå frem til 2025.

37Årsrapport 2023 | NTNU

Styringsparameter 4: NTNU skaper innovasjon, utvikling og omstilling ved at forskningsbasert
kunnskap og ny teknologi blir tatt i bruk

NTNU utvikler og formidler innovative og bærekraftige løsninger og teknologier, bidrar til åutvikle og omstille eksisterende næringsliv og offentlig sektor, og til å skape det nye næringslivet
med utgangspunkt i ideer og forskningsresultater fra ansatte og studenter. Med tverrfagligtilnærming til komplekse problemstillinger vil NTNU bidra til ny kunnskap og innovative
løsninger. Samarbeid med arbeids- og samfunnsliv er et sentralt virkemiddel for nyskaping,kvalitetsutvikling og relevans.

NTNU har et utstrakt og økende samarbeid med både næringsliv og offentlig sektor. Arbeidslivet
etterspør ny kunnskap og løsninger på dagens og fremtidens utfordringer. Ofte er samspillet
mellom forskning, innovasjon og utdanning avgjørende når et problem skal løses. I samarbeidet
utvikles nye løsninger/teknologier som testes ut og brukes i næringslivets prosesser, verdikjedereller produktporteføljer. Ofte knyttes bachelor, masteroppgaver og ph.d.-prosjekter i samarbeidet.
Dette samarbeidet kan være direkte med partnerne, eller gjennom eksternt finansierte prosjekter
fra for eksempel Forskningsrådet eller EU.
NTNU er vertskap for 11 og partner i 14 SFI8 -er og vertskap for 3 og partnere i 7 FME9 -er, og
bidrar her til betydelig innovasjon. Flere av SFI/FME-sentrene utarbeider årlige rapporter som
viser forskningens samfunnsbidrag og hvordan kunnskap tas i bruk hos næringslivspartnerne.
Eksempelvis har bruk av kunstig intelligens forbedret effektivitet og presisjon i hjertediagnostikk
ved bruk av GEs ultralydskannere - teknologi som er utviklet av NTNUs fagmiljø og kommersialisert
gjennom lisensavtaler med NTNU. Teknologien har bidratt både til tjenesteinnovasjon og
produktinnovasjon. Et annet eksempel på innovasjonsresultat fra samme SFI CIUS er: «We bulit an
AI tool to help to avoid environmental disasters».10Ønsket om å inngå strategiske samarbeidsavtaler med NTNU er økende, både fra større konsern og
offentlige aktører, og dette gir resultater i form av konkrete forsknings- og innovasjonsprosjekter.
Til grunn for avtaleinngåelse legges KDs reglement om statlige universiteter og høyskolers
forpliktende samarbeid og erverv av aksjer. En egen styresak om NTNUs samlede portefølje av
relevante samarbeidsavtaler vil bli lagt frem for NTNUs styre våren 2024.

8 SFI – Senter for forskningsdrevet innovasjon.
SFI 2025-2023: NTNU er vertskap for 6 og partnere i 8 SFI-er, SFI 2020-2028 : NTNU er vertskap for 5 og partnere i 6
SFI-er.
9 FME - Forskningssenter for miljøvennlig energi
10 Flere eksempler på konkrete innovasjonsresultater fra SFI-sentrene og FME-sentrene kan finnes i deresårsrapporter.

38Årets aktiviteter og resultater

NTNU utvikler samarbeid med offentlig sektor etter modell fra integrert universitetssykehus og
universitetsskole til et bredere spekter av innsatsområder. Dette samarbeidet gir nå konkrete
resultater i form av forsknings- og innovasjonsprosjekter som bidrar til bedre og mer effektive
tjenester i offentlig sektor.
NTNU-studenter mottar nær halvparten av Innovasjon Norges StudENT-virkemidler. Fagmiljøene
ved campus Ålesund fostrer studentbedrifter som utmerker seg og vinner i de nasjonale og
europeiske gründerkonkurransene som Ungt Entreprenørskap arrangerer. Vi anslår at NTNUstudentene bidrar til 10 - 15 selskapsetableringer per år. Ved NTNUs entreprenørskole inngår det
i utdanningen at de skal jobbe med utvikling av prosjekter som ofte resulterer i oppstart av egne
bedrifter. Entreprenørskolen har et allsidig miljø som inkluderer studenter fra forskjellige fag.
NTNU har generelt sett hatt god tilgang til ideer og forskningsresultater med potensiale forkommersialisering fra fagmiljøene. Fra 2023 ble ansvaret for IP-forvaltning for kommersialiseringsformål delegert fra Rektor til linjeledelsen ved NTNU, som dermed innebærer at linjeledelsen
ved NTNU nå har et helhetlig forvaltningsansvar for all NTNUs IP. I 2023 er det fokusert spesielt
på innovasjonsaktivitet i fagmiljøene, noe som har resultert i en økning i innmelding av ideer
og forskningsresultater fra fagmiljøene sammenlignet med året før. Omfanget av antall
prioriterte registrerte patentsøknader varierer over tid og kan blant annet ha sammenheng med
prosjektspesifikke vurderinger. Antall lisenser varierer over også tid og går i bølger i forhold tilgang
på ideer og kommersiell modenhet. Det ble registrert 15 patentsøknader i 2023 – en nedgang
fra foregående år. Også lisensavtaler er noe lavere enn i fjor og er nå på 2020-nivå, med 12
lisensavtaler. Ny modell for fordeling av nettoinntekt fra lisenser har gitt tilbakeføring av inntekter
til oppfinnere og fagmiljø og NTNU sentralt. I 2023 ble det bokført lisensinntekter på totalt 17,6 mill.
kr. Det er en betydelig, positiv, økning i lisensinntekter i TTO i perioden fra 2020-2023.
Bidrags- og oppdragsaktiviteter finansiert av næringsliv og offentlig sektor andel utgjør 7,9%
av NTNUs samlede inntekter i 2023, og de utgjør om lag en tredel av NTNUs eksternfinansierte
inntekter i 2023.
2019

2020

2021

2022

2023

Innmeldte ideer fra ansatte til NTNU TTO

179

125

116

109

124

Registrerte patentsøknader

56

35

24

63

15

Lisensavtaler

13

14

23

30

12

Tabell 3.7: Innmeldte ideer, registrerte patentsøknader, lisensavtaler og bidrags- og oppdragsaktiviteter finansiert av næringsliv og offentlig
sektor. Kilde: DBH og NTNU TTO.

39

Årsrapport 2023 | NTNUFORSKNING FRA NYTT SENTER SKAL BIDRA TIL NULLUTSLIPP I
OLJE- OG GASSINDUSTRIENSUBPRO var et forskningsdrevet innovasjonssenter (SFI) ved NTNU, finansiert av Norges
forskningsråd og oljeindustrien – og med søkelyset rettet mot det grønne skiftet.
Industripartnerne var så fornøyd med samarbeidet og resultatene i SUBPRO, som ble avsluttet
i 2023, at de bestemte seg for å gå videre med et 3-årig 100% industrifinansiert prosjekt(SUBPRO Zero).
Målet med SUBPRO Zero er å forske på
teknologi som vil bidra til nullutslipp fra olje- og
gassindustrien. Hovedfokus er: Karbonfangst og
blå hydrogen (nullutslipp til luft), vannbehandlingog injeksjon (nullutslipp til sjø), digitalisering,
optimalisering og energieffektivitet, feltarkitekturog pålitelighet, og tilgjengelighet og sikkerhet.
I tillegg til forskningen, skal SUBPRO Zerosenteret utdanne 9 stipendiater, 3 postdoktorer
og 20 masterstudenter.
Professor Johannes Jäschke er leder for SUBPRO Zero. Foto: Per Henning/NTNU

Styringsparameter 5: NTNU er et foregangsuniversitet for bærekraft i egen drift

NTNU vil benytte egen infrastruktur, organisering og drift som laboratorium for utvikling og
implementering av bærekraftige løsninger og demonstrere at en virksomhet som NTNU kan
drives med høy kvalitet innenfor miljøvennlige rammer.

NTNU skal aktivt bidra til at FNs bærekraftsmål nås. Som et viktig virkemiddel for å oppnå dettevedtok NTNU i 2020 en miljøutviklingsplan som legger føringer for hvordan NTNU som organisasjon
skal redusere sin miljøpåvirkning på kort og lang sikt. Planen setter langsiktige mål for perioden
2020-2030, og er avgrenset til miljø knyttet til egen drift, innenfor de mest sentrale områdene.
I 2023 ble måltallet for reduksjon av klimafotavtrykk som følge av reise justert fra 50 til 55%
reduksjon per årsverk innen utgangen av 2030.
Klimaregnskapsmetodikken blir stadig utviklet og forbedret. Senest for regnskapet i 2022 ble denunderliggende utslippsmodellen oppdatert til å gi et mer riktig bilde av utslipp knyttet til innkjøp.
Vi ønsker å bruke så gode og nøyaktige tall som mulig, men det fører samtidig til at tallene ikke er
direkte sammenlignbare fra år til år. Det er likevel slik at klimaregnskapet årlig utregnes med denbeste metodikken vi har tilgjengelig, slik at tallene skal gi en god pekepinn på hvor vi er på vei.

40Årets aktiviteter og resultater

Vi mener det er behov for at sektoren utarbeider en standard for klimaregnskapsmetodikk, slik at
man i større grad kan sammenligne internt og på tvers. Høsten 2023 ble det derfor bestemt at vi
skal se nærmere på muligheten for en slik standardisering gjennom BOTT-samarbeidet.
NTNU så i 2022 en økning i det totale klimafotavtrykket (KF) til virksomheten (se figur under). Dette
henger delvis sammen med at den oppdaterte utslippsmodellen11, som er mer presis i å estimere
utslipp knyttet til de innkjøpene vi gjør. For å tydeliggjøre hvilke miljøhensyn som skal tas i
forbindelse med innkjøp og anskaffelser har vi i 2023 jobbet frem en oppdatert anskaffelsespolitikk
som forventes vedtatt i løpet av våren 2024.

NTNUs klimafotavtrykk i tonn CO2-ekvivalenter totalt forvirksomheten og per årsverk
1400002812000023

100000

18

80000

13

60000

8

40000

3

20000
0

-2
2018

2019

2020

Totalt klimafotavtrykk

2021

2022

Klimafotavtrykk per årsverk

Figur 3.8: NTNUs klimafotavtrykk i tonn CO2-ekvivalenter totalt for virksomheten (venstre akse) og per årsverk (høyre akse). Merk at forbedring av
utregningsmetode gjør at resultatene ikke er direkte sammenlignbare år for år.

Det totale klimafotavtrykket per årsverk var 15,1 tonn CO2-ekvivalenter i 2022.
NTNU har en vesentlig økning i utslipp knyttet til reise og transport i 2022 sammenliknet med 2020
og 2021 (Figur 3.9), men utslippet er lavere enn før pandemien. Utslippet knyttes først og fremst
til flyreiser. I første halvdel av 2023 økte gjennomførte togreiser fra foregående år. Denne trenden
snudde dog brått med kollapsen av Randklev bru i Ringebu langs Dovrebanen. For å redusere
flyreiseaktivitet etter pandemien utarbeidet NTNU et nytt sett med føringer for alle reiser som
gjennomføres i forbindelse med jobb. Retningslinjer for miljøansvarlige reiser ble innført med

11

Den nye utslippsmodellen er basert på andre statistikkilder enn tidligere; selve kryssløpsmodellen og CO2-tall per
sektor er bygget på et datasett som heter Figaro. Det er lagt til andre klimagasser fra utslippsdatabasen Edgar.
Justeringer for å gå fra basispriser til innkjøpspriser som inkluderer handels- og transportmarginer er hentet fra
Supply-matrisen publisert av SSB.

41

Årsrapport 2023 | NTNU

virkning fra 01.01.23. Den reelle effekten og veien videre vil bli tydeligere ved ferdigstillingen av
klimaregnskapet for 202312.

Klimafotavtrykk på reiser totalt og per årsverk
12,00

40000,00
35000,00

10,00

30000,00
8,00

25000,00

6,00

20000,00
15000,00

4,00

10000,00
2,00

5000,00
0,00

0,00
2018

2019

2020

Klimafotavtrykk reiser

2021

2022

KF per årsverk reise

Figur 3.9: NTNUs klimafotavtrykk totalt (venstre akse) og per årsverk (høyre akse) som følge av reiseaktivitet i tonn CO2-ekvivalenter.

Klimafotavtrykk på reiser totalt var på 26 070 tonn CO2-ekvivalenter i 2022. Per årsverk var NTNUs
klimafotavtrykk på 3,2 tonn CO2-ekvivalenter i 2022.

Eiendom og energi

I forbindelse med utarbeidelsen av Masterplan for bygg- og eiendomsutvikling 2025-2050 har
potensialet for å redusere NTNUs energiforbruk blitt grundig kartlagt. Arbeidet vil resultere i
oppdaterte målsetninger for reduksjon av innkjøpt energi gjennom blant annet energisparende
tiltak, egenproduksjon av energi, samt lagring og utveksling av energi. For å sikre at vi får benyttet
oss av den ferskeste kunnskapen og de beste innspillene fra våre vitenskapelige fagmiljøer idette arbeidet, har vi etablert Fagforum Bærekraft. Forumet har som hensikt å stimulere til økt
samarbeid mellom administrasjon og vitenskapelige ansatte igjennom kunnskapsdeling ogtilrettelegging for gjennomføring av forskning og studier i egen infrastruktur, innenfor områder
som direkte eller indirekte bygger opp under miljøambisjonene. Forumet planlegges utvidet
til andre aktuelle områder innenfor Miljøutviklingsplanen. Med samme mål er det også etablert
samarbeidskoalisjoner med eksterne virksomheter for å bygge ny kunnskap og finne de beste og
fremtidsrettede løsningene for å redusere energibehovet til NTNUs campuser.

12

Klimaregnskapet baserer seg på økonomisk regnskapsdata som rapporteres til styret i juni 2024. Det er derfor ikke
mulig å ferdigstille 2023-tallene før årsrapportering.

42Årets aktiviteter og resultaterMÅL 2: NTNU STYRKER LÆRINGS- OG ARBEIDSMILJØET OGUTVIKLER DE TILSATTES KOMPETANSE
Det andre målet i NTNUs utviklingsavtale omfatter ivaretakelse og forbedring av læringsmiljøet
til studentene, og gjennom høy utdanningskvalitet utdanning av gode kandidater som bidrar til åutvikle samfunn og arbeidsliv. Den fysiske utformingen av universitetsområdene og den digitale
infrastrukturen er viktig for studiemiljøet og for at NTNU skal utvikle gode og fremtidsrettedelærings- og arbeidsmiljø.
Videre omfatter dette målet utvikling av NTNU som en attraktiv og profesjonell arbeidsgiver
gjennom å legge til rette for at ansatte får utvikle seg gjennom hele karriereløpet og realisere sitt
faglige potensial.

Styringsparameter 6: NTNU styrker læringsmiljøet til studentene for å legge til rette for øktlæring og trivsel

NTNU ønsker at studie- og læringsmiljøene skal være attraktive og anerkjent for sin høyekvalitet, og at studentene skal ha et godt og inkluderende læringsmiljø som bidrar til trivsel
og god læring. Utvikling av læringsmiljøet er en del av arbeidet med å utvikle høy kvalitet iutdanningene.

De siste årene, og etter koronapandemien især, har NTNU hatt søkelys på studentenes
psykososiale læringsmiljø, og det er jobbet med tiltak på studieprogramnivå for at alle studenterskal trives både faglig og sosialt. NTNUs Læringsmiljøutvalg vurderer læringsmiljø innen fem tema:fysisk læringsmiljø; psykososialt læringsmiljø; organisatorisk læringsmiljø; digitalt læringsmiljøog pedagogisk læringsmiljø. Ifølge Læringsmiljøutvalget har studentene ved NTNU overordnet
sett et helhetlig godt og forsvarlig læringsmiljø. Det arbeides systematisk med både avvik og
varslingssaker. NTNU og SiT (Studentskipnaden i Trondheim, Ålesund og Gjøvik) har i 2023
samarbeidet godt om ivaretakelse og utvikling av studentvelferden.
Studentfrivilligheten står sterkt ved NTNU og våre studenter har lang tradisjon for å bygge etgodt studiemiljø. Buddyprisen deles ut hvert år til miljø, grupper eller foreninger tilknyttet NTNU
som særlig gjør en innsats for å styrke studiemiljø, skape trivsel, fellesskap og tilhørighet, samt
forebygge ensomhet. Årets Buddypris gikk til Campusvertene på Dragvoll, Kvinnenettverket ifilosofi og Socialis linjeforening.

43Årsrapport 2023 | NTNU«FORTELL MEG HVA JEG SER»NTNU fikk støtte fra Direktoratet for høyere
utdanning og kompetanse (HK-dir) for å produsere
filmen «Fortell meg hva jeg ser», som følger Simensom studerer sosiologi ved NTNU. Filmen gir etinnblikk i Simens liv og de utfordringer han møterpå grunn av syns- og hørselshemming. I filmen
reflekterer Simen rundt hvordan små tilpasninger
gjør studiehverdagen enklere og mer tilgjengelig forstudenter med syns- og hørselsutfordringer.
Fra 1. januar 2023 kom det krav om synstolking
av video. Filmen kan være et utgangspunkt for
diskusjon og den kan bidra til motivasjon i møte med
nye krav til universell utforming.
Bildet fra filmen «Fortell meg hva jeg ser». Simen Eriksen og tolk Siri Posti Thorsen ved NAV Hjelpemiddelsentral Trøndelag Tolketjenesten, i Trondheim sentrum. Foto: Sindre Aalberg

En tilleggsundersøkelse til Studentenes helse- og trivselsundersøkelse (SHoT) som ble gjennomført
i 2023 viser at et økende antall studenter har psykiske utfordringer og at så mange som hverfemte student som besvarte undersøkelsen rapporterer å ha hatt en form for rusbrukslidelse iløpet av livet. NTNU tar funnene fra undersøkelsen på alvor. Et viktig forebyggende arbeid som
gjøres ved NTNU er å skape rammer som fremmer god livskvalitet for våre studenter. Dette
gjøres først og fremst gjennom å skape et godt læringsmiljø, inkludert tilrettelegging for et
godt mottak og en kontaktskapende kultur gjennom studietiden. Fakultetene samarbeider med
studentene om aktuelle tiltak for utvikling av læringsmiljøet, og det psykososiale læringsmiljøet
har et særskilt fokus. NTNU samarbeider tett med vertskommunene, SiT, Studenttinget, og øvrige
studentforeninger med å skape et godt læringsmiljø, gode bomiljø og å fremme livskvalitet i
studietiden.
Studentenes svar i Studiebarometeret gir verdifulle innspill til NTNUs arbeidet med å utvikle
kvalitet på studieprogramnivå. Resultatene fra undersøkelsen Studiebarometeret for høsten 2023
viser at studentene ved NTNU i all hovedsak er tilfredse med studieprogrammet de følger, og
opplever at det har bidratt til faglig utvikling. Etter en nedgang i hele sektoren etter pandemien, harvurderingen av tilfredshet økt fra 3,9 i 2022 til 4,0 i 2023 og er nå tilbake på 2020-nivå. Utviklingen
ved NTNU er lik utviklingen ved de øvrige BOTT-universitetene og sektoren ellers.
På spørsmål om det faglige13 og sosiale miljøet gir NTNU-studentene høyere score enn snittet
i sektoren. Dette kan ha flere årsaker, men det har gjennom flere år vært jobbet aktivt i heleorganisasjonen med å utvikle og forbedre studentenes psykososiale miljø. I tillegg har NTNU en
sterk studentfrivillighet.

13

NTNU-studentene gir det faglige miljøet blant studentene på studieprogrammet en skår på 3,9.

44

Årets aktiviteter og resultaterStudiebarometeret viser også at NTNUs studenter i mindre grad opplever at undervisningen
legger opp til aktiv læring sammenlignet med resten av sektoren og BOTT-universitetene. Samtidig
er det store forskjeller mellom studieprogrammene. NTNU vil gå nærmere inn i resultatene
fra Studiebarometeret i tilknytning til arbeidet som gjøres for å utvikle og forbedre former for
studentaktiv læring.

2019

2020

2021

2022

2023

Snitt
sektoren

Sosialt læringsmiljø (Studiebarometeret)

4,1

3,9

3,8

3,9

4,0

3,7

Faglig læringsmiljø (Studiebarometeret)

4,0

3,8

3,8

3,8

3,9

3,7

Studentaktiv læring14 (Studiebarometeret)

3,2

3,3

3,2

3,3

3,3

3,6

Tabell 3.10: Skår for sosialt og faglig læringsmiljø og studentaktiv læring ved NTNU 2019-2023 og snitt for sektoren 2023. Kilde:
Studiebarometeret/STAR Tableau.

Ivaretakelse av ph.d.-kandidatene står høyt på agendaen ved hele NTNU. Etter tilsynet i 2023, kom
NOKUT med tydelige anbefalinger om å utvikle rutiner for kvalitetssikring av ph.d.-programmene.
NTNU har på bakgrunn av dette etablert en bredt sammensatt arbeidsgruppe som i løpet avvåren 2024 skal legge frem forslag om hvordan det systematiske kvalitetsarbeidet bedre kan
tilpasses særtrekk ved ph.d.-utdanningen. Forslaget skal inneholde en forklaring av roller, egnede
evalueringsmetoder og arbeidsformer, tydeliggjøring av forskriftskrav og skal imøtekomme
NOKUTs om forenkling og styrking av tilbakemeldingssløyfer. NTNU vurderer i denne anledningogså muligheten for å etablere et eget ombud for ph.d.-kandidater.

KJØNNSBALANSE I HØYERE UTDANNING OG YRKESLIVGod kjønnsbalanse på alle NTNUs studier er viktig
for studiemiljø, arbeidsmiljø og for samfunnet som
helhet. Barn og unge trenger å møte både mannligeog kvinnelige ansatte i barnehagen og på skolen, og
i kontakt med helsevesenet.
Tre fakultet ved NTNU (NV, SU og MH-fakultetet)samarbeider om dokumentarserien«Guttastemning», hvor vi følger tre mannlige
studenter på kvinnedominerte studier, gjennom ett
semester. Serien publiseres på sosiale medier frem
mot søknadsfristen for høyere utdanning 15. april.
Fra lanseringen av Guttastemning, sesong 2, 7. desember 2023. Foto: Randi Moen Sund/NTNU

14

Studentene rangerte påstanden «Undervisningen er lagt opp til at studentene skal delta aktivt» på en skala fra 1-5
der 5 er høyeste skår.

45

Årsrapport 2023 | NTNU

Styringsparameter 7: NTNU utvikler attraktive campus og infrastruktur som bidrar til
fremragende lærings- og arbeidsmiljø og høy faglig kvalitet

NTNU vil gjennom strategisk utvikling av den fysiske og digitale infrastrukturen legge til rettefor fremtidsrettet utdannings-, innovasjons- og forskningsaktivitet med gode faglige og sosiale
kvaliteter, samt hybride arbeidsformer for studenter og ansatte.

Både fysisk og digital utforming av læringsareal er viktig for kvalitet i undervisning og det
psykososiale læringsmiljøet. NTNU har de senere årene lagt vekt på utvikling av læringsareal som
legger til rette for aktive og varierte lærings- og undervisningsformer, samt flerbruk. Det vil ogsåvære viktig i utvikling fremover. Læringsarealene legger til rette for samarbeid og de kan benyttes
som studentarbeidsplasser utenom undervisning. Arealene bidrar til å skape identitet og er viktig
for det psykososiale læringsmiljøet. I 2023 ble to nye læringsareal med fleksibel møblering klare
til bruk, studentarbeidsplasser ble oppgradert samt at fellesareal er oppgradert for opphold,arbeid og sosial aktivitet. I tillegg er det løpende oppgradering av digital infrastruktur i de ordinære
læringsarealene, og i 2023 ble 56 læringsareal oppgradert. Utvikling av læringsareal og psykososialt
læringsmiljø vil fortsatt ha høy prioritet.
Forskningsinfrastruktur er avgjørende for forskning av høy internasjonal kvalitet og er spesielt
viktig for NTNU med vår profil. Både samlet sett for NTNU og for de enkelte fagmiljøene utgjør
forskningsinfrastruktur store faglige og økonomiske verdier, men dermed også betydeligekostnader knyttet til investering, drift og vedlikehold. Effektiv utnyttelse av forskningsinfrastruktur
er derfor en prioritert oppgave. NTNU arbeider for å i større grad dele kapasiteter på tvers og
konsentrere infrastrukturen mer for å redusere duplisering. NTNU utvikler også et veikart for felles
forskningsinfrastruktur.
I 2023 utlyste Forskningsrådet midler til forskningsinfrastruktur av nasjonal viktighet for første
gang siden 2020. I alt prioriterte NTNU 64 prosjektsøknader, inkludert 7 forprosjekter (inntil
2 mill. kroner). NTNU koordinerer selv 15 av de 40 søknadene som ble gitt høyeste prioritet,mens vi er partner i de øvrige. SINTEF og BOTT-universitetene er som tidligere de viktigste
samarbeidspartnerne.
Etableringen av Norsk havteknologisenter utgjør en nasjonal infrastrukturinvestering av stor
betydning. Sentret vil gi NTNU tilgang til fasiliteter og lokaler som legger til rette for verdensledende
forskning og utdanning innen marin teknikk ved NTNU.
NTNU jobber nå med å få på plass en masterplan for bygg- og eiendomsutvikling som vil
beskrive videre utvikling av alle campusene ved NTNU i et 25-årsperspektiv. Masterplanen er den
overordnede planen som kartlegger status og utviklingsbehov for NTNUs virksomhet og campus.
Se mer om dette i kapittel 4.3.8.
Arbeidet med Masterplan digital infrastruktur er startet opp, men er ikke ferdigstilt og vil fortsettei 2024. Masterplan digital infrastruktur er en langsiktig strategisk plan (7-10 år) for hvordan vi skal
bygge ut, vedlikeholde og håndtere livsløpet for IT-infrastruktur. Planen ses i sammenheng med
Masterplan eiendom.

46

Årets aktiviteter og resultater

Styringsparameter 8: NTNU arbeider systematisk for å utvikle ansattes kompetanse og
karriere

NTNU vil styrke sin attraktivitet og faglige styrke gjennom en mer systematisk tilnærming til
rekruttering, kompetanseutvikling og strukturerte gode karriereløp for ansatte. NTNU vil tilby
sine ansatte forutsigbare rammer og gi mulighet for god kompetanse- og karriereutvikling.

NTNU har forpliktet seg til kriteriene i CoARA15. Ny forskrift for ansettelse og opprykk fra KD/
HK-dir. er på høring og samtidig fortsetter arbeidet med implementering av NOR-CAM16 og CoARA,og kompetanseplaner etableres i tråd med nytt rammeverk. Se også omtale av internrevisjon påområdet i kapittel 4.1.
I tillegg til det omfattende arbeidet med og konsekvensene av implementering av NOR-CAM
og CoARA, har NTNU i 2023 arbeidet systematisk med bemanningsplaner og strategisk
personalplanlegging.
Som følge av høring om ny nasjonal forskrift for tilsetting og opprykk ble det i 2023 igangsatt etforberedende arbeid med revidering av NTNUs utfyllende retningslinjer for ansettelser og opprykk.
Det er satt ned en arbeidsgruppe som særlig skal se på det som handler om utdanningsfaglig
basiskompetanse.
Utvikling og styrking av utdanningsfaglig og digital kompetanse har vært viktig for NTNU ogsåi 2023. NTNU Toppundervisning tildelte våren 2023 støtte til ni prosjekt knyttet til utvikling av
vurderingsformer. Disse er planlagt ferdige i 2025.
Arbeid med modulisering av Uniped-programmet gjør det mulig å skreddersy tilbudet om
utdanningsfaglig basiskompetanse. Dette arbeidet er viktig fordi det muliggjør kompetansepåfyll
for undervisere. Modulene er valgbare og anerkjenner variasjoner i både faglig behov og interesse.
I arbeidet med å etablere moduler har fagmiljøene fått mulighet til å bidra til videreutvikling
av kompetanseprogrammet. Totalt er det nå utviklet 26 moduler, hvorav 16 fra Uniped og 10
fra andre fagmiljøer ved NTNU. Modulene tilbys både på engelsk og norsk og gjennomføres i
Gjøvik, Trondheim og Ålesund. Det er en ambisjon at modulene skal være en del av de ansattes
pedagogiske kompetanseutvikling. I videre arbeid vil det ses på aktuelle tema for fremtidige
moduler som støtter opp om NTNUs mål for kvalitetsutvikling, eksempelvis tema som studentaktiv
læring, bærekraft og bruk av kunstig intelligens (KI).
NTNUs meritteringsordning for undervisere er i ordinær drift med årlige utlysninger, og ved
utlysningen i 2023 ble 21 undervisere meritterte. NTNU har nå meritterte undervisere ved
alle fakultet. Som nevnt i fjorårets årsrapport ble pedagogisk akademi etablert i 2022 som etfaglig kollegafellesskap for meritterte undervisere. Akademiet har i 2023 blant annet opprettet

15

Coalition for Advancing Research Assessment, er en ny felles reform for forskningsvurderinger i Europa.

16

Norwegian Career Assessment Matrix: https://www.uhr.no/temasider/karrierepolitikk-og-merittering/nor-camveileder-for-vurdering-i-akademiske-karrierelop/47Årsrapport 2023 | NTNU

webinarserien «Utdanningssnakk». Medlemmene fungerer som ressurspersoner for NTNU iarbeidet med kompetanseutvikling. De er også rådgivere i strategiske spørsmål knyttet til foreksempel utforming av nye utdanningsvirkemidler, samt håndtering av muligheter og utfordringer
knyttet til kunstig intelligens.
Økende bruk av KI og KI-teknologi medfører muligheter og utfordringer. Nytt i høstens
Studiebarometer er spørsmål om bruk av KI i studiearbeidet. Undersøkelsen viser at 3 av 4
studenter ved NTNU har benyttet KI, og halvparten av studentene oppgir at de bruker KI ofte eller
av og til. KI-tekstgeneratorer gir utfordringer når det gjelder prøving av studentenes kunnskaper og
ferdigheter og en intern ressursgruppe har i første halvdel av 2023 utarbeidet støtteressurser forfaglærere om kunstig intelligens, og sett på hvordan man skal forholde seg til dette i gjennomføring
av emner. Som et kortsiktig tiltak er presiseringer om bruk av KI-tekstgeneratorer tilført NTNUs
regelverk om fusk.
I arbeidet med utvikling og styrking av innovasjonskompetanse har NTNU i 2023 utarbeidet etkunnskapsgrunnlag for veivalg og kompetanseutvikling. Det er utarbeidet en helhetlig plan for
innovasjonskompetanse ved NTNU, og denne er blant annet fulgt opp overfor instituttlederefor å støtte opp under IP-forvaltningen og innovasjonsarbeid. Det arbeides også med etkunnskapsgrunnlag for å synliggjøre og dokumentere innvirkningene av forskningen.
Som oppfølging fra fjorårets kvalitetsmelding for utdanning samt prinsipper i Fremtidens
teknologistudier (FTS) har NTNU gjennomført to sentrale ph.d.-veiledningsseminarer. Det er
samtidig satt ned en tverrfaglig arbeidsgruppe for å utarbeide forslag til en mer systematisk ph.d.veilederopplæring. Arbeidsgruppen har blant annet kartlagt dagens opplæringstiltak, kommet med
forslag på organisering og ansvarsdeling, i tillegg til vurdering av kompetansebehov for veilederepå ph.d.
Utvikling av et kurs i forskningsetikk er etablert i samarbeid med Program for anvendt etikk og
Forskningsetisk utvalg.

48

Årets aktiviteter og resultaterMÅL 3: NTNU UTVIKLER SEG SOM LEDENDE, INTERNASJONALT
UNIVERSITET
Det tredje utviklingsmålet viser ambisjonene NTNU har for videre utvikling av høy vitenskapelig
kvalitet og relevans i bredden av virksomheten, med internasjonal orientering som premissfor faglig utvikling. NTNU skal være et aktivt og attraktivt universitet og samarbeidspartnerinternasjonalt. Som akademisk institusjon skal NTNU være anerkjent for høy faglig kvalitet, og vi
skal øke samarbeidet med internasjonalt ledende fagmiljøer.

Styringsparameter 9: NTNU legger til rette for at vesentlig flere faggrupper etablerer seg på
et dokumentert høyt internasjonalt nivåNTNU ønsker flere grupper som aktivt bidrar på forskningsfronten og er anerkjent for høy
vitenskapelig kvalitet.

Deltakelse i de europeiske rammeprogrammene for forskning, innovasjon og utdanning er
en måte å dokumentere internasjonalt vitenskapelig nivå på som fremheves i NTNUs strategi
og internasjonale utviklingsplan. Halvveis inn i Horisont Europa har NTNU over 160 godkjente
prosjekter og er blant de tjue universitetene som har mest tildeling fra dette rammeprogrammet
for forskning og innovasjon. I 2023 mottok NTNUs forskningsmiljø 8 ERC Grants, inkludert ERC
Synergy Grants til James Dawson ved Institutt for energi og prosessteknikk, og Thorsten Hamann
ved Institutt for biologi. Verdien av kontraktene fra EUs rammeprogram for forskning og innovasjoner på 97.9 millioner euro.
En stor del av NTNUs prosjektportefølje omhandler globale utfordringer og konkurransedyktignæringsliv. Noen av de nye koordinatorene ved NTNU kommer blant annet fra fagmiljøene ved
Kunstakademiet i Trondheim, Institutt for kjemisk prosessteknologi, og Institutt for teknisk
kybernetikk.

Prosjektlederne i ERC Synergy Grantprosjektet Hyrope med James Dawson
fra NTNU, ETH Zürich, CNRS og TU
Darmstadt.

Prosjektet har som mål å utvikle gasskraftturbiner som
kan benytte nullutslippsbrensel. Foto: Nicolas Noiray.

49Årsrapport 2023 | NTNU

Prosjektlederne i ERC Synergy Grantprosjektet Hydrosensing med Thorsten
Hamann fra NTNU, Uni Regensburg,
Tel Aviv University og Nottingham
University.

Prosjektet skal undersøke hvordan planter takler tørke.
Foto: Thorsten Hamann.

NTNU gjør det bra i virkemidler rettet mot samarbeid med arbeidslivet, som SFI-er, FME-er
og EU-prosjekter med fokus på samarbeid for å løse samfunnsutfordringer. I 2023 startet
forberedelsene til neste utlysning av SFI-er og SFF-er, der det er viktig for NTNU å prestere sterkt.
NTNU har gode erfaringer og etablerte prosesser knyttet til strukturerte søknadsprosesser og
kvalitetssikring spesielt fra større utlysninger slik som SFF, SFI, FME, og ERC-søknader. For ERC
har NTNU en dedikert utviklingsplan for hvordan vi skal jobbe med virkemiddelet. I 2023 har alle
fakulteter og Vitenskapsmuseet etablert egne utviklingsplaner for ERC.
NTNU har i en tid hatt mye oppmerksomhet på forskning som kollektiv innsats, og uavhengig
av fagdisiplin er det en økende bevissthet rundt merverdien av faglige diskusjoner, utvekslingog samarbeid innenfor en gruppe. Det er økt forståelse for at faglige diskusjoner og samarbeid
innenfor gruppene er viktig. NTNU legger til rette for denne kollektive innsatsen, blant annet ved
å avsette mer sammenhengende tid til forskning. I forbindelse med rekruttering til vitenskapelige
stillinger er man mer oppmerksom på nyansattes bidrag til den samlede forskningsressursen.
For å støtte utviklingen av flere robuste forskningsgrupper gjennomføres også et program forforskningsgruppeledere i 2023-24 med 30 deltakere fra alle fakulteter og VM.
Kunstakademiet i Trondheim var vertskap for konferansen Society for Artistic Research.
Kunstfagmiljøene ble tildelt flere store eksternfinansierte prosjekt (Climate Rights (NFR) og
Powering Artistic and Cultural Entrepreneurship to drive the climate transition (Horisont Europa).
I 2023 ble det nasjonale programmet for kunstnerisk utviklingsarbeid nedlagt. Dette blir erstattet
av en øremerket bevilgning til noen av universitetene fra 2024. NTNU har innledet arbeidet med
hvordan kunstnerisk utviklingsarbeid kan styrkes under endrede rammebetingelser.

50Årets aktiviteter og resultater

ET RAMMEVERK I HJERNEN FOR Å ORGANISERE TINGENES ORDEN
Forskere ved NTNUs Kavli-institutt forsystemnevrovitenskap har oppdaget etaktivitetsmønster hjernen som fungerer som en mal
for å lage rekkefølge i opplevelser.
- Jeg tror vi har funnet en av hjernens prototyper for å
bygge rekkefølger, sier professor Edvard Moser.
Han beskriver aktivitetsmønstret som «engrunnleggende algoritme som er iboende i hjernenog uavhengig av erfaring». Den banebrytende
oppdagelsen ble publisert i tidsskriftet Nature 20.
desember 2023.
Musen Ludo er en av bidragsyterne til hjerneforskningen ved Kavli-instituttet. Musen har et lite vindu på hodet som gjør forskerne istand til å se hvordan hjernecellene samarbeider for å løse oppgavene som musen utfører i det fysiske rommet.
Foto: Rita Elmkvist Nilsen / Kavli Institute for Systems Neuroscience

Styringsparameter 10: NTNU utvikler og styrker samarbeid og partnerskap med
internasjonalt ledende fagmiljø

NTNU vil være et attraktivt universitet for vitenskapsfolk fra hele verden og en attraktiv
internasjonal partner for forsknings-, innovasjons- og utdanningssamarbeid.

Mange av NTNUs fagmiljøer publiserer sammen med ledende fagmiljøer i verden, men flere
forskningsgrupper har potensial for å i større grad orientere seg mot og samarbeide med
fremragende forskningsmiljøer internasjonalt.
Utenfor Norge samarbeider NTNU mest med institusjoner i USA, Storbritannia, Tyskland, Kina,
Sverige og Danmark i 2023. De institusjonene NTNU samarbeidet mest med var Universitetet iKøbenhavn og Karolinska Institutet i Norden, University College London og Imperial College London
i Europa, samt University of Queensland og Shanghai Jiao Tong University utenfor Europa.
I Europa er den samlede prosjektporteføljen i Horisont Europa et godt eksempel på at NTNU
samarbeider med noen av de fremste fagmiljøene internasjonalt. Den før nevnte styrkede
kollektive innsatsen i forskningsgruppene gjør også at fagmiljøene samlet sett kan dra bedre nytte
av NTNUs deltakelse i alliansene.
I tillegg til deltakelse i en rekke EU-prosjekter i Horisont Europa og Erasmus+, har NTNU i 2023 somen del av ENHANCE-universitetsalliansen fått tilsagn om fire års finansiering av samarbeidet fra
Erasmus+. ENHANCE er nå også utvidet med flere partnere: ETH Zürich, TU Delft og GdanskTech.

51

Årsrapport 2023 | NTNU

Gjennom alliansen skal vi utvikle felles tilbud og initiativer innen utdanning, forskning og
innovasjon som kommer våre studenter, ansatte, partnere og samfunnet til gode. Allianser der
NTNU er institusjonell deltaker gir ytterligere muligheter for konsortiedeltakelse og partnerskap
med ledende fagmiljøer i større forskningsprosjekter.
NTNU er en del av Nordic Five Tech sammen med DTU, Chalmers, KTH og Aalto, og i 2023 ble det
lansert et nytt initiativ innen batteriteknologi rettet mot studenter.
For å styrke institusjonelt samarbeid har rektoratet i 2023 besøkt institusjoner i Singapore, samt
hos MIT og Yale i USA.

INDISKE FISKERIMINISTRE BESØKTE NTNU SEALAB
I august besøkte Parshottam Rupala, ministeren
for fiskeri, husdyrhold og meieri i India, NTNU
SeaLab. En større delegasjon fra India fikk bådemed seg en presentasjon og omvisning i den felles
forskningsinfrastrukturen i regi av Fakultet for
naturvitenskap.
Delegasjonen fikk en presentasjon av forskningen og
utdanningen som foregår ved NTNUs SeaLab, og ennærmere titt på laboratoriet som ledes av Taskforce
Salmon, et initiativ for å løse lakselusproblematikken
som rammer havbruksnæringen.
De besøkende fikk en omvisning i NTNU SeaLab, som er en forskningsinfrastruktur for marinbiologi ved NTNU.
Foto: Aleksander Båtnes/NTNU

Styringsparameter 11: NTNU utvikler og deler kunnskap og teknologi som bidrar til å møte
globale utfordringer

NTNU vil engasjere seg i å løse globale utfordringer og bidra til å fremme utvikling i tråd medbærekraftsmålene til FN.

Tematiske satsingsområder har vært et viktig virkemiddel for å adressere viktige
samfunnsutfordringer ved NTNU. Satsingene Energi, Hav, Bærekraft, Helse ble sammen med
de muliggjørende teknologiene Digital, Nano og Bioteknologi avsluttet i 2023. De avsluttendesatsingsområdene ble evaluert av en ekstern komite våren 2022. Evalueringen viste at desju satsingene har vist en bemerkelsesverdig evne til å stimulere til samarbeid på tvers av

52Årets aktiviteter og resultaterlinjeorganisasjonen, de er effektive instrumenter for å fremme tverrfaglig samarbeid inn mot destore samfunnsutfordringene og at de har bidratt til å øke NTNUs synlighet og gjennomslagsevne.
De tematiske satsingene bidro ifølge evalueringen også til økt synlighet og gjennomslagsevne, og
til at NTNU i perioden har være en synlig aktør innen fornybar og miljøvennlig energiforskning,miljømessig bærekraft og havvitenskap.
I en tid hvor det er avgjørende at kunnskapen spres og at fellesskapet tar ansvar for store
samfunnsutfordringer, er evalueringens konklusjon om at satsingsområdene ga en styrket
forståelse av vitenskapens betydning og økt synlighet i allmenheten svært viktig.
NTNU har i 2023 etablert fem nye satsingsområder for å bidra til å løse vår tids sammensatte
samfunnsutfordringer for perioden 2024-2031:
•
•
•
•
•

NTNU Helse og livsvitenskap
NTNU Samfunnssikkerhet
NTNU Hav og kyst
NTNU Energi
NTNU Fellesskap

Til grunn for samtlige satsingsområder skal det ligge bærekraftsperspektiver i tråd med FNsbærekraftsmål. Arbeidet skal styrke tverrfaglig samarbeid blant annet gjennom å svare på
tematiske prioriteringer i Langtidsplanen for forskning og høyere utdanning (LTP) og Horisont
Europa. NTNUs tematiske satsingsområder har en særlig oppgave knyttet til formidling og til åsynliggjøre og formidle faglig aktivitet og forskningens betydning blant annet gjennom deltakelse i
en kunnskapsbasert offentlig debatt.
Et viktig område i NTNUs strategi «Kunnskap for en bedre verden» er samarbeid
med partnerinstitusjoner i det globale sør, og vi har en stor prosjektportefølje innen
utviklingssamarbeid, utdanning, forskning og innovasjon, hovedsakelig med institusjoner i Afrika
sør for Sahara og i Sørøst-Asia, inkludert Nepal.
Gjennom åpen vitenskap skal vi også bidra til at kunnskap fra vår aktivitet kommer flest mulig til
gode. Samarbeid og deling av forskningsresultater blir utfordret av blant annet sikkerhetsmessige
vurderinger. NTNU har i 2023 styrket kapasiteten på sikkerhetsområdet, noe som bidrar til atdeling av forskningsresultater skjer i en ansvarlig kontekst og på en gjennomarbeidet måte. NTNU
følger opp krav om full åpen tilgang til publikasjoner, blant annet gjennom egenarkivering av
fagfellevurderte aksepterte manuskripter og en vedtatt rettighetsstrategi som støtter opp under
dette. I 2023 har NTNU styrket arbeidet med å legge til rette for deling av forskningsdata. For å
sikre ansvarlig deling og gjenbruk av forskningsdata legger vi til grunn at sikring av data, rettigheter,
respondenter og kilder skjer før man deler. Ved å være medlem i European Open Science Cloud, får
NTNU ytterligere et moment i arbeidet med åpen vitenskap.

53Årsrapport 2023 | NTNUTETTER VIKTIGE KUNNSKAPSHULL OM FORSØPLING I HAVET
De siste åtte årene har førsteamanuensis Paritosh Deshpande ved NTNUs Institutt forindustriell økonomi og teknologiledelse forsket på marin forsøpling – nærmere bestemt plast ihavet fra fiske- og havbrukssektoren i Norge.
Teknisk Ukeblad gjenga nylig Deshpandes siste studie om mottak av utrangert tauverk ved
norske havner. Den har vist at det årlig blir håndtert 2700 tonn av denne typen avfall, men atbare en tredjedel kan resirkuleres. Det anslås samtidig at opptil 400 tonn går tapt i naturen
hvert år, og dette avfallet påvirker marinlivet.
- At 8 av de 15 mest brukte tau-typene i den norske fiskeindustrien ikke er enkle å resirkulere,er en utfordring. Som en av de mest markante havnasjonene i verden mener jeg det er viktig
at Norge går foran i arbeidet med å finne en løsning på dette. Gjør vi ikke det, risikerer vi åskade vårt marine økosystem permanent - noe som vil påvirke våre kommende generasjoner.
Det viktigste vi kan bidra med som forskere er å tette kunnskapshullene som eksisterer, og
som også er betydelig på sin måte, sier Deshpande.
Han er likevel klar på at marin forsøpling ikke bare angår fiske- eller havbrukssektoren, og at
dette ikke kan løses gjennom forskning alene eller gjennom bare ett lands myndigheter.
- Forskere må samarbeide tett med samfunnsaktører for å sikre at kunnskapen blir overført
til informerte beslutninger som er nødvendige for bærekraftig og sirkulær håndtering av
plast i samfunnet vårt. Dette er noe vi alle må samarbeide om, og jeg tror dette er den
virkelige intensjonen bak FNs bærekraftsmål nummer 17, som sier at bevisste samarbeid og
partnerskap er nøkkelen for å oppnå overganger mot bærekraftighet, sier Deshpande.
Til tross for de store utfordringene vi står ovenfor når det kommer til havforsøpling, er
Deshpande spesielt glad for én ting:- Det er virkelig givende å være en del av nasjonale og internasjonale samarbeid der alle
forstår utfordringene, hvor alvorlige de er, og alle er interessert i å finne løsninger gjennom
felles innsats og tverrfaglige tiltak. Som forsker er det lite jeg finner like motiverende som det.

I en ny studie fra NTNU har forskere for første gang undersøkt hvordan tauverk behandles i den norske fiskeindustrien. Den viser
at mye av det som brukes er umulig å gjenvinne. Foto: Paritosh Deshpande.

54Årets aktiviteter og resultater

Styringsparameter 12: NTNU stimulerer til internasjonal mobilitet og rekruttering som sikrer
mangfold og kvalitet

Internasjonal mobilitet og rekruttering gir økt kvalitet i den faglige virksomheten til NTNU.
Ansatte skal være aktive deltakere i det internasjonale fagfellesskapet og delta på ulikeinternasjonale arenaer.

Internasjonal mobilitet er et strategisk virkemiddel for å fremme kvalitet i forskningen, og
NTNU har et godt støtteapparat for dette. Det ble i 2023 innvilget 81 forskningsterminer med
utenlandsopphold. Dette er en nedgang på 17,3% fra årene 2021 og 2022 hvor det ble innvilget 98
forskningsterminer hvert år. Dette kan skyldes den stramme økonomien fakultetene opplever. Når
det gjelder reisemønster, er dette uendret fra tidligere, hvor de mest populære reisemål er land
innen EØS-området, USA og Australia.
Et viktig utviklingsmål i NTNUs internasjonale utviklingsplan er at det skal legges til rette forinternasjonale forskningsopphold for doktorgradskandidater og postdoktorer som mangler
internasjonal erfaring. En viktig del av doktorgradsutdanningen er å tilegne seg ferdigheterog generell kompetanse utover eget forskningsprosjekt, og mange gjennomfører derfor
forskningsopphold i utlandet i 3-6 måneder i løpet av sin periode ved NTNU.
Onsager Fellowships, et tiltak under Toppforskningsprogrammet, skal bidra til rekruttering avunge, internasjonalt anerkjente forskere for å styrke NTNUs fagmiljøer. Etter ny utlysning av
Onsager Fellows i 2022, med mange godt kvalifiserte søkere, er det i 2023 ansatt 14 Fellows på
innstegsvilkår. Disse er i ferd med å komme i gang og NTNU ser frem til å følge arbeidet.
Mangfold i studentmassen bidrar til å øke kvaliteten i utdanningene og er samtidig positivt forlæringsmiljøet. Utdannelse av internasjonale studenter er viktig for norsk arbeids- og næringsliv.
Internasjonal kompetanse og nettverksbygging på tvers av land og kontinent har høy verdi for
NTNU.
Internasjonal studentmobilitet er et virkemiddel for økt internasjonalisering i utdanningene våre.
NTNUs internasjonale utviklingsplan har derfor ambisiøse mål om studentmobilitet, og aktuelletiltak er praksisutveksling, felles grader, deltakelse i allianser og integrering av internasjonale
perspektiv.
NTNU har over tid hatt høye søkertall på innreisende mobilitet. Koronapandemien ga konsekvenser
for studentmobiliteten ved NTNU, og ga en nedgang i søkertallene på innreisende studenter iperioden under og etter pandemien. En positiv utvikling startet i 2022 og søkertallene fra 2023
viser rekordhøye tall.
Ved studentopptaket våren 2023 opplevde NTNU imidlertid en nedgang i internasjonale søkere fra
land utenfor EU, EØS og Sveits. Det er grunn til å anta at varslet innføring av studieavgift var noe avårsaken til nedgangen. Innføring av studieavgift har videre ført til at langt færre studenter utenfor
EU, EØS og Sveits takket ja til studieplass og møtte til studiestart ved NTNU høsten 2023 enn

55Årsrapport 2023 | NTNU

høsten 2022. Bare 49 studenter fra land utenfor EU/EØS og Sveits møtte til start på internasjonale
masterprogram høsten 2023. Av disse 49 studentene er det 22 som betaler studieavgift, mens 27
har fått fritak.
Fyllingsgraden for de internasjonale masterprogrammene er samlet på 60 % høsten 2023.
Som en konsekvens av dette vil det for studieåret 2024/2025 tilbys langt færre internasjonale
masterprogram for søkere utenfor EU/EØS og Sveits enn tidligere. NTNU vil tilby 31 internasjonale
studietilbud dette studieåret, mot 54 året før.
Etter koronapandemien ser vi endringer i destinasjon for utreisende studenter. Før pandemien
benyttet studenter primært NTNUs bilaterale utvekslingsavtaler med utdanningsinstitusjoner
utenfor Europa, mens de i 2021 og 2022 benyttet i hovedsak avtaler innenfor Erasmus-program.
NTNU har som mål å tilrettelegge for at minst 50% av studentene skal ha fysisk studie- eller
praksisopphold i utlandet. Søknadsaktiviteten på utreisende mobilitet har økt siden 2022, og
tallene fra 2023 viser høyeste nivå sammenlignet med tidligere år. Vi opplever økt deltakelse på
informasjonsmøter om utreisende mobilitet, noe som tyder på en stigende interesse.
2019

2020

2021

2022

2023

Andel utreisende utvekslingsstudenter17

3,33

2,28

1,19

3,37

3,99

Andel innreisende utvekslingsstudenter

4,17

1,99

3,18

4,93

4,98

Avlagte doktorgrader med utenlandsk statsborgerskap

153

177

181

184

211

Tabell 3.11: Studentmobilitet og avlagte doktorgrader med utenlandsk statsborgerskap. Kilde: DBH Utvalgte nøkkeltall.

		Tabellen viser antall ut- og innreisende utvekslingsstudenter delt på totalt antall studenter.

1756Årets aktiviteter og resultater

3.3 Formidling
NTNU arbeider for å gjøre kunnskapen vår kjent på mange ulike måter og i en rekke ulike kanaler.
Nettstedene Gemini og Norwegian SciTech News er begge samarbeid med SINTEF for å formidle
forskningsnyheter. Gemini.no og Norwegian SciTech News har henholdsvis ca. 1 million og ca. 300
000 årlige sidevisninger. Én av Geminis artikler i 2023 ble hedret med Forskning.no’s publikumsprisog nådde 120.000 lesere.
Vi når ut til internasjonale medier gjennom EurekAlert.org. Denne databasen brukes av
internasjonale vitenskapsjournalister, og gjør det mulig for oss å nå ut til store medier som foreksempel BBC, New York Post og Washington Post.
NTNUs podkaster «De store spørsmålene» hadde rundt 64 000 lyttinger i 2023, mens «63 Degrees
North» hadde rundt 18 000 lyttinger i 2023.
Førsteamanuensis ved NTNU Inga Strümke mottok i 2023 Forskningsrådets formidlingspris og
Brageprisen for sin formidling om kunstig intelligens. Dette er første gang en forsker ved NTNU
mottar Forskningsrådets formidlingspris.
Foredragsserien «NTNU kveld» er et eksempel på formidling gjennom bredt faglig samarbeid
mellom forskere ved NTNU. NTNU kveld har gjennom 2023 arrangert arrangementer med aktuelletema som blant annet:
•
•
•
•
•

ULV – fra rovdyr til menneskevenn
Et helsevesen som holder på å rakne. Hva gjør vi nå?
Kjernekraft - trussel eller redning?
Grønt dilemma: Hvordan utvikle ny vannkraft og samtidig ivareta naturmangfoldet?
Hvordan påvirker kunstig intelligens livene våre?

UngKlima og UngEnergi er prosjekter med formål om å bedre ungdoms forståelse om klima og om
fornybar energi, gjennom lettfattelige artikler, skolebesøk, skoleoppgaver, filmer og andre medier.
Prosjektene er samarbeid mellom NTNU, Trondheim kommune og Trøndelag fylkeskommune, og erunderlagt forskningssenteret NTRANS. De to redaksjonene jobber målrettet med å spre kunnskap
om bærekraft til elever i ungdomsskolen og videregående skole ved å lage nettsaker, innslag isosiale media og ved å holde foredrag om klima og energispørsmål.
Forskningsdagene er en nasjonal, årlig festival i regi av Norges forskningsråd. Festivalen har værtarrangert siden 1995, og er en av Europas største, nasjonale forskningsfestivaler. «Energi» var tema
for Forskningsdagene 2023, et aktuelt og viktig tema som mange av årets aktiviteter ble inspirert
av. Forskningsdagenes mål er å begeistre med forskning, å vise frem – og skape forståelse forforskning. NTNU bidro med 70 ulike aktiviteter med stor variasjon og faglig bredde, knyttet til bådeenergi og andre samfunnsrelevante områder.

57

Årsrapport 2023 | NTNU

Forskningstorget i Trondheim er Norges eldste Forskningstorg. Det tilbys varierte
forskningsaktiviteter for barn og unge, hvor målet er å skape en god kunnskapsarena for etpersonlig møte med forskere. Til sammen 1 800 besøkende fant veien til Forskningstorget på
Kalvskinnet i 2023.
Forskernatt eller Researchers' Night – Ungdommens forskningsnatt ble arrangert for 19. år på rad.
Tusen nysgjerrige ungdommer og lærere fra videregående skoler og folkehøgskoler i Trøndelag fikk
oppleve innsiden av forskningen som skjer på NTNU, fra samfunnsforskning til naturvitenskap og
teknologi. På programmet sto 55 aktiviteter med stor faglig bredde.
Den andre runden med festivalen Hyfer ble gjennomført 22.-23. september 2023. Dette året var
det tredje av de tre pilotårene der NTNU piloterte konsepter for kunnskapsfestivalen i samarbeid
med ulike partnere. Årets festival hadde Campus Kalvskinnet som hovedarena. Hyfer 2023 gikk
over to dager på 21 ulike arenaer og lokaliteter. Festivalen hadde 32 samarbeidspartnere og 4000
besøkende. Prosjektet «Hyfer» er nå avsluttet etter en pilotperiode på tre år med uttesting av
kunnskapsformidling til folk flest i festivalformat.
Arendalsuka har blitt en viktig møteplass hvor NTNU kan nå ut med kunnskap og delta i den
offentlige debatten. 2023 ble det så langt mest aktive året fra NTNUs side på denne arenaen og vi
deltok med ca. 55 eksperter fordelt på 85 ulike arrangement. I 34 av arrangementene var NTNU
arrangør eller medarrangør. NTNU har gode erfaringer med å gjennomføre Arendalsuka sammen
med SINTEF, og at vi har en egen arena hvor mange av aktivitetene foregår. Fra NTNU markerte
blant annet Gjærevollsenteret seg under Arendalsuka gjennom å være arrangør for en debatt påBærekraftscenen som fikk god oppmerksomhet: «Makta treng fakta».

SKANDINAVIAS ELDSTE SKIPSGRAV FUNNET I TRØNDELAG
I 2023 gjennomførte arkeologer ved NTNU
Vitenskapsmuseet en undersøkelse av
Herlaugshaugen på Leka, nord i Trøndelag. Funn
av nagler bekreftet at dette var en skipsbegravelse.
Entusiasmen var stor da dateringene var klare: Haugenble nemlig bygd om lag år 700 e.Kr. Dateringen flytter
dermed hele tradisjonen med skipsbegravelser
ganske langt tilbake i tid, og forteller oss at folk i detteområdet har kunnet bygge store skip mye tidligere
enn det vi hittil har trodd. De nærmeste parallellene tilfunnet på Leka er de berømte gravene i Sutton Hoo i
England og Uppsala i Sverge.
Herlaugshaugen. Foto: Geir Grønnesby/NTNU Vitenskapsmuseet

58Årets aktiviteter og resultater

Museumsutstillinger

Vitenskapsmuseet er en viktig arena for kunnskapsformidling, og når publikum med kunnskap
blant annet gjennom utstillinger.
Vitenskapsmuseet viste totalt 17 utstillinger i 2023.

NEANDERTALERNES INNTOG I TRONDHEIM
I mai åpnet utstillingen «Neandertalerne» på NTNU
Vitenskapsmuseet. Utstillingen er laget av Moesgaard
museum og gjorde stor suksess i både Århus og
København, før den kom til Trondheim.
Neandertalerne har lenge blitt fremstilt som
uintelligente huleboere. I denne utstillingen, som
ble avsluttet 25. februar 2024, fikk publikum
derimot et annet bilde av vår nærmeste slektning
blant menneskeartene: De intelligente, kreative og
omsorgsfulle neandertalerne.
De fikk også høre om møtet mellom Homo sapiens og neandertalerne, og om barna som kom
som et resultat av dette. Et møte som gjør at de fleste mennesker i dag har mellom 1 og 4
prosent neandertaler-DNA.
Bilde fra utstillingen. Foto: NTNU Vitenskapsmuseet

Det samlede publikumsbesøket ved Vitenskapsmuseet var 166 277. Besøkstall i utstillingene på
Kalvskinnet gikk noe ned fra 2022. Hovedårsaken er trolig at utstillingene var stengt i fem månedermens man rigget opp Neandertalerne-utstillingen som la beslag på mesteparten av
Gunnerushuset. I Ringve botaniske hage ble det registrert 130 000 besøkende i 2023, basert på
besøkstellere. Dette er et betydelig høyere besøkstall enn tidligere estimert besøk på ca. 85 000
per år.
Ringve botaniske hage ble opprettet som universitetshage i 1973 og er driftet av NTNU
Vitenskapsmuseet. I 2023 feiret universitetshagen 50-årsjubileum, noe som er markert med
arrangementer gjennom hele året. Fokus for hagens arbeid er bærekraft og naturmangfold.
I tilknytning til museumsutstillingene og Ringve botanisk hage gis det undervisningsopplegg forskoleklasser og barnehager. Det ble i 2023 gitt et slikt tilbud til 452 grupper. Vitenskapsmuseet
gjennomførte i 2023 171 omvisninger for publikum i tillegg til 16 familiearrangementer, 3 foredrag,3 utstillingsåpninger og 7 «NTNU kveld».

59Årsrapport 2023 | NTNU

Universitetsbiblioteket

Universitetsbiblioteket er en viktig arena for forskningsformidling til et bredere publikum, bådei form av utstillinger og arrangementer. Biblioteket formidler aktuell forskning og produksjon isamarbeid med NTNUs fagmiljøer, i tillegg til å formidle med utgangspunkt i egne samlinger. Flere
av bibliotekene i Trondheim, Ålesund og Gjøvik arrangerer jevnlig utstillinger og lunsjforedrag isamarbeid med fagmiljøene.
I 2023 bidro biblioteket også med en rekke arrangementer, omvisninger og utstillinger i forbindelse
med Hyfer.

STILTE UT GIFTIGE BØKER
Sommeren 2022 ble det oppdaget 12 mistenkelige
bøker i «Libri Rari»-samlingen på Gunnerusbiblioteket.
Denne samlingen inneholder sjeldne bøker som har
høy bokhistorisk og/eller økonomisk verdi.
Med pXRF-målinger (røntgenflurosens) ble detpåvist store mengder arsenikk i grønnmalingen
utenpå bøkene. Dette resulterte i en utstilling om
de giftige arsenikkbøkene fra samlingene til NTNU
Universitetsbiblioteket og historisk bruk av giftige
pigmenter som man kan finne i eldre boksamlinger.
Innbindingen på disse bøkene fra 1500-tallet er laget av griseskinn og pergament malt med grønn arsenikkmaling.
Foto: NTNU Universitetsbiblioteket60Årets aktiviteter og resultater

3.4 Rapportering på indikatorer som oppfølging
av strukturreformen
Hovedbegrunnelsene for fusjonen mellom NTNU og høgskolene i Ålesund, Gjøvik og Sør-Trøndelagi 2016, var knyttet til å utvikle faglig kvalitet. NTNU har siden den gang arbeidet svært aktivt med
faglig integrasjon og utvikling av sterke fagmiljøer. For å vurdere gevinster av fusjon, fastsatte KDmåltall for 2025 for utvalgte indikatorer. Under følger vurderinger av disse.

Utvalgte mål i strukturreformen med indikatorer med måltall
1: Utdanning og forskning av høy kvalitet

Mål 2025

2019

2020

2021

2022

Vitenskapelig publisering: Antall publiseringspoeng per faglig
1,4årsverk18

1,26

1,33

1,44

1,27

Tildeling fra Forskningsrådet per faglig årsverk (1000 kr)

280

237,4

202,5

247,2

231,1

232,7

Tildeling fra EU per faglige årsverk (1000 kr)

70,0

43,0

42,1

44,2

58,3

72,4

Andel årsverk i førstestillinger av faglige tilsatte ekskl.
stipendiater

78,0

78,2

79,01

79,2

79,2

79,3

Skår på hvordan studentene oppfatter studiekvaliteten(Skala 1-5)

4,10

4,13

4,05

4,01

3,88

4,0

Antall avlagte doktorgrader

450

377

406

412

399

429

3. God tilgang til utdanning og
kompetanse over hele landetMål 2025

2019

2020

2021

2022

2023

Antall studenter på nettbaserte og desentraliserte
utdanninger

1900

1665

1430

1605

1355

1505

4. Regional utviklingMål 2025

2019

2020

2021

2022

2023

Andre bidrags- og oppdragsinntekter per faglig årsverk (1000
220
kr)

186

180

158

216

206

5. Verdensledende fagmiljøerMål 2025

2019

2020

2021

2022

2023

Andel internasjonalt samforfatterskap (%)

60,054,3 %

57,9 %

57,9 %

58 %Mål 2025

2019

2020

2021

2022

2023

1439

1487

1534

1585

1622

18,9%

19,2%

19,3%

19,7%

20,1%

6. Effektiv ressursbruk
Antall administrative stillinger av totalt antall årsverk (%)
19

Andel administrative stillinger av totalt antall årsverk (%)

22,0

2023

Tabell 3.12 Utvalgte mål i strukturreformen med indikatorer med måltall. Kilde: DBH Statistikk, DBH Utvalgte nøkkeltall, Studiebarometeret/STAR
Tableau.

18

Tall for publisering kommer først senere i 2024, så tabellen viser utviklingen til og med 2022.

19

Administrative stillinger utgjør her kategoriene AD1 Teknisk-administrative lederstillinger og AD2 Administrative
stillinger (førstesekretær til seniorrådgiver).

61Årsrapport 2023 | NTNU

Antall publiseringspoeng per faglig årsverk

Departementets måltall for strukturreformen knyttes til antall publiseringspoeng pr fagligårsverk. Tall for 2023 foreligger først i april 2024 og det rapporteres derfor her på 2022-tall. Antall
publiseringspoeng per faglig årsverk økte i perioden fra 2019 til 2021 – en periode hvor også antall
faglige årsverk vokste. Dernest hadde NTNU en nedgang i antall publiseringspoeng pr fagligeårsverk fra 2021 til 2022. Dette henger sammen med at den totale publiseringen ved NTNU gikk
ned i 2022 – en utvikling vi finner igjen hos mange store norske universiteter. Deler av dette kan
forklares med ekstra høy publiseringsaktivitet under koronapandemien. Måltallet krever vekst,mens NTNU fremover har som mål å sørge for åpen tilgang og høy kvalitet.

Tildeling fra Forskningsrådet per faglig årsverk og tildeling fra EU per faglige årsverk
Tildeling fra Forskningsrådet er ca. 230 000 kr per faglig årsverk i 2023, og dermed på omtrent
samme nivå som i 2022. Forskningsrådet har gjennomgått store interne endringer de siste årene
og har hatt reduserte utlysninger i 2023, og det forventes hard konkurranse om midlene fremover.
Dette, sammen med kun én tildelt SFF til NTNU i 2022, kan gjøre det krevende å nå målsettingenom 280 000 kr i bidragsinntekt per faglig årsverk innen 2025. NTNU jobber systematisk for å lykkes
bedre i kommende utlysninger, og FME-utlysning og forskningsinfrastrukturutlysningen i 2023 kan
bidra til å øke mulighetene for å komme nærmere måltallet.

EU-inntekt per faglig årsverk har vokst betydelig fra 2022 til 2023, fra 58 300 i 2022 til 72 400 i 2023.
Måltallet på 70 000 kr per faglig årsverk er dermed nådd. Dersom vi legger faglige årsverk uten
rekrutteringsstillinger til grunn, er EU-inntekt pr årsverk på 110 000 kr.

Andel årsverk i førstestillinger av faglig ansatte (%)

NTNU hadde i 2023 5259 årsverk i faglige stillinger – en nedgang på 2,3 % fra året før. Andelenårsverk i førstestillinger av faglig ansatte har likevel holdt seg stabil og holder seg jevnt overmåltallet på 78 %.

Studentenes oppfatning av studiekvalitet

Studiekvalitet og enkelte resultater fra Studiebarometret omtales i kapittel 3.2. Utover detteer «Skår på hvordan studentene oppfatter studiekvaliteten» valgt som indikator for å målegevinster av strukturreformen. I 2023 ga studentene en vurdering av «Jeg er, alt i alt, tilfreds med
studieprogrammet jeg går på» en skår på 4,0 på en skala fra 1 (ikke enig) til 5 (helt enig). Studentene
på teknologi og realfag skårer høyest, mens studentene på lærerutdanningene er minst tilfredse (sefigur under).
Skåren på 4,0 utgjør en økning etter nedgangen i 2022 og NTNU ligger fortsatt noe høyere enn
gjennomsnittet for statlige institusjoner selv om disse har opplevd den samme utvikling den siste
tiden. Måltallet på 4,1 vurderes å være innen rekkevidde.

62Årets aktiviteter og resultater

I hvilken grad er du enig i de følgende påstandene: Jeg er, alt i alt,
tilfreds med studieprogrammet jeg går på
4,5
4
3,5
3
2,5
2
1,5
1
0,5
0

2020

2021

2022

2023

Figur 3.13: Skår på helhetlig tilfredshet for utdanningsområdene ved NTNU 2019-2023. Kilde: Studiebarometeret

Avlagte doktorgrader

Et rekordhøyt antall kandidater avla sin doktorgrad ved NTNU i 2023. Med 429 avlagte
doktorgrader ser vi en god økning fra tidligere år. Etter at flere stipendiater fikk forlenget ansettelseunder pandemien og andelen som gjennomførte innen seks år gikk noe ned i 2022, ser vi nå atandelen som gjennomfører innen 6 år øker i 2023. Økningen i antall ph.d.-avtaler sammen med
stabil nettogjennomføringstid og fakultetenes prognoser om antall uteksaminerte kandidater gjør
at det er en forventing om en økning i antall uteksaminerte ph.d.-kandidater også fremover i tid.

Antall studenter på nettbaserte og desentraliserte utdanninger

Antallet studenter registrert på nettbaserte og desentraliserte utdanninger gikk opp fra 2022 til
2023.
Utviklingen over år viser imidlertid at dette fluktuerer og da flere variabler påvirker denne
utviklingen oppfattes det som krevende å vurdere om NTNU vil nå KDs fastsatte måltall på 1900
innen 2025.
NTNU er blant de største i landet på studiepoenggivende videreutdanning, og har fortsatt
ambisjoner om å utvikle våre tilbud om etter- og videreutdanning og mer fleksible utdanninger.
NTNU er opptatt av at også nettbaserte og desentrale utdanningstilbud skal holde en høy kvalitet
og har derfor ambisjoner om å utvikle nye leveranseformer for etter- og videreutdanning.

63Årsrapport 2023 | NTNUOPPRETTET 40 NYE DESENTRALE STUDIEPLASSER I MEDISIN
Medisinstudiet ved NTNU tilbyr desentralisertestudieløp i Levanger, Gjøvik og Ålesund fra og
med tredje studieår. Gjennom programmet
NTNU Link skal det tilbys 16 studieplasser i
Levanger, 20 plasser i Gjøvik og 20 plasser iÅlesund hvert år.
Det første kullet på desentral
medisinutdanning ved campus i Ålesund
startet opp høsten 2023, etter at studentene
hadde gjennomført de første to studieårene
i Trondheim. Studentene som skal starte iGjøvik vil tas opp i Trondheim fra og med
høsten 2024.
Tiltaket med desentrale studieløp for utdanning av leger er et viktig bidrag til en bærekraftig
helsetjeneste.
Bildet er fra en tverrfaglig simulering med medisin- og sykepleierstudentene i Ålesund. Foto: Eli Anne Tvergrov/NTNU

Andre bidrags- og oppdragsinntekter per faglig årsverk (1000 kr)

I 2023 hadde NTNU nesten 1 milliard kroner i bidragsinntekter utenom EU og Forskningsrådet.
Andre bidrags- og oppdragsinntekter var omtrent på samme nivå som tidligere og ligger på 206 000
kr per faglig årsverk.

Bidragsinntekter fra Forskningsrådet per faglig årsverk.
(Kilde: DBH)
300
250
200
150
100
50
0
2019

2020

NTNU

2021

2022

Snitt statlige institusjoner

Figur 3.14: Bidragsinntekter fra Forskningsrådet per faglig årsverk. Tall i 1000 kr. Kilde: DBH Utvalgte nøkkeltall

64

2023

Årets aktiviteter og resultater

Andel internasjonalt samforfatterskap

Internasjonal sampublisering ved NTNU har økt hvert år de siste 5 årene, og øker årlig ved defleste av NTNUs enheter på nivå 2. Under koronapandemien var man bekymret vilkårene forinternasjonal nettverksbygging, spesielt for vitenskapelige ansatte tidlig i karriereløpet, og at
dette kunne medføre svakere vekst i andel internasjonale sampublikasjoner. Utviklingen fremtil 2022 viser imidlertid vekst og dersom trenden fortsetter er det realistisk å nå målet om 60 %internasjonal sampublisering innen 2025.

Andel og antall administrative stillinger av totalt antall årsverk (%)

NTNU er Norges største universitetet med totalt 8054 årsverk. Av disse er 2795 årsverk
administrative stillinger. Dette utgjør en andel på 20,1 – nesten 2 prosentpoeng under måltall ihenhold til gevinstrealiseringsplan for strukturreformen satt for strukturreformen.
NTNUs administrasjon er dimensjonert betydelig lavere enn gjennomsnittet i sektoren og NTNU
er i dag det universitetet i Norge med lavest andel administrative stillinger sett i forhold tilvitenskapelige årsverk. Det finnes ingen objektivt riktig norm for forholdet mellom antallet ansattei administrative versus vitenskapelige stillinger. Målet må være å ha en administrativ støtte som gir
samlet best mulig betingelser for kvalitet i kjerneoppgavene utdanning, forskning, formidling og
innovasjon. Ved NTNU i dag er det sannsynlig at vitenskapelig ansatte utfører mer administrasjonog har mindre administrativ støtte enn hva som er tilfelle ved andre universiteter i sektoren.

Oppsummert

Totalt sett vurderer NTNU å ha tilfredsstillende utvikling på fusjonsgevinstindikatorene. Systematisk
arbeid og innsats i det enkelte fagmiljø og fakultet har bidratt til at vi stadig strekker oss mot høyere
kvalitet. Strategiske omstillingsmidler forvaltes av rektor og tildeles fagmiljøene gjennom viktige
langsiktige satsinger som Toppforskingsprogrammet, Toppundervisningsprogrammet, oppbygging
av og støtte til sentra (som SFF, SFI og SFU) mv. Disse satsingene har vært sentrale i arbeidet med åheve kvaliteten innen alle våre kjerneområder. Felles digitale løsninger, plattformer og verktøy erogså viktige byggeklosser når vi videreutvikler og forbedrer NTNU og slik realiserer gevinstene av
fusjon. Alle de tre målene i NTNUs utviklingsavtale er viktige både for å realisere NTNUs strategi,og for å realisere gevinstene av fusjonen. Utvikling i henhold til målene i utviklingsavtalen er derfor
gode indikatorer for realisering av fusjonens gevinster og bør ses i sammenheng med utviklingenpå fusjonsgevinstindikatorene.

65Årsrapport 2023 | NTNU

3.5 Rapport på øremerkede bevilgninger
3.5.1 Rapportering på midler tildelt over andre budsjettkapitler
Budsjettvedtak kapittel 275, post 21 - Partnerskap i lærerutdanningene
Kunnskapsdepartementet tildelte i 2023 5,84 millioner kroner til NTNU til utvikling og drift av
partnerskap i lærerutdanningene. Institutt for lærerutdanning (ILU) har benyttet midlene til
følgende aktiviteter og tiltak i 2023:•

Drift og utvikling av partnerskap i grunnskolelærerutdanningene. Det er et kontinuerlig arbeid
med å utvikle partnerskap sammen med praksisskolene i grunnskolelærerutdanningene.
Prosessene involverer alle som jobber med utdanningsfaglig ledelse av praksis og
praksisadministrasjonen fra ILU med et samlet omfang på ca. 2 årsverk ved instituttet, i tillegg
til frikjøpte ressurser fra praksisskolene. I 2023 har samarbeidet vært gjennomført både fysiskog på digitalt. Det har vært fysiske koordinatormøter (workshop i to deler) for å følge opp den
periodiske evalueringen fra 2022. Det årlige møtet med rektorene ble gjennomført høsten 2023.

•

Partnerskapene deltar i å utvikle hospiteringsordninger for ansatte fra lærerutdanningen og iskolen sammen med universitetsskolene (USSiT). Hospiteringsordningen i USSiT ble videreført
gjennom pilot 2 som skal legge til rette for tilbudet.

•

Samarbeidsprosjekt om masteroppgaver i grunnskolelærerutdanningen med prosjektlederfor oppvekst og utdanning i universitetskommuneprosjektet er satt på pause på grunn av
omstrukturering av praksis de to siste årene av utdanningen. Instituttet vurdere å starte opp
prosjektene på nytt når den nye praksismodellen for syklus 2 er iverksatt.

•

Utvikling av IKT-løsninger som effektiviserer og forenkler samgang mellom studenter,praksissted og NTNU. Arbeidet fra 2022 fortsatte i 2023. Praksisweb 2.0 er klar for testing, og
instituttet forventer å ta i bruk systemet på alle lærerutdanningene studieåret 2024/2025.

•

Instituttet arbeider med oppfølgingslærerrollen, både gjennom ulike forskningsprosjekt og
generelt utviklingsarbeid. Arbeidet startet i 2022 og fortsatte i 2023. ILU fortsetter den generelle
innsatsen for å styrke samarbeidet med praksisskolene gjennom at det internt på instituttet
kontinuerlig jobber med erfaringsdeling og samordning av lærerutdanningene på tvers av ulike
studieprogram.

•I 2023 er det etablert to nye universitetsskoler, og det er i tillegg brukt ressurser for å planleggeog gjennomføre opplæring i veiledningspedagogikk.

Videreutdanning i psykososialt arbeid med barn og unge
Videreutdanningen i psykososialt arbeid med barn og unge har frem til nå vært en
oppdragsfinansiert utdanning, finansiert gjennom Helsedirektoratet. Det ble forespeilet at det
ikke kom midler til et opptak i 2024. Samtidig kom det beskjed om at videreutdanningen skulle
innlemmes i RETHOS (jf. Prop. 1.S for Helse- og omsorgsdepartementet 2023), og at retningslinjen
var planlagt fastsatt i 2024. Helsedirektoratet har derfor valgt å finansiere oppstart av studiekullet
2024 via oppdragsfinansiering, dette er gjort ved en endringsavtale fra oppdragsgiver.

66

Årets aktiviteter og resultater

Videreutdanningen har vært i drift siden oppstart i 2007, og ble opprettet på bakgrunn av
behovet for å styrke tiltak for å bedre barn og unges psykiske helse ved å styrke det psykososiale
tilbudet i kommunene. Etter mange års drift har både ansatte og studenter god erfaring med
videreutdanningen og kompetansen nyttiggjøres øyeblikkelig ut i tjenestene. Det er fremdeles etbehov for å styrke dette tilbudet blant barn og unge. I henhold til opptrappingsplan for psykisk
helse (2023-2033) (Meld. St. 23, 2022-2023) og endringer i barnevernloven er det ønskelig å
videreføre en slik utdanning.

3.5.2 Øvrige midler gitt i supplerende tildelingsbrev
Erfaringsbasert master i spesialpedagogikk
Kunnskapsdepartementet tildelte i 2023 5 millioner kroner til NTNU for å videreføre og
videreutvikle erfaringsbasert master i syns- og audiopedagogikk. Midlene fra tildelingen er anvendt
i samsvar med forutsetningene i tildelingsbrevet, og arbeidet følger planen for måloppnåelse:•

Det er opprettet to 20 % stillinger og de som er tilsatt har koordineringsansvar for hver sin
studieretning innen syns- og audiopedagogikk.

•

Høsten 2023 ble det utlyst to 100 % stillinger som førsteamanuensis innen syns- og
audiopedagogikk som nå er i prosess, og IPL forventer ansettelse i løpet av 2024.

•

Styringsgruppe ble oppnevnt høsten 2023 for å ivareta det overordnede samarbeidet mellom
NTNU og Statped, og arbeidet med ny samarbeidsavtale er under ferdigstillelse. Ledelse
fra Statped og ledelse fra fakultet for samfunns- og utdanningsvitenskap (SU) og institutt er
representert i styringsgruppa.

•

Arbeidsgruppen ble oppnevnt høsten 2023 og har utredet mulighetene for faglig samarbeid
med Statped og eventuelt andre UH-institusjoner og nordiske institusjoner. Arbeidsgruppen
presenterte rapporten for styringsgruppa i 2023 og vil levere rapport tidlig 2024.

•

Arbeidet med overgangen mellom gammel og ny ordning ble igangsatt i 2023, men ikke
ferdigstilt. Instituttet har i 2023 berammet møter med NTNU Videre og Statped for å utarbeide
felles oversikt over økonomien for pågående studietilbud og for å etablere gode økonomiske
rammer for de planlagte studietilbud.

•

Det er sikret en overgangsordning med et pågående studietilbud som vil være operativt frem til
nytt studieprogram er etablert og studieprogramråd er oppnevnt.

Utdanningstilbud - Flyingeniør
Kunnskapsdepartementet tildelte etter RNB 5 mill. kroner til NTNU for å opprette studietilbud forå utdanne flyingeniører. Det opprettes treårige studieplasser fra 2024 og NTNU har i 2023 benyttet
tildelingen i tråd med mål og føringer gitt i tildelingen.

67Årsrapport 2023 | NTNU

3.6 Rapportering på samfunns og effektmål for
byggeprosjekter
I dette kapittelet rapporterer vi på samfunns- og effektmål for NTNUs byggeprosjekter. Øvrig
rapportering på campusutviklingsplaner og større byggeprosjektet ligger i kapittel 4.3.8.
Alle de større bygge- og utviklingsprosjektene ved NTNU har definerte samfunns- og effektmål, og
det vil bli rapportert på disse ved ferdige byggeprosjekt.
••••

Prosjektet NTNU Campussamling
Prosjektet Helgasetr
Senter for psykisk helse
Norsk havteknologisenter

Prosjektet NTNU Campussamling
I løpet av de neste ti årene skal en stor andel av NTNUs fagmiljø i Trondheim samles fra spredte
lokasjoner til én samlet campus i området rundt Gløshaugen. Staten skal finansiere nybygg og
ombygging av inntil 91 000 kvadratmeter i området for å muliggjøre samlingen.
Prosjektets samfunnsmål:«NTNU er en attraktiv utdannings- og forskningsinstitusjon som ivaretar sitt samfunnsoppdrag på etanerkjent høyt internasjonalt nivå. NTNU har en robust og fleksibel fysisk infrastruktur som styrker
tverrfaglighet og gir gode vilkår for å hente ut synergier.»
Effektmål:1. NTNU driver fremtidsrettede utdannings-, innovasjons- og forskningsaktiviteter med gode
faglige og sosiale kvaliteter.
2. NTNU fremmer tverrfaglig samarbeid og synergier.
3. NTNU har en effektiv og bærekraftig campus.
4. NTNU er åpen og inviterende mot omgivelsene, og tilbyr formidling av høy klasse.
Les mer på https://www.ntnu.no/campusutvikling/campussamling
NTNUs strategi og virksomhetsmål har i prosjekteringsfasen for campussamling vært definerendefor kravene til byggeprosjektet. Effektmålene for prosjektet Campussamling er sammenfallende
med NTNUs virksomhetsmål beskrevet i utviklingsavtalen med KD. Det er derfor en forventningom at ny campus skal være en katalysator for den organisasjonsutvikling som NTNU beskriver i sittoverordnede planverk og de tiltak som gjøres i NTNUs mange utviklingsprosjekter. Rapportering på
effektmålene ivaretas også dermed i den ordinære virksomhetsrapporteringen.
NTNU har i 2023 etablert et rammeverk for nyttestyring / gevinstrealisering og for hvordan detteligger til grunn for styring og rapportering knyttet til målene for campussamlingsprosjektet.

68Årets aktiviteter og resultater

Helgasetr
NTNU flytter inn og har semesterstart i nytt bygg august 2024. Våren 2024 gjennomføres en
nullpunktsmåling som utgangspunkt for å måle gevinstrealisering i løpet av de første årene etter
overtakelse.
Prosjektets samfunnsmål:«En nasjonalt ledende arena for tverrfaglig profesjonsutdanning, forskning og kunnskapsutviklinginnenfor helse- og sosialfag, med faglige synergier med samfunns- og næringsliv.»For å oppnå ønsket gevinst av prosjektet for NTNU skal følgende effektmål være oppnådd:1. Økning i tverrprofesjonell samarbeidslæring innen to år etter innflytting.
2. Økt søkermasse, bedret gjennomstrømning og redusert frafall innen fem år etter innflytting.
3. Økning av tverrfaglige forskningsprosjekter innen tre år etter innflytting.
4. Varig høyere tilfredshet med arbeids- og læringsmiljøet ved NTNU, målt ved regelmessige
tilfredshetsundersøkelser for ansatte og studenter.
5. Økning i tilfredshet med det fysiske arbeids- og læringsmiljøet ved NTNU innen to år etter
innflytting.
6. Reduksjon av NTNUs driftsutgifter, særlig med vekt på energibruk og transport, i løpet av fem
år.
7. Økning i antall trenende i idrettsdelen pr. dag innen 2 år etter innflytting.
8. Høy bruk og sambruk av bygget gjennom døgnet.
Les mer på: https://www.ntnu.no/campusutvikling/elgesetergate-10
Senter for psykisk helse
Senter for psykisk helse er en viktig del av NTNUs samling av campus og siste gjenstående element
i utbyggingen av et samlet, integrert universitetssykehus på Øya i Trondheim.
Prosjektets samfunnsmål:NTNU: «NTNU er en attraktiv utdannings- og forskningsinstitusjon som ivaretar sitt samfunnsoppdragpå fremragende internasjonalt nivå. NTNU har en robust og fleksibel fysisk infrastruktur som styrker
tverrfaglighet og gir gode vilkår for å hente ut synergier.»
St. Olav: «Helseforetakenes formål er å yte gode og likeverdige spesialisthelsetjenester til alle som
trenger det når de trenger det, uavhengig av alder, kjønn, bosted, økonomi og etnisk bakgrunn,
samt å legge til rette for forskning og undervisning. (Helseforetaksloven §1).»
Effektmål:• Senter for psykisk helse understøtter fremragende behandling, utdanning, innovasjon og
forskning.
• Senter for psykisk helse bidrar til forløp som starter godt, henger sammen og understøtter
medvirkning og bedringsprosesser.
• Senter for psykisk helse skal være så åpent som mulig og så lukket som det må.
• Senter for psykisk helse har fleksible løsninger som gir rom for sambruk og endring.
• Senter for psykisk helse har en utforming som fremmer god ressursutnyttelse og bærekraft.
• Senter for psykisk helse gir gode arbeidsvilkår for ansatte og studenter.
Les mer på: https://www.ntnu.no/campusutvikling/hvorfor-bygger-vi-senter-for-psykisk-helse69Årsrapport 2023 | NTNU

Norsk havteknologisenter
Norsk havteknologisenter blir et av verdens mest avanserte anlegg for forskning og utdanninginnen marin teknikk. Senteret gir NTNU og SINTEF tilgang til fasiliteter og lokaler i verdensklasse.
Prosjektets samfunnsmål:Tiltaket skal sikre verdiskaping for Norge gjennom konkurransedyktige norske havnæringer.
Effektmål:Norsk havteknologisenter skal gjøre de norske havromsnæringene mer produktive gjennom:• Kunnskaps- og teknologiutvikling• Kunnskapseksternaliteter• Verdensledende utdanningsmiljø• Bidrag til omstilling av næringsliv
Les mer på: https://www.ntnu.no/norskhavteknologisenter70Årets aktiviteter og resultater

Foto: Aleksander Båtnes/NTNU

71Årsrapport 2023 | NTNU

72
Foto: Kai T. Dragland/NTNU

4

STYRING OG
KONTROLL I
VIRKSOMHETEN73

Årsrapport 2023 | NTNU

4.1 Rapportering om styring og kontroll
4.1.1 Overordnet vurdering av status 2023

NTNU følger statens grunnleggende styringsprinsipper, og har systemer, rutiner og tiltak forinternkontroll som skal forebygge styringssvikt, feil og mangler. Overordnet sett vurderes nivået påvirksomhetens internkontroll å være stabil, selv om den helhetlige systematikken fortsatt har noen
forbedringsområder.
NTNU har nådd mål og resultatkrav fastsatt i årets del av periodeplan og budsjett, med noen
mindre justeringer underveis. Bruken av våre ressurser er effektiv. NTNU har overholdt lover og
regler samtidig som resultat og regnskapsinformasjonen har vært pålitelig.
Regnskapet er avlagt i tråd med gjeldende statlige regnskapsstandarder og er utarbeidet i henhold
til gjeldende krav om oppstilling og presentasjon. Regnskapet gir etter Rektors mening et riktig
bilde av resultatene og den økonomiske situasjonen per 31.12.2023.
NTNU har håndtert styringssvikt, feil og mangler som har blitt avdekt. Systematikk for dette er
fortsatt under utvikling, særlig når det kommer til ansvarsforhold, koordinering og dokumentasjon.
Dokumentasjon av internkontroll på operativt nivå har fortsatt noen mangler.
Risikovurderinger knyttet til mål- og resultatoppnåelse på virksomhetsnivå er satt i system ved hele
NTNU. Retningslinjer er utarbeidet og vurdering/oppdatering av risikobildet skjer nå to ganger iåret. NTNU har pekt på noen risikoområder som er utfordrende for organisasjonen, men ingen av
disse har hatt avgjørende negativ effekt på evnen til å nå de mål og resultatkrav som er satt, ettersom tiltak har blitt iverksatt for å redusere risikoene. Se mer om dette under.
NTNU har ingen vesentlige merknader fra Riksrevisjon i 2023.
Ut over det som kommer frem av årsrapporten, har det ikke vært andre vesentlige forhold innenforstyring og kontroll som departementet må kjenne til.

4.1.2 Risikovurderinger

NTNUs rammeverk for risikostyring knyttet til mål- og resultatoppnåelse er et ledelsesverktøy som
skal bidra til å sette fokus på vesentlige utfordringer for virksomheten og mulige risikoreduserende
tiltak. Risikostyringen ved NTNU skal bidra til å styrke prioritering og ressursstyring og slik utfylle
mål- og resultatstyringen.
Ved å kartlegge og beskrive forhold eller hendelser som kan påvirke oppnåelse av målsettinger
negativt, tilrettelegger risikomatriser for diskusjoner om risikoreduserende tiltak og om
prioritering eller periodisering av innsats. Risikostyring inngår slik som en integrert del av
virksomhetsstyringen.
NTNUs risikobilde ble sist presentert i styresak om plan og budsjett for 2024. Den tilhørende
tiltakslisten er et verktøy for å håndtere risiko fortløpende og beskriver tiltak på institusjonsnivå
og inneholder flere elementer, aktiviteter eller ordninger. Fakultetene har i tillegg utarbeidet egnerisikobilder og tilhørende risikoreduserende tiltak.

74

Styring og kontroll i virksomheten

For enkelte områder gjelder fagspesifikke regelverk med krav til vurdering og håndtering av
risikoer. For slike områder med lovpålagte krav til risikovurderinger, har ansvarlig leder ansvar for å
sikre at gjeldende krav til risikostyring ivaretas.

4.1.3 Aktiviteter i 2023

En viktig utviklingsaktivitet for å oppnå økt styring og kontroll i 2023, har vært å videreutvikle
arbeidet med gjennomføring av risikovurderinger knyttet til mål- og resultatoppnåelse.
NTNU har i 2023 også gjennomført et utviklings- og forbedringsarbeid innenfor sikkerhet og
beredskap. Her har fokus vært å få en god organisering med definert ansvar og myndighet, se merom dette i kapitel 4.3. Ny sikkerhetsorganisering ble etablert med en egen rolle som sikkerhet- og
beredskapssjef og en tilhørende seksjon for sikkerhet og beredskap.
I tillegg har det vært utført ulike utviklingsaktiviteter for å bedre styring og kontroll knyttet tilmåloppnåelse iht. NTNUs periodeplan og KDs tildelingsbrev for 2023, se kapittel 3 og 5. NTNU
har i 2023 forankret et sett kvantitative indikatorer som felles styringsinformasjon. Felles
styringsinformasjon skal på tvers av enheter legges til grunn for evaluering/rapportering,
planlegging og prioritering.
Videreutvikling av tertialrapporteringen har også vært et grep for bedre styring og kontroll.

4.1.4 Internrevisjoner i 2023

NTNU har ekstern internrevisor, og det er gjennom 2022 og 2023 vært høyt aktivitetsnivå og flereområder som har vært under revisjon.
I henhold til vedtatt internrevisjonsinstruks arbeider internrevisjonen etter en plan fastsatt av
styret. Følgende områder er revidert (ferdigstilt eller underveis) i løpet av 2023:
•
•
•
•
•
•
•
•
•

Ivaretakelse av sikkerhetsloven og regelverket for eksportkontroll ved ansettelser
NTNUs arbeid med bærekraft innenfor reiser og energi
Evaluering av karriereutvikling ved NTNU
Midlertidighet
Internkontrolltesting innenfor anskaffelser, lønn og tillegg, tilgangsstyring og «Site visit»
Lederutvikling
Universell utforming
Informasjonssikkerhet og personvern - organisering og styring
Informasjonssikkerhet og personvern - kontrolltesting75Årsrapport 2023 | NTNU

4.2 Rapportering på andre forutsetninger og krav
4.2.1 Lærlinger og studenter

Etter at NTNU i 2015 organiserte fagopplæringa i et eget tverrfaglig opplæringskontor er antalletlærlingkontrakter økt fra 30 til om lag 70 lærlinger. I 2023 ble det tilsatt 35 nye lærlinger.
IT-fagene og Service- og administrasjonsfaget (tidligere kontorfaget) er fortsatt de største fagene
i antall, med henholdsvis 21 og 16 løpende kontrakter. Ellers ble inntaket fordelt på mange av delærefag opplæringskontoret har godkjenning i20.
Fylkeskommunen skal dimensjonere det videregående opplæringstilbudet på yrkesfag, etter blant
annet tilgangen til læreplasser i nærings/arbeidslivet. Opplæringskontoret NTNU melder inn sinopplæringskapasitet på lik linje med andre opplæringskontor/lærebedrifter. Ungdommene sinevalg, varierer over tid, og i fjor ble søkertallene til Service- og administrasjonsfaget halvert, noe som
ga mangel på godt kvalifiserte søkere til ledige plasser.
En annen utfordring vi har sett over tid, er at antall kandidater som slutter i lære før de avlegger
fag- eller svenneprøve, er stigende. I aldergruppa 18-22 år er det flere sammensatte årsaker til
dette.
NTNU har på tvers av enhetene ulike oppfatninger av mulighetene for å øke antallet lærlinger.
Områder hvor det er mulig å øke strekker seg fra fagområdene bygg, bygningsdrift, til kontor- og
administrasjonsfag, og vakt og service.
I tilfeller hvor det ikke er mulig eller ønskelig å øke antall lærlinger dreier dette seg ofte om
manglende kapasitet til mottak, arbeidsmiljø i en tid med omstilling og arbeidets art.

4.2.2 Redusere konsulentbruken

NTNU har fulgt opp fellesføringen om redusert konsulentbruk i 2023. Det er iverksatt tiltak, og vi
ser en nedgang på 141 millioner kroner21 fra 2022 til 2023. Det er iverksatt flere tiltak. Det viktigste
tiltaket er innføringen av «Retningslinje for innleie og konsulentkjøp» som gir ledere pålegg om
å alltid vurdere og etterlyse intern kompetanse og kapasitet før man tar beslutning om kjøp av
tjeneste. Denne ble innført midt i året, og antas å gi ytterligere virkning i årene fremover. Andretiltak er innført lokalt ved fakulteter og fellesadministrative enheter. Et eksempel er reduksjon ibruken av eksterne rekrutteringsbyrå i situasjoner med kapasitetsproblemer i tilsettingsprosesser.
Det er også gjort økonomiske tiltak, i form av inntrekk av midler tidligere brukt til konsulentkjøp,
omfordelt til bruk på tilsetting av fast ansatte.

20(Automatisering, Dataelektroniker, Finmekaniker, Industrimekaniker, IT-drift, IT-utvikler, Kjemiprosess,
Mediedesign, Medieteknikk, Produksjonselektroniker, Service- og administrasjonsfaget).

21

Se note 4.2 i regnskapet.

76

Styring og kontroll i virksomheten

Konsulenttjenester pr område
300 000
250 000
200 000
150 000
100 000
50 000-Øk, revisjon, jus

Utv av programvare, IKTløsninger mv

Org.utv, komm.rådgivning

2019

2022

2020

2021

Andre konsulenttjenester

2023

Figur 4.1 Utvikling i konsulentkjøp de siste årene. Kilde: NTNUs regnskapOmråder hvor det særskilt benyttes konsulenter er eksempelvis innen internrevisjon. Også når
det gjelder revisjon av enkelte eksternfinansierte prosjekter er det pålagt å benytte eksternrevisor, spesielt innen EU-prosjekter. Videre er det brukt innleid kapasitet og kompetanse i
forbindelse med campusprosjektet, hvor NTNU har leid inn arkitekter fremfor å tilsette. Innen
organisasjonsutvikling, datainnhenting, språkvask og økonomitjenester benyttes innleid bistand iflere tilfeller. Begrunnelsen er ofte manglende intern kapasitet.
Bruk av konsulenter fra kommunikasjons- og organisasjonsutviklingstjenester22 beløper seg i 2023
til 12,8 millioner kr. I tillegg til organisasjonsutvikling kjøpes det under denne posten inn tjenester
innen blant annet foto, design, reklame og studentrekruttering.

4.2.3 Virksomheter skal vurdere mulighetene for desentralisert arbeid og legge tilrette for dette der det er formålstjenelig

NTNU vurderer muligheten for økt bruk av desentralisert arbeid der det er formålstjenlig og daspesielt i rekrutteringssammenheng. Unntaksvis trekkes muligheten for desentralisert arbeid fremsom et virkemiddel i utlysningsteksten. I de tilfeller ansatte har sitt arbeidssted andre steder enn ivåre campusbyer, vurderes muligheten for tilhørighet til et lokalt kontorfellesskap.

22

Artskonto 6720 i regnskapet: Konsulenttjenester til org.utvikling, kommunikasjonsutvikling, mv.

77Årsrapport 2023 | NTNU

4.3 Andre krav
4.3.1 Sikkerhet og beredskap

I KDs tildelingsbrev til NTNU henvises det til Styringsdokument for arbeid med sikkerhet
og beredskap, som omhandler samfunnssikkerhet og beredskap, nasjonal sikkerhet og
informasjonssikkerhet og personvern. For 2023 krever KD en utvidet rapportering.
I etatsstyringsdialogen i 2022 ga KD et tydelig signal om at de forventer at NTNU styrker ogtydeliggjør organiseringen av arbeidet med informasjonssikkerhet og personvern.
Kartlegging av verdier og avhengigheter
Det er i 2023 gjennomført møter med samtlige enheter om verdioversikt hos den enkelte avdeling/enhet. Det er ulik forståelse av og refleksjoner rundt egne verder, noe som i 2023 og fremover ersatt på dagsorden hos enhetene. Dette vil også følges opp gjennom ny sikkerhetsorganisering.
ROS-analyse
NTNU har etablert gjennomføring av overordnet ROS som et prosjekt, med planlegging og
organisering av gjennomføringen som fase 1, høsten 2023. Gjennomføring av ROS som fase 2, med
analyse og utarbeidelse av rapport, skjer i henhold til plan vinter og vår 2024. Endelig rapport med
funn og forslag til tiltak presenteres for styret i juni. Vi vil da kunne identifisere områdene med
høyest risiko for virksomheten.
De viktigste læringspunktene fra krise- og beredskapsøvelser som er gjennomført i 2023
I løpet av 2023 ble det gjennomført en større beredskapsøvelse med SINTEF, hvor blant annet
følgende deltok fra NTNU; Sentral beredskapsledelse (SBL), Lokal beredskapsledelse (NVFakultetet), NTNU SOC og Vakt & Service. I den forberedende fasen har det blitt gjennomført
beredskapsøving for SBL.
Arbeidet med å utarbeide et styringssystem for sikkerhet
I 2023 har Safetec levert rapport «Forslag til rammeverk for arbeidet med sikkerhet, sikring
og beredskap ved NTNU». Denne rapporten har vært på høring internt i NTNU. BådeFellesadministrasjonen og fakultetene/VM har gitt innspill, da rapporten kommer med anbefalinger
for organisering som berører begge nivå. Etter sommeren ble det også iverksatt et prosjekt som
berørte omorganisering av Fellesadministrasjonen og som innebefattet sikkerhet og beredskap
som påvirket etableringen av en ny organisering av sikkerhet og beredskap ved NTNU. Dette
medførte at man i 2023 utlyste stilling som sikkerhets- og beredskapsleder. Denne stillingen er nåtilsatt og oppstart for ny seksjon er 01.03.2024.

4.3.2 Informasjonssikkerhet og personvern

I lys av det skjerpede trusselbildet internasjonalt og vår økende avhengighet av digital teknologi,
er det forventet at NTNU styrker sitt arbeid med å forebygge, oppdage og håndtere alvorlige
IKT-sikkerhetshendelser og brudd på personopplysningssikkerheten, og at vi har tilfredsstillende
kontinuitets- og beredskapsplaner. NTNU skal følge opp de anbefalinger som HK-dir gir for arbeidet
med informasjonssikkerhet og personvern.
Arbeidet med informasjonssikkerhet er styrket med økt bemanning. I 2023 ble styringssystemet for
informasjonssikkerhet og personvern revidert. Styringssystemet skal ses i sammenheng med andre78

Styring og kontroll i virksomheten

tiltak tilknyttet opplæring og samarbeid om informasjonssikkerhet i hele organisasjonen. Fremovervil det også gjennomføres årlige GAP-analyser for å avdekke i hvor stor grad styringssystemet
etterleves i organisasjon.
Forskning og utvikling er ett av tre samfunnsområder som er særlig utsatt for målrettede
cyberangrep (NSM 2023). Økt bevissthet rundt informasjonssikkerhet på NTNU er avgjørende
for at vi skal klare å beskytte oss mot angrep. I 2022 håndterte Sikkerhetsoperasjonssenteret(SOC) ved NTNU nærmere 700 sikkerhetshendelser, der de fleste gjaldt svindel og ID-informasjon
på avveie. Utfallet av slike hendelser kan gi store konsekvenser for NTNU, samt NTNUs
samarbeidspartnere. Fra og med 2023 gjennomføres det obligatorisk grunnleggende opplæring i
informasjonssikkerhet blant NTNUs studenter og ansatte i form av et e-læringskurs.
Som et kontrolltiltak for grunnleggende opplæring ble det under sikkerhetsmåneden 2023
gjennomført en kartlegging av digital sikkerhetskultur ved NTNU. NTNU håndterte totalt 450
digitale sikkerhetshendelser i 2023, som er en nedgang fra 2022. Nedgangen skyldes blant annet
flere effektive sikkerhetskontroller og innføring av sentral brannmur i 2023.

NORGPT SPRÅKMODELL
De siste årene har generativ kunstig intelligens og store språkmodeller tatt verden med storm.
NTNU har jobbet med store språkmodeller i flere tiår og lanserte i 2023 NorGPT, som flerevirksomheter ser på muligheter for å inkorporere i egen virksomhet.

4.3.3 Lønns- og arbeidsvilkår

For å unngå brudd på forskrift om arbeidsvilkår i offentlige kontrakter og forebygging av sosial
dumping, har NTNU jevnlig oppdatering og kontroll av innhold i våre arbeidsavtaler, og det er
i tillegg kontroll av disse ved registering av lønn i lønnssystemet SAP. Videre skal vi lage nyearbeidsavtaler knyttet til II-er stillinger, og vi har egne individuelle arbeidsavtaler som utarbeides
for våre ansatte som utfører arbeid for NTNU i utlandet. Her benytter NTNU også rådgivning fra
KMPG for å kunne gi våre ansatte de riktige avtalene etter de arbeidsvilkårene som er gjeldende ide landene våre ansatte utfører arbeid i. Dette er kompetanse som vi ikke kan besitte til enhver tid,da dette er stadig i endring, både med tanke på egne myndigheters regler og andre lands regler.
Timelønnskontrakter er nå i digitalflyt i vår TOA-løsning (tilsetting og arbeidskontrakt), og disseer gjennom digitalkontroll av flere nivå før utbetaling. NTNU opplever dette som en forbedring i
forhold til tidligere håndtering av manuelle kontrakter og innlevering av timeavtaler.

79Årsrapport 2023 | NTNU

4.3.4 Likestilling og mangfold

I henhold til Lov om likestilling og forbud mot diskriminering innebærer redegjørelsesplikten at
NTNU i 2023 skal kartlegge kjønnsfordeling på stillingsgrupper, uttak av foreldrepermisjon og deltidog midlertidighet.
Kjønnsfordeling på stillingsgrupper
Kjønnsbalanse har vært et satsningsområde ved NTNU i mange år og tiltakene har gitt positiv
effekt. Det er for NTNU samlet sett en tilfredsstillende kjønnsbalanse blant ansatte og studenter,men det er store forskjeller mellom enhetene og de enkelte studieprogrammene. Flere fagområder
i teknologi og naturvitenskap er sterkt mannsdominert, mens det omvendte er tilfellet på flere
fagområder i humaniora, samfunnsvitenskap og helsefag. Dette mønsteret gjenspeiler i stor
grad tilsvarende tendenser i samfunnet. På stillingsnivå er det størst ubalanse i vitenskapelige
toppstillinger. Satsingene de siste årene har vært rettet mot å øke antall kvinner i vitenskapelige
toppstillinger. Endringen skjer sakte og tiltakene rettet mot kjønnsbalanse vil fortsette.

Andel kvinner i dosent- og professorstillinger

2019

2020

2021

2022

2023

Gj.snitt
statlige
inst.

26,45

27,35

27,83

28,18

28,56

37,28

Tabell 4.2: Andel kvinner i dosent- og professorstillinger ved NTNU, 2019-2023. Kilde: DBH Styringsindikatorer

Uttak av foreldrepermisjon
Det har over tid vært fokus på balanse mellom karriere og arbeidsliv, og tilrettelegging foransatte i ulike livssituasjoner. Gjennom tiltak i form av gjenoppstartsstipend får stipendiater og
postdoktorer som har vært i foreldrepermisjon i mer enn seks måneder en måneds forlengelse av
arbeidskontrakten.
Kvinner tar fortsatt ut en større andel foreldrepermisjon enn menn og menn tar ut mer gradertpermisjon enn kvinner.
Deltid og midlertidighet
Det er små forskjeller mellom kvinner og menn i deltidsstillinger ved NTNU. Det synes holde seg
stabilt over flere år, med færre kvinner (19,3%) enn menn (21,1%) i 2023.
I 2023 er midlertidigheten ved NTNU 10,25 %, mens den i 2022 var på 10,21 %. En del av
forklaringen på at midlertidigheten heller har økt og ikke gått mer ned, kan være at NTNU gikk inn
i en tid med strammere økonomi. Flere fakultet står i omstillingsprosesser. Når fremtiden er mer
usikker, er også arbeidskraftbehovet usikkert. Det er dermed naturlig at arbeidskraftbehovet i noe
større grad enn normalt dekkes med midlertidige ansettelser fremfor fast ansettelse.

80Styring og kontroll i virksomheten

Rektor vedtok i 2022 at:
•
•
•

•

Alle stillinger som vurderes utlyst midlertidig skal gjennomgås ved det enkelte fakultet,
Vitenskapsmuseet eller Fellesadministrasjonen for å vurdere om stillingen kan gjøres om til fast
Alle sammenhengende stillinger på mer enn tre år skal gjøres om til faste ansettelser
Alle midlertidige ansettelser på mer enn 18 måneder skal begrunnes særskilt overfor
ansettelsesmyndigheten. Dette gjelder også forlengelser som samlet sett utgjør mer enn 19måneder
Ledelsen skal legge frem statistikk og vurdering av bruken av midlertidige ansettelser i LOSAM
minst to ganger i åretI året som har gått har NTNU rettet ekstra oppmerksomhet mot strategisk personalplanlegging.
Enhetene skal i større grad rekruttere personer som det er et langsiktig behov for og i faste
stillinger. Det ble i 2023 også igangsatt et større arbeid med å utvikle ny forskerpolitikk og
iverksettelse av tilhørende tiltak. Rapport med forslag til nytt rammeverk for forskere ble levert
sommeren 2023, og det tas sikte på å vedta politikken i løpet av våren 2024. Forskerpolitikken vil gi
positive bidrag til arbeidet med å redusere midlertidigheten blant forskerne ved NTNU.
Internrevisor har i 2023 gjennomført en internrevisjon av bruk av midlertidige stillinger blantundervisnings- og forskerstillinger ved NTNU. Rapporten fra internrevisjonen bekrefterat fakultetene arbeider godt med tematikken og at NTNU har oppmerksomhet og god
styringsinformasjon på området.

4.3.5 Avsetninger

NTNUs avsetninger (ubenyttede bevilgninger) bidrar til å håndtere økonomisk risiko, og gir et visst
handlingsrom til å iverksette aktivitet. Grensen på 5 % av bevilgning utgjør i 2024 ca. 400 millioner
kroner og NTNU ønsker å ha et avsetningsnivå opp mot denne grensen. Overskytende avsetninger
er bundet opp i en styrevedtatt og forpliktende investeringsplan.
NTNU arbeider for en styrt nedbygging av avsetninger og NTNUs avsetninger er redusert i 2023.
Årsaken til avsetningene finner vi tilbake i tid. Pandemirelaterte leveringsutfordringer, tidkrevende
rekrutteringer og andre forhold gjorde at flere prosjekter ble forsinket og stillinger ble ubesatt
lengre enn forventet. Videre har innstramming i bruk av konsulenttjenester bidratt til en svakere
nedbygging av avsetningene i 2023. NTNUs avsetningsnivå har variert over år, men på grunn av
pandemien økte altså avsetningene i årene 2020 og 2021.
Etter at aktiviteten i 2022 og 2023 har tatt seg opp igjen, vurderer NTNU at nivået på ubrukte
bevilgninger ikke er til hinder for måloppnåelsen. De grep som er satt i verk for å sørge for et merbalansert avsetningsnivå, ventes å fortsette å ha effekt i kommende år.
Resultatene for 2023 viser at det har vært krevende å trappe opp aktiviteten etter de topandemiårene med økende avsetninger, samtidig som det har vært nødvendig å bremse på grunn
av redusert bevilgning og generelle innstramminger i samfunnet. Den midlertidige opptrappingen
av studieplasser, som nå trappes ned igjen, har blitt håndtert samtidig med et krav om at fast
ansettelse er førstevalget foran midlertidighet og konsulentbruk.

81

Årsrapport 2023 | NTNUNTNU har store investeringsbehov fremover. Prosjektet campussamling vil kreve store ressurser
utover bevilgning til byggeprosjektet. I tillegg til investeringsbehovene i forbindelse med
campussamling har NTNU også investeringsbehov knyttet til utvikling og oppgradering av
eksisterende bygg og annen infrastruktur. Arbeidet med å etablere en masterplan for bygg- og
eiendomsutvikling ved NTNU vil bidra til å gi et bilde på NTNUs fremtidige oppgraderings- og
arealbehov.

4.3.6 Oppfølging av FNs bærekraftsmål

Utdanning og forskning står sentralt i utviklingen av et mer bærekraftig og kunnskapsbasert
samfunn, og målbildet i NTNUs utviklingsavtale bygger i stor grad på FNs bærekraftsmål. Gjennom
aktiviteter knyttet flere av styringsparameterne i utviklingsavtalen bidrar NTNU til å følge opp FNs
bærekraftsmål.
I tillegg til bærekraftsmål 4 om utdanning (se omtalen av styringsparameter 1 der vi beskriver
hvordan NTNU jobber med å integrere bærekraftsperspektiver i utdanningene), har NTNU ogsåambisjoner om å være et foregangsuniversitet for bærekraft i egen drift (se styringsparameter 5). I
perioden frem mot 2030 skal NTNU gjennomføre en rekke tiltak for å redusere klimafotavtrykk og
innrette en mer naturvennlig drift.
Satsingsområdet NTNU Bærekraft hadde varighet 2014-2023. I de nye satsingsområdene fra og
med 2024 er «bærekraft» innlemmet som et tverrgående perspektiv – i alt fra klimatilpasning og
fornybar energi til sunne økosystemer i havet til hvordan forstå og utvikle samfunn, kultur, stederog teknologi som ivaretar klima og miljø: https://www.ntnu.no/forskning/satsingsomraader
SusRes@NTNU er forkortelsen for det nye programmet «Sustainability Research at NTNU» som
ble startet i 2021 og er koordinert av NTNU Bærekraft. Programmet omfatter 11 tverrfaglige
forskningsprosjekter med til sammen 47 ph.d. og PostDoc kandidater, og er innrettet mot å
utvikle bedre systemforståelse av de transformative endringer som trengs for et mer bærekraftig
samfunn: https://www.ntnu.edu/sustainability/susres
Forum of Young Scholars in Sustainability (FYSS) er et tverrfaglig nettverk for unge forskere medinteresse for bærekraft ved NTNU. Formålet med FYSS er å fremme bærekraftig utvikling ved å deleideer, engasjere seg i aktiviteter og utvikle prosjekter i samarbeid med både interne og eksterneinteressenter: https://www.ntnu.edu/web/sustainability/fyss

4.3.7 Klima og miljø

En beskrivelse av arbeidet ved NTNU for å redusere eget klima- og miljøavtrykk finnes i kapittel
3.2 om Utviklingsavtalen, under styringsparameter 5 «NTNU skal være et foregangsuniversitet forbærekraft i egen drift».

82

Styring og kontroll i virksomheten

4.3.8 Campusutviklingsplaner og større byggeprosjekter

NTNU har utviklet et rammeverk for all campusutvikling på NTNU gjennom «føringer for
campusutvikling». De mest sentrale grunnlagsdokumentene for oppfyllelse av innsatsområdet
campusutvikling i NTNUs strategi 2018-2025 er:
•
•
•
•
•

NTNUs kvalitetsprogram med kvalitetsprinsipper for campusutvikling 2016-2030
NTNUs arealkonsept for utforming og rektorvedtak om prinsipper for utvikling av areal ved
NTNU, 14.02.22
NTNUs prinsipplan for campus og planprogram for universitets- og campusformål i bycampus
Rektorvedtak om faglig lokalisering, 27.03.19
Kvalitetsmål for bygg og utomhus ved NTNU

Prosjekter for utvikling av campus er beskrevet her:
https://www.ntnu.no/campusutvikling.
Campusplan for Gjøvik:https://www.ntnu.no/campusutvikling/gjovik/campusplan
Campusplan for Ålesund:https://www.ntnu.no/campusutvikling/alesund/omradeplan/mulighetsstudie
NTNUs aktivitet innen campusutvikling har i 2023 i hovedsak knyttet seg til prosjektledelse og
fagledelse i Helgasetr, NTNU Campussamling, Senter for psykisk helse og Norsk havteknologisenter.
Prosess, metode- og verktøyutvikling for gevinstrealisering, kvalitetsledelse, brukerinvolvering,plan- og byggesak, programmering/arkitektur og FoU ar hatt et særlig fokus.
Arbeidet innebærer bred involvering på tvers av fakulteter og administrative avdelinger i NTNU, og
med de ulike utbyggingsorganisasjonene i Statsbygg, Sykehusbygg og St. Olavs hospital.
Utover de større byggeprosjektene har NTNU store behov for oppgradering av eiendomsmassen og
som nevnt over beskrives disse i Masterplan for eiendom.

83Årsrapport 2023 | NTNU

GJØR HØGSKOLEPARKEN I TRONDHEIM GRØNNERE
Det grønne Gløs, eller Rewilding Campus, er en tverrfaglig gruppe startet av studenter og
ansatte fra Institutt for biologi og Institutt for design. I 2023 mottok gruppen midler fra
Fremtidens Campus, til et prosjekt som skal bidra til NTNUs mål om økt biologisk mangfold på
campus gjennom å gjøre Høgskoleparken grønnere, villere og mer attraktiv for både folk og
andre arter.
Selv om Høgskoleparken er grønn, er den dominert av gress. Gruppen ville bidra til økt
biologisk mangfold og variert vegetasjon, til møteplasser, oppholdssteder og eksperimentermed matproduksjon, og utforske hvordan Høgskoleparken kan være en plattform forundervisning, formidling og læring.
Gjennom året har studenter,
ansatte og frivillige samarbeidet
om en rekke initiativer. De har
blant annet anlagt slåtteenger
og en liten dam, etablert
grønnsakshagen GløsHagen og
bygd fuglekasser, insekthoteller,benker og en paviljong.
Dette er bare begynnelsenpå prosjektet. Initiativene skal
utvikles og leve videre i årene
fremover.
Foto: Ida Nilstad Pettersen/NTNU

NTNU Campussamling
I 2023 ble forprosjektet for NTNU Campussamling fullført etter at prosjektet ble redefinert juni
2022. NTNUs aktivitet har i hovedsak vært å jobbe tett med Statsbygg og prosjekteringsgruppen
for å sikre at NTNUs funksjonsbeskrivelser, behov og kvalitetskrav er innarbeidet i byggeprogram,
hovedfunksjonsdisponering, tegningsgrunnlag og strukturerende forutsetninger. Dette utgjør«bestillingen» til hvilke egenskaper, kvaliteter og funksjonalitet utbyggingen skal løse.
Videre er NTNU ansvarlig for å oppnå effektmål, samt gjennomføre organisatoriske og teknologiske
forberedelser slik at det blir mulig å realisere gevinster som følge av prosjektet. Våren 2023 var
aktivitetene i hovedsak knyttet til fullføring av forprosjektet, og justeringer av prosjektgrunnlaget
i henhold til oppdatert kunnskap om NTNUs behov. 6. mars 2023 stilte stilte et delt styre seg
bak rektors anbefaling om å gå videre med campussamlingsprosjektet etter redefineringen.
Da Statsbygg og NTNU leverte materiale til ekstern kvalitetssikring (KS2) 31. mars var NTNUs
leveranser:

84

Styring og kontroll i virksomheten••

En gevinstrealiseringsplan som gir en oversikt over forventede og ønskede gevinster av
campussamlingsprosjektet. Herunder en versjon 0.1 av tiltaksplan for organisatoriske og
teknologiske forberedelser
Styringsdokument for NTNU Campussamling – Mottaksprosjektet i gjennomføringsfasen.

Gjennom høsten 2023 var hovedaktivitetene å rigge NTNUs interne styringsstruktur og
prosjektorganisasjon klar til oppstart av gjennomføringsfasen januar 2024. Dette inkluderer
blant annet NTNUs prosjektstyre for prosjektet NTNU Campussamling, og styringsgrupper
for delprosjekt P1: Økonomi, innovasjon og felles læringsstrøk og Delprosjekt P2 Naturvitenskap/
materialteknologi.
I det videre skal prosjektstyret og styringsgruppene gjøre prioriteringer og gi signaler for styring
innenfor byggeprosjektets rammer og for høyest mulig grad av oppnåelse av effektmålene. I tillegg
skal det prioriteres og gjennomføres ulike organisasjonsutviklingstiltak for å tilrettelegge for å ta ut
gevinster av prosjektet.
Helgasetr
I 2023 er Helgasetr inne i siste del av byggefasen. Selve bygget skal stå ferdig våren 2024 medpåfølgende innflytting og semesterstart i nytt bygg august 2024. Byggingen har vært forsinket på
grunn av utfordrende grunnforhold, men fremdriften i 2023 har gått som planlagt.
Hovedaktivitet i 2023 har vært utarbeidelse av logistikk- og flytteplaner sammen med
fagmiljøene, støtte fakultet- og instituttledelse i risikovurderinger og planlegging, evaluering av
brukerinvolvering, forberedelse til overtakelse og bruk, samt anskaffelse av brukerutstyr inkludert
IT/AV-utstyr og gjenbruk.
Brukerinvolveringsaktiviteter har i stor grad vært knyttet til siste detaljering og tilpasninger av
arealer, møbleringsplaner, samt befaringer og forberedelser i organisasjonen til ta i bruk nytt bygg
og infrastruktur.
Norsk havteknologisenter
Grunnsteinen til Norsk havteknologisenter på Tyholt ble nedlagt av Fiskeri- og havbruksministeren
i august 2023, og byggingen er i full gang. Ifølge planen skal senteret stå ferdig i 2029, og da vil
studenter og ansatte ha verdensledende fasiliteter for marin og maritim forskning og utdanning. Et
kontor- og læringsbygg vil bli ferdig og tatt i bruk i 2025.
Norsk havteknologisenter være sentralt i norsk og europeisk forskning på bærekraftig bruk av
havet og kysten, inkludert energiproduksjon til havs. Senteret vil bli ca. 45 000 kvadratmeterog erstatter Marinteknisk senter som nå er revet på Tyholt. Senteret omfatter også anlegg påTorgard i Trondheim, i Trondheimsfjorden, på Hitra/Frøya og i Ålesund. Senteret vil omfatte bådeforskningsvirksomhet ved SINTEF og undervisnings- og forskningsvirksomhet ved NTNU. NTNU vilstå som eier av anlegget, og både NTNU og SINTEF vil være operatører av anlegget.

85Årsrapport 2023 | NTNU

Senter for psykisk helse
NTNU og St. Olavs hospital HF planlegger i fellesskap Senter for psykisk helse. Senteret skal samle
NTNUs fagmiljøer innen psykologi og psykisk helse med øvrig fagmiljø innen medisin og helse påØya, og St. Olavs hospital sitt fagmiljø og behandlingstilbud innen psykisk helsevern.
Senteret er et ledd i NTNUs samling av fagmiljøer i Trondheim til en samlet campus for å
styrke forskning, utdanning og innovasjon ved universitetet og en fullføring av det integrerte
universitetssykehuset.
NTNU skal forvalte ca. 1/3 av senteret som finansieres i hovedsak gjennom en statlig
investeringsbevilgning, et uttrekk fra investeringsrammen for prosjektet NTNU Campussamling
gjort i 2021. I tillegg investerer NTNU en andel av senteret gjennom eget drifts- og
vedlikeholdsbudsjett.
St. Olavs hospital skal eie ca. 2/3 av senteret og finansierer sin andel gjennom lånefinansiering, itråd med prosjektmodellen for bygging av sykehus.
Konseptfasen for Senter for psykisk helse ble avsluttet i juni 2023, med leveranse av
konseptrapport behandlet i St. Olavs hospital og NTNU sitt prosjektstyre for Senter for psykisk
helse i juni 2023. På grunn av anstrengt økonomi besluttet St. Olavs hospital etter sitt styremøte i
juni 2023 å utsette sin søknad om lånefinansiering med ett år. Sykehusbygg sin rolle som utførende
byggherre på vegne av St. Olavs hospital ble satt på pause, med unntak av reguleringsplanarbeidet
hvor det er aktivitet i 2023 og over i 2024 som planlagt. Prosjektorganisasjonen i St. Olavs hospitalog NTNU har brukt høsten 2023 på å planlegge organisasjonenes forberedende aktivitetertil forprosjektet. Forprosjektet forventes å starte i første kvartal i 2025, mens oppstart for
gjennomføringsfase (bygging) forventes i starten av 2026. Dersom forventet fremdrift i prosjektet
følges, skal Senter for psykisk helse være klart for innflytting mot slutten av 2030.
NTNU vil i 2024 arbeide med en alternativ plan for hva NTNU gjør dersom St. Olavs hospital sin
finansieringssituasjon fører til ytterligere utsettelse av prosjektet.
Masterplan bygg og eiendomsutvikling
Arbeidet med Masterplan for bygg og eiendomsutvikling for NTNU 2025-2050 startet ved årsskiftet
2022/2023. Masterplanen er en langsiktig plan for prioritering av større utviklingsbehov ved NTNUs
campuser og skal foreslå hvordan tiltak kan finansieres. Fokus for planen er utviklingsprosjekter
med kostnadsramme over 100 mill.kr og de store byggeprosjektene som allerede er igangsatt ved
NTNU.
Frem til nå er kartlegging, utredning og kunnskapsinnhenting gjennomført. NTNU vil etablere en
evalueringsmodell for prioritering av de samlede utviklingsbehovene. Saken vil legges frem forstyret til behandling i 2024.
I tillegg til Masterplan for eiendom holder NTNU seg med en Utvikling- og vedlikeholdsplan foreiendom. Vedlikehold- og utviklingsplanen (VU-plan) ivaretar det verdibevarende vedlikeholdet,
forskriftskrav og utviklingsbehov for våre bygg og campuser i et 4-årsperspektiv. VU-planen inngår
som et delelement i NTNUs Masterplan for bygg og eiendomsutvikling.

86

Styring og kontroll i virksomheten

4.3.9 Oppfølging av Strategi for digital omstilling

Digital omstilling er en helhetlig tilnærming til bruk og konsekvenser av digital teknologi for å
løse samfunnsoppdraget på en bedre måte. Med helhetlig menes her at teknologi, utvikling av
driftsmodell, organisasjon, kultur, og kompetanse spiller sammen.
NTNUs digitaliseringsprogram fikk nytt mandat tidlig i 2023. Mandatet gir klare føringer på at NTNU
skal gjennomføre digitaliseringstiltak som gjør det mulig å realisere gevinster, og at gevinstene skalrealiseres etter at prosjektene/tiltakene er avsluttet. Både i nye og løpende prosjekter er det, i trådmed nytt mandat, fokus på gevinstrealisering av endringene som følge av digitaliseringstiltakene.
Digitaliseringstiltakene skal bidra til at NTNU realiserer målene i utviklingsavtalen med KD. Tiltak
gjennom programmet er sentrale i realiseringen av «Ett NTNU», de bidrar til kvalitet, og skal bidra
til bærekraft. Dette er ambisjoner og mål som driver frem behovet for mer langsiktig planlegging.
Aktiviteter i regi av Digitaliseringsprogrammet oppsummeres i en egen årsrapport.

4.3.10 Tiltak for å følge språklova

NTNU innførte i 2023 nye språkpolitiske retningslinjer og etablerte i tillegg et språkpolitisk
utvalg med representanter fra ulike deler av organisasjonen. Utvalget, som hadde sitt første
møte i september 2023, skal følge med på språksituasjonen ved NTNU og gi rektor råd om hva
organisasjonen må gjøre for å sikre at de språkpolitiske retningslinjene og at Språkloven blir fulgt.
Språkpolitisk utvalg ved NTNU har som mandat å:••••

følge med på språksituasjonen ved NTNU og gi rektor råd i språkpolitiske spørsmål
foreslå tiltak som bidrar til å oppfylle NTNUs språkpolitiske retningslinjer
ta initiativ til og formidle informasjon om språkressurser for studenter og ansattebidra til å øke bevisstheten om og interessen for god språkbruk ved NTNU.

Hvert år skal utvalget rapportere om språksituasjonen til universitetsledelsen, og den første
årsrapporten blir levert mot slutten av 2024. Utvalget er et viktig verktøy for NTNUs systematiskespråkarbeid.

87Årsrapport 2023 | NTNU

88
Foto: Aleksander Båtnes/NTNU

5

VURDERING AV
FREMTIDSUTSIKTER

89Årsrapport 2023 | NTNU

5.1 Utviklingsavtalen – NTNUs periodeplan for2023-2026
Utviklingsavtalen med Kunnskapsdepartementet (KD) er NTNUs viktigste strategidokument forperioden 2023-2026. Avtalen består av områder som NTNU vil prioritere i perioden 2023-2026
for å realisere strategien Kunnskap for en bedre verden. Utviklingsmålene vi i fellesskap jobber mot
ved NTNU er av langsiktig og strategisk art. Målbildet er langsiktig, og prioriteringer ved NTNU
skal gi forutsigbarhet både internt og eksternt. Dette ligger til grunn for styrets vedtak om at
utviklingsavtalen utgjør NTNUs periodeplan for 2023-2026. Dette ble siste vedtatt i S-sak 38/23 inovember 2023.
NTNU er et breddeuniversitet med en teknisk-naturvitenskapelig hovedprofil, og et tyngdepunkt
innen profesjonsutdanning. Med vår hovedprofil og vår tverrfaglige styrke skal vi gi forskingsbasert
kunnskap og kandidater som medvirker til å løse sammensatte problemstillinger, til omstillingog grønt skifte, et konkurransedyktig næringsliv og en god offentlig sektor. NTNU er et utpreget
samarbeids- og partnerskapsorientert universitet med internasjonal orientering og globalt
engasjement. Disse særtrekkene ved NTNU, som forsterkes av vår størrelse, ligger til grunn for detre målene i utviklingsavtalen:
1. NTNU skal utvikle sin rolle som pådriver og partner for bærekraftig samfunnsutvikling
2. NTNU skal styrke lærings- og arbeidsmiljøet og utvikle ansattes kompetanse
3. NTNU skal utvikle seg som ledende, internasjonalt universitet
Hovedtyngden i mål 1 ligger på utdannings- og innovasjonsvirksomheten og hvordan vi sammen
med omverden skal bidra til bærekraftig samfunnsutvikling og -omstilling. Fremtidens HUMSAMstudier og Fremtidens teknologistudier er en felles prioritet i 2024 og langtidsperioden. NTNU
legger også til grunn at tilbudet av fleksibel utdanning skal økes eller opprettholdes gjennom
perioden.
Kunnskap- og teknologiutvikling for bærekraftige løsninger utvikles med utspring fra forskning av
høy kvalitet, og rollen som partner for bærekraftig samfunnsutvikling utøves i tett samspill med
arbeids- og samfunnsliv. En prioritet i 2024 er å utvide samarbeid med både offentlig og privat
sektor, samt bedre utnyttelse av potensialet som ligger i flere forsknings- og innovasjonssamarbeid
sammen med nærlingsklynger. I 2024 skal NTNU utarbeide nye retningslinjer for samarbeid
med eksterne aktører gjennom strategiske samarbeidsavtaler. Retningslinjene skal tydeliggjøre
hvorfor og hvordan NTNU samarbeider med privat og offentlig sektor gjennom strategiskesamarbeidsavtaler, samtidig som de skal sikre NTNUs akademiske frihet og uavhengighet.
Tematisk orientert forskning og forskning rettet mot store samfunnsutfordringer står høytpå agendaen ved NTNU. Etablering og god oppstart av nye tematiske satsingsområder er en
hovedprioritet i 2024.
Mål 2 beskriver ivaretakelse av studenter og ansatte gjennom utvikling av arbeids- og læringsmiljø,
campus og infrastruktur, og hvordan NTNU skal sørge for å utvikle kompetanse og karriereveier
for ansatte. For å kunne utvikle oss som ledende, internasjonalt universitet, trengs systematisktilnærming til strategisk rekruttering og karriere- og kompetanseutvikling. NTNU skal etablere90

Vurdering av fremtidsutsikter

tydelige karriereplaner for alle vitenskapelig ansatte, og vil utvikle hvordan vi legger til rette foransattes innsats for forskning, formidling, utdanning og innovasjon. Implementering og oppfølging
av NOR-CAM og CoARA er viktig arbeid på alle nivå av virksomheten. Videre har NTNU forsterket
oppmerksomhet på utvikling av det kollektive ansvaret for forskning, og å utvikle forskergruppene
som viktig enhet for kvalitet i forskningen.
Kunnskap skapes i et faglig fellesskap der studentene bidrar til utvikling av innhold oglæringsprosesser i et tilrettelagt læringsmiljø. Selv om risikoen for svekkelse av studentenes
psykososiale læringsmiljø vurderes som redusert, er god faglig og sosial integrering av studentene
et kontinuerlig arbeid med høy prioritet.
Mål 3 viser de ambisjonene NTNU har for videre utvikling av høy vitenskapelig kvalitet og relevansi bredden av virksomheten - med internasjonal orientering som premiss for faglig utvikling.
Forskningsinnsatsen er i stor grad avhengig av ekstern finansiering, og med usikkerhet og
endringer knyttet til finansiering fra Norges forskningsråd øker betydningen av å hente finansiering
fra EUs rammeprogram Horisont Europa. NTNU skal utnytte hele spektret av virkemidler i Horisont
Europa, innen alle tre pilarer.
NTNU skal være et aktivt og attraktivt universitet og samarbeidspartner internasjonalt. NTNUs
løpende arbeid med å etablere og utvikle strategiske internasjonale partnerskap retter seg særlig
mot institusjoner i Europa og i tilknytning til EUs samarbeidsarenaer. NTNUs deltakelse i de to
universitetsalliansene NordicFiveTech og ENHANCE åpner for bredt samarbeid mellom NTNUs
fagmiljø og fagmiljø ved partnerinstitusjonene i de to alliansene. ENHANCE utvides fra sju til ti
partnere høsten 2023, og NTNU har forventninger om at ENHANCE fortsatt skal være en viktig
arena for NTNU.
NTNU skal legge til rette for internasjonal mobilitet blant både ansatte og studenter. NTNU harjobbet med å forberede innføring av studieavgift for studenter utenfor EØS/Sveits. Fremover måarbeid med internasjonal rekruttering ses i lys av denne innføringen, og NTNU vil følge tett med på
konsekvensene dette har for søkningen til en del av våre studier.
Gjennom vår teknisk-naturvitenskapelige hovedprofil og faglige bredde skal NTNU bidra med
kunnskap og kompetanse for å løse globale utfordringer. I en verden med globale utfordringer ersamarbeid avgjørende for å skape bærekraftige løsninger. I dagens geopolitiske situasjon blir det
stadig viktigere å ha gode refleksjoner og verktøy for å balansere perspektiver på hvor åpen eller
lukket vår aktivitet sammen med verden rundt skal være.

91Årsrapport 2023 | NTNU

5.2 Økonomiske utsikterØkonomiske ressurser er en vesentlig forutsetning for å realisere strategien til NTNU. NTNU legger
vekt på langsiktig styring av økonomien, og fordelingen av budsjettrammene må sees i et langsiktig
perspektiv. Før vi fordeler neste års rammebevilgning, gjør vi vurderinger av fremtidsutsiktene.
Dette gjelder ikke bare inntekt fra KD (Kunnskapsdepartementet) og nivået på ubrukte bevilgninger,
men også utviklingen i totale inntekter og styringen av totaløkonomien.
Det vurderes at NTNU fortsatt har en robust bevilgningssituasjon, men det er større usikkerhet om
fremtidige bevilgninger. Det er fortsatt usikkerhet omkring hvordan verdenssituasjonen vil utvikle
seg, noe som vil påvirke den generelle prisveksten i samfunnet. Vår vurdering er at vi må belage
oss på trangere rammer fremover, og at en kombinasjon av stagnerende bevilgninger og økteforventinger vil tvinge NTNU til å måtte prioritere skarpere. Strategioppfølging og planlegging vil
derfor foregå under større usikkerhet enn vi er vant til.
Ved at forskningsfinansieringen forventes å bli ytterliggere skjerpet i tiden fremover er det viktig
for NTNU å utforske og utnytte både kjente virkemidler, som Forskningsrådet, HK-dir, Horisont
Europa og Erasmus+, og mer ukjente virkemidler, som for eksempel andre EU-programmer, andre
lands og regioners forskningsråd, stiftelser og filantropiske organisasjoner. Horisont Europa er enspesielt viktig forskningsfinansieringskilde som vil bli enda viktigere for NTNU fremover.
NTNU vil i løpet av første halvår 2024 vedta en intern finansieringsmodell som er tilpasset den nye
nasjonale finansieringsmodellen for universitets- og høyskolesektoren. Finansieringsmodellen seesi sammenheng med forskning, dimensjonering og prioritering av studieplasser og studieportefølje
og opp mot egen strategi som skal revideres frem mot ny strategiperiode fra 2026.
Ny nasjonal finansieringsmodell kan over tid føre til en forskyvning i bevilgningene mellom
institusjonene basert på endringer i utdanningsporteføljen. Institusjoner med vekst iforskningsaktivitet vil ikke nødvendigvis oppleve økt bevilgning. Bevilgningene vil variere avhengig
av endringer i utdanningsporteføljen, doktorgrader og politiske føringer. Det er derfor viktig å
rette oppmerksomheten mot hvordan forskning skal ivaretas i arbeidet med den nye interne
finansieringsmodellen.
Forholdene nevnt over gjenspeiler seg i fakultetenes langtidsbudsjetter. Konsekvensen av
reduserte bevilgninger vil medføre krevende prioriteringer for å sikre forsvarlig drift og tilstrekkeligøkonomisk handlingsrom i langtidsbudsjettperioden. Flere fakultet står i en krevende økonomisk
situasjon som vil kreve tydelig ledelse og kraftige tiltak for nødvendig omstilling og for å tilpasse
aktivitetsnivå til endrede rammer.

92

Vurdering av fremtidsutsikter

5.3 NTNUs budsjett 2024
For 2024 er NTNU sin bevilgning over KD sitt budsjett på 7,981 milliarder kroner. Samlet viser
bevilgningsrammen i 2024 en realnedgang på ca. 65 millioner kroner. Tabellen under oppsummerer
estimert rammefordeling for perioden 2024 – 2027. Bevilgningskuttene er fordelt videre til
fakulteter og Fellesadministrasjonen på tilsvarende måte som KD har fordelt kutt til NTNU.
Bevilgninger knyttet til nye studieplasser er fordelt til de fakultetene som skal ha plassene.
Ramme rekrutteringsstillinger (RRS) er bevilgning til dekning av frie og øremerkede
rekrutteringsstillinger. KD øremerker ikke lenger rekrutteringsstillinger, men NTNU velger
likevel å videreføre tidligere KD-øremerkinger til rekrutteringsstillinger på samme nivå som
tidligere. Årsaker til dette er blant annet usikkerheter knyttet til nivået på eksternt finansierte
rekrutteringsstillinger gjennom Forskingsrådet, og fakultetenes stramme økonomiske situasjon.
Ramme strategi og omstilling (RSO) finansierer / delfinansierer store strategiske satsinger,
omstillingsaktivitet og andre fellestiltak på NTNU-nivå. Strategi og omstillingsmidler (RSO) er
et virkemiddel for å nå målene i strategien vår og for å gjennomføre nødvendig omstilling iorganisasjonen. Midlene bidrar også til å bygge opp under NTNUs profil og eigenart gjennom
strategisk faglige og administrative satsinger. Blant tiltak som finansieres finner vi de nye tematiskesatsingene, Onsager Fellows, forskings- og utdanningsinfrastruktur og prosjekter som støtter opp
under NTNU sin digitaliseringsstrategi. Andelen RSO skal utgjøre minimum 6 % av total bevilgning.
Dette tilsvarer 479 millioner kroner i 2024.
Tal i 1000 kr

2023

2024

Realendring

2025

2026

2027

Ramme drift Fakultetene og VM

4 809 496

4 745 171-64 325

4 656 190

4 632 801

4 604 114

Ramme drift enhetene i Fellesadministrasjonen

1 646 143

1 621 118

-25 025

1 578 816

1 560 237

1 515 126

Sum driftsramme (RD)6 455 639

6 366 289

-89 350

6 235 006

6 193 037

6 119 240

Fellestiltak: Usikkerhetsmargin

47 89267 42819 53665 00065 00065 000Fellestiltak: Felles investeringsmidler

88 952107 621

18 669107 621107 621107 621

Fellestiltak: Internhusleiebevilgning til fellesareal

316 495

340 60724 112340 607

340 607

340 607

Fellestiltak: Andre fellestiltak

19 38325 4406 057

53 78159 11535 652

Sum fellestiltak (RD)472 722541 096

68 374567 009572 343548 880

Ramme strategi og omstillingsmidler (RSO)

518 225478 899-39 326466 255

462 997454 903

Ramme rekrutteringsstillinger (RRS)

599 909595 359-4 550589 102577 661381 893

Rammebevilgning fra KD

8 046 495

7 981 643

-64 852

7 857 372

7 806 038

7 704 916

Kilde: NTNUs virksomhetsstyringssystem BEVISST Plan.

Det forventes at fakultetene fortsetter å bygge ned avsetninger også i 2024. Tidligere års
nedbyggingstakt har vært preget av høy aktivitet etter pandemien og påfølgende midlertidigeøkning i studieplasser. Dette samtidig som NTNU hadde avsetninger høyere enn KD sin instruks om
maksimalt 5 % avsetning. Fremover vil imidlertid nedbyggingstakten i vesentlig større grad væredrevet av tiltak for å få økonomien i balanse.

93Årsrapport 2023 | NTNU

94
Foto: Aleksander Båtnes/NTNU

6ÅRSREGNSKAP

95

Årsrapport 2023 | NTNU

6.1 Ledelseskommentarer til regnskapet for 2023
1. Regnskapsavleggelsen
Regnskapet er avlagt i tråd med gjeldende statlige regnskapsstandarder og er utarbeidet ihenhold til gjeldende krav om oppstilling og presentasjon. Regnskapet følger bestemmelser omøkonomistyring i staten, rundskriv fra Finansdepartementet og krav fra overordnet departementog med opplysning om eventuelle avvik.
Regnskapet gir etter Rektors mening et riktig bilde av resultatene og den økonomiske situasjonen
pr. 31.12.2023.
2. Omtale av vesentlige avvik mellom periodisert resultatbudsjett og resultatregnskap,
inkludert en omtale av den økonomiske driften
NTNU har i budsjettet for 2023 lagt opp til et resultatmessig underskudd på 220 mill. kr.
(nedbygging av ubrukte bevilgninger). Ved avslutning 31.12 2023 viser regnskapet et underskudd på
91 mill. kr. Det utgjør et mindreforbruk mot periodisert budsjett på 129 mill.kr.
Fakultetenes og Vitenskapsmuseets samlede regnskaper viser et resultatmessig underskudd og
en nedbygning av avsetninger med 151 mill. kr. Målt mot budsjett viser regnskapet et merforbruk
mot budsjett på 48 mill. kr, tilsvarende 0,1% av bevilgningsinntekten fra KD for 2023. Et forarbeidstakerne godt lønnsoppgjør som bare delvis ble oppveid av ekstrabevilgningen gitt i RNB er
en av årsakene. Flere av fakultetene har satt i gang konkrete innsparingstiltak, men det varierer
hvor raskt slike tiltak gir økonomisk effekt. Vi ser en tydelig effekt i investerings- og driftskostnader,mens vi ser merforbruk innen lønn og nettobidraget fra BOA-prosjektene.
Fellesadministrasjonen har pr. 31.12 2023 et resultatmessig overskudd og oppbygning av
avsetninger på 38 mill. kr. Målt mot budsjett utgjør det et mindreforbruk på 155 mill. kr,
tilsvarende 6,7% av bevilgningsinntekten fra KD for 2023. Fellesadministrasjonen har i tillegg til
de samme utfordringene som fakultetene, opplevd utfordringer med tanke på utsatt aktivitet.
Utsatt aktivitet materialiserer seg i form av et bedre resultat enn budsjettert. Det pekes på et par
hovedforklaringer: Det har gjennom året blitt fokusert på å erstatte konsulenter med egne ansatte.
Tilsettingsprosesser tar lenger tid enn å anskaffe konsulenter, som igjen medfører at planlagt
prosjektaktivitet har blitt utsatt eller omfang redusert i løpet av året. Organisasjonsprosjekt påflere fronter har medført utsatt tilsetting i vakante stillinger og dermed mindreforbruk på lønn.
Både fakulteter, VM og fellesadministrasjonen peker også på at innføringen av nye lønns- ogøkonomisystem har medført nye rutiner og andre måter å følge opp totaløkonomien på. Det har
gjort året krevende sett fra et økonomistyringsperspektiv. Bildet har endret seg i løpet av 2023, og
vi forutsetter god økonomisk styring og kontroll de kommende år.
Aktiviteten totalt har økt med i 4,2% sammenlignet med regnskapsåret 2022. Aktivitetsøkningenskyldes først og fremst lønnskostnadene som økte med 6,8% i 2023.
Inntektssiden pr. 31.12.2023 økte med 3,7% som i hovedsak skyldes en økning i bevilgninger fra
Kunnskapsdepartementet. Andre driftsinntekter øker også med 177 mill. Som nevnt i note 1
skyldes ca. 130 mill av dette en feilklassifisering. Dette beløpet skulle vært klassifisert som en96Årsregnskap 2023

kostnadsreduksjon i regnskapet. Klassifiseringsfeilen ble oppdaget etter regnskapsavlegget.
Klassifiseringsfeilen har ingen påvirkning på resultatet for 2023.
BOA-aktiviteten er totalt på 2 615 mill. kr, og er på samme nivå som aktiviteten i 2022.
NTNU opplever mer krevende økonomiske rammebetingelser og en reell nedgang i bevilgningene.
Konsekvensen av reduserte bevilgninger vil medføre krevende prioriteringer for å sikre forsvarlig
drift og tilstrekkelig økonomisk handlingsrom i langtidsbudsjettperioden.
3. Omtale av utviklingen i avsatt andel av tilskudd til bevilgningsfinansiert virksomhet
Sum avsatt andel til bevilgningsfinansiert aktivitet er pr. 31.12.23 på 689 mill. kr, av dette er 677 mill.
kr knyttet til bevilgning fra Kunnskapsdepartementet noe som utgjør ca. 8,7 % av årets bevilgning.
Avsetninger knyttet til bevilgning fra andre departement utgjør 12 mill. kr. Avsetning knyttet til
Kunnskapsdepartementet er redusert med 114 mill. kr. i 2023
Av avsetningen pr. 31.12.23 er 369 mill. kr knyttet til vedtatt investeringsplan ved NTNU.
Resten av avsetningene pr. 31.12. 2023 er på 308 mill. kr som tilsvarer 4 % av bevilgningene fra
Kunnskapsdepartementet.
Vi har en gjennomarbeidet investeringsplan hvor det planlegges for bruk av litt over halvparten
av avsetningen pr. 31.12.2023. Den øvrige avsetningen på 4% av bevilgningen mener NTNU er på
et fornuftig nivå. NTNU vil ha store investeringsbehov framover knyttet til campussamling og
vedlikehold av egne bygg. Sammenholdt med synkende bevilgninger og mer konkurranseutsatt
eksternfinansiert aktivitet, vil et avsetningsnivå opp mot 5 % være nødvendig for å håndtere
framtidig risiko.
Instituttene rapporterer at et visst nivå på avsetninger anses nødvendig for å kunne redusere
bruken av midlertidig ansatte knyttet til BOA-aktiviteten, siden dette krever såkalt brofinansering.
4. Omtale av gjennomførte investeringer i perioden og planlagte investeringer i senere iperioder.
Styret vedtok revidert investeringsplan for årene 2023 til 2026 i styremøtet 6. mars 2023. Den
vedtatte investeringsplanen er på 444 mill. kr. I januar 2024 har styret fått en orienteringssak med
forslag til revidert investeringsplan. Den nye investeringsplanen er vedtatt styremøtet i mars 2024.
Den vedtatte investeringsplanen for årene 2024 til 2030 er totalt på 691 mill. Av dette skal 369 mill.
finansieres av avsetninger pr. 31.12.23.
I 2023 har det blitt realisert investeringer fra investeringsplanen på 72 mill, hvor IKT-investeringer
og brukerutstyr til Helgasetr er største post.
Kjemiblokk 5 på Gløshaugen har i dag lav standard grunnet manglende vedlikehold og
oppgradering og arbeidet med rehabilitering ble startet i 2023. Rehabiliteringen vil pågå fram til
2026 og budsjetterte kostnader er forpliktet i investeringsplanen.

97Årsrapport 2023 | NTNU

Det er planlagt innflytting i Helgasetr sommeren 2024. I investeringsplanen er det planlagt kjøp av
brukerutstyr for 46 mill. kr i 2024.
Byggearbeidet med Norsk Havteknologisenter startet i 2022.Det ble besluttet at deler av
anskaffelsene av brukerutstyr skulle gjennomføres av NTNU. Dette medfører at Statsbygg skal stilledeler av prosjektets styringsramme disponibel for NTNU finansiert over kapittel 530 post 45.
Campussamling skal legge til rette for at NTNU får samlet store deler av sin virksomhet i
Trondheim rundt Gløshaugen, og blir gjennomført gjennom syv delprosjekter. Campussamling
fikk oppstartsbevilgning i Statsbudsjettet for 2024. I forbindelse med vedtaket forutsettes det at
NTNU finansierer investeringskostnadene som følge av campussamling (rekkefølgekravene). Disse
kostnadene vil bli tatt inn i periodisert forpliktet investeringsplan fra og med 2024.
Kjøpet av Grensen 10 AB ble i utgangspunktet gjennomført i 2023, men er utsatt til 2024.

5. Revisjon
Institusjonen revideres av Riksrevisjonen
Trondheim 10. februar 2024
Bjørn Haugstad
Direktør for organisasjon og infrastruktur
I samsvar med fullmakt er dette dokumentet godkjent elektronisk og har derfor ingen fysisk signatur.

98Årsregnskap 2023

Vedtak i styret 7. mars 2024
Styret vedtar årsregnskap for 2023

99Årsrapport 2023 | NTNU

6.2 Prinsippnote SRS
Generelt
Virksomhetsregnskapet er satt opp i samsvar med gjeldende statlige regnskapsstandarder (SRS).
Alle regnskapstall er oppgitt i 1000 kroner dersom ikke annet er særskilt opplyst.
Anvendte regnskapsprinsipper
Inntekter fra bevilgninger og inntekt fra tilskudd og overføringer
Inntekt fra bevilgninger og inntekt fra tilskudd resultatføres etter prinsippet om motsatt
sammenstilling. Dette innebærer at inntekt fra bevilgninger og inntekt fra tilskudd resultatføres itakt med at aktivitetene som finansieres av disse inntektene utføres, det vil si samme periode som
kostnadene påløper (motsatt sammenstilling).
Grunnbevilgning fra departementet som er ment å finansiere ordinære driftsaktiviteter er
opptjent pr. 31.12 hvis ikke institusjonen eller departementet har satt konkrete og målbare krav til
gjennomføring av aktiviteten. Bevilgning knyttet til konkrete oppgaver og investeringer som ikke ergjennomført på balansedagen, er klassifisert som ikke inntektsført bevilgning, og presentert i del III
i note 15.
Overskudd fra bevilgningsfinansiert aktivitet er presentert som Avregnet bevilgningsfinansiert
aktivitet i del C Statens kapital i balansen. Bidrag og tilskudd fra statlige etater og tilskudd fra
Norges forskningsråd samt bidrag og tilskudd fra andre som ikke er benyttet på balansedagen, er
presentert som annen kortsiktig gjeld på regnskapslinjen ikke inntektsført tilskudd og overføringer
i balanseoppstillingen. Tilsvarende gjelder for gaver og gaveforsterkninger.
Den andelen av inntekt fra bevilgninger og tilsvarende som benyttes til anskaffelse av immaterielle
eiendeler og varige driftsmidler som balanseføres, inntektsføres ikke på anskaffelsestidspunktet,
men avsettes i balansen på regnskapslinjen statens finansiering av immaterielle eiendeler og varige
driftsmidler.
I takt med kostnadsføringen av avskrivninger av immaterielle eiendeler og varige driftsmidler
inntektsføres et tilsvarende beløp fra avsetningen statens finansiering av immaterielle eiendelerog varige driftsmidler. Periodens inntektsføring fra avsetningen resultatføres som inntekt fra
bevilgninger. Dette medfører at kostnadsførte avskrivninger inngår i virksomhetens driftskostnader
uten å få resultateffekt.
Inntekter fra transaksjonsbaserte inntekter
Transaksjoner resultatføres til verdien av vederlaget på transaksjonstidspunktet. Inntekt
resultatføres når den er opptjent. Inntektsføring ved salg av varer skjer på leveringstidspunktethvor overføring av risiko og kontroll er overført til kjøper. Salg av tjenester inntektsføres i takt med
utførelsen.

100Årsregnskap 2023

Kostnader
Utgifter som gjelder transaksjonsbaserte inntekter er kostnadsført i samme periode som
tilhørende inntekt.
Utgifter som finansieres med inntekt fra bevilgning og inntekt fra tilskudd og overføringer, er
kostnadsført i samme periode som aktivitetene er gjennomført og ressursene er forbrukt.
Pensjoner
SRS 25 Ytelser til ansatte legger til grunn en forenklet regnskapsmessig tilnærming til pensjoner.
Statlige virksomheter skal ikke balanseføre netto pensjonsforpliktelser for ordninger til Statens
pensjonskasse (SPK).
Vi har resultatført arbeidsgiverandelen av pensjonspremien som pensjonskostnad. Pensjon er
kostnadsført som om pensjonsordningen i SPK var basert på en innskuddsplan.
Fra 2022 har SPK lagt om pensjonspremiemodellen for statlige virksomheter. Fra 1. januar 2022
betaler virksomheten en virksomhetsspesifikk hendelsesbasert arbeidsgiverandel som del av
pensjonspremien. At premien er virksomhetsspesifikk, betyr at den beregnes ut fra den enkeltevirksomhets forhold, ikke for grupper av virksomheter samlet. At den er hendelsesbasert,
betyr at den tar hensyn til de faktiske hendelser i medlemsbestanden i virksomheten, slik at
premiereserven er ajour i forhold til medlemmets opptjening. Medlemsandelen på to prosent av
lønnsgrunnlaget er uendret.
Leieavtaler
Vi har valgt å benytte forenklet metode i SRS 13 om leieavtaler og klassifiserer alle leieavtaler som
operasjonelle leieavtaler.
Klassifisering og vurdering av anleggsmidler
Anleggsmidler er varige og betydelige eiendeler som disponeres av virksomheten. Med varige
eiendeler menes eiendeler med utnyttbar levetid på 3 år eller mer. Med betydelige eiendeler
forstås eiendeler med anskaffelseskost på kr 50 000 eller mer. Anleggsmidler er balanseført tilanskaffelseskost fratrukket avskrivninger.
Kontorinventar og datamaskiner (PCer, servere m.m.) med utnyttbar levetid på 3 år eller mer erbalanseført som egne grupper.
Varige driftsmidler nedskrives til virkelig verdi ved endret anvendelse eller utnyttelse, dersom
virkelig verdi er lavere enn balanseført verdi.
Egenutvikling av programvare
Kjøp av bistand til utvikling av programvare er balanseført. Bruk av egne ansatte til utvikling av
programvare er kostnadsført.
Investeringer i aksjer og andeler
Investeringer i aksjer og andeler er balanseført til kostpris på anskaffelsestidspunktet.
Investeringer i aksjer og andeler er vurdert til laveste verdi av balanseført verdi og virkelig verdi.

101Årsrapport 2023 | NTNU

Dette gjelder både langsiktige og kortsiktige investeringer. Mottatt utbytte og andre utdelinger er
inntektsført som annen finansinntekt.
Aksjer og andeler som er anskaffet med dekning i bevilgning over 90-post og aksjer anskaffet
før 1. januar 2003 og som ble overført fra gruppe 1 til gruppe 2 fra 1. januar 2009, har motpost i
Innskutt virksomhetskapital avsnitt CI Virksomhetskapital i balanseoppstillingen. Aksjer og andelersom er finansiert av overskudd av eksternt finansiert oppdragsaktivitet, har motpost i Opptjent
virksomhetskapital. Dette gjelder både langsiktige og kortsiktige investeringer.
Klassifisering og vurdering av omløpsmidler og kortsiktig gjeld
Omløpsmidler og kortsiktig gjeld omfatter poster som forfaller til betaling innen ett år etteranskaffelsestidspunktet. Øvrige poster er klassifisert som anleggsmidler/langsiktig gjeld.
Omløpsmidler vurderes til det laveste av anskaffelseskost og virkelig verdi. Kortsiktig gjeld
balanseføres til nominelt beløp på opptakstidspunktet.
Beholdning av varer og driftsmateriell
Beholdninger omfatter varer for salg og driftsmateriell som benyttes i eller utgjør en integrert
del av virksomhetens offentlige tjenesteyting. Innkjøpte varer er verdsatt til anskaffelseskost
ved bruk av metoden først inn, først ut (FIFO). Beholdninger av varer er verdsatt til det laveste
av anskaffelseskost og netto realisasjonsverdi. Beholdninger av driftsmateriell er verdsatt tilanskaffelseskost.
NTNU eier en forskningskonsesjon på laks. Det er inngått en avtale med en ekstern aktør som
drifter konsesjonen. NTNU har vurdert det slik at varelageret av laks ikke skal oppføres i regnskapet
som varebeholdning utfra en vurdering av risiko og kontroll over beholdningen. Sammenligningstallfor 2022 er omarbeidet i balansen som følge av prinsippendringen.
Fordringer
Kundefordringer og andre fordringer er oppført i balansen til pålydende etter fradrag for avsetning
til forventet tap. Avsetning til tap gjøres på grunnlag av individuelle vurderinger av de enkelte
fordringene.
ValutaPengeposter i utenlandsk valuta er vurdert til kursen ved regnskapsårets slutt. Her er Norges Banks
spotkurs per 31.12 lagt til grunn.
Statens kapitalStatens kapital utgjør nettobeløpet av virksomhetens eiendeler og gjeld. Statens kapital består
av virksomhetskapital, avregninger og utsatt inntektsføring av bevilgning (nettobudsjetterte).
Universiteter og høyskoler kan bare opptjene virksomhetskapital innenfor sin oppdragsvirksomhet.
Deler av de midlene som opptjenes innenfor oppdragsvirksomhet kan føres tilbake til og inngå ivirksomhetens tilgjengelige midler til dekning av drift, anskaffelser eller andre forhold innenforformålet til institusjonen. Midler som gjennom interne disponeringer er øremerket slike formål, er
klassifisert som virksomhetskapital ved enhetene.

102Årsregnskap 2023

Statens finansiering av immaterielle eiendeler og varige driftsmidler
Avsetningen statens finansiering av immaterielle eiendeler og varige driftsmidler viser inntekt
fra bevilgninger og tilsvarende som er benyttet til anskaffelse av immaterielle eiendeler og varige
driftsmidler.
Kontantstrømsoppstilling
Kontantstrømoppstillingen er utarbeidet etter den direkte metode tilpasset statlige virksomheter.

Statlige rammebetingelser
Selvassurandørprinsipp
Staten opererer som selvassurandør. Det er følgelig ikke inkludert poster i balanse eller
resultatregnskap som søker å reflektere alternative netto forsikringskostnader eller forpliktelser.
Statens konsernkontoordning
Statlige virksomheter omfattes av statens konsernkontoordning. Konsernkontoordningen innebærer
at alle innbetalinger og utbetalinger daglig gjøres opp mot virksomhetens oppgjørskontoer i NorgesBank.
Virksomheten tilføres likvider løpende gjennom året i henhold til utbetalingsplan fra overordnet
departement og disponerer en egen oppgjørskonto i konsernkontoordningen i Norges Bank. Denne
renteberegnes ikke. Nettobudsjetterte virksomheter beholder likviditeten ved årets slutt.

Foto: Erik Hansen/NTNU

103Årsrapport 2023 | NTNU

6.3 RESULTATREGNSKAP
Beløp i 1000 kroner
Driftsinntekter
Inntekt fra bevilgninger
Inntekt fra tilskudd og overføringer
Inntekt fra gebyrer
Salgs- og leieinntekter
Andre driftsinntekter
Sum driftsinntekter
Driftskostnader
Varekostnader
Lønnskostnader
Avskrivninger på varige driftsmidler og immaterielle eiendeler
Nedskrivninger av varige driftsmidler og immaterielle eiendeler
Andre driftskostnader
Sum driftskostnader

Note

31.12.2023

31.12.2022

Referanse

1
1
1
1
1

7 812 577
2 492 433

7 551 772
2 502 987

454 771
205 495
10 965 277

488 655
28 178
10 571 592

RE.1
RE.3
RE.2
RE.5
RE.6
RE.7

558
7 390 702
714 285314
6 919 693
767 098

2 967 448
11 072 993

2 937 265
10 624 370

RE.9
RE.8
RE.12
RE.13
RE.10
RE.14

-107 716-52 777RE.15

27 147
10 871
16 276

4 878
5 389
-511

RE.16
RE.17
RE.18

-91 440-53 289

RE.21

113 230-21 790
91 44072 976-19 687
53 289

RE.23
RE.26
RE.24

0

RE.28
RE.30
RE.31

0

RE.33
RE.32
RE.34

2
4,5
4,5
3

Driftsresultat
Finansinntekter og finanskostnader
Finansinntekter
Finanskostnader
Sum finansinntekter og finanskostnader

6
6

Resultat av periodens aktiviteter
Avregninger og disponeringer
Avregning bevilgningsfinansiert aktivitet (nettobudsjetterte)
Disponering av periodens resultat (til virksomhetskapital)
Sum avregninger og disponeringer

15 I
8Innkrevningsvirksomhet og andre overføringer til staten
Avgifter og gebyrer direkte til statskassen
Avregning med statskassen innkrevningsvirksomhet
Sum innkrevningsvirksomhet og andre overføringer til staten

990

Tilskuddsforvaltning og andre overføringer fra staten
Tilskudd til andre
Avregning med statskassen tilskuddsforvaltning
Sum tilskuddsforvaltning og andre overføringer fra staten

10
0

104

Årsregnskap 2023

6.4 BALANSE
Beløp i 1000 kronerNote

31.12.2023

01.01.2023

Referanse

I Immaterielle eiendeler
Programvare og lignende rettigheter
Immaterielle eiendeler under utførelse
Sum immaterielle eiendeler

4
4

34 53621 17134 53621 171

AI.02
AI.02A
AI.1

II Varige driftsmidler
Tomter, bygninger og annen fast eiendom
Maskiner og transportmidler
Driftsløsøre, inventar, verktøy og lignende
Anlegg under utførelse
Infrastruktureiendeler
Sum varige driftsmidler

5
5
5
5
5

6 848 696
948 782
533 560
515 598

7 010 419
935 088486 543405 928

8 846 635

8 837 97864 47669 14764 47669 147

AIII.03
AIII.04
AIII.04A
AIII.1

8 945 646

8 928 295

AIV.1

EIENDELER
A. Anleggsmidler

III Finansielle anleggsmidler
Investeringer i aksjer og andeler
Obligasjoner
Andre fordringer
Sum finansielle anleggsmidler

11
11A

Sum anleggsmidler

AII.01
AII.02
AII.03
AII.04
AII.06
AII.1

B. Omløpsmidler
I Beholdninger av varer og driftsmateriell
Beholdninger av varer og driftsmateriell
Sum beholdning av varer og driftsmateriell

12

427
427

437
437

BI.1
BI.3

II Fordringer
Kundefordringer
Opptjente, ikke fakturerte inntekter
Andre fordringer
Sum fordringer

13
16
14

455 91448 772145 956
650 641425 5278 748
214 090648 366

BII.1
BII.3
BII.2
BII.4

III Bankinnskudd, kontanter og lignende
Bankinnskudd på konsernkonto i Norges Bank
Bankinnskudd for gaver og gaveforsterkninger
Andre bankinnskudd
Kontanter og lignende
Sum bankinnskudd, kontanter og lignende

17
17
17
17

3 122 347
34 884549 776

2 907 467
41 756352 483

3 707 007

3 301 706

BIV.1
BIV.2A
BIV.2B
BIV.3
BIV.4

Sum omløpsmidler

4 358 075

3 950 509

BIV.5

Sum eiendeler drift

13 303 721

12 878 804

BIV.6

IV Fordringer vedrørende innkrevningsvirksomhet og andre
overføringer
Fordringer vedrørende innkrevningsvirksomhet og andre overføringer til staten
Sum fordringer vedrørende innkrevningsvirksomhet og andre
overføringer til staten
Sum eiendeler

105

9

BV.01
0

0

BV.1A

13 303 721

12 878 804

BV.1

Årsrapport 2023 | NTNU

Beløp i 1000 kronerNote

31.12.2023

01.01.2023

Referanse

STATENS KAPITAL OG GJELD
C. Statens kapital
I Virksomhetskapital
Innskutt virksomhetskapital

8

40

40

CI.01

Opptjent virksomhetskapital

8357 215335 425CI.03

357 255

335 465CI.1

688 733801 963

CII.02688 733801 963

CII.1

8 881 171

8 859 148

Sum virksomhetskapital
II Avregninger
Avregnet bevilgningsfinansiert virksomhet (nettobudsjetterte)

15 I

Sum avregninger
III Utsatt inntektsføring av bevilgning (nettobudsjetterte)Statens finansiering av immaterielle eiendeler og varige driftsmidler

4, 5

Ikke inntektsført bevilgning

15 III

CIII.01
CIII.02

Sum utsatt inntektsføring av bevilgning (nettobudsjetterte)

8 881 171

8 859 148

CIII.1A

Sum statens kapital

9 927 158

9 996 576

SK.1

22 94927 384DI.01

22 94927 384

DI.3

0

0

DII.1

Leverandørgjeld

569 196

179 508

DIII.1

Skyldig skattetrekk

286 506

299 793

DIII.2

Skyldige offentlige avgifter

311 417261 760

DIII.3

Avsatte feriepenger

615 705

555 679

DIII.4444 480690 097

DIII.05

D. Gjeld
I Avsetning for langsiktige forpliktelser
Avsetninger langsiktige forpliktelser

19

Sum avsetning for langsiktige forpliktelser
II Annen langsiktig gjeldØvrig langsiktig gjeld

DII.01

Sum annen langsiktig gjeld
III Kortsiktig gjeld

Ikke inntektsført tilskudd og overføringer (nettobudsjetterte)

15 II

Mottatt forskuddsbetaling16

125 227

60 407

DIII.06

Annen kortsiktig gjeld

18

1 001 084

807 598

DIII.6

Sum kortsiktig gjeld

3 353 614

2 854 844

DIII.7

Sum gjeld

3 376 563

2 882 228

DIII.9Sum statens kapital og gjeld drift

13 303 721

12 878 804

CD.1

IV Gjeld vedrørende tilskuddsforvaltning og andre overføringer
Ikke utbetalt bevilgning mottatt til tilskuddsforvaltning (nettobudsjetterte)

10B

DIV.01

Gjeld vedrørende tilskuddsforvaltning og andre overføringer fra staten
Sum gjeld vedrørende tilskuddsforvaltning og andre overføringer
Sum statens kapital og gjeld

106

DIV.0200

DIV.1

13 303 721

12 878 804

SKG.1

Årsregnskap 2023

6.5 KONTANTSTRØMOPPSTILLING
Beløp i 1000 kroner
31.12.2023

31.12.2022 Budsjett 2024 Referanse

Kontantstrømmer fra driftsaktiviteter
Innbetalinger
innbetalinger av bevilgning fra fagdepartementet (nettobudsjetterte)
innbetalinger av bevilgninger fra andre departementer (nettobudsjetterte)
innbetalinger fra salg av varer og tjenester
innbetalinger av avgifter, gebyrer og lisenser
innbetalinger av tilskudd og overføringer
innbetaling av refusjoner
innbetalinger knyttet til konsortie-/samarbeidsavtaler
andre innbetalinger
Sum innbetalinger

7 748 564
86 035323 9940
2 242 38000355 319
10 756 292

7 356 024
82 220294 85902 464 72800
136 854
10 334 684

7 981 643
80 000315 000
0
2 413 642
00298 855
11 089 140

KS.1A
KS.1B
KS.4
KS.5
KS.6
KS.9
KS.9A
KS.10
KS.INN

Utbetalinger
utbetalinger av lønn og sosiale kostnader
utbetalinger for kjøp av varer og tjenester
utbetalinger av skatter og offentlige avgifter
utbetalinger og overføringer til andre statsetaterutbetalinger og overføringer til andre virksomheter
andre utbetalinger
Sum utbetalinger

7 343 964
0-49 657002 349 040
9 643 347

6 864 7610
-15 031003 261 341
10 111 071

7 500 0000
-20 000002 550 000
10 030 000

KS.11
KS.12
KS.14
KS.14A
KS.14B
KS.15
KS.UT

Netto kontantstrøm fra driftsaktiviteter*

1 112 944

223 613

1 059 140

KS.OP

Kontantstrømmer fra investeringsaktiviteter
innbetalinger ved salg av immaterielle eiendeler og varige driftsmidler (+)
utbetalinger ved kjøp av immaterielle eiendeler og varige driftsmidler (-)
innbetalinger ved salg av aksjer og andeler (+)
utbetalinger ved kjøp av aksjer og andeler (-)
innbetalinger ved salg av obligasjoner og andre fordringer (+)
utbetalinger ved kjøp av obligasjoner og andre fordringer (-)
innbetalinger av utbytte (+)
innbetalinger av renter (+)
utbetalinger av renter (-)

6 104-736 661
22 91300
0
0
00

16 839-658 429
0
0
0
0
0
0
0

0
-730 000
0
0
0
0
0
0
0

KS.16
KS.17
KS.18
KS.19
KS.21A
KS.21B
KS.7
KS.8
KS.13

Netto kontantstrøm fra investeringsaktiviteter-707 644-641 590-730 000

KS.INV

Kontantstrømmer fra finansieringsaktiviteter
innbetalinger av virksomhetskapital (+)
tilbakebetalinger av virksomhetskapital (-)
utbetalinger av utbytte til statskassen (-)

0
0
0

0
0
0

0
0
0

KS.22
KS.23
KS.24

Netto kontantstrøm fra finansieringsaktiviteter

0

0

0

KS.FIN

Kontantstrømmer knyttet til overføringer
innbetalinger fra fagdepartementet til tilskudd til andre (+)
innbetalinger fra andre departement til tilskudd til andre (+)
innbetalinger fra andre virksomheter til tilskudd til andre (+)
utbetalinger og overføringer til andre virksomheter (-)
skatter, avgifter og gebyrer direkte til statskassen (+)
avregning med statskassen vedrørende innkrevingsvirksomhet (-)

0
0
0
0
0
0

0
0
0
0
0
0

0
0
0
0
0
0

KS.3
KS.3C
KS.3D
KS.14BI
KS.3A
KS.3B

Netto kontantstrøm knyttet til overføringer

0

0

0

KS.OVF

Effekt av valutakursendringer på kontanter og kontantekvivalenter (+/-)

0

0

0

KS.24A

Netto endring i kontanter og kontantekvivalenter (+/-)
Beholdning av kontanter og kontantekvivalenter ved periodens begynnelse
Beholdning av kontanter og kontantekvivalenter ved periodens slutt

405 301
3 301 706
3 707 007

-417 977
3 719 683
3 301 706

329 1400329 140

KS.25
KS.26
KS.BEH107Årsrapport 2023 | NTNU

* Avstemming
avregning av bevilgningsfinansiert aktivitet
disponering av periodens resultat (til virksomhetskapital)
bokført verdi avhendede anleggsmidler
ordinære avskrivninger
nedskrivning av anleggsmidler
avsetning utsatte inntekter (tilgang anleggsmidler)
endring i statens finansiering av immaterielle eiendeler og varige driftsmidler
endring i ikke inntektsført bevilgning
endring i beholdninger av varer og annet driftsmateriell
endring i kundefordringer
endring i leverandørgjeld
endring i ikke inntektsført tilskudd og overføringer
effekt av valutakursendringer
poster klassifisert som investerings- og finansieringsaktiviteter
poster klassifisert som kontantstrømmer knyttet til overføringer
endring i andre tidsavgrensningsposter
Netto kontantstrøm fra driftsaktiviteter*

31.12.2023-113 230
21 7905 026
714 2850-736 661
22 02231.12.2022-72 976
19 6874 858
767 0980-658 429-113 528

Referanse
KS.27A
KS.27B
KS.28
KS.29
KS.30
KS.34
KS.37

0
50 171-30 386
339 527-245 6170
707 6440378 374
1 112 9440
-43 770-47 119-258 679-22 4630
641 5900
7 343
223 613

KS.40
KS.38
KS.39
KS.42
KS.40A
KS.43
KS.46
KS.48
KS.47
KS.AVS

6.6 BEVILGNINGSOPPSTILLING
Prinsippnote for bevilgningsoppstillingÅrsregnskapet for statlige forvaltningsorganer
med særskilte fullmakter til bruttoføring utenforstatsbudsjettet (nettobudsjetterte virksomheter)
er utarbeidet og avlagt etter nærmere
retningslinjer i bestemmelser om økonomistyring
i staten («bestemmelsene»). Årsregnskapet er
i henhold til krav i bestemmelsene punkt 3.4.1,
nærmere bestemmelser i Finansdepartementets
rundskriv R-115 og tilleggskrav fastsatt av
Kunnskapsdepartementet.
Virksomheten er tilknyttet statens
konsernkontoordning i Norges Bank ihenhold til bestemmelsenes punkt 3.7.1.
Nettobudsjetterte virksomheter får bevilgningen
fra Kunnskapsdepartementet innbetalt påsin bankkonto. Beholdninger på virksomhets
oppgjørskonto i Norges Bank overføres til nytt år.

Bevilgningsoppstillingens del II omfatter det som
er rapportert i likvidrapporten til statsregnskapet.
Likvidrapporten viser saldo og likvidbevegelser
på virksomhetens oppgjørskonto og øvrige
konti i Norges Bank. Beholdningene rapportert
i likvidrapporten er avstemt mot statens
konsernkontosystem og øvrige beholdninger i
Norges Bank.
Bevilgningsoppstillingens del III viser alle finansielle
eiendeler som virksomheten er ført opp med istatens kapitalregnskap. Beholdningene i statens
kapitalregnskap er basert på at transaksjonene er
ført med verdien på betalingstidspunktet. Verdienpå balansedagen er satt til historisk kostpris påtransaksjonstidspunktet.

Bevilgningsoppstillingen omfatter perioden fra 1.
januar til den aktuelle balansedagen.
Bevilgningsoppstillingens del I viser hva
virksomheten har fått stilt til disposisjon ihenhold til tildelingsbrev og hvilke utbetalinger
som er registrert i statens konsernkontosystem.
Utbetalingene er knyttet til og avstemt mot
tildelingsbrevene og er satt opp etter inndelingen
Stortinget har fastsatt for budsjettet og despesifikasjonene som er angitt i tildelingsbrevene.

108Årsregnskap 2023

Oppstilling av bevilgningsrapportering for 2023 for nettobudsjetterte virksomheter pr. 31.12.2023
Del I
Samlet utbetaling i henhold til tildelingsbrev
Utgifts- Kapittelnavn
kapittel

Post

Posttekst

Samlet Referanse
utbetaling

260

Universiteter og høyskoler

50

Statlige universiteter og høyskoler

7 737 724

BRIII.011

273

Kunnskapssektorens tjenesteleverandør

50

Virksomhetskostnader

0

BRIII.015

275

Tiltak for høyere utdanning og forskning

21

5 840

BRIII.016

275

Tiltak for høyere utdanning og forskning

45

0

BRIII.017

275

Tiltak for høyere utdanning og forskning

70

Spesielle driftsutgifter, kan overføres,kan nyttes under post 70
Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres
Tilskudd, kan nyttes under post 21

0

BRIII.018

5000
0
7 748 564

BRIII.019
BRIII.019
BRIII.019
BRIII.01A

5 000

BRIII.021

7 000

BRIII.021

9 703
38

BRIII.021
BRIII.021

29 67210 562

BRIII.021
BRIII.021

1 500

BRIII.021

12 160BRIII.021

9 400
1 000
86 035

BRIII.021
BRIII.021
BRIII.02

7 834 599

BRIII.1

0

BRIII.020

7 834 599

BRIII.1A

226Formålet/virksomheten
21
2xxFormålet/virksomheten
2xxFormålet/virksomheten
Samlet sum på kapitler og poster under Kunnskapsdepartementet (programområde 07)
400

Justis-og beredskapsdepartementet

23

714

Folkehelse

79

761
761

Omsorgstjeneste
Omsorgstjeneste

75
79

765
854

Psykisk helse,rus og vold
Tiltak i barne- og ungdomsvernet

74
72

1400

Klima og miljødepartementet

76

1600

Finansdepartementet

21

Kultur og likestillingsdepartementet
Helse og omsorgsdepartementet
Sum tildelinger på andre kapitler og poster i statsbudsjettet

Spesielle driftsutgifter,forskning ,evaluering og kunnskapsinnhenting, kan overføres
Andre tilskudd, kan overføres,kan nyttes under post 21
Andre kompetansetiltak
Andre tilskudd, kan nyttes underpost 21
Kompetansesentre, kan overføres
Tilskudd til forskning og kompetanseutvikling i barnevernet,
kan overføres, kan nyttes underpost 23
Støtte til nasjonale og internasjonale miljøtiltak, kan overføres
Spesielle driftsutgifter , kan
overføres

Sum utbetalinger i alt
2xx[Formålet/Virksomheten]

Sum tildelinger og tilbakebetalinger fra tidligere år
DEL II
Beholdninger rapportert i likvidrapport1)
Oppgjørskonto i Norges BankInngående saldo på oppgjørskonto i Norges Bank
Endringer i perioden (+/-)
Sum utgående saldo på oppgjørskonto i NorgesBankØvrige bankkonti Norges Bank2)Inngående saldo på i øvrige bankkonti i Norges Bank
Endringer i perioden (+/-)
Sum utgående saldo på øvrige bankkonti i Norges
Bank

xx

Tilbakebetaling av bevilgning gitt itidligere regnskapsår3)

Note

Regnskap Referanse
31.12.2023

17

2 907 467
214 880

BRII.001
BRII.002

17

3 122 347

BRII.11741 756-6 872

BRII.021
BRII.02217

34 884

BRII.2109

Årsrapport 2023 | NTNUDel III
Beløp i 1 000 kroner
Beholdninger på konti i kapitalregnskapet
Konto
Tekst
6001/
Oppgjørskonto i Norges Bank
8202xx628002 Leieboerinnskudd
6402xx/
8102xxNote
1731.12.2023
3 122 347

11

0Gaver og gaveforsterkninger

34 88431.12.2022
2 907 467

41 756Endring Referanse
214 880
BRI.0110

BRI.012-6 872

BRI.015

Dersom virksomheten disponerer flere oppgjørskontoer i Norges Bank enn den ordinære driftskontoen, skal også disse beholdningenspesifiseres med inngående saldo, endring i perioden og utgående saldo. Slike beholdninger skal også inngå i oversikten over beholdninger rapportert til kapitalregnskapet. Vesentlige beløp spesifiseres særskilt nedenfor.

1)

2)

Oversikten skal omfatte andre konti som virksomheten har i Norges Bank. Som eksempel nevnes gavekonti.

3)

Ved tilbakebetaling av bevilgning gitt i tidligere regnskapsår, skal det spesifiseres under oppstillingen hva dette gjelder.

110Årsregnskap 2023

6.7 NOTERNOTE 1 SPESIFIKASJON AV DRIFTSINNTEKTER
Beløp i 1000 kroner
31.12.2023

31.12.2022 Budsjett 2024 Referanse

7 748 564
-736 661

7 356 024
-658 429

7 981 643
-730 000

N1.2
N1.3

714 2850354

767 0980
4 858

700 000
0
0

N1.5
N1.5A
N1.6

0
0

0
0

0
0

N1.8
N1.9

7 726 542

7 469 552

7 951 643

N1.10

86 035082 220080 0000N1.11A
N1.12

0
0
0
0

0
0
0
0

0
0
0
0

N1.13
N1.14
N1.14A
N1.15

0
0

0
0

0
0

N1.17
N1.18

86 03582 22080 000N1.19

7 812 577

7 551 772

8 031 643

N1.20

Gebyrer og lisenser1) 2)
Gebyrer
Lisenser

0
0

0
0

0
0

N1.661N1.662

Sum inntekt fra gebyrer (linje RE.2 i resultatregnskapet)

0

0

0

N1.66

Inntekt fra bevilgninger fra Kunnskapsdepartementet
Periodens bevilgning fra Kunnskapsdepartementet- brutto benyttet til investeringsformål/varige driftsmidler av periodens
bevilgning / driftstilskudd (-)+ utsatt inntekt fra forpliktelse knyttet til investeringer (avskrivninger) (+)+ utsatt inntekt fra forpliktelse knyttet til investeringer (nedskrivninger) (+)+ utsatt inntekt fra forpliktelse knyttet til investeringer, bokført verdi
avhendede anleggsmidler (+)- periodens tilskudd til andre (-)
Andre poster som vedrører bevilgninger fra Kunnskapsdepartementet1)
Sum inntekt fra bevilgninger fra Kunnskapsdepartementet
Inntekt fra bevilgninger fra andre departement
Periodens tilskudd/overføring fra andre departement1)- brutto benyttet til investeringsformål/varige driftsmidler av periodens
bevilgning /driftstilskudd (-)- ubrukt bevilgning til investeringsformål (bruttobudsjetterte virksomheter)+ utsatt inntekt fra forpliktelse knyttet til investeringer (avskrivninger) (+)+ utsatt inntekt fra forpliktelse knyttet til investeringer (nedskrivninger) (+)+ utsatt inntekt fra forpliktelse knyttet til investeringer, bokført verdi
avhendede anleggsmidler (+)- tilskudd til andre (-)
Andre poster som vedrører tilskudd og overføringer fra andre departement(spesifiseres)
Sum inntekt fra bevilgninger fra andre departement
Vesentlige tilskudd/overføringer skal spesifiseres på egne linjer under
oppstillingen.

1)

Sum inntekt fra bevilgninger (linje RE.1 i resultatregnskapet)

Vesentlige inntekter av denne typen skal spesifiseres i egne avsnitt under oppstillingen. Dette avsnittet skal bare brukes når
gebyrene eller lisensene skal klassifiseres som driftsinntekt for institusjonen. 2) Dersom institusjonen krever inn gebyrer eller
mottar midler knyttet til lisenser på vegne av staten og som skal overføres til statskassen, skal slike midler klassifiseres som innkrevingsvirksomhet og presenteres i avsnittet for innkrevingsvirksomhet i resultatregnskapet og spesifiseres i note 9.

1)

Tilskudd og overføringer fra statlige etater1)
Periodens tilskudd/overføring fra andre statlige etater
Periodens netto tilskudd fra andre statlige etater
Periodens tilskudd/overføring direkte fra Norges forskningsråd (NFR)+ periodens tilskudd fra NFR via andre virksomheter (+)
Periodens netto tilskudd fra NFR

518 572518 572844 459
337 393
1 181 852

537 573537 573792 056391 922
1 183 978456 225456 225817 574360 520
1 178 094

N1.21
N1.21E
N1.23
N1.23A
N1.29A

Sum tilskudd og overføringer fra statlige etater

1 700 424

1 721 550

1 634 319

N1.31

1)
Vesentlige bidrag skal spesifiseres i egne avsnitt under oppstillingen. Linjene N1.21 skal bare omfatte tilskudd/overføringer som
omfattes av bestemmelsene i rundskriv F-07-13. Midler som benyttes til investeringer, skal behandles etter forpliktelsesmodellen og spesifiseres i KD-avsnittet. Oppdragsinntekter og salgs- og leieinntekter skal spesifiseres i de respektive avsnittene nedenfor.

111Årsrapport 2023 | NTNU

Tilskudd til annen bidragsfinansiert aktivitet1)
Periodens tilskudd/overføring fra regionale forskningsfond (RFF)+ periodens tilskudd fra RFF via andre virksomheter (+)
Periodens netto tilskudd/overføring fra RFF
Periodens tilskudd/overføring fra kommunale og fylkeskommunale etater
Periodens tilskudd/overføring fra organisasjoner og stiftelser
Periodens tilskudd/overføring fra næringsliv og private
Periodens tilskudd/overføring fra andre bidragsytere
Periodens netto tilskudd/overføring fra diverse bidragsytere
Periodens tilskudd/overføring fra EUs rammeprogram for forskning (FP7,
Horisont 2020 og Horisont Europa)+ periodens tilskudd/overføring fra EUs rammeprogram for forskning fra
andre (+)
Periodens netto tilskudd/overføring fra EUs rammeprogram for forskning(FP7, Horisont 2020 og Horisont Europa)
Periodens tilskudd/overføring fra EU til undervisning og annet

981
1 740
2 721
42 18590 021
186 009
91 024409 240
123 894

2 235
1 898
4 133
30 72394 442244 299
87 519456 983
79 946

1 000
1 611
2 611
25 91296 504
209 434
54 293386 143
162 868

N1.22A
N1.22B
N1.22D
N1.32A
N1.32B
N1.32C
N1.32D
N1.32F
N1.35

177 507147 412172 500

N1.35B

301 402227 358

335 368

N1.35C

40 23954 84823 942N1.36+ periodens tilskudd/overføring fra EU til undervisning og annet fra andre(+)
Periodens netto tilskudd/overføring fra EU til undervisning og annet

30 49017 28913 790N1.36B70 72972 13737 732

N1.36CSum tilskudd til annen bidragsfinansiert aktivitet

784 092

760 611761 854

N1.38

1)Vesentlige bidrag skal spesifiseres på i egne avsnitt under oppstillingen. Midler som benyttes til investeringer skal behandles etter forpliktelsesmodellen og spesifiseres i KD-avsnittet. Avsnittet gjelder bidrag som tilfredsstiller kravene i rundskriv F-07-13.

Inntektsførte gaver og gaveforsterkninger1)
Inntektsførte gaver og gaveforsterkninger

7 917

20 826

7 469

N1.40ASum inntektsførte gaver og gaveforsterkninger

7 917

20 826

7 469

N1.43

1)
Vesentlige bidrag skal spesifiseres på egne linjer eller i egne avsnitt under oppstillingen. Midler som benyttes til investeringer skal behandles etter forpliktelsesmodellen og spesifiseres i KD-avsnittet.

Sum inntekt fra tilskudd og overføringer (linje RE.3 i resultatregnskapet)

2 492 433

2 502 987

2 403 642

N1.44

Inntekt fra oppdragsfinansiert aktivitet1)
Statlige etater
Kommunale og fylkeskommunale etater

42 7952 665

47 9083 965

45 200
3 515

N1.49
N1.50

Organisasjoner og stiftelserNæringsliv/privat
Andre

3 952
78 7482 617

2 020
56 9974 781

4 020
64 100
2 020

N1.51
N1.52
N1.54

Sum inntekt fra oppdragsfinansiert aktivitet

130 778

115 672

118 855

N1.55

Oppdragsinntekter, salgs- og leieinntekter

1)

Avsnittet skal omfatte oppdragsinntekter som omfattes av bestemmelsene i rundskriv F-07-13.

Andre salgs- og leieinntekter
Inntekter fra kurs og seminarer
Refusjon/inntekter fra bygningsdrift/lokaler
Andre salgs- og leieinntekter
Andre salgs- og leieinntekter*
Egenbetaling fra studenter
Studieavgift for studenter fra land utenfor EØS og Sveits

47 765
104 633
104 465064 411
2 720

45 79094 305
154 7640
78 125050 000100 000
100 000
0
65 000
0

N1.56
N1.56
N1.56
N1.57
N1.58
N1.58ASum andre salgs- og leieinntekter

323 994372 983

315 000

N1.59

Sum salgs- og leieinntekter (linje RE.5 i resultatregnskapet)

454 771488 655433 855

N1.60

112

Årsregnskap 2023

Andre driftsinntekter
Gaver som skal inntektsføresØvrige andre inntekter 1)Øvrige andre inntekter 2Øvrige andre inntekter1)

0
199 745000
16 19800

0
180 000
0
0

N1.61
N1.62
N1.62
N1.63

Sum andre driftsinntekter (linje RE.6 i resultatregnskapet)

199 745

16 198180 000

N1.65

3 931
1 820
0

10 467
1 514
0

0
0
0

N1.45
N1.46
N1.47

5 751

11 9800N1.48

10 571 592

11 049 140

N1.67

31/12/2022 31/12/2021

Referanse

Gevinst ved salg av eiendom, anlegg, maskiner mv.1)
Salg av eiendom
Salg av maskiner, utstyr mv
Salg av andre driftsmidler
Gevinst ved salg av eiendom, anlegg og maskiner mv. (linje RE.6 i
resultat-regnskapet)

Vesentlige salgstransaksjoner skal kommenteres og det skal angis eventuell øremerking av midlene. Merk at det er den
regnskapsmessige gevinst og ikke salgssum som skal spesifiseres under driftsinntekter.

1)

Sum driftsinntekter

10 965 277

Inntekter fra utlandet1)
Inntekter fra EU
Inntekter fra næringsliv
Inntekter fra organisasjoner og institusjoner
Inntekter fra universiteter
Andre inntekter utland

0
0
0
0
0

0
0
0
0
0

N1I.01
N1I.02
N1I.03
N1I.04
N1I.05

Sum inntekter fra utland

0

0

N1I.1

1)

Frivillig å fylle ut dette avsnittet.

I posten andre driftsinntekter ligger det refusjon fra Statsbygg av kostnader for brukerutstyr til Norsk havteknologisenter på
ca. 130 mill kr.
Dette er en klassifikasjonsfeil som er avdekket etter offisiell rapportering av regnskapet. Inntekter som er viderefakturert
Statsbygg for anskaffelse av brukerutstyr til Norsk havteknologisenter skulle vært klassifisert som en kostnadsreduksjon iårsregnskapet, se note 3.
NTNU har endret kontoplan for 2023 som gjør at det er forskyvning på linjen Andre salgs- og leieinntekter og linjen Øvrige andre
inntekter. Dette gjør at de samme linjene ikke har direkte sammenlignbare tall mot regnskapet for 2022.

NOTE 2 - LØNNSKOSTNADER
DEL 1
Beløp i 1000 kroner
Lønn
Feriepenger
Arbeidsgiveravgift
Pensjonskostnader1)
Lønn balanseført ved egenutvikling av anleggsmidler2)
Sykepenger og andre refusjoner
Andre ytelser

31.12.2023
5 391 453
651 801
937 916441 9050-208 981
176 60731.12.2022
5 019 347
615 526
848 612432 2360-182 417
186 389

Referanse
N2.1
N2.2
N2.3
N2.4
N2.12
N2.5
N2.6

Sum lønnskostnader

7 390 702

6 919 693

N2.7

8 004

8 033

N2.8

Antall utførte årsverk:

Premiesatsen for arbeidsgiverandelen utgjorde i 2023 8,8 % prosent (arbeidsgiverandel av pensjonspremien/pensjonsgrunnlaget i
2023 rapportert til SPK). For regnskapsåret 2022 utgjorde premiesatsen for perioden 01.01.22 -28.02.22, 8,7 % og for perioden 01.03.22-31.12.22, 8,10 %.

1)

Endelig avregning fra SPK for 2023 er ikke klar ved avslutning av regnskapet pga. etterarbeid knyttet til lønnsoppgjøret i desember. Som
følge av dette har NTNU ikke rapportert inn lønnsdata for hele 2023 innen fristen 28.desember. Oppdaterte lønnskostnader for 2023 vil
bli rapportert inn i starten av 2024. I følge veiledning fra DFØ skal virksomheter som ikke har innrapporter lønnsveksten for 2023 ikke
foreta tilleggsavsetninger i regnskapet.
2)

Inneholder lønn og sosiale kostnader (feriepenger, arbeidsgiveravgift og pensjonskostnader).

113Årsrapport 2023 | NTNUNTNU har 8003,6 årsverk per desember 2023. Dette er en reduksjon på totalt 29,3 årsverk siden desember året før. Den største
økningen i antall årsverk er funnet innen andre stillinger kategori som har økt med 42,9 årsverk fra desember 2022 til desember
2023. Dette er et resultat av en økning i lærling til 71 årsverk. Økningen i tallene for lærlinger er på grunn av skifte til SAP lønnssystem (BOTT ØL) og endringer i registreringspraksis, da NTNU gikk opp fra 66 til 71 ansatte personer i denne stillingskoden i 2023.
Kategorien ingeniører økte med 18,4 årsverk fra 2022 til 2023. Mellomlederstillingene forsetter å øke med 10,3 årsverk, samtidig
som at antall årsverk i lederstillingene var relativt stabilt, med en nedgang på kun 0,5 årsverk.
Den største reduksjonen med 69,8 årsverk finner vi blant rekrutteringsstillingene. Dette er et resultat av en redusering i stipendiatstillingene med 74,6 årsverk, samtidig med økning i postdoktorstillinger på 4,9 årsverk fra 2022 til 2023. Undervisnings- og
forskerstillinger er samlet redusert med 19,7 årsverk. På tross av at førsteamanuensisstillinger har økt med 16,1 årsverk, ble deandre stillinger i stillingskategorien redusert eller har ingen signifikante endringer. Ut over dette er det kun mindre endringer i
kategoriene.

DEL II
Lønn og godtgjørelser til ledende personer
Rektor (gjelder også dersom rektor er tilsatt)
Ekstern styreleder (gjelder institusjoner som har tilsatt
rektor)Administrerende direktør

Lønn Andre godtgjørelser
1 925 366
26 366
243 325SUM
1 951 732
243 325

DBH-referanse
N2I.01
N2I.020

N2I.03

Lønn og godtgjørelser til ledende personer oppgis i kroner i samsvar med faktiske utbetalinger for regnskapsåret 2023.

NOTE 3 ANDRE DRIFTSKOSTNADER
Beløp i 1000 kroner
Husleie
Vedlikehold egne bygg og anlegg
Vedlikehold og ombygging av leide lokaler
Andre kostnader til drift av eiendom og lokaler
Reparasjon og vedlikehold av maskiner, utstyr mv.
Mindre utstyrsanskaffelser
Tap ved avgang anleggsmidler
Leie av maskiner, inventar og lignende
Kjøp av konsulenttjenester
Kjøp av andre fremmede tjenester
Reiser og diettØvrige driftskostnader1)

31.12.2023
607 351
85 06818 954202 818
63 672
304 161227
77 349208 367
348 227
320 242731 012

31.12.2022
543 618
190 201
21 470161 653
82 757347 387654
35 824349 417229 353345 637
629 294

Referanse
N3.1
N3.2
N3.3
N3.4
N3.5
N3.6
N3.6A
N3.7
N3.8A
N3.8B
N3.9
N3.10

Sum andre driftskostnader

2 967 448

2 937 265

N3.11

1)

Spesifiseres ytterligere under oppstillingen dersom det er andre vesentlige poster som bør fremgå av regnskapet.

Tilleggsinformasjon om operasjonelle leieavtaler.
Type eiendel
Immaterielle
eiendeler
Varighet inntil 1 årVarighet 1-5 år
Varighet over 5 år
Kostnadsført leiebetaling
for perioden

45 26445 264

Tomter, bygninger Maskiner og
og annen fasttransporteiendom
midler
40 535
116 419450 396607 350

5 118
1 788
487
7 393

Driftsløsøre, Infrastrukturinventar,
eiendelerverktøy o.l.
12 16512 122406
24 6930Sum

DBHreferanse

57 818130 329496 552684 699

N3I.01
N3I.02
N3I.03
N3I.1

I linjen øvrige driftskostnader inngår kostnader på ca. 91 mill som vedrører kostnader for brukerutstyr til Norsk havteknologisenter.
Disse kostnadene er refundert fra Statsbygg i 2023, se note 1 og vil inngå som en del av kostprisen til havteknologisenteret ved
overlevering fra Statsbygg.

114

Årsregnskap 2023

NOTE 4 IMMATERIELLE EIENDELER
Beløp i 1000 kroner
Programvare
Immaterielleog lignende eiendeler underrettigheter
utførelse

SUM

Referanse

Anskaffelseskost pr. 31.12.2022+ tilgang i 2023 (+)- avgang til anskaffelseskost i 2023 (-)+/- fra eiendel under utførelse til annen gruppe (+/-)

33 38720 767
0
0

0
0
0
0

33 38720 767
0
0

N4.1
N4.2
N4.3
N4.3A

Anskaffelseskost 31.12.2023- akkumulerte nedskrivninger pr. 31.12.2022 (-)- nedskrivninger i 2023 (-)- akkumulerte avskrivninger pr. 31.12.2022 (-)- ordinære avskrivninger i 2023 (-)+ akkumulert avskrivning ved avgang i 2023 (+)

54 1540
0-12 217-7 401
0

0
0
0
0
0
0

54 1540
0-12 217-7 401
0

N4.4
N4.5
N4.6
N4.7
N4.8
N4.9

Balanseført verdi 31.12.2023

34 536034 536

N4.10

Avskrivningssatser (levetider)5 år / lineært

Ingen

0
0
0

0
0
0

0
0
0

N4.11
N4.12
N4.13

Tilleggsopplysninger når det er avhendet immaterielle eiendeler:
Salgssum ved avgang anleggsmidler- Bokført verdi avhendede anleggsmidler
Regnskapsmessig gevinst/tap

I forbindelse med overgangen til nytt regnskapsystem er det foretatt en rydding i anleggsregisteret for Immaterielle eiendeler.
Immaterielle eiendeler som var ferdig avskrevet og ikke i bruk pr 31.12.2022, ble tatt ut av anleggsregisteret ved overgangen til
nytt system.
Anskaffelseskost og akkumulerte avskrivninger pr 31.12.2022 er lavere sammnelignet med avlagt regnskap for 2022

115

116
6 046 493

0
-7 632 192-307 660
0

13 986 345

13 685 296
00
12 563
0288 485

0Regnskapsmessig gevinst/tap

3931

3931
0
0

0
0

Ingen
avskrivning

515 59800000515 598-288 485

405 92800398 155000Virksomhetsspesifikt

0

0
0
0
0
0

0

0
0
0
0
0
0

1820

2174
-354

3-15 år lineært

948 7820-1 187 133-205 185
1 473

2 339 627

2 176 54500
164 909-1 8270

Maskiner,transportmidler

0003-15 år lineært

533 560

0-393 289-194 038
0

1 120 887

985 97100
134 91600Driftsløsøre,
inventar,verktøy o.l

5751

6105
-354

8 846 635

00
-9 212 614-706 883
1 473

18 764 658

18 050 592
00715 894-1 827

Sum

N5.14

N5.12
N5.13

N5.11

N5.6
N5.7
N5.8
N5.9
N5.10

N5.5

N5.1
N5.20
N5.20A
N5.21
N5.3
N5.4

Referanse

Anskaffelseskost og akkumulerte avskrivninger pr 31.12.2022 er lavere sammnelignet med avlagt regnskap for 2022

Eiendeler som var ferdig avskrevet og ikke i bruk pr 31.12.2022, ble tatt ut av anleggsregisteret ved overgangen til nytt system.
Dette gjeder i hovedsak poolaktivering som inventar og pc.

I forbindelse med overgangen til nytt regnskapsystem er det foretatt en rydding i anleggsregisteret.

Resterende forpliktelse vedrørende bokført verdi av avhendede anleggsmidler er inntektsført og vist i note 1 som "utsatt inntekt fra forpliktelse knyttet til investeringer, bokført
verdi avhendede anleggsmidler".

0
0

Ingen
10-60 åravskrivning dekomponertlineært802 202

Vederlag ved avhending av anleggsmidler- bokført verdi av avhendede anleggsmidler (-)

Tilleggsopplysninger når det er avhendet
anleggsmidler:

Avskrivningssatser (levetider)

Balanseført verdi 31.12.2023

0
0
0
0
0

802 202

Anskaffelseskost 31.12.2023- akkumulerte nedskrivninger pr. 31.12.2022 (-)- nedskrivninger i 2023 (-)- akkumulerte avskrivninger pr. 31.12.2022 (-)- ordinære avskrivninger i 2023 (-)+ akkumulert avskrivning ved avgang i 2023 (+)

796 851
0
0
5 351
0
0

Tomter Bygninger og Anlegg under Infrastrukturannen fast
utførelse
eiendeler
eiendomAnskaffelseskost pr. 31.12.2022+ tilgang nybygg i 2023 - eksternt finansiert (+)+ tilgang nybygg i 2023 - internt finansiert (+)+ andre tilganger i 2023 (+)- avgang anskaffelseskost i 2023 (-)+/- fra anlegg under utførelse til annen gruppe (+/-)

Beløp i 1000 kroner

NOTE 5 VARIGE DRIFTSMIDLERÅrsrapport 2023 | NTNU

Årsregnskap 2023

NOTE 6 FINANSINNTEKTER OG FINANSKOSTNADER
Beløp i 1000 kroner
31.12.2023

31.12.2022

Referanse

Renteinntekter
Valutagevinst (agio)
Reversering av tidligere nedskrivning (oppskrivning til kostpris)
Utbytte fra eierandeler i selskaper mv. (spesifiseres i avsnittet nedenfor)
Annen finansinntekt

1 645
7 242
0
0
18 259

417
4 436
0
0
25

N6.1
N6.2
N6.2A
N6.2B
N6.3

Sum finansinntekter

27 147

4 878

N6.4

Rentekostnad
Nedskrivning av aksjer
Valutatap (disagio)
Annen finanskostnad541
0
10 330
0

49
0
5 117
223

N6.5
N6.6
N6.7
N6.8

Sum finanskostnader

10 871

5 389

N6.9

Spesifikasjon av utbytte fra eierandeler i selskaper mv..
Mottatt utbytte fra selskap X
Mottatt utbytte fra selskap Y
Mottatt utbytte fra selskap Z
Mottatt utbytte fra andre selskap1)

0
0
0
0

0
0
0
0

N6.010N6.010N6.010N6.011

Sum mottatt utbytte

0

0

N6.11

Finansinntekter

Finanskostnader

1)

Spesifiseres om nødvendig på egne linjer under oppstillingen.

I posten annen finansinntekt inngår gevinst av salg av aksjer i OCS AS på 18,2 mill kr.

NOTE 8 INNSKUTT OG OPPTJENT VIRKSOMHETSKAPITAL (NETTOBUDSJETTERTE VIRKSOMHETER)
Beløp i 1000 kroner

Nettobudsjetterte virksomheter kan ikke etablere virksomhetskapital innenfor den bevilgningsfinansierte og bidragsfinansierte
aktiviteten, se note 15. Opptjent virksomhetskapital tilsvarer dermed resultatet fra oppdragsfinansiert aktivitet.
Universitet og høyskoler kan anvende opptjent virksomhetskapital til å finansiere investeringer i randsonevirksomhet. Når virksomhetskapital er anvendt til dette formålet, er den å anse som bundet opptjent virksomhetskapital, dvs. den kan ikke anvendes
til å dekke eventuelle underskudd innenfor den løpende driften.
Innskutt virksomhetskapital er kapitalene knyttet til aksjer som ble finansiert av bevilgning på 90-post og som derfor tidligere var
klassifisert som aksjer i gruppe 1. Disse aksjene føres nå i gruppe 2 og er overført til den enkelte institusjons virksomhetsregnskapittel Innskutt virksomhetskapital skal anses som bundet.
Innskutt virksomhetskapital:
Innskutt virksomhetskapital 31.12.2022
Oppskrivning av eierandeler i perioden (+)
Nedskrivning av eierandeler i perioden (-)
Salg av eierandeler i perioden (-)
Kjøp av eierandeler i perioden (+)

Beløp
40
0
0
0
0

Referanse
N8I.011
N8I.012
N8I.013
N8I.014
N8I.015

Innskutt virksomhetskapital 31.12.2023

40

N8I.1

Bunden opptjent virksomhetskapital:
Bunden opptjent virksomhetskapital pr. 31.12.2022
Kjøp av aksjer i perioden
Bokført verdi solgte aksjer i perioden (-)
Reversering av tidligere nedskrivning av aksjer i perioden
Nedskrivning av aksjer i perioden (-)

69 1070-4 67200

N8I.021
N8I.022
N8I.023
N8I.024
N8I.025

Bunden opptjent virksomhetskapital 31.12.2023

64 436

N8I.2

Innskutt og bunden opptjent virksomhetskapital 31.12.2023

64 476N8I.SUM117

Årsrapport 2023 | NTNU

Annen opptjent virksomhetskapital:
Annen opptjent virksomhetskapital 31.12.2022
Underskudd bevilgningsfinansiert aktivitet belastet annen opptjent virksomhetskapital (-)
Overført fra periodens resultat
Overført til/fra bunden virksomhetskapital (+/-)

266 3180
21 790
4 672

N8II.011
N8II.012
N8II.013
N8II.014

Annen opptjent virksomhetskapital 31.12.2023

292 780

N8II.1

Sum virksomhetskapital 31.12.2023

357 255

N8.TOTAL

Nettobudsjetterte virksomheter kan eventuelt supplere med ytterligere spesifikasjon og gruppering av opptjent virksomhetskapital på egne linjer under oppstillingen. (Gjelder f. eks. virksomheter som fordeler opptjent virksomhetskapital til underliggende
driftsenheter).
Virksomhetskapital ved enhetene
Virksomhetskapital ved enhetene 01.01
Ny avsetning 2023
Benyttet andel 2023

219 8123 549-11 784

Virksomhetskapital ved enhetene 31.12.2023 * se spesifikasjon under

211 577

Spesifikasjon bundet egenkapital:
Bokført verdi balanseførte aksjer og leieboerinnskudd jfr. Note 11
Bokført verdi innskutt virksomhetskapital - aksjer

64 476-40

Netto verdi balanseførte aksjer

64 436*Spesifikasjon Virksomhetskapital ved enhetene.
IB

Ny avsetning

2023

2023

Fakultetene
ØK
AD
HF
IE
IV
MH
NV
SU
VM
Andre enheter inkl. NTNU Videre

6 921
3 590
3 241
26 90384 89011 98225 19925 716
11 22120 149

1 114
212
-25
1 028
938
236
-22

Sum virksomhetskapital ved enhetene

219 811

3 549

118

Benyttet
andel
2023

-1 888-4 637-5 25968-11 784

UB
2023

8 035
3 802
3 216
27 931
83 94012 21820 54020 457
11 28820 149211 576

119*
Gjelder bokført resultat i vedkommende selskaps siste avlagte årsregnskap** Gjelder bokført egenkapital i vedkommende selskaps siste avlagte årsregnskap*** Vesentlige poster spesifiseres i eget avsnitt under oppstillingen

Balanseført verdi 31.12.2022

0

6 143 724

40 0006 100 000
398
1 000
60
100
2 163
3

AntallaksjerSum andeler

19.08.2002
22.10.2003
28.06.2005
13.11.2003
18.01.2005
02.12.2011
22.06.2007
10.02.2011

Ervervsdato

000984829906
986251782
946091693
986243836
988067075
997761987
991436502
986387625

Organisasjonsnummer

Andeler (herunder leieboerinnskudd)
Selskap 1
Selskap 2Øvrige selskap***

Sum aksjer

AksjerLeiv Eiriksson Nyskaping AS
NTNU Technology Transfer AS
Vangslund AS
NTNU Samfunnsforskning AS
Oi! Trøndersk Mat og Drikke AS
NTNU Ocean Training AS
Møreforsking AS
Vitensenteret Innlandet AS

Beløp i 1000 kroner

NOTE 11 INVESTERINGER I AKSJER OG SELSKAPSANDELER

2,7 %85,0 %
100,0 %
100,0 %
13,0 %
100,0 %
19,2 %
3,0 %Eierandel

2,7 %85,0 %
100,0 %
100,0 %
13,0 %
100,0 %
19,2 %
3,0 %Stemmeandel

12 96700
00

12 967-3 929
1 763
4 890
8 575
542
105
623
398

Årets
resultat iselskapet*

217 3110000

217 31118 05656 06685 44020 3475 721
3 358
16 646
11 67764 476000064 47640
7 000
48 059
6 011
300
115
2 948
3

Balanseført
Balanseført
egenkapital i
verdi iselskapet** virksomhetens
regnskap

64 476000064 47640
7 000
48 059
6 011
300
115
2 948
3

Kostprisrapportert tilkapitalregnskapet

N11.3

N11.2

N11.021N11.021N11.022

N11.1

N11.010N11.010N11.010N11.010N11.010N11.010N11.010N11.010

ReferanseÅrsregnskap 2023

Årsrapport 2023 | NTNUNOTE 12 BEHOLDNINGER AV VARER OG DRIFTSMATERIELL
Beløp i 1000 kroner
31.12.2023

01.01.2023

Referanse

AnskaffelseskostRåvarer og innkjøpte halvfabrikata
Varer under tilvirkning
Ferdige egentilvirkede varer og driftsmateriell
Innkjøpte varer (ferdigvarer) og driftsmateriell

0
0
0
427

0
0
0
437

N12.1
N12.1
N12.1
N12.2

Sum anskaffelseskost

427

437

N12.3

Ukurans
Ukurans i råvarer og innkjøpte halvfabrikata
Ukurans i varer under tilvirkning
Ukurans i ferdige egentilvirkede varer
Ukurans i innkøpte varer (ferdigvarer)
Nedskrivning av driftsmateriell

0
0
0
0
0

0
0
0
0
0

N12.4
N12.4
N12.4
N12.5
N12.5ASum ukurans

0

0

N12.6

427

437

N12.7

31.12.2023

31.12.2022

Referanse

Kundefordringer til pålydendeAvsatt til latent tap (-)

458 576-2 662

428 189-2 662

N13.1
N13.2

Sum kundefordringer

455 914425 527

N13.3

31.12.2023
026 000509
047 35934 35137 737031.12.2022
37
21 123697
0
111 262
55 03325 9380Referanse
N14.1
N14.2
N14.3
N14.4
N14.5A
N14.5BN14.6
N14.7

145 956

214 090

N14.8

Sum beholdninger av varer og driftsmateriell

NOTE 13 KUNDEFORDRINGER
Beløp i 1000 kroner

NOTE 14 ANDRE KORTSIKTIGE FORDRINGER
Beløp i 1000 kroner
Forskuddsbetalt lønn
Reiseforskudd
Personallån
Andre fordringer på ansatte
Forskuddsbetalt leie
Andre forskuddsbetalte kostnader
Andre fordringer
Fordring på datterselskap mv.1)
Sum andre fordringer
1)

Gjelder også tilknyttet selskap (TS) og felleskontrollert virksomhet.

120Årsregnskap 2023

NOTE 15 AVREGNING BEVILGNINGSFINANSIERT OG BIDRAGSFINANSIERT AKTIVITET MV.
(NETTOBUDSJETTERTE VIRKSOMHETER)
Beløp i 1000 kroner

Den andel av ordinære bevilgninger og midler som er inntektsført, men ikke benyttet ved regnskapsavslutningen, er
å anse som en forpliktelse. Det skal spesifiseres hvilke formål bevilgningen forutsettes å dekke i påfølgende termin.
Vesentlige poster skal spesifiseres i egne avsnitt under oppstillingen.
Det er foretatt følgende interne avsetninger til de angitte prioriterte oppgaver/formål innenfor ordinær bevilgningsfinansiert aktivitet og aktivitet som skal behandles tilsvarende:

DEL I: INNTEKTSFØRTE BEVILGNINGER
Kunnskapsdepartementet
Konkrete påbegynte, ikke fullførte driftsoppgaver
Rekrutteringsstillinger
Andre strategiske prosjekter
Driftsoppgaver fakultetene
Driftsoppgaver Fellesadministrasjonen
Midlertidig omdisponert fra vedtatte, ikke igangsatte
prosjekter
Midlertidig omdisponert til påbegynte investeringsprosjekter
Andre oppgaver1)
SUM konkrete påbegynte, ikke fullførte driftsoppgaver
Vedtatte, ikke igangsatte driftsoppgaver
Rekrutteringsstillinger
Andre strategiske prosjekter
Midlertidig omdisponert til konkrete påbegynte, ikke fullførte
prosjekter
Midlertidig omdisponert til påbegynte investeringsprosjekter
Andre oppgaver1)
SUM vedtatte, ikke igangsatte driftsoppgaver
Vedtatte, ikke igangsatte investeringsprosjekter
Oppgave 1
Oppgave 2
Oppgave 3
SUM vedtatte, ikke igangsatte investeringsprosjekterPåbegynte investeringsprosjekter
Campustorg/Sundebygget, Campus Ålesund
Brukerutstyr Helgasetr
IKT-investeringer
Kjøp av eiendom Grensen
Maskiner, verktøy og inventar ved fakultetene
Teknisk/vitenskapelig utstyr ved fakultetenePåkostning bygg ved fakultetene
Rehabilitering av Kjemi 5
Oppgave 3
SUM påbegynte investeringsprosjekter
Andre formål
Interne driftsprosjekterFormål 3
Andre formål1)
SUM andre formål
Sum Kunnskapsdepartementet

Avsetning Overført fra
pr.
virksom31.12.2023 hets-kapital

Avsetningpr.
31.12.2022

Endring iperiodenReferanse

110 400
66 889374 817-134 928-68 008

14 39268 485-82 7615 585-47 209

N15I.011
N15I.011
N15I.011
N15I.011
N15I.011
N15I.011
N15I.012
N15I.1124 791
135 374292 056-129 343-115 217

0
0
0
0
0

0
0
307 662000349 17000-41 508-171 107
55 890115 217000-86 70218 69468 008-84 405
37 19647 209

N15I.021
N15I.021
N15I.021

0
0
0

0
0
0

0
0
0

0
0
0

N15I.021
N15I.022
N15I.2

0
0
0
0

0
0
0
0

0
0
0
0

0
0
0
0

N15I.061
N15I.061
N15I.061
N15I.67 839
46 2620
12 613510
11 9504 653
285 2350
369 062

0
0
0
0
0
0
0
0
0
0

7 839
55 50038 99817 9643 010
14 5504 653
299 4470441 960

0-9 238-38 998-5 351-2 500-2 6000-14 2120-72 898

N15I.031
N15I.031
N15I.031
N15I.031
N15I.031
N15I.031
N15I.031
N15I.031
N15I.031
N15I.30000676 723

0
0
0
0
0

0
0
0
0
791 1300000-114 407

N15I.041
N15I.041
N15I.042
N15I.4
N15I.KD

12 01000
0
12 01000000

10 832000
10 832

1 177
0
0
0
1 177

N15I.051
N15I.052
N15I.053
N15I.054
N15I.5

688 7330

801 963-113 230

N15I.5A

0

N15I.10B-113 230

N15I.11

Andre departementer og finansieringskilder
Andre departementer
Oppgave 2
Oppgave 3
Andre oppgaver1)
Sum andre departementer og fiansieringskilder
Sum avregnet bevilgningsfinansiert aktivitet(nettobudsjetterte)
Tilført fra annen virksomhetskapital
Resultatført endring av avsatt andel av tilskudd til
bidrags- og bevilgningsfinansiert aktivitet

121Årsrapport 2023 | NTNU

DEL II: IKKE INNTEKTSFØRTE TILSKUDD, BIDRAG OG GAVER:
Avsetningpr.
31.12.2023

Avsetningpr.
31.12.2022

Endring iperiodenReferanse

Statlige etater (unntatt NFR og RFF)
Tiltak/oppgave/formål
Tiltak/oppgave/formål1)

330 5700339 5080-8 9380

N15II.061
N15II.061

Sum andre statlige etater (unntatt NFR og RFF)

330 570339 508-8 938

N15II.6

Norges forskningsråd
Tiltak/oppgave/formål
Tiltak/oppgave/formål1)-272 6470-91 2110-181 436
0N15II.031
N15II.031

Sum Norges forskningsråd

-272 647-91 211-181 436

N15II.3

Regionale forskningsfond
Tiltak/oppgave/formål
Tiltak/oppgave/formål1)

-734
0

-669
0

-65
0

N15II.041
N15II.041

Sum regionale forskningsfond

-734

-669

-65

N15II.4

Andre bidragsytere
Kommunale og fylkeskommunale etater
Organisasjoner og stiftelserNæringsliv og private bidragsytereØvrige andre bidragsytere
EU tilskudd/tildeling fra rammeprogram for forskning
EU tilskudd/tildeling til undervisning og andre formål

11 59647 877
110 459
17 569156 859
35 4637 464
41 868108 500
29 324
198 72045 644

4 132
6 009
1 959
-11 755-41 861-10 180

N15II.051A
N15II.051B
N15II.051C
N15II.051D
N15II.051E
N15II.051F

Sum andre bidrag2)

379 823431 520-51 697 N15II.051G

0

0

0

N15II.052

Sum andre bidrag, tilskudd og overføringer

379 823431 520-51 697

N15II.5

Sum ikke inntektsførte tilskudd og bidrag

437 012679 147-242 136

N15II.BB

Gaver og gaveforsterkninger
Tiltak/oppgave/formål/giver
Tiltak/oppgave/formål/giver1)

7 469
0

10 9500-3 481
0

N15II.071
N15II.071

Sum gaver og gaveforsterkninger

7 469

10 950-3 481

N15II.7

Sum ikke inntektsførte tilskudd og overføringer

444 480690 097-245 617

N15II.BBG

Sum fordringer knyttet til tilskudd og overføringer4)

848 663760 252

0N15II.8

Forpliktelse
pr.
31.12.2023

Forpliktelse
pr.
31.12.2022

Endring iperiodenReferanse000N15III.01

Andre tilskudd og overføringer3)

DEL III: IKKE INNTEKTSFØRTE BEVILGNINGER (UTSATT INNTEKTSFØRING)

Kunnskapsdepartementet
Driftsoppgaver - unntatt investeringsformål
Periodisering av ordinær driftsbevilgning - KD (bare idelårsregnskap)
Driftsoppgaver (spesifiser og legg til linjer)

0

0

0

N15III.01

Sum tildelinger til driftsoppgaver

0

0

0

N15III.1

Investeringsformål
Vedtatte, ikke igangsatte investeringsprosjekterPåbegynte investeringsprosjekter (spesifiser og legg til linjer)

0
0

0
0

0
0

N15III.03
N15III.03

Sum investeringsformål

0

0

0

N15III.3

122Årsregnskap 2023

Sum Kunnskapsdepartementet

0

0

0

N15III.4

Andre departementer
Periodisering driftsbevilgning - andre departementer(delårsregnskap)
Tiltak/oppgave/formål
Tiltak/oppgave/formål
Sum andre departementer

0

0

0

N15III.02

0
0
0

0
0
0

0
0
0

N15III.02
N15III.02
N15III.2

Sum ikke inntektsførte bevilgninger

0

0

0

N15III.BST

1)

Vesentlige poster spesifiseres om nødvendig i egne avsnitt under oppstillingen.

2)

Skal bare omfatte prosjekter som tilfredsstiller kravene til bidragsfinansiert aktivitet i rundskriv F-07/13.

3)

Skal omfatte tilskudd og overføringer som ikke tilfredsstiller kravene til bidragsfinansiert aktivitet i rundskriv F-07/13.

4)

Her vises summen av alle fordringer som er nettoført i note 15 del II.

Avsetninger til andre formål og investeringer fra
Kunnskapsdepartementet

Bevilgning pr.
31.12.2023

Avsetning pr.
31.12.2023 i kr

Avsetning pr.
31.12.2023 i pst.

Referanse

Avsetninger til andre formål
Avsetninger til investeringer

7 748 564
7 748 564

307 661
369 062

3,97 %
4,76 %

N15IV.01
N15IV.02

Sum avsetninger fra Kunnskapsdepartementet

7 748 564

676 723

8,73 %

N15IV.1

NOTE 16 OPPTJENTE, IKKE FAKTURERTE INNTEKTER/MOTATT FORSKUDDSBETALING
Beløp i 1000 kroner

DEL I
Opptjente, ikke fakturerte inntekter
Oppdragsfinansiert aktivitet - statlige etater1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - kommunale og fylkeskommunale etater1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - organisasjoner og stiftelser1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - næringsliv/private1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - andre1)
Andre prosjekter2)
Sum opptjente, ikke fakturerte inntekter

31/12/2023
9 407
643
0
22 8172 357
13 547

31/12/2022
604
564
0
5 361
2 219
0

Referanse
N16.010A
N16.010B
N16.010C
N16.010D
N16.010E
N16.01148 772

8 748

N16.1

31/12/2023
32 5434 028
824
42 422559
44 85031/12/2022
24 4663 343
1 946
30 152500
0Referanse
N16.021A
N16.021B
N16.021C
N16.021D
N16.021E
N16.022125 227

60 407

N16.2

DEL II
Mottatt forskuddsbetaling
Oppdragsfinansiert aktivitet - statlige etater1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - kommunale og fylkeskommunale etater1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - organisasjoner og stiftelser1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - næringsliv/private1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - andre1)
Andre prosjekter2)
Sum mottatt forskuddsbetaling
Prosjektene spesifiseres etter sin art.
1)
2)

Gjelder aktivitet som faller inn under bestemmelsene i F-07-13. Vesentlige poster spesifiseres i egne avsnitt under oppstillingen.
Gjelder aktivitet som ikke tilfredsstiller kravene i F-07-13. Vesentlige poster spesifiseres i egne avsnitt under oppstillingen.

Etter omlegging til nye systemer er det ny behandlingsmåte for periodisering av oppdragsporteføljen. Nå periodiseres inntekt itråd med påløpte kostnader pr. delprosjekt og ikke pr. prosjekt som tidligere. Dette fører til økte tall på opptjent ikke fakturerte
inntekter og mottatt forskuddsbetaling for prosjekter som har mange delprosjekt. Prinsippet for regnskapsmessig føringer av
oppdragsprosjekt er ikke endret.

123

Årsrapport 2023 | NTNUNOTE 17 BANKINNSKUDD, KONTANTER OG LIGNENDE2)
Beløp i 1000 kroner
Innskudd statens konsernkonto (nettobudsjetterte virksomheter) 3)
Bankinnskudd for gaver og gaveforsterkninger3)Øvrige bankkontoer1)
Kontantbeholdninger1)

31.12.2023
3 122 347
34 884549 776031.12.2022
2 907 467
41 756352 483
0Referanse
N17.1
N17.2A
N17.2B
N17.3

Sum bankinnskudd og kontanter

3 707 007

3 301 706

N17.4

Skyldig lønn
Skyldige reiseutgifterAnnen gjeld til ansattePåløpte kostnader
Midler som skal videreformidles til andre1)
Annen kortsiktig gjeld
Gjeld til datterselskap m.v2)

31.12.2023
19 0669 843
136 766
33 737797 2364 435
031.12.2022
9 342
5 252
107 561
28 139613 290
44 0140Referanse
N18.1
N18.2
N18.3
N18.4
N18.4A
N18.5
N18.6

Sum

1 001 083

807 598

N18.7

Vesentlige beholdninger skal spesifiseres i egne avsnitt under oppstillingen.
Bankinnskudd og andre beholdninger skal oppgis i tusen kroner med tre desimaler.
3)
Skal samsvare med kontoutskrift for oppgjørskontoen fra Norges Bank.
1)
2)

NOTE 18 ANNEN KORTSIKTIG GJELD
Beløp i 1000 kroner

1)
Gjelder også tilknyttet selskap (TS) og felleskontrollert virksomhet.
Alle vesentlige poster skal spesifiseres i egne avsnitt under oppstillingen.
2)
Gjelder midler som skal videreformidles til andre samarbeidspartnere i neste termin.
Alle vesentlige poster skal spesifiseres i egne avsnitt under oppstillingen. Se også note 20 om spesifikasjon av midler som ervidereformidlet.

NOTE 19 AVSETNINGER LANGSIKTIGE FORPLIKTELSER
Beløp i 1000 kroner
31.12.2023

31.12.2022

Referanse

Gaver
Gaveforsterkninger
Andre avsetninger langsiktige forpliktelser1)

17 7965 152
020 013
7 372
0

N19.01
N19.02
N19.03Sum avsetninger langsiktige forpliktelser

22 94927 384

N19.1

1)

Spesifiseres i egen oppstilling.

124Årsregnskap 2023

www.ntnu.no

Trondheim | Gjøvik | Ålesund
125