Mot strømmen

Eldrebølgen

Tverrfaglighetsmoten

Knut Ove Eliassen
forlot konsulentbransjen og valgte i stedet
litteraturvitenskap.

vil snart treffe NTNU med fulltyngde, advarer veteranprofessor
Lars O. Svaasand. De unge og dyktige som skulle ha overtatt, blir
Side 2
kjøpt opp av næringslivet.

som rir NTNUs ledelse for tida, fortjener et kritisk søkelys, mener vårnye spaltist, professor Gunn Imsen.
Nesten alle tverrfaglige prosjekter
Side 11
har et teknologisk fokus.

Side 10

NTNUs
internavis
nr. 1830.11.2000

Skepsis til ny
Sintef-planSintefs utviklingsplan
for de kommende treårene har gjort flere
av NTNUs dekaner
urolige. De lurer påhvordan NTNU skal
forholde seg til Sintefs
vekstfilosofi og frieri
til Universitetet i
Oslo.
Side 3

Snart billøst
på GløshaugenPå Gløshaugen må
12 000 personer slåss
om 1 500 p-plasser.
Og færre skal det bli.
Et nybygg planleggesnå på P-15.

Revolusjon i språkundervisningen
Hovedfagsstudenten Kristian
Skarbø og stipendiaten Jørn
Almberg fra Lingvistisk institutt står bak en ny undervisningsmetode som skal få fart påspråkfagene. Tidligere har stu-

diet av lyder i fonetikkundervisningen vært basert på passiv
læring. Den nye interaktive
metoden og det spesielle nettbaserte lydkartet som er utviklet
ved NTNU, er enestående i

Brunos rom og materialer

Side 4

Lysning for
Birralee?

Marius og hansmedelever ved
Birralee International
School har fryktet
nedleggelse. Mange
ansatte og gjesteforskere ved NTNU harbarn ved skolen.

Norge. Nå kan studentene høre
lydene som de før bare leste om.
På sikt skal det utvikles interaktive lydkart også for andrespråkfag på Dragvoll.
Side 3

Utstillingen omfatter 14 nye malerier i format 1 x 1 m.

Side 5Feirer Nobel
En lang rekke Nobelprisvinnere er invitert
til NTNU neste høst, iforbindelse med 100
års-jubileet for utdelingen av den første
Nobelprisen.

FOTO: DAG ARVE FORBERGSKOG

Søndag åpnet en
utstillingmedmalerier, tegninger og emaljer
arbeider av professor
Bruno
Vel blåst! Prorektor Kathrine Skret- Lundstrøm
vedting holdt åpningstalen til Bruno
NTNUs Institutt
Lundstrøms utstilling.
FOTO: SYNNØVE RESSEM
for form og farge.
Utstillingen i
Trondheim Kunstmuseum omfatter 14 nye
malerier i stort format, utført med akryl og
olje med hvit voks på kryssfinér. Samlingenav blyanttegninger er fra 1970-tallet, kun få av
dem er vist tidligere i Trondheim.
Lundstrøm forteller at han sluttet å tegne
etter en separatutstilling i Kunstnernes Hus
i Oslo i 1979, for å konsentrere seg om fargeteori og praktisk bruk av farger innen arkitektur og billedkunst.
Til høsten bebudes en ny separatutstilling
med tegninger i Trondheim Kunstmuseum,over temaet «notater». Den vil beså av ca. 100
tegninger, samt en bok.

Revolusjonens røst –– gjallet over alle landets læreanstalterpå 1970-tallet. Røde, blå og grønne studenter sto mot hverandre i alle mulige
konstellasjoner – og ved NTH avslo
Som ung debutant i Samfundet ble Trond Andresen innvalgt i det første Raud Front-styret. Samtidig var han
disc-jockey i Strossa. I dag er han amanuensis ved NTNU,
og ikke mindre rødglødende enn i sin ungdom.

høgskolestyret et forslag om å brosteinlegge deler av Gløshaugenplatået, av
frykt for franske tilstander.
Noen avbryt studiene for å jobbe «på
gølvet». De fleste tuslet tilbake etter
noen år. Men ikke fysikkstudenten Arne
Byrkjeflot.
Side 8 og 9Side 5Les daglige nyheter på www.ntnu.no
Side 1 — Svart Cyan Magenta Gul

Send tips til: medieseksjonen@adm.ntnu.no2

UNIVERSITETSAVISA NR. 18 – 30. NOVEMBER 2000

på dagsorden«Når professorer ved det tidligere NTH, nå NTNU, opplever rekrutteringssviktensom «urettferdig, nærmest krenkende», mistolker de situasjonen og undervurderer hvilke grunnleggende samfunns- og mentalitetsendringer vi i dag står overfor».
Cand. polit. Siri Haavie, Osloforskning, i kronikk i Aftenposten

Snart rekrutteringskrise

ledelsenhar ordet

Rektor Emil
Spjøtvoll

Organisasjonsstruktur
Kollegiet har initiert en prosess med
sikte på å forbedre institutt- og fakultetsstrukturen ved NTNU. Naturlig
nok er det en skepsis til dette i vårefagmiljøer. Mange har nettopp værtgjennom større reorganiseringer, og erlite motivert for å gå inn i nye. På den
annen side vil det være galt å la organisatoriske strukturer festne seg hvis
de opplagt er uhensiktsmessige på langsikt. I forskning må vi hele tiden vurdere og revurdere i lys av ny kunnskap
og nye teorier. Det er smertefullt å gi
slipp på sine opprinnelige ideer, menskal man ikke stagnere, må man værevillig til å endre tenkning og problemstillinger. Organisasjon kan ses på som
en manifestasjon av den kunnskap vi
har om hvorledes vi fungerer administrativt og ledelsesmessig, internt og
eksternt. Den erfaring vi har høstet og
de behov vi ser, bør også her føre tilrevurderinger.
Utgangspunktet for vurdering av
fakultetsstruktur vil være fakultetenes
oppgaver. De viktigste enhetene ved etuniversitet er instituttene. Det er her
kunnskap skapes og formidles via
undervisning. Hovedgrunnen for å opprette organisatoriske strukturer overinstituttnivået er å få ivaretatt oppgaver som ikke kan løses på det nivået. En slik oppgave er ansvaret for grader og studieprogrammer. En annen
oppgave er ansvaret for større koordineringsoppgaver. Ved NTNU har vi
valgt en modell hvor fakulteter ivaretar fellesoppgaver, i stedet for å opprette nye organisatoriske nivåer direkte under Kollegiet som sentre og programmer. En tredje oppgave vil være åivareta forholdet til bransjer, forvaltning, organisasjoner og bedrifter.
Studieprogrammer og forskning må
følges opp med kvalitetssikring og markedsføring, og det må arbeides med
den faglige videreutvikling av NTNU.
Det krever organisatoriske enheter av
en viss størrelse, som har tilstrekkelig
kompetanse og handlekraft. Ved at den
faglige og administrative ledelse haren bredde i oppgaver, kan man sikre
fleksibilitet, bedre kompetanseutvikling og intern utnyttelse av ressurser.
Viktig er også utvikling av en felles
kultur og forståelse. Gjennom ansvar
for en rekke ulike aktiviteter vil det
utvikles bedre innsikt i ulike behov og
kunnskapsmessige utgangspunkt ved
universitetet. Det er ingen tvil om atf.eks. gjennom dekanmøtet er det
utviklet en bedre intern forståelse og
respekt for ulike tradisjoner og ulike
oppgaver og behov. Ut fra en slik tankegang kan det derfor være en fordel
at et fakultet har både profesjonsstudier og «frie» studier. Det er også viktig å skape en god rekrutteringsbasis
for lederstillingene ved universitetet.
Derfor trenger vi mennesker som har
erfart universitetets kompleksitet.
Mulighetene for dette ligger primært iledermøtene på fakultetene, fakultetsstyrene, dekanmøtet, fakultetsdirektørmøtene og Kollegiet. I denne prosessen vil ledermøtene være de viktigste. Det er derfor viktig at de gir muligheten for god intern dialog.

Side 2 — Svart Cyan Magenta Gul

ILLUSTRASJON: ELIN HORN

Lars O. Svaasand roper varsko om krise for rekrutteringen til faglige stillinger, og
en forestående utarming av
det faglige miljøet.
– Kjernegruppen i det faglige personalet
ved instituttene i dag ble rekruttert i universitetets ekspansjonsperiode i 60-årene,
sier instituttleder Svaasand ved Fysikalsk
elektronikk. Det betyr at de fleste av disse i dag nærmer seg pensjonsalderen. Denærmeste fem - ti årene vil de gå av foraldersgrensen. – Miljøet er i ferd med åutarmes, sier Svaasand med ettertrykk.
– Det mest betenkelige er at det er de få
yngre vi har klart å rekruttere, som ogsåforsvinner ut igjen først, legger han til.

Lønna må opp. Årsaken til dette er
selvsagt lønnsbetingelsene. I sekstiårene

var kombinasjonen lønn og arbeidsforhold i universitetsmiljøet fullt ut konkurransedyktig med industri ognæringsliv. I dag er lønnsgapet mellom
de to alt for stort i universitetets disfavør. – Vi må øke lønna 30-50 prosent forå bli konkurransedyktige, mener
Svaasand. En halv million i årslønn foren professor må til etter hans mening.
– På syttitallet hadde vi ikke ledige
stillinger, dermed var det også lite rekruttering. Nå har vi stillinger, men ingen åansette, fastslår Svaasand. Han menerdet er svært viktig å få gjort noe med dette nå. Om fem år vil det være for sent åpnepengesekken, da er skaden skjedd.

Klokka går fort. – Det er ikke det at
jeg er blitt en gammel og sint mann, somfår meg til å rope varsko, forsikrer han
oss. Dette er et fundamentalt problem
som vi må få gjort noe med! Nå går klokka fort, vi kan ikke vente et par statsbudsjetter til. Ei heller hjelper det med

er par omganger til med visjoner.
Svaasand foreslår å bruke lønnsmidlene for tre stillinger til å lønne to vitenskapelig ansatte, og på den måten få løftet lønnsnivået.
– Vår viktigste jobb å sørge for god
bemanning og god studenttilførsel. Problemet med rekruttering forsterkes av at
det er nødvendig med mer oppfølging av
studentene, sier Svaasand. Antall studenter per professor har gått opp, mens
ressursene som kreves, har ikke økt tilsvarende. Å kunne tilby de nødvendige
laboratorie-ressurser, er økonomisk krevende.
– I dag burde vi investere mer per student, mens vi dessverre ser at det går motsatt vei, understreker han.
ARNE ASPHJELL
arne.asphjell@adm.ntnu.no

NTNU slipper å kutte 231 studieplasser
Forrige helgs forlik om statsbudsjettet er svært godt nytt
for NTNU og de andre
universitetene.
I forhandlingene økte KUF-budsjettet medhele 430 mill. kroner, og av dette vil 210
mill. kroner gå til universitetene.
I praksis betyr dette at NTNU får
beholde de 231 studieplassene innen allmennfag, som man stod i fare for å miste.
Ekstra midler til forskning og omstillingsarbeid blir det også. Fortsatt er det
uavklart om det er funnet plass i budsjettet til å fullføre Realfagbyggprosjektet.
Men universitetsdirektør Vigdis Moe
Skarstein har fortsatt et håp om at ogsådenne posten skal komme inn på budsjettet under den endelige behandlingeni Stortinget.
– Vi er veldig glad for den økningen
som budsjettavtalen innebærer. Vi får nået budsjett som gjør det mulig å opprettholde virksomheten omtrent på sammenivå som i år. Det opprinnelige budsjettforslaget ville i praksis ha betydd kutt ideler av vår virksomhet, sier Skarstein.

effekten av tidligere kutt i studieplasser
innen realfag og samfunnsvitenskapelige
fag i år og i 1999.

En pen økning. I den formelle bud-

10 eller 20 millioner? Det er van-sjettavtalen mellom Arbeiderpartiet,
Kristelig folkeparti, Senterpartiet og
Venstre er det satt opp tre poster som
direkte gjelder universitetene:
1. Oppheve studieplasskutt: 100 mill.
kroner.
2. Forskningsopptrapping og omstillingsarbeid: 100 mill.
3. Lønns- og priskompensasjon: 10
mill.
Det står ingenting om hvordan disse
midlene skal fordeles mellom de fire norske universitetene, men hvis god gammelbudsjettoppskrift følges, vil NTNU få om
lag en firedel av potten. Det betyr at
NTNU-budsjettet vil få en pen økning i
forhold til det opprinnelige forslaget.
Det første punktet innebærer at
NTNU slipper å kutte 231 plasser ved allmennfaglige studieretninger. I tillegg vil
beløpet sannsynligvis oppveie den fulle

skeligere å angi i detalj hva punkt to vil
bety i praksis. Etter revidert nasjonalbudsjett fikk NTNU 21,6 mill. i omstillingsmidler for år 2000. I regjeringens
forslag for neste år ble dette beløpet
redusert med 10,1 mill. kroner. Men i
budsjettforliket ser det ut til at disse
10,1 mill. igjen er kommet med på budsjettet. Foreløpig er det imidlertid uklart
hvordan den endelige fordelingen
mellom «friske» forskningsmidler og
omstillingsmidler vil bli.
De ti millionene i det tredje punktet vil
bidra til kompensasjon for den generelle
prisveksten, i tråd med konsumprisindeksen.
JAN ERIK KAARØ
jan.kaaro@adm.ntnu.no

3

UNIVERSITETSAVISA NR. 18 – 30. NOVEMBER 2000

nyheter

Alltid oppdaterte nyheter på
www.ntnu.no

Ga liv til lydundervisningen
Kristian og Jørn har
forandret det passive
studiet av fonetikk.
En interaktiv undervisningsmetode gjør
studiet av lyder
morsommere og mer
levende.
– Hvis hjelpemiddelet blir brukt
på den riktige måten, så vil dette revolusjonere fonetikkundervisningen, sier doktorgradsstudenten Jørn Almberg ved Lingvistisk Institutt om lydkartet
som er laget med utgangspunkt
i fonetikkundervisningen ved
NTNU. Kartet er enestående i
Norge. Almberg klikker seg inn
på siden «Norske språklyder»(http://www.ling.hf.ntnu.no/ipa/no/)for å vise hva han snakker om.

Boklig studium. – Det gamle systemet gir passiv informasjon. Det vi har laget, er etinteraktivt kart som inneholder
tekstinformasjon og lydeksempler, forteller stipendiaten
mens han klikker seg mellom
vokaler, konsonanter, og viser ilyd og tekst hvordan folk fra
Bodø sier «hammer».
Og for uinnvidde; fonetikk erlæren om språklyd. Et emne somalle språkstudenter må gjennom.
Paradoksalt nok har dette studiet av lyder vært utpreget boklig. Til nød har foreleserne sluppet seg løs med å imitere f.eks
ulike dialekt-lyder. Men nå har
det blitt andre lyder....

Gammel drøm. Jørn Alm-berg, som foreleser i forprøvene
i fonetikk, hadde lenge drømt
om å kunne gjøre noe med det
statiske språklydkartet som
studentene pugget. Det haddeogså Kristian Skarbø, en hovedfagsstudent i datalingvistikk
som også jobbet på instituttet.
Høsten 1994 studerte han fonetikk i Bergen og brukte mange
timer på å høre gjennom gamle
opptak av ymse vokaler og konsonanter.
– Det var en ganske museal
stemning, og IPA-tegnene (lydene, red.anm.) ble temmelig abstrakte for oss som satt der, forteller Skarbø. Han tenkte at detmåtte være en enklere måte å
gjøre dette på. Høsten 1997
begynte han å studere informatikk ved NTNU. Samtidig begynte han å arbeide med ideen om ålage interaktive referanser ved
hjelp av web-teknologi.
– Jørn og jeg har siden utviklet dette i fellesskap, og vi harhele tiden kunne dra veksler på
andre personer i miljøet på Lingvistisk, sier han.

Positiv respons. I desember
i fjor ble den første demoen med
seks språklyder laget. Ellevemåneder senere kunne man
sette en foreløpig strek. Og istedet for tørre kart, fikk man
nå en mer aktiv tilnærming tilmaterialet, med lyder og skrevet tekst. Almberg og Skarbø
har brukt folk i Dragvollmiljøet, som ennå har dialekteni behold, til å lese inn eksempelord.
Jørn tror at det nye hjelpemiddelet vil heve kvaliteten på
undervisningen. Han bruker
nettsiden i undervisningen, og

Kristian Skarbø (til venstre) og Jørn Almberg håper å gjøre fonetikkundervisningen bedre gjennom tegn og lyd.
FOTO: TORE HUGUBAKKEN

har allerede fått positiv respons
fra studenter og kollegaer. Men
et reelt problem for fonetikkstudentene er at maskinparken på
NTNU ligger i bakleksa i forhold
til den teknologiske utviklingen.
En oppdatert maskin er en forutsetning for å kunne benytte
dette fonetikktilbudet.
– Utstyret på datasalenekunne ha vært bedre. Det mangler lydkort og en moderne nettleser, og er en maskin fire år
gammel, blir den for gammel.

Planer for flere fag. Prosjektet er støttet med universi-

tetsmidler. Lingo er et samarbeidsprosjekt innenfor fagfeltet IKT, språk og læring.
Prosjektet utvikler utdanningsopplegg hvor innovativ teknologi integreres med språkdidaktikk.
Til neste høst er det planerom et nettbasert fjernstudium ifonetikk og språkvitenskap ved
NTNU, hvor det nye lydkartet
vil bli et bærende element. Det
planlegges også å lage interaktive lydkart for engelsk og
fransk, samt at Germanistisk
institutt har også søkt om midler til å få laget et tilsvarende

opplegg. Institutt for nordistikkog litteraturvitenskap har planer om å legge ut flere teksterog lydeksempler, som vil bli
knyttet opp mot «Norske språklyder».
Kristian og Jørn vil uansett
fortsette utviklingen av neste
versjon: et generelt verktøy fordatastøttet læring av fonetikkog språkvitenskap.

arbeid med andre. Etter- og
videreutdanning, bedriftsrettetrådgivning og internasjonalrådgivning står også på planen.
Videre ønsker Sintef i de nærmeste årene å etablere og drive
teknologibedrifter i egen regi
basert på ideer fra forskningsinstituttene; årlig etablere 1015 nye bedrifter med utgangspunkt i egen teknologi; og åselge teknologiske løsninger
som er utviklet og eid av stiftelsen selv.

Ytterligere en måte å vokse
seg større og sterkere på, er åinnlemme andre oppdragsmiljøer i Sintef-folden.
Et driftsresultat på 15 prosent er målet Sintef vil strekke
seg etter for å oppnå den nødvendige økonomiske handlefrihet.

TORE HUGUBAKKEN
tore.hugubakken@adm.ntnu.noSintef vil vokse
Vekst, vekst og attervekst. Dette er Sintefs
hovedmål de neste parårene.
Sintef-gruppen har lagt sistehånd på sin utviklingsplan for
perioden 2000-2003. Det overordnede målet i planperioden er
vekst. Markedet for tradisjonell
oppdragsforskning er avtagende,
kundene spør sjeldnere etter faglig spisskompetanse alene, ogbehovet endrer seg i retning av
applikasjoner og helhetlige løsninger. Samtidig foregår det en
restrukturering i markedet for
oppdragsforskning, i retning av
færre men større enheter, heter
det i planen.
Det er for å møte disse utfordringene, at Sintef nå først og
fremst satser på vekst. På fokusert vekst og på lønnsom vekst.
Vekst på en rekke områder og
vekst med en rekke nye partnere.

Nye partnere. Sintefs utviklingsplan skisserer flere måter
å oppnå den etterlengtede veksten på:
For å oppnå lønnsom vekst
innenfor eksisterende virksom-

hetsområder, vil Sintef selge større kunnskapspakker, basert påen flerfaglig tilnærming til problemløsing. Blant annet satses
det på å bygge opp et samarbeid
med Universitetet i Oslo, i likhet med dagens NTNU-samarbeid. Stiftelsen vil videre bygge
faggrupper på internasjonalt
nivå, som basis for produkter og
tjenester. Den vil bygge sterkere
allianser i markedet, og den viløke sin internasjonale virksomhet – i egen regi så vel som i sam-arbeid med andre. Nye partnere
som kan danne utgangspunkt for«joint ventures» i internasjonale
markeder, står derfor på ønskelista.

Vil eie og drive. Planen tilstreber vekst gjennom utvikling av nye forretningsområder,for eksempel ved at Sintefpåtar seg å drive FoU-virksomheter, laboratorier, regionale
kompetansesentra og forskningsparker, alene eller i sam-

LISA OLSTAD
lisa.olstad@adm.ntnu.no...og det gjør noen NTNU-ere urolige
Flere dekaner etterlyser nå en klargjøring
av det framtidige forholdet mellom universitetet og stiftelsen.
Sintef-gruppens utviklingsplan
for de kommende par år har
medført en viss uro blant
NTNUs dekaner. Vekst i alle retninger, nye samarbeidspartnere– ikke minst i universitetssektoren, og tendensen til å utvikle
seg fra en forskningsorganisasjon til en kunnskaps- og

Side 3 — Svart Cyan Magenta Gul

løsningsorganisasjon – alt dettekan kalle på bekymring. Hva
skjer med forholdet til NTNU
oppe i det hele?
Nå er det på tide å ta en
gjennomgang av den felles virksomheten og forholdet mellom
partene, mener flere av dekanene.

Firer-banden.

Utviklingsplanen blir i disse dager diskutert av blant andre NTNUs
dekaner. De har ingen enhetlig
holdning til planen, men mer
enn én har, etter det Universitetsavisa erfarer, begynt å føleen viss uro. Dette har klarest
blitt uttrykt av den såkalte«Firerbanden»: professorene
Hans Faanes (Elektro), Eivind
Hiis Hauge (FIM), Arne
Bredesen (Maskin) og Steinar
Nordal (Bygg/miljø), som i flererapporter har gitt NTNUs
ledelse klar beskjed om at nåmå tingene tenkes grundig
gjennom.
Gruppen peker på nødvendigheten av å finne ut hvilken
vei Sintef egentlig går – og hvilke steder det er naturlig å følges
ad på veien og hvilke steder man
like gjerne kan skille lag. Hvordeler man visjoner, og hvor gjør
man det ikke? Hva gjør vi med defagmiljøene der «alle» tror det
foregår et samarbeid med Sintef, mens det faktisk ikke gjør
det – bør de organisere oppdragsvirksomheten sin på enannen måte?
Firerbanden har til nå ikke
anvist klare modeller for det
framtidige samarbeidet mellom
NTNU og Sintef, men understreker at NTNUs øverste ledelse snarest må ta opp problematikken rundt «det nye» Sintef.

4nyheter

UNIVERSITETSAVISA NR. 18 – 30. NOVEMBER 2000

Hvor skal vi parkere på Gløshaugen?
De 12 000 personene
som arbeider påGløshaugen, må slåss
om 1 500 parkeringsplasser – som det blir
stadig færre av. Menparkeringshus vil ikke
NTNU bygge.

– Folk må regne med å gå litt fra
parkeringsplass til arbeidssted, sierSvein Hugo Andersen som her
befinner seg på P-15, en parkeringsplass som snart forvandles til
en byggeplass.
FOTO: ARNE ASPHJELL– For noen år siden ble det
diskutert å bygge et parkeringshus i Dødens Dal og legge fotballplassen på taket av huset,
men disse planene er foreløpig
ikke videreført. KUF gir ikke
midler til universitetene for slike prosjekter. Man kunne tenke
seg at for eksempel Studentsamskipnaden kunne stå som
utbygger, men da måtte parkeringshuset sannsynligvis væreselvfinansierende og parkeringsavgiften tilpasset deretter.
Jeg er redd dette ville føre til såhøye avgifter at tilbudet ble uaktuelt for de fleste, og det villeogså medføre at man måtte vurdere avgift på alle de nåværendeparkeringsplassene. Trondheim
kommune er dessuten svært
skeptisk til trafikkøkningen og
belastningen på veinettet som etparkeringshus ville medføre.
Parkeringshus har ingen høy
prioritet i dag, fastslår Andersen.

«Byen» Gløshaugen vokser seg
stadig større i innbyggertall.
Realfagbygget førte til en storstilt innvandring, og nye hordervil komme neste år. Stadig flere
parkeringsplasser blir tatt i bruksom tomter for nye bygg.

«P 15-bygget». Nokså illustrerende bruker Teknisk avdeling P-plass-benevnelser for å
angi sine nye byggeprosjekter.
«P-15 bygget» blir det kalt – det
nye femetasjers bygget på 4 500
kvadratmeter, som i mai nesteår begynner å reise seg på parkeringsplass P-15 rett øst for
Sentralbygg II. Gløshaugens
befolkes nå av 2000 ansatte ognærmere 10 000 studenter.
Etter hvert som antall parkeringsplassene reduseres, må
det bli små muligheter for å
bruke bil til jobben.
– Alle som søker og har en
rimelig grunn, vil få parkeringstillatelse, sier lederen i Parkeringsutvalget, Svein Hugo
Andersen ved Teknisk avdeling.
Andersen har 1500 plasser å fordele på Gløshaugen og området
rundt. – Men det er klart at det
kan bli opp til 10-15 minutter ågå fra bilen til jobbstedet, legger
han til.
Halvparten av plassene ligger på selve Gløshaugen, denyeste ved Vollabakken, Lerkendal/Valgrinda og opp mot
Nardo. En del parkeringsplasser
på det indre området forsvant da
Realfagbygget ble reist. Statsbygg fant ikke plass på budsjettet for parkeringskjeller i bygget.
Overbooking. Hvor mange
parkeringstillatelser er tildelt?
– Vi har innvilget over 3000
parkeringtillatelser med oblat –en betydelig overbooking i forhold til antall parkeringsplasser.
Vi ser likevel at flere parkeringssoner har ledige plasser på

forskjellige tidspunkt gjennom
dagen, og hittil ser det derfor ut
til å fungere bra med en slik liberal holdning. Alle benytter ikke
oblaten sin hver dag, forteller
Andersen. Han har fått flere henvendelser fra besøkende som sierat det er vanskelig å finne ledig
parkeringsplass. Derfor har

NTNU gitt Trondheim parkeringtillatelse til å etablere rundt 40
plasser med korttidsparkering
mot avgift på Gløshaugen, og det
har bedret situasjonen en del.
Dere er flinke til å planleggeog sette opp nye bygg, men kanskje det er på tide å tenke på etparkeringshus?

Dyrere? Et universitet i
England har i samarbeid med
lokale myndigheter innført forbud mot fri parkering inne påuniversitetsområdet. I stedet er
det etablert et visst antall
avgiftsbelagte p-plasser for personer som av forskjellige grunner må benytte privatbil i jobbsammenheng. I tillegg er det

satset sterkt på et godt kollektivtilbud. Avgiften for parkeringsplassene er lagt på et sliktnivå at brukerne har et bevisst
valg.
– Denne måten å gjøre det
på, var et miljø- og byplanmessig
grep som de engelske lokalmyndighetene bare måtte ta for åunngå trafikkork i og utenfor
universitetsområdet. Hvis trafikkbelastningen på Gløshaugenfortsetter å øke slik den har gjort
de senere år, kan man også i
Trondheim bli tvunget til å tenke i samme baner, sier Andersen. – Vi er fullstendig klar overat mange har meget gode grunner for å benytte bil på jobben,
det være seg av tjenestemessige,
helsemessige eller sosiale årsaker. Parkeringsutvalget prøver åtilrettelegge forholdene og fordele parkeringstillatelsene etter
beste evne.
– I ytterste konsekvens kan
vi få full avgiftsparkering på heleområdet grunnet trafikk- og miljøhensyn. Her har både NTNU
og Trondheim kommune et felles ansvar. Men da må vi i tilfelle ha et langt bedre kollektivtilbud i byen enn i dag. Det er ikke
noe enten eller, men både og, sierAndersen og understreker at det
foreløpig ikke er noen konkrete
planer om full avgiftsparkeringpå Gløshaugen.
ARNE ASPHJELL
arne.asphjell@adm.ntnu.no

Gladmelding til alle med lapp i ruta
Alle P-tillatelser påGløshaugen forlenges
for to nye år, utenbehovsprøving.
Men du må melde fra om at dufortsatt har behov for parkeringsplass.
De fleste parkeringsoblater i
NTNU-systemet har gyldighet
til 01-01. Det betyr at biler med
slike oblater kan parkere trygt tilutgangen av januar 2001. Men

1. februar må disse kjøretøy hany oblat hvis parkeringsbot skalunngås.
For å få forlenget parkeringstillatelsen, må du fylle ut
et skjema som kan hentes ved
ett ekspedisjonsstedene til Teknisk avdeling i Hovedbygningen, Sentralbygget, Driftssentralen eller Petroleumsteknisk senter 1 og 2. Skjemaet kan ogsålastes ned fra NTNUs intranett (Innsida). Ferdig utfylt
sendes skjemaet til Teknisk
avdeling, Parkeringsutvalget på

faks 91287 eller som e-post med
skjemaet som vedlegg til Ingela.Thomassen@adm.ntnu.no.
Fristen er 31. desember.
De som har oblater med
senere forfall enn januar 2001,
vil ikke få særskilt varsel fra
Parkeringsutvalget, men må selv
sørge for å sende søknad senesten måned før utløpsdato. De som
ikke har parkeringstillatelse,men ønsker å søke, må fylle ut etannet skjema som kan hentes påde samme steder som er nevnt
ovenfor.

Sterk søknad
Begrunnelsene i p-plass-søknadene er ofte både lange og
følelsesladde. En klassiker
innen sjangeren stammer
fra tidlig 80-tall da en av
søkerne oppga at han måtte
parkere så nær kontordøra
som overhodet mulig fordi
han var «plaget av ryggsmerter og morgenstivhet»!
Søknaden ble innvilget.

Moms på tjenester gir dyrere forskning
Innføring av moms
på tjenester kan gi
oppdragstørke forforskningsmiljøer som
lever av oppdrag fra
det offentlige.
De nye reglene vil føre til at
NTNU må registrere seg som
momsforetak, men universitetets
hovedvirksomhet – utdanning –blir unntatt fra momsplikten.
Næringslivet er alleredemomspliktig og får fradrag forall «inngående» avgift (det vil si
moms på det som kjøpes inn tilvirksomheten), og deres priser
vil neppe øke. Men det blir dyrere
for stat og kommune å kjøpe
forskningstjenester. Det innebærer en risiko for at antall opp-

drag til Sintef og NTNU vil gå
ned. Konsekvensene vil bli størst
for Unimed, siden rundt sytti
prosent av instituttets oppdragkommer fra det offentlige.

Ikke oppsigelser. – Vi er
ikke spesielt glad for dette. Men
jeg tror ikke vi går under, sier
Jon Magnussen i Sintef
Unimed. – Instituttet er lite
utstyrstungt. Vi lever i all
hovedsak av det hodene våreproduserer. Dermed har vi ikke
mange store innkjøp hvor vi
kan føre fratrekk for inngående
moms. Det betyr at når det må
betales 24 prosent moms på detjenester Unimed leverer, så vil
prisene også stige med noe nær
24 prosent.
Frykter dere for framtida?
– Nei. Ikke hvis intensjonene
fra regjeringen følges opp: at

Side 4 — Svart Cyan Magenta Gul

offentlige oppdragsgivere blir tilført ekstra midler slik at de har
råd til å holde oppdragsmengden
oppe på dagens nivå.
Kan det bli aktuelt å gå til
oppsigelser?
– Nei.
Ved siden av Unimed er Institutt for industriell miljøforskning (IFIM) ved Sintef Teknologiledelse den enheten hvor moms
på tjenester vil gi de mest følbare konsekvensene. Instituttets
oppdrag kommer for en stor del
fra institusjoner som er momspliktige.
– Jeg legger ikke skjul på atvi frykter konsekvensene, sierforskningssjef Torunn Lauvdal.

Ryddigere forhold. Økonomidirektør Anne Lise Aunaas i
Sintef har undersøkt hvilke
virkninger momsendringene

kan få for de ulike delene av
stiftelsens virksomhet.
– Selv om deler av våre aktiviteter utvilsomt vil kunne bli
skadelidende, er dette totalt setten fordel for Sintef. Hele våromsetning vil sannsynligvis ligge innenfor momsloven. Dette vil
skape ryddigere forhold, fordi vi
slipper avgrensningsproblematikk knyttet til paragrafen om
fradrag på forhånd for inngående
avgift. Videre vil dette bety atvåre driftskostnader vil bli redusert da vi får økt fradrag for deninngående avgiften, og ytterligere reduserte kostnader dersom
lov om investeringsavgift bortfaller, sier Aunaas.
Dagens momslov skaper problemer for virksomheter som
regnes delvis innenfor og delvis
utenfor momssystemet. Disse
problemene vil Sintef nå slippe

unna.

NTNU må regne moms.
Situasjonen er den motsatte for
NTNU, som fram til i dag stortsett har vært utenfor momsområdet. Men nå må institusjonen
registrere seg som momsforetak. Dette vil bli komplisert,
siden man bare kan trekke fra
moms for de deler av virksomheten som faller inn undermomskravet.
En annen kompliserende
faktor blir å skille mellom hva
som er «oppdrag» og hva som er«bidrag til virksomheten.»Førstnevnte er momspliktig,
sistnevnte ikke.
TORE OKSHOLEN
tore.oksholen@adm.ntnu.no

UNIVERSITETSAVISA NR. 18 – 30. NOVEMBER 2000

5

nyheter– Krise om skule vert lagt ned– Dersom Birralee
International Schoolvert lagt ned, så er det
full krise for både ossog andre akademikarforeldre, seier MayBritt Moser ved NTNU.

kostnadene dekka frå kommunen slik at skulen vert sikra
neste år. Men dette inneber
ikkje ei permanent løysing.

150 unger frå 30 land.

Førsteamanuensis May-Britt
Moser og professor Edvard
Moser ved Psykologisk institutt
har ei dotter som går i første
klasse på Birralee. Den internasjonale skulen har eksistert iover 25 år, og har vore mykje
brukt av foreldre som av ulike
grunnar ønskjer at ungane skal
ha engelsk som skulespråk.
Mange av foreldra er på tidsavgrensa opphald i Noreg og treng
av den grunn ein skule med engelsk som undervisningsspråk.
Men det finst også mange norske foreldre som vil at unganeskal få ha engelsk som hovudspråk på skulen.

Birralee har i dag 95 elevar frå
første til sjuande klasse. I tillegg driv dei ein barnehage med
55 ungar. Også tilskotet til drifta av barnehagen vil det bli
kutta i, dersom budsjettforslaget går i gjennom. I dag er det
på 820 000 kroner, medanRådmannen vil redusere det
med to tredjedelar. Dette vil
føre til nedlegging av barnehagen.
Skulen underviser barn heimehøyrande i til saman 30 land.
Gjesteforskarar, dr.ing-studentar frå utlandet, ekspertar som
er henta inn til næringslivet:
Mange kjem hit saman med
familiane sine. Men det er ogsåmange norske som veljar å haungane sine på Birralee. MayBritt og Edvard Moser er blantdei.

Krev husleige. Men nå kan
Birralee risikere å bli lagt ned,og Ailin må finne seg ny skule.
Årsaka er at Trondheim kommunes rådmann i budsjettforslaget for neste år går inn for å
krevje ei årleg husleige på 800
000 kroner. Fram til nå harskulen hatt gratis tilgang på
lokalar.
Men Birralee har ikkje
desse pengane, forklarer konstituert rektor Barbara M.
Buller. Dermed vil skulen bli
nøydd til å innstille verksemda
dersom forslaget vert vedteke.
Rett nok blei det nyleg kjend at
Høgre, Kr.f., Venstre og Sp vil
støtte at Birralee får husleige-

Mange norske. – Det er nok
ein del akademikarar og forskarar ved NTNU og Sintef, somønsker at barna deira skalbeherske engelsk som skulespråk og dermed verta betre
førebudd på å følgje foreldranår vi er gjesteforskarar vedlærestader i utlandet, seier
May-Britt Moser.
– At vi har denne skulen her,gjer det lettare for oss å reise ut– og det gjer det lettare å lokke
gode forskarar til Norge og
Trondheim. Derfor er det kriseom Birralee ikkje får fortsetje,påpeikar Moser.
– Vårt strukturelle problem
er at vi ikkje kjem inn under

Lydia fra Ghana og Ailin fra Trondheim trivst godt i internasjonalt miljø på Birralee. Ailins mor May-Britt (t.h.) er
engsteleg for skulens framtid.
FOTO: ARNE ASPHJELL

loven om privatskular. Vi vert
ikkje definert som ein livssynsskule, og har heller ikkje ein særeigen pedagogikk som til dømes
Steinerskulane har, seier rektor
ved Birralee, Barbara Buller. –Det er mange norske elevar her,og Birralee er ein fantastisk
møteplass for barn, kor enn dei
kjem i frå. Å ha denne skulen gir
dei ein ekstra tryggleik som gjer
det lettare for dei å gå ut i det
norske samfunnet, seier Buller.

NTNU støttar. Både universitetet og Samskipnaden støttar at Birralee må få fortsette.

Nobelprisvinnerne
kommer (kanskje)
I desember 2001 kan
NTNU få besøk av
flere av verdens
mest framstående
forskere. En rekke
Nobelprisvinnere er
da invitert til universitetet.
Bakgrunnen for besøket er
100 årsjubileet for utdelingen
av den første Nobel-prisen.
Dette skal markeres i bådeSverige og Norge. Til jubileet
har 250 tidligere vinnere blitt
invitert, og over 200 har i skrivende stund takket ja. Universitetetene i Norge og Sverige har i denne forbindelsefått henvendelse om de kan
tenke seg å få besøk. Nobelstiftelsen vil foreslå for de tilreisende vitenskapsfolkene et
opplegg basert på ønskene fra
universitetene i Sverige og
Norge.
Arrangementene vil foregå
i perioden fra 4. til 7. desember, og de enkelte lærestedeneskal selv være ansvarlige forsine lokale arrangement. Det
kan f.eks dreie seg om symposier, seminarer eller foredrag.

Ønsker Becker. Dekanusene ved fem av NTNUs
fakultetet har formelt fremmet ønskelistene på vegne av
sine fagmiljøer. Dekanus ved
SVT-fakultetet og førsteamanuensis ved Institutt forsamfunnsøkonomi,
Jan
Morten Dyrstad, ønsker
enten prisvinneren fra 1992,
Gary Becker, Amarty Sen(1998), eller R.M. Solow(1987). Han synes det vilvære stas om han får et navnpå ønskelista oppfylt. Det vili så fall bli det første besøket
av en Nobelprisvinner påfakultetet.
– De tre personene er
meget solide og anerkjente.
For fagmiljøet vil dette bety
veldig, veldig mye, da vi får
mulighet til å flagge virksomheten på instituttet, sier Dyrstad. Han ser for seg noe i retning av en workshop hvor forskerne legger frem sine bidrag
under nærvær av nobelprisvinneren. I hvert fall skal det
bli plass til en forelesning.
Om NTNU får besøk, og
eventuelt av hvem, vil bli klart
over nyttår.
TORE HUGUBAKKEN
tore.hugubakken@adm.ntnu.no

Side 5 — Svart Cyan Magenta GulØnskelista:
Kjemi:
1) R.A. Marcus (1992)
2) G.A. Olah (1994)
3) W. Kohn (1998)
4) A.H. Zewail (1999)
5) Corey (1990)
Fysikk:1) H.L. Störmer (1998)
2) W.D. Phillips (1997)
3) H. Rohrer (1986)
4) G. ’t Hooft (1999)
Medisin
1) E. Kandel (2000)
2) P. Greengard (2000)
3) A. Carlson (2000)
4) C. Nüsslein-Vollhard(1995)
Litteratur
1) Dario Fo (1997)
2) Kenzaburo Oé (1994)
3) Günther Grass (1999)Økonomi1) Gary Becker (1992)
2) Amartya Sen (1998)
3) R.M. Solow (1987)
Fred1) Medecins Sans Frontières(1999)
2) J. Rotblat (Pugwash)(1995)
3) Rigoberta Menchú (1992)
4) José Ramos-Horta (1996)

Rektor og universitetsdirektør
skriv i eit brev til Birralee «atdet er svært viktig for
Trondheim at byen har eninternasjonal
skole
som
Birralee International School.
Som følge av den økende globalisering av samfunnet, er deninternasjonale dimensjon stadig viktigere for universitetet.
Det har alltid vært viktig forkvaliteten av universitetet at vi
kan rekruttere internasjonal
kompetanse.»
Hallvard Danielsen, informasjonssjef ved Studentsamskipnaden, seier at Birralee ersærs viktig for studiebyen Trondheim.
– For at Trondheim skal værepå den internasjonale arena, er
det heile tilbodet som tel, presiserer Danielsen. – Kultur, friluftsliv og så bortetter. Birralee
er eit viktig element i totalpakken.
TORE OKSHOLEN
tore.oksholen@adm.ntnu.no

ARNE ASPHJELL
arne.asphjell@adm.ntnu.no

Hvilke Nobelprisvinnere kunne
du ha tenkt deg å ha på besøk?
Anniken Heidenstrøm, student, psykologi grunnfag:
Jeg ville hatt Rigobertu Menchú, fordi hun er opptatt
av menneskerettigheter, men også fordi hun er kvinne.
Jeg kunne også ønske meg Nelson Mandela som symboliserer kampen i Sør-Afrika.
Gøran Solli, stipendiat, Institutt for tverrfaglige
kulturstudier (Teknologi og samfunn):Gary Becker er jo kontroversiell person innen økonomi
og sosiologi. Ham ville jeg ha stilt noen kritiske
spørsmål. Mange av de andre prisområdene blir for
spesialisert for meg, men Günther Grass kunne sikkert
holdt gode gjesteforelesninger om Tysklands samling.
Berit Gullikstad, universitetslektor, Institutt for
tverrfaglige kulturstudier (Senter for kvinneforskning):
Toni Morrison og Günther Grass er dem jeg foretrekker
aller mest. Morrison skriver veldig spennende om
koplingen mellom kjønn og rase i Amerika. Günther
Grass har gjort et veldig inntrykk på meg, og ernyansert i svart-hvitt-tenkningen om Tysklands samling.
Erik Sigvaldsen, førstekonsulent,Studieavdelingen:
Mikhail Gorbatsjov har preget verdensbegivenheteneog et foredrag av ham hadde vært interessant. Og så er
det Linus Pauling som har mottatt prisen i både fysikk
og kjemi, men han er vel gått bort. Da må det bli
Nelson Mandela for sitt engasjement for så mange.
VILLE GJERNE MØTT: Gary Becker (økonomi, 1992) • Rigoberta Menchú (fred, 1992) • Toni Morisson (litteratur, 1993) • Günther Grass (litteratur, 1999) • Nelson Mandela (fred, 1993) • Mikhail Gorbatsjov (fred,
1990)

6

nyheter

Chatgruppene

UNIVERSITETSAVISA NR. 18 – 30. NOVEMBER 2000
Tekst inn her ?
Tekst inn her ?
Tekst inn her ?

Spørsmål angående engelsk
kan stilles til språkrådgiver
Stewart Clark ved Studieavdelingen,e-post: stewart.clark@adm.ntnu.no,tlf. 73 59 52 45, faks: 73 59 52 37– ein virtuell dovegg
Samtalegruppene
på Internett – deisåkalla chatgruppene – er vår tids
doveggskribling,seier NTNU-forskar
Vebjørg Tingstad.

Web addresses in English<Iselin11Oslo>hei<Iselin11Oslo>noen søte
gutter her???
<Saddam>Turkeyma, er dusvarting???
<Saddam>Du høres utrolig
teit ut, Sweety!
<Sweety>du og saddam
Slik går replikkvekslinga
vidare. Arenaen er www.
popit.no, og Saddam har ei rekke utfall mot pakkisar og soparar parallelt med at det vert
kjørt gjettekonkurranse – det
vert etterlyst nokon frå Fredrikstad – ei jente på elleve år
spør etter søte gutar. Ho seier ifrå om at hun går, og bed dei
andre helsa andre som kjem.
Jentene vil starte konkurransen igjen, men Saddam bråkar
fælt. «ødelegger for alle han der
Saddam»«ER DET INGENHER SOM KAN KASTE HAN
UT?««Fjortisene» dominerer.
Etter ein serie kraftige meldingar frå andre deltakarar
blir Saddam borte. Konkurransen fortset. Dette er ein
typisk situasjon på dei ungesine chatgrupper: Nokon prøver å føre ein diskusjon, halda
konkuranser, medan bøllene
bryt inn og snakkar skit i store
bokstavar. Dette fortel Vebjørg
Tingstad, som tek doktorgraden på ungars bruk av samtalegrupper på Internett. Ho
følgde fire gutar og fire jenter ideira nettvandring. Ho kikka
over skuldrene deira medan
dei prata med andre på nettet.
Ungane er klassiske «fjortisar»i alderen 11-14 år.
Dessutan har ho følgt fleire
slike nettstader over lengre
tid. Tingstad deltek også sjølv iprategruppene. Nokre gongergår ho inn som forskar og stiller spørsmål. Til andre tider er
ho 12-13 år gamal, anten som
gut, då heiter ho «Don,» eller
jente og heiter «Helle.»– Det spesielle med å ’chatte’ (skravle) på nettet er at dusjølv bestemmer kven du skalvere. Det er ikkje uvanleg å skifte kjønn. Mange lyg på seg
nokre år ekstra, kan hende forå styrke sin eigen autoritet på
nettet, seier Tingstad. Da
NTNU-forskaren prøvde å gå
inn som den ho er – vaksen
kvinne og forskar – gjekk det
ikkje alltid så bra.
– Nokre gonger vart detsvært stille i chatrommet. Ungar liker ikkje at vaksne står og
høyrer på kva dei driv med.
Mange meinte vel at eg hadde
ikkje noko der å gjere, seier ho.
Tingstad omtalar nettstaden som eit forsamlingsrom kor

Stewart’s corner

A modern skill is giving otherpeople a Web address over thephone. When this is to be done
in English it is important to get
the terms right. The World Wide
Web is normally written andread as «w, w, w» (double u, double u, double u), not as some
Norwegians say «v, v, v».

The term «dot» is almost universally used in English for thefull stop punctuation mark in
Web and e-mail addresses. Thus
the full address:
http://www.ntnu.no/faksent
is read as «h, t, t. p, colon, double slash, w, w, w, dot, n, t, n, u,
dot, n, o, slash, f, a, k, s, e, n, t».

The / sign is called a slash.
Slashes are often used to indicate directories and subdirectories in World Wide Web addresses. Because the top of the slashleans forwards, it is sometimes
called a «forward slash.» If there
are two, call them «double
slash». Never use the term«back slash», which is this \ asWeb addresses never containbackslashes.

«Dash» is a common term to use
for the mid-position short horizontal line. Thus t-no is read as«t, dash n, o».
Occasionally letters are underlined, the term to use here is«underscore». Thus hc is readas «h, underscore c».
A sign that is used in Spanish
and Portuguese to mark an
accent, ˜ , is also used in web
addresses. This is read as«tilde».

Tricky words

Mange gutar deltek i chattinga utan at dei vil vedkjenne seg det, meiner
NTNU-forskar Vebjørg Tingstad som tek doktorgraden på ungars bruk av
samtalegrupper på internett.
ILLUSTRASJONSFOTO: TORE HUGUBAKKEN

ungar oppheld seg. Det kan sjåast på som eit lokale kor folk
stikk innom for å slå av ein prat,eller for å høyre på andre. Dei
opnar døra ved å logge seg på,roper «er det nokon her,» når dei
går, bed dei ofte dei andre om åhelse til den og den om vedkommande stikk innom.
Som stader flest kor barn og
unge samlast, foregår gjerne
fleire ulike aktivitetar samstundes – og det hender at einøydelegg for kvarandre, som
Saddam prøvde på før han vart
jaga ut.

Ikkje bare jenter. Chatgruppene har mykje til felles
med gamle dagars dovegger –ein salig blanding av ukvemsord, filosofiske epistlar, kjærleikserklæringar, og små dialoger kor folk kommenterer kva
andre har skrive.
Er det stort sett bare jentersom skravlar på nettet?
– Det er jo gjerne slik ein ser
føre seg at det er. Det er nok ein
klar tendens til at gutane driv
på og bytter spel og slikt, medan
jentene samtalar og lager eigne heimesider. Men mine observasjonar tyder på at det ermange gutar som deltek i chatting – ein god del gjer det utan
at dei vil vedkjenne seg det, seier Tingstad. Dei virtuelle samtalegruppene er ein arena kor
unge kan prøve ut seg sjølve
gjennom å velje ulike typar personlegdomar.

eine, håret til den andre og kleda til den tredje. Poenget er at
ein må velje ein profil for å få
delta. Dette tvingar ungane tilå reflektere over kven dei vilvere, seier Tingstad.

Vern mot dei skumle. På
den andre sida lærer ungane åverne seg sjølve.
Ein tilfeldig tur innom chatgruppa ein føremiddag før jul
ser vi denne replikkvekslinga:<Tøffen>hvor i Oslo bor du<hotbabyes>ja<rent-boy2>JEG<lasse>hallo<mario>i byen
Mest sannsynleg er «Tøffen»
sitt spørsmål heilt uskuldig.
Men ein veit aldri. Ein veit at
pedofile bruker samtalegruppene til å komme i kontakt med
mindreårige. Redaktørane av
denne diskusjonsstaden åtvarar i klare ordelag deltakarane
mot å gi frå seg namn eller
adresse. I så måte reagerer dei
andre eksemplarisk på Tøffen
sitt spørsmål.
Tingstad meiner at vaksne
ikkje bør vere einsidig opptekne
av farene ved chatgruppene.
– Det ligg mykje fantasi og
konsentrasjon bak samtaleverksemda til mange ungar.
Ungane erobrar eit slags offentleg rom kor dei kan prate, ha
det moro og bli kjent med andre
på tvers av geografiske avstandar, seier Vebjørg Tingstad.
TORE OKSHOLEN– Det kan godt vere tre jenter som lagar ein felles person,
kor dei tek augefargen til den

Side 6 — Svart Cyan Magenta Gul

tore.oksholen@adm.ntnu.no

Chad, chad
Chad (Norw. Tchad) is a country of north-central Africa. Formerly part of French Equatorial Africa, it became independent in 1960. This is always capitalized.
chad (Norw. konfetti) means
the small pieces of paper or
cardboard removed from paper
tape or punched cards. It is ironical how this tiny bit of wastethat did not end up in the bin
may decide who is going to win
the 2000 election and become
the president of the UnitedStates. The democratic rights ofmillions of people are literally
and figuratively hinging on thechads. As some chads were notremoved, the ballot cards were
not counted in the normal election count. These indented,
hinged and bent chads on the
manually punched ballots insome counties in the state of
Florida have been manually
examined for hints of the voters’ electoral intent.
Lama, llama
Suppose you are writing about
His Holiness the Dalai Lama.
Dalai is not an easy word tospell correctly and the dubious
suggestions on the spellchecker from Word include Dahlia
and Dallas. The next part of his
name must be used with care asshown by a letter from the Congress of the United States. In
nominating Thich Quang Do to
the Nobel Peace Prize 2000, theyalso referred to «His Holinessthe Dalai Llama». Unlike Norwegian, which gets by with lamafor both the holy man and theunholy camel, English has twowords that both sound the same:lama and llama – leaving
spellcheckers out of their depth.
So remember the single «l» version has two legs, and, despitewhat the Congress of the United States suggested in their letter to the Nobel Committee inOslo, the double «ll» version has
four legs, spits and smells and isdefinitely not a past Nobel Laureate.
God, god
As the name of the creator andsupreme being, God is capitalized like any other proper name.
Thus use God in Judaism,
Christianity and other monotheistic religions. Note that there is
no article in this use of the word.
Consequently when God is usedin phrases like «thank God»
(Norw. gudskjelov) and «word ofGod» (Norw. gudsord), it is capitalized in English.
When god is used for a superhuman being or spirit, it is not
capitalized. Examples: «He looks
like a Greek god». «The raingods blessed Oslo last month».
As a generic term for a personthat is adored or something thatis believed in, god is also not
capitalized, «they treated Elvis
like a god, unfortunately hemade narcotics his god».

Enlightening English signs
The manager has personallypassed all the water here (hotel in
Acapulco)
Dirty Water Punishment Place(how a sewage treatment plant
was marked on a map of Tokyo)

Please to bathe within the tub(Japanese hotel notice)
Swimming is forbidden in
absence of the Saviour (French
Swimming Pool)

7

UNIVERSITETSAVISA NR. 18 – 30. NOVEMBER 2000

innblikk
Petter Aaslestad er professor i nordisk litteraturvitenskap ved Institutt for nordistikk og
litteraturvitenskap. Han arbeider blant annet
med fortelleteori, forholdet mellom litterære
og ikke-litterære tekster, realisme, modernisme, psykoanalyse og litteraturhistorieskrivning.

I en serie artikler vil forskere ved NTNU
skue over blånene helt til Soria Moria. Hva
ville de spørre om hvis de kunne få det
endelige svaret på ett enkelt spørsmål
innenfor sitt fagområde? Kan forskning før
eller senere svare på alt, eller finnes
problemstillinger som ikke er forskbare?

Virkeligheten: en vulgærutgave av
litteraturen – eller var det omvendt?
Skjønnlitteratur kan
sees
som
møtet
mellom filosofi og historie, og er uløselig
knyttet til dannelsesbegrepet. Det er ikke
uten grunn at fakultetet heter Det historiskfilosofiske. (Bildet er
fra Knudtzon-salen i
Trondheims
eldsteakademiske institusjon, Det Kongelige
Norske Videnskabers
Selskab.)mitt livs spørsmål
Litteraturviteren har ikke ferdigformulert et populært svar på «det store spørsmålet», men er spent på hva som kommer
opp i samtalens løp. – Jeg skjønner jo
spørsmålet, men i mitt fag avhenger det
vi ønsker å finne svar på, i sterk grad avmåten vi stiller spørsmålet på. Svaret
blir med andre ord knyttet opp til fagets
vitenskapshistorie, sier han og fortsetter: – Eksempelvis ble det på 1960- og 70tallet gjort intense forsøk på å finne fortellingens lovmessighet. Man trodde åkunne finne én felles formel for alle fortellinger, fra Homer til James Bond, forklarer Aaslestad, og forteller at perioden
uttrykte en veldig tro på vitenskapeliggjøring av litteraturvitenskapen, i beundring for de mer eksakte vitenskapene.
– Flere litteraturvitere bar nok da på
drømmen om å finne svaret på det ene,
store spørsmålet: «Hva er en fortelling?
– Men man oppdaget jo at de litterære
verkenes forskjellighet gikk tapt i en slik
søking etter lovmessighet, erkjenner han,og vider ut perspektivet: – Litterære tekster har innebygget i seg en refleksjon
over litteratur som sådan og over sin
egen litterære status, sin «litteraritet». Åfinne fram til dette laget i tekstene harstått sentralt i en tid, om man ellers
mener at litteraturen speiler virkeligheten eller tvert om skaper andre «sannere» virkeligheter. I et slikt perspektiv
blir den nitide analysen av enkeltverket
helt avgjørende, og spørsmålet om å finne«det endelige svaret» for all litteratur tilsvarende irrelevant, er Aaslestads første refleksjon over «det store spørsmålet».

FOTO: KARL E.REFSNÆS/UBIT.

Den litterære virkelighet. Han

Det finnes altså «et stort spørsmål»innenfor litteraturvitenskapen?
– Ja, men vi stiller det på stadig nyemåter, forklarer han tålmodig. – Ny litteratur påvirker litteraturteorien, og gjør
at også tidligere tiders litteratur oppfattes på nye måter og omvendt: Den tenkningen som utvikles innenfor litteraturvitenskapen, slår tilbake på den litteraturen som er i ferd med å skrives. Det ersåledes et gjensidig avhengighetsforhold
mellom litteratur og litteraturvitenskap.

peker på at i de senere årene har såkalte postkoloniale studier bidratt til åkople litteraturvitenskapelige spørsmål
til diskusjonen om andre kulturfenomener. – Det kunstneriske objektet er blitt
mindre avgrenset og mindre estetisert,sier han, og understreker at han selv er
glad for at litteraturen og litteraturvitenskapen igjen får en bredere samfunnsmessig og politisk dimensjon: – Vi
ser en utvikling hvor skjønnlitteraturens tekster i større grad likestilles
med andre tekster. Det er jo allerede
mye skjønnlitteratur i dagligspråket, ogomvendt: Litteraturen tar opp i segspråkregistre fra andre samfunnsfelt.
De store realistiske romanene fra det
nittende århundre brukte for eksempel
avisartikler og leksikonartikler, så å siubearbeidet rett inn i de fiktive fortellingene. Derved aktualiseres spørsmålet om forholdet mellom litteratur og
virkelighet – som til syvende og sist er
kardinalspørsmålet innenfor vårt fag.

Språkkunnskap er ønskelig – Forå vende tilbake til spørsmålet om det
endelige svaret: Hvis noe skulle skje ad
guddommelig vei, så skulle jeg for egendel gjerne bli i stand til å lese Dante,
Cervantes, Homer og Dostojevski i originalutgaver. Men jeg vet jo at språk
lærer man bare ved møysommelig
arbeid, erkjenner Aaslestad nøkternt. –Samtidig er det jo bøkene som er materialet vårt. I Norge har vi hatt dårlig
tradisjon for å gi ut vitenskapelige
utgaver av litteratur. Allerede underinnsamlingen av folkediktningen tidlig
på attenhundretallet pyntet forskerne
gjerne på informantenes versjoner, og
lagde for eksempel «Draumkvædet» litt
etter hva som best passet med tanker itiden.
Her minner han om at litteraturvitenskap også er en empirisk vitenskap.
– Edisjonsfilologi kan virke tørt, sierhan åpenhjertig, – men er en helt nød-Side 7 — Svart Cyan Magenta Gulvendig hjelpedisiplin for vårt vitenskapelige arbeid. Hamsun-forskningen, foreksempel, vanskeliggjøres fordi vi
mangler en tekstkritisk utgave av
Hamsuns forfatterskap. Norges forskningsråd leder nå arbeidet med en stor
ny vitenskapelig Ibsenutgave, hvorogså NTNU så vidt er med. Slikt arbeid
er kostbart og tidkrevende, men til
syvende og sist avgjørende for litteraturvitenskapelig
grunnforskning.
Heller ikke humanistisk forsking er frifor økonomiske kostnader, tilføyer
Aaslestad lakonisk.

Litteraturens æra. Kan du slutte
deg til utsagnet «Kan problemet formuleres, er det forskbart»?
– Det er jo en fin formulering, men
kanskje ikke så gjenkjennelig når en skal
utforske estetikk. Vi kommer fort inn i enform for den hermeneutiske sirkel hvorbåde spørsmål og svar forandrer seg
underveis, ettersom helhetsforståelsen
endres i takt med økt innsikt i delforståelsen. Våre hovedfagsstudenter erfarer gjerne at den problemstillingen destartet med, må korrigeres etter hvert
som de skriver. Så jeg vil vri litt påutsagnet. Så lenge det er etterprøvbart og
intersubjektivt, så blir det forskbart foross.
På slutten av samtalen formulerer
han selv noe som likner «det store spørsmålet» han kanskje egentlig ville hattbesvart: – Er litteraturens æra slutt?
Dette retoriske spørsmålet besvarer han
selv: – Selvsagt vil poesi, drama og fortellinger bestå i det videre. Men gjennom
det tyvende århundre har nok den skrevne litteraturen mistet noe av sin dominans som kunstnerisk uttrykk. Samtidig må vi passe oss for den arroganse
det ligger i å definere de nye mediene
som utelukkende uttrykk for en underholdningsindustri. Vi som underviser ilitteratur, må ikke definere dannelsesbegrepet så smalt at vi mister kontaktenbåde med det nye som skjer og med studentene våre. Jeg merker at studentene
har flere nyere kulturelle uttrykk som
referanser enn det vi lærere har. Det er
derfor en utfordring for oss å følge med
i de endrede kunstneriske ytringsformer,
slutter han.

Postkolonial: En form for sosial
kritikk som reflekterer de [delsundertrykkende] prosessene som
former Vestens bilde av Den tredje
verden.
Hermeneutikk: Fortolkningslære,vitenskapen om skrifttolkningens
teori.
Intersubjektiv: [Noe] som er felles
for eller gjelder forholdet mellom
flere subjekter.

8innblikk

UNIVERSITETSAVISA NR. 18 – 30. NOVEMBER 2000

De politisk brenn

Sterkt engasjement på lørdagsmøte i Storsalen 1971.

FOTO: FOTOGJENGEN– Pol Pot skal ikke ha skylda for
Arne Byrkjeflot «proletariserteseg» på midten av syttitallet, da
han hoppet av NTH-studiet og
begynte på Ila & Lilleby
Smelteverk.
Der er han fortsatt og trives med
det.

Den unge studenten kom fra Namsos og begynte på Teknisk fysikk, NTH, høsten 1969. Året etter kom det store
studentopprøret til Norge, to år etter Paris. Det var Rød
Front som førte an i opprøret, og Arne ble med i bevegelsen. Han fullførte nesten studiet, bare diplomen manglet. Den var han nesten ferdig med, men en dag var alle
dataene han hadde samlet, borte fra kontoret. Siden han
var passe lei, dro han like godt i militæret. Etter fullført
verneplikt tok han sveisekurs og gikk en kort stundarbeidsledig før han begynte som mekaniker på Ila & Lilleby Smelteverk. Der er han fortsatt, og politikk er ogsåi dag hans altoppslukende interesse og hobby.

Lobbyist. – Jeg bruker like mye tid på politikk i dag
som da jeg var student, sier han. Det er kanskje ikke sårart, for listen over politiske verv er imponerende lang:
Fagforeningsleder for Lilleby Metall, nestleder i LO
Trondheim, medlem i landsstyret for Kjemisk industriarbeiderforbund og FESIL, arbeidsgiveren. Han er
vararepresentant for RV i Trondheim Bystyre og sitteri styret for Nei til EU.
Da vi møter ham, har han nettopp avsluttet en treukers lobby-maraton for at kraftkrevende industri skal
få beholde sine nåværende strømpriser. Denne kampen
ble kronet med seier.
Han har deltatt i mange kamper gjennom årene, foreksempel blokadene mot Svanen Vaskeri (1985) og Eva-

Side 8 — Svart Cyan Magenta Gul

co Plast (1986). Bedriften han har jobbet på i 25 år, gikk
konkurs i 1991, og hvert år etter det har vært en kamp
med ryggen mot veggen sier han.
Har han noen gang angret at han ikke fullførte studiet og valgte en annen karriere? Nei, er det kontantesvaret. – Det er mer interessant å jobbe her enn å værevitenskapelig ansatt på Gløshaugen, det ville bli for kjedelig, mener han.
Samtidig innrømmer Byrkjeflot at det hadde værtartig å bli ferdig sivilingeniør. Han har fått flere tilbud
om å fullføre studiet, og vi skjønner at han ikke helt har
avskrevet tanken. Hvis den endelige konkursen kommer på Lilleby, tar han kanskje fatt i fysikkstudieneigjen. – Det skal jeg klare, sier han uten å nøle.

Betinget etterpåklokskap. Men angrer han påsine politiske standpunkter – støtte til Stalin og Pol
Pot? – Det spørsmålet kan ikke besvares med ja ellernei, sier han. – Vi var maoister, ikke stalinister.
Maoismen var et oppgjør med Stalins sosialismemodell.
Vår debatt om Stalin dreide seg om hvorfor det gikk så
galt.
Og vi får en lengre utgreiing om historien bak Stalins tvangskollektivisering i 1929-31, Maos reformer i
Kina i perioden 1949-55 og konfliktene i Vietnam, Kambodsja og Afghanistan. – Vi støttet frihetsbevegelser som
sloss mot en okkupant, men det betyr ikke at vi støttet

UNIVERSITETSAVISA NR. 18 – 30. NOVEMBER 2000

9innblikk

nheite syttiåra
Rød Front dominerte i
Samfundet først på 70tallet, «sto på krava» og
truet med «væpna revvolusjon». Det ble roligere da de politiske aktivistene dro ut i arbeidslivet for å proletarisereseg. Er de kommet tilsans og samling i dag?
Etter at TV2-programmet «Rikets tilstand» satte fokus på AKPs historie, harvi fått en mediedebatt om det hete politiske klimaet på syttitallet, da Rød eller
Raud Front var en dominerende faktor i
norsk studentmiljø. Flere enn sosialminister Guri Ingebrigtsen har blitt konfrontert med sine «ungdomssynder».
Mange av dem har i dag ledende posisjoner i samfunns- og næringsliv. Men til forskjell fra Ingebrigtsen har de fleste valgt
å forholde seg tause.
I Trondheim var Studentersamfundet
en arena for politisk aktivisme og debatt
gjennom hele 70-tallet. Engasjementet
var brennende, og frontene sto bokstavelig talt steilt mot hverandre. Men forandringen fra akademisk koseklubb til politisk forum begynte ikke her, like lite som
studentopprøret startet med opptøyene i
Paris 1968.

Ingen brostein. Ved universitetene i
USA startet den opposisjonelle studentbevegelsen tidlig på 60-tallet. Allerede i1966 ble det i Samfundet vedtatt resolusjoner mot amerikanernes krigføring iVietnam. I 1968 raste veggavisdebatten
på «Stripa,» der noen blant annet foresloå bruke Maos lille røde som gyldig stemmetegn i Samfundet.
Skremt av den nye tid avslo Høgskolestyret forslag om å brosteinlegge Gløshaugenplatået. De fryktet at steinen kunne bli brukt som skyts i et lokalt studentopprør!

Faksimilen viser dagsorden fra et rabaldermøte i Samfundet i 1968. Fra jubileumsboka«Vår egen lille verden» av Idar Lind og Gunnar Strøm.
Våren 1970 marsjerte studenter over hele landet mot momsen og studiefinansieringen.
FOTO: FOTOGJENGEN

Våren 1970 marsjerte studenter overhele landet mot momsen og studiefinansieringen. I Samfundet oppsto konflikt
mellom Rådet og Storsalen etter et vedtakom å bevilge 5000 kroner til streikende
gruvearbeidere i Kiruna. Det ble etter
hvert flere liknende støtteresolusjoner
med påfølgende debatter.
Ved formannsvalget i vårsemesteret1970 dukket Rød Front opp for første
gang, men tapte. Lørdagsmøtene ble viet
temaer som Vietnamkrigen, Midtøstenkonflikten, forsvarsdebatt og EEC (Fellesmarkedet). Om høsten ble det heftige
basketak mellom politi og demonstranter
i forbindelse med at filmen Green Berets
ble satt opp på Sentrum Kino. I Samfundet gikk det mot politisk valg og det første Rød Front-styret ble innsatt under
hovedparolene «Seier for arbeidernes og
studentenes kamp, Kamp mot USA-imperialismen og Sovjets sosialimperialisme».

Ampert til venstre. 70-årene fortsatte med politisk engasjement og sterk
polarisering. Marxist-leninistene (ml’er-ne) ble aldri noen tallmessig stor gruppe, men gjorde seg likevel sterkt gjeldende. Allianser ble knyttet på kryss og
tvers. I tillegg til Rød Front fikk vi etter
hvert Grasfronten, Progressiv Front,
Sosialistisk Front, Grønt alternativ og
Grønt Gras.
Blant kampsakene var motstand mot
EEC, internasjonalt solidaritetsarbeid,abortmotstand og støtte til de mange
arbeidskonfliktene som raste på 70-tallet. Store ressurser ble lagt ned i valgkamparbeid, produksjon av løpesedler og«geriljamøter» mellom kandidatene. Temperaturen var høy. Motsetningene rastebare unntaksvis mellom «rød» og «blå».
De bitreste fiendene gjennom hele 70-tallet definerte seg gjerne til ulike sider påvenstresida. Studentene som ikke ble oppslukt av politikken, gikk helst på Klubbaften på fredagskveldene.

let mest». «Kult» og «hipt», ville det kanskje ha hett i dagens språkbruk. Andre
hadde et mer bevisst verdivalg som
utgangspunkt, sterkere eller løsere fundert på et ideologisk grunnlag. Ml-bevegelsen hadde også denne variasjonen.
De ekte gammelopprørerne er i dag
mindre opprørske i uttrykk. De er blitt
rundere i kantene, men sitt ungdommelige, politiske engasjement har de i behold.
Vi har snakket med en av de ekte proletariserte fra den gang, en som fortsatt
befinner seg blant proletariatet.
ARNE ASPHJELL (BLÅ)
arne.asphjell@adm.ntnu.noSYNNØVE RESSEM (RØD)
synnove.ressem@adm.ntnu.no

Ble revet med. Hva kunne ligge bak
det brennende engasjementet? En god
del lot seg nok bare rive med på en motebølge og var med på «den fjøla som ram-alt
alt disse bevegelsene sto for og alt det degjorde, presiserer Byrkjeflot.
– Folk må se dette skillet, legger hantil. – Jeg er ikke i tvil om at Pol Pot
gjennomførte massemord i Kambodsja og
at det var galskap, men det er ikke riktig
å gi ham skylda for alt.
– Vi visste nok at det foregikk overgrep
i Kambodsja og vi var alt for blåøyde nårvi var på besøk i Albania. Men det irriterer meg at det blir så enkelt framstilt iettertid, sier Byrkjeflot som medgir at han
nok er blitt litt rundere i kantene medårene, men sin kommunistiske grunnholdning har han i behold.
Dagens debatt om AKP m-l ernes fortid er lagt ut på «debatt og angre»-sidene
hos AKP på nettet:
http://www.akp.no/
Klubbformann
Arne Byrkjeflot(t.h.) bruker vel
50% av arbeidsdagen til fagforeningsarbeid.
FOTO: ARNE ASPHJELL

Side 9 — Svart Cyan Magenta Gul

10

innblikk

UNIVERSITETSAVISA NR. 18 – 30. NOVEMBER 2000

Motstrøms professor«Kommunikasjon

er en permanent utfordring

for den som underviser.

En kan aldri stole påat en blir forstått»FOTOS: SYNNØVE RESSEM

Han begynte som idéhistoriker og filosof.
Svitsjet så over til dataprogrammering og
big business. Nå er Knut Ove Eliassen(41) professor i litteraturvitenskap, medspansk 1700-tallslitteratur som spesiale.
– Jeg må få lese manuskriptet
FØR det går i trykken! Du skjønner, – tilliten min til formidlingog kommunikasjon er blitt svekket etter at jeg begynte med
undervisning.
Å?
– Jeg har fått noen aha-opplevelser i forhold til hva jeg
mener å ha forklart og hvordan
det har blitt oppfattet. Kommunikasjon er en permanent utfordring for den som underviser, og
man kan aldri stole på at man
blir forstått.
Knut Ove Eliassen hefter
ikke bort tida med utenomsnakk.
Det er én av lærdommene han

har tatt med seg fra det privatenæringsliv: Tid er en knapphetsressurs som ikke må sløsesbort. Dessuten er det viktig åvære tydelig.

telsesfilosofi som bygget på atdet var nyttig å blande forskjellig type kompetanse, forteller
han. – Den ideelle sammensetningen av medarbeidere var 45
prosent ingeniører og 45 prosentøkonomer. De resterende ti prosent skulle være en blanding fra
alle mulige fagmiljøer. Min egenbakgrunn var idéhistorie og filosofi. Min nærmeste kollega påteamet var biolog.
Vi skjønner at det kan bli
mange overraskelser og mye
morsomt av slikt!

Blanke ark. Eliassen forteller
Annerledesland. Som etektefødt barn av sin tid avbrøt
Eliassen en akademisk karrierepå 80-tallet og søkte seg over til
den løfterike IT-bransjen. Han
ble ansatt hos konsulentfirmaet Arthur Andersen, forløperen
til det multinasjonale selskapet
Andersen Consulting. Der kom
han til et annerledesland sombåde engasjerte og utfordret.
– Firmaet hadde en anset-

at han stilte med null kunnskap om EDB og programmering.
– Alle nyansatte ble plassert
på skolebenken, der vi bleværende i fire måneder. I løpet av
den tida lærte jeg programmering. Begynnerlønna tilsvarte ei
lektorlønn, men steg etter som
ny kompetanse ble ervervet og
kvaliteten på prestasjoner og
ytelser økte. Jeg syntes det var

spennende og likte meg veldig
godt. Da jeg fikk et stipend fra
Forskningsrådet for å ta doktorgradsstudium, søkte jeg, og fikk
innvilget, tre års permisjon.
Bordet fanget, og det skulle
ikke bli mer dataprogrammering. I 1993 ble Eliassen tilsatt
som førsteamanuensis ved Institutt for nordistikk og litteraturvitenskap. I november fikk han
opprykk til professor. Han menerat han har tatt med seg mange
nyttige erfaringer fra hverdageninnen business.
– Jeg lærte blant annet mye
om problemanalyse, resultatorientering og målstyring. Innen
humaniora er vi vant til å dyrke
prosessen og detaljene rundt
den. I konsulentbransjen jobbet
vi for andres penger og hadde
høye krav til effektivitet og målrettet resultat. Dette har helt
sikkert satt sitt preg på meg: Jeg
er nok mer resultat- og prosessorientert, noe som trolig, både på
godt og vondt, kommer til
uttrykk både i veiledning og

undervisning. Jeg stiller krav om
at det skal produseres noe nytt
til hver gang. Det gjelder for bådemeg og studentene.
Var det noe å ta med seg om
samarbeid på tvers av faggrensene?
– Absolutt. I utgangspunktet
har jeg en konservativ holdning
til fagdisipliner. Vi skal holde fast
ved fagdisiplinene og deres egenart. Tverrfaglighet, eller flerfaglighet som mange foretrekker,
blir meningsfullt først idet man
har en sikker kompetanse fra det
fagfeltet man står i. Det er forutsetningen for at man skal ha«noe å by på» i utvekslingen med
andre fag. Uten en slik faglig forankring blir tverrfagligheten letttil ren konversasjon eller dilletantisme.
Eliassen er for tiden engasjert i to tverrfaglige prosjekt.
«Frihetens århundre» og «Fabrikken».
SYNNØVE RESSEM
synnove.ressem@adm.ntnu.no

Lost in Legoland

Renate skal
rekruttere

Det er ikke hver dag at Ozonlaget drar avgårde med seieren, men det skjedde faktisk
under en Lego-konkurranse sist helg.

Tidligere studiedirektør ved
NTNU, Odd Lauritzen, haransvaret for et nasjonalt
senter for rekruttering til
matematiske, naturvitenskapelige og teknologiske
fag (Renate) som denne uka
relanserers på internett(http://www.renate.ntnu.
no/). Senteret skal «formidleog vinne aksept for realfagenes allmenndannende betydning». Målet med nettstedet er at det skal fungere
som en møteplass for allesom ønsker å bidra til å
styrke realfagenes stilling.
Nettstedet tar også sikte påå tilrettelegge aktuelt fagstoff som kvalitetsmessig
kan heve undervisningen på
ungdomstrinnet og i videregående skole, og motivere
unge til å velge naturvitenskapelige fag. Samtidighåper Lauritzen at nettstedet kan være med på å
lette lærernes arbeid.

Foruten å være navnet på etnorsk poporkester, kan «Lost in
Legoland» være betegnende fortilstandene i Bodø i helga, hvor
Skandinavias første legorobotturnering ble arrangert.
FIRST (For Inspiration and
Recognition of Science and Technology) er opprinnelig en amerikansk non profit-organisasjon,
stiftet i 1989 og har som hovedformål å stimulere barn og unges interesse for naturvitenskap
og teknologi. I 1998 inngikk Firstet partnerskap med Lego for å
utvikle et program for barn ialderen 10-16 år. First Lego League er en turnering hvor barn og
ungdom viser sine teknologiske
ferdigheter, hvor de designer og
programmerer legoroboter som
konkurrerer med hverandre.

Full pakke. Nå har konseptet
kommet til Norge, og turner-

ningen i Bodø var et pilotarrangement, som blant annet
inneholdt et spektakulært show
med, lyd, lys, film og P3-helten
H.C.Andersen.
I alt 13 lag fra hele landet,
inklusive tre fra Trondheim,
hadde de åtte siste ukene før
konkurransen jobbet hardt med
programmering og bygging av
Legoroboter. Lagene hadde oppgaver som skulle løses, foreksempel skulle en vanskelig
robotbane forseres på kortest
mulig tid. Banen var konstruert
slik at det fantes flere veier tilmålet. Lagene måtte jobbe som
team for å finne fram til den
mest effektive løypa.
I tillegg måtte alle lagene
møte for et dommerpanel og
redegjøre for robotens egenskaper og utforming. En av dommerne var universitetsdirektør
Vigdis Moe Skarstein.

Side 10 — Svart Cyan Magenta Gul

Med TV og en energisk heiagjeng gjorde Lego Kids fra Halset Barneskoleen god innsats i turneringen i Bodø. FOTO: BJARNE FOSS

Priser til Trondheim. Ozonlaget fra Bodø vant robotkonkurransens førstepris, mens
Rosenbotfra
Rosenborg
Ungdomsskole vant First Lego
League Champions, som ble gitt
til det laget som på en entusiastisk måte viste hvor «morsom,
tilgjengelig og verdifull teknologi og vitenskap» er.

Årets turnering var en pilotturnering, og til neste år er måletå få gjennomført regionale finaler. Trondheim vil bli en av
arrangørbyene, og her vil NTNU
bli sterkt engasjert.
TORE HUGUBAKKEN
tore.hugubakken@adm.ntnu.no11

UNIVERSITETSAVISA NR. 18 – 30. NOVEMBER 2000

debattSi din mening, men skriv kort! Innlegg kan sendes
via e-post: medieseksjonen@adm.ntnu.no.
Innsendte manus kan bli forkortet.

Ny spaltist «I det akademiske glasshuset» fra dette nummer er professor Gunn Imsen
ved Pedagogisk institutt på Dragvoll (SVT-fakultetet). Imsen vil alternere med sine professorkolleger Einar Johan Aas og Knut H.Sørensen som fast bidragsyter til spalten.

Når tverrfagligheten blir krampaktig
Vi har god grunn
til å være oppgitt
over vår egeninstitusjons
forskningsstrategi, skriver
GUNN IMSEN.

Tverrfaglighet er blitten av NTNUs fanesaker, og vekker
mange slags reaksjoner i forskningsmuljøene. I Universitetsavisa den 2. november
har professor Knut H.
Sørensen ved institutt
for tverrfaglige kulturstudier et bitendeog ironisk angrep påde som tør å opplate
sin munn mot tverrfagligheten. Siden han
er en av de mest sentrale arkitektene baktverrfaglig virksomhet ved NTNU, kunne
en kanskje ha ventet
litt mer seriøs og dyptpløyende analyse av
hva som foregår. Men
det er kanskje ikke
tverrfaglighetens
vesen, som han selv
ironisk påpeker?

i det akademiske glasshuset

Ukritisk. Den 6.
desember arrangerer
NTNU et stort seminar om tverrfaglighetpå Dragvoll gård.
Bak står både interne og eksterne bidragsytere
til
NTNUs
massivesatsing på tverrfaglighet. På programmet står ingen som
kunne tenkes å fremme noen grunnleggende kritikk av den
tverrfaglige
satsingen, noe en burde
ha ventet seg i trådmed våre akademiske tradisjoner. La
meg derfor reise noen
problemstillinger isakens anledning.
Da NTNU ble vedtatt i 1995, hadde
Stortinget klare meninger om hvordan partene i denne nye institusjonen skulle dra ilag. Ideen var å opprettholde et bredt fagtilbud innen humaniora, samfunnsvitenskap, medisin og
matematisk-naturvitenskapelige fag – det
var nødvendig for å
kunne forsvare å kalle det et universitet.
Teknologiutdanningen alene kunne ikke
forsvare denne betegnelsen. Samtidig skulle NTNU ha en spesiell forpliktelse til å
fremme samspillet
mellom teknologi og
de andre universitetsfagene. Skulle dettesamspillet bli fruktbart, måtte de ulike
disiplinene ha mulighet til å drive grunnforskning på sine felt
og ha en faglig frihet
til å utvikle seg. Det
skulle være konsentrasjon om de enkelte

Side 11 — Svart Cyan Magenta Gul

fagdisipliner, samtidig som det var behovfor å se helheter på tvers av fagdisiplinerog kulturer. La oss ikke glemme dette.

Teknologisk tverrfaglighet. Det
gjelder for stortingsbeslutninger som foralle andre sentrale beslutninger, enten vi
har å gjøre med statlige forvaltningsorganer eller med private bedrifter: Sentralevedtak blir alltid tolket, omtolket og vriddpå når de skal virkeliggjøres nedover i
systemet. Kan noe slikt ha skjedd i
NTNUs strategiprosess? Ikke nødvendigvis i selve strategidokumentet «kreativ,
konstruktiv, kritisk», hvor hvert ord sikkert er veid på gullvekt opp mot de politiske vedtakene, men i den videre realiseringen av strategien? Hvordan ivaretar
NTNU den kritiske og uavhengige forskningen, slik som annonsert i strategidokumentet? Hva er gjort for å skaffe midler til denne? Stortinget har nemlig sagt
at denne forskningen må opprettholdes,
og det var vel ikke bare tomme ord, detheller?
En rask inspeksjon av prosjektene
innenfor NTNUs program for tverrfaglig
forskning viser at av de 31 prosjektene kan
over halvparten sies å være prosjekter med
teknologisk hovedprofil, men hvor forskere
fra HF eller SVT deltar – hvor aktivt vet
vi ikke. Elleve prosjekter har sterk HF-forankring, og de er alle knyttet til området
teknologi, kunst og kulturendring. Bare etlite fåtall av dem mangler teknologisk tilknytning. Hovedinntrykket er en krampaktig «på død og liv»-integrering mellom
kulturfagene og teknologifagene, og at defleste forskningsmidlene pløyes inn i tverrfaglige prosjekter der de fleste er blitt til på
teknologifagenes premisser. Dette bekreftes i programnotatet, hvor en opererer med
to samarbeidssaker som begge er tunge på
teknologi. Andre kombinasjoner har man
tydeligvis ikke tenkt seg. Fra vårt største
fakultet, SVT, er få forskere er med, og det
burde vekke til ettertanke.

Små miljøer. Det later til å være enighet om at solid disiplinbasert kunnskap
må ligge til grunn for tverrfaglig forskning. Spørsmålet blir da i hvilken grad detverrfaglige programmene makter åmobilisere de erfarne og tunge forskningsmiljøene, som allerede har en høy
internasjonal standard, og som ønsker å
fortsette med sine forskningsfelter. Vi harmange dyktige forskere som roper fortvilet etter midler, og som må se på at pengestrømmen går til tverrfaglighet i stedet.
Vi bør spørre oss om vi er tjent med dette.
Dels kan denne situasjonen skyldes at i
utformingen av programmene var ikke
bredden i deltakelsen god nok. Jeg minnes at vi var nokså oppgitt – vi følte at deteknologiske premissene var satt, og at vimåtte lete krampaktig etter forbindelseslinjer til teknologien. Ingen spurte osshva vi anså som sentrale forskningsområder – på våre premisser. Med andre ord:
Motivasjonen for NTNUs satsinger påtverrfaglighet har ikke vært like rødglødende overalt, og det må NTNUs ledelseta ansvaret for. Mange sitter med den
oppfatningen at Stortingets ønske ombalanse mellom grunnforskning og mer
anvendt tverrfaglig forskning ikke erivaretatt. I internasjonal sammenheng ervåre miljøer små, og vi har ikke råd til
ikke å ta vare på våre gode forskere.
Deres medvirkning er en forutsetning forkvalitet også i en tverrfaglig sammenheng.
Sultefôringen av grunnforskningen gir
seg særlig til kjenne på rekrutteringssi-

den. Ved mange faginstitutter er det alvorlig underskudd
av rekruttering
på enkelte områder. De fakultetsbaserte og
instituttbaserte rekrutteringsstillingene
er få, samtidig
som det er disse som i dag måivareta den viktige balansen ifagrekrutteringen. Vi er
vitne til et stortoverskudd av
stipendiatstillinger innenfor
de tverrfaglige
programmene,
hvor det utvikles kompetanse
instituttene
ikke nødvendigvis har brukfor. Vi har ogsåeksempler på
at topp-kvalifiserte rekrutter
ikke får stipend
innenfor de områdene hvor de har sin
forskningsinteresse, fordi deres felt ikke
passer inn i de tverrfaglige programmene.
I stedet blir det hovedfagsstudenter med
langt svakere karakterer og faglig sett svakere prosjekter som når fram, men med
tverrfaglighetens velsignelse. En slik
rekrutteringspolitikk vil på sikt virke skadelig både for den frie faglige utviklingen
ved instituttene og for kvaliteten på forskningen.

Feil strategi. Ved mitt eget institutt,
Pedagogisk institutt, har vi for eksempel
stort behov for rekruttering innenfor historiske og filosofiske disipliner, for ikke åsnakke om forskning om barn og unges
oppvekst og levekår. Store forskningsbehov har vi også på utdanningssektoren,
hvor store reformer på 1990-tallet har
skapt endringer, og hvor det er i alles
interesse at det skapes kvalitet. I stedet
tvinges vi til å forske på IKT og læring,
helst inn mot næringslivet og aller helst
sammen med noen fra et teknologisk
institutt. Dette er et felt hvor mye ble
unnagjort allerede på 1970-tallet, og hvor
det internasjonale markedet flommer
over av forskningsresultater fra 1990-tallet, blant annet som et resultat av massive EU-satsninger på området. Vi har god
grunn til å være oppgitt over vår egeninstitusjons forskningsstrategi.
Det er vanlig å anta at det er den smale vei, der få går, som fører til nytenking,kreativitet og produktivitet i forskningen.
Den brede vei er i dag tverrfagligheten.
Jeg sier ikke at den gir dårlig forskning.
Men som i all annen forskning er enavhengig av deltakelse fra dyktige folk, og
at det arbeides med faglig relevante og
helst også samfunnsnyttige problemstillinger.
Til slutt en kommentar om begrepene
fag og tverrfaglighet. I vår kontekst haren tydd til dette begrepet for å løse en gammel politisk målsetting om å forene et noe
ustyrlig universitet i Trondheim. Tverrfaglighet er en politisk redningsplanke,
uten noen særlig dyptpløyende refleksjon
om hva et fag egentlig er. I dag brukes

FOTO: G. T. NERGÅRD

begrepet fag om det som bedrives innenfor
rammene av et institutt. Med andre ord:
institutt er lik fag. I et historisk perspektiv er imidlertid mange «fag» blitt til på ettverrfaglig grunnlag for å imøtekomme
bestemte behov i samfunnet. For å ta noen
eksempler: Geografi skal visstnok ha blitt
til i England ved at driftige og progressivelærere i skolen fant det spennende å forene
samfunnsvitenskapelige og naturvitenskapelige fagområder. De klarte etter mye
strev å skape en integrert lærerutdanningved universitetene, og dermed var faget
geografi etablert. Pedagogikk ble skapt som
et tverrfaglig forskningsområde tuftet på
psykologi, historie, filosofi og sosiologi, med
det formål å møte samfunnets behov forkompetanse på utdanningssektoren. Likedan er mange av språkfagene etablert somlærerutdanningsfag med språk og litteratur som viktigste komponenter. Jeg regner
med at resonnementet holder for de fleste
profesjonsutdanningene.

Hvem vinner? Et «fag» er derfor ingen
rendyrket disiplin hentet fra himmelen,som har eksistert i sin rene form i evig
tid. De fleste fag er historiske konstruksjoner, skapt av aktuelle samfunnsbehov,og rammet inn i en organisatorisk struktur som vi kaller institutt. Etter som
tiden går, glemmes historien, og det skapes forestillinger om «rene» fag ved instituttene. Jeg skal ikke gå inn på hvordan
profesjonsinteresser og økonomiske interesser bidrar til å bevare murene mellom
fagene. Men i dette perspektivet burde
man være varsom med å skape nye institutter. Behovet for å lage en organisatorisk ramme rundt nye forskningsfelter vil
alltid være til stede. Det er grunn til å
spørre om det var klokt av NTNU å forlate sin praksis på 1980-tallet med å etablere midlertidige sentra for slike formål.
Ironien er at man i stedet har valgt å opprette et eget institutt for tverrfaglig kulturforskning, som på sikt ikke er noen
garanti for fleksibilitet. Om en skal framskrive historien, vil også dette instituttet
ende opp som et «fag» med sine faggrenser og revirer å forsvare. Knut H.
Sørensen har mer rett enn han aner. De
etablerte fagdisiplinene vinner til slutt!

12

UNIVERSITETSAVISA NR. 18 – 30. NOVEMBER 2000

debattEksamensangst, eksamensformer og læring
Hvorfor harantikverteeksamensformer
overlevd så lenge i
Norge? spør Vidar
Gynnild.

Mørketid er eksamenstid. For
mange studenter er dette en
traumatisk opplevelse, noe de serfram til å bli ferdig med én gang
for alle. Studenter går på kursfor å blir kvitt eksamensangst
ved hjelp av såkalt «tankefeltterapi». For mange studenter gir
eksamensopplevelsene en liteønsket konklusjon: Aldri mer
skole! Å skape bedre lærings- og
vurderingsformer i høyere
utdanning er en gedigen nasjonal utfordring, kanskje den aller
største vi har hatt på flere tiår.

læring er vel kjent i de fleste studier, men omfanget varierer fra
fag til fag. Amerikaneren Benson Snyder hevder at det ved
siden av den offisielle læreplanen finnes en skjult læreplan
som studentene konstruerer påbakgrunn av tidligere erfaringer,
med åpenbare konsekvenser forstudieatferd og læring.
Det er naturligvis ikke mulig
fullt ut å styre studentenes prioriteringer og valg. Hva slagslæring det blir, er til sist etansvar for den enkelte. Meneksamensformene setter rammer
som gjør enkelte prioriteringer
mer sannsynlig enn andre.
Ønsket om nye eksamensformer
handler om å skape bedre betingelser for dypere og mer relevantlæring. Tradisjonell slutteksamen gir svært begrensete muligheter for å teste holdninger og
ferdigheter som også er viktig i
et yrke.

tradisjonell oppfatning er eksamen noe som kommer til slutt
etter at undervisningen er over.
Eksamen er et redskap forkunnskapskontroll og sertifisering, samt innbyrdes rangering
av studentene. Derfor er eksamensdagen så skremmende
viktig. Ukers og måneders
arbeid skal dokumenteres iløpet av noen få stimer. For
noen går dette på nattesøvnen
og trivselen løs. Andre er bedre
psykisk rustet for å takle selve
eksamenssituasjonen på enannen måte.
For enkelte studenter er det
å komme seg gjennom eksamenet mål nærmest uavhengig av
hvilken læring som finner sted.
Overflatisk og instrumentell

sitetene våre, er det naturlig
med et nasjonalt løft. Mennesker og kunnskap er det viktigste vi har, ikke minst når oljeressursene tar slutt.

Uten ekstern støtte er det
neppe sannsynlig at nye og bedre eksamensformer blir utviklet
og tatt i bruk i større omfang.
For dette handler ikke bare om
en ren teknisk implementering
av eksamensformer, men om hva
som skal være innhold i og mål
for den vurderingsordningen som
blir valgt. Hvem skal spille hvilke roller i vurderingsarbeidet?
Kanskje bør studentene i større
grad involveres i vurdering som
del av læringsarbeidet underveis
i studieforløpet.

Avslutningsvis kan en spørre
hvorfor antikverte eksamensformer har overlevd så lenge i det
ellers så internasjonalt orienterte Norge. Én av årsakene kanvære at både faglærere og studenter i en viss forstand har hattfordeler av ordningen. I flere studier har eksamen gitt grunnlag
for finurlige strategier og spill
fra studentenes for å oppnå best
mulig karakter ved marginal
innsats. Faglærerne frykter merarbeid ved mer arbeidskrevende
vurderingsformer.

konsekvenser ved tradisjonell
eksamen er i stor grad kjent
blant faglærere og studenter ihøyere utdanning. Også Mjøsutvalgets rapport toner ned
betydningen av avsluttende
eksamen og sertifisering til fordel for mer læringsrettet vurdering. Derfor er det et behov for å
bringe retorikken om eksamenover i et konstruktivt og mer
handlingsrettet spor.

Å heve utdanningens kvalitet
og relevans har en strategiskpolitisk dimensjon som strekker
seg ut over den enkelte faglærers ansvar og kompetanse. Universitetenes styrer bør ha en fastere hånd om kvalitetsarbeidet
og bygge strukturer for endring
med krav til resultater. Et kjennetegn ved tradisjonell eksamen
er kontroll og atter kontroll. Kanskje er det tid for å stramme tilpå nye fronter på vegne av studentene. Hvis ikke, havner norske universiteter i en pedagogisk
bakevje og mister flere og flere
studenter til et internasjonalt
utdanningsmarked.

Stadig flere innser at eksamenskarakterene gir et utilstrekkelig bilde av studentenes
kompetanse. Unødig mye tid og
penger blir brukt på et fenomen
som har mindre betydning iarbeidslivet. Bedriftene har egne
kriterier ved tilsetting, som går
langt ut over det karakterene
forteller noe om. Det viktigste iet grunnstudium er å styrkelærelysten og læreevnen slik at
kunnskapene holder mål også iandre sammenhenger enn ved
eksamen. Da trenger vi mindre
angst, mer arbeidsglede og bedre samarbeid for å sikre godlæring fra første dag i studiet.

Det er universitetsledelsens
ansvar å sikre kvalitet i undervisnings- og læringsvirksomheten, men i praksis er dette overlatt til faglærere, institutter og
fakulteter. I «Strategi for NTNU
mot 2010» er det presisert at ett
av fagmiljøenes ansvar er åutvikle lærings- og evalueringsformer som bidrar til å heveutdanningens kvalitet og rele-

Antikvert. Høyere utdanningi Norge bruker trolig rundt
hundre millioner kroner til ekstern sensor. Hvis en brøkdel av
dette beløpet hadde vært brukt
til å utvikle bedre vurderingsog læringsformer, ville vi trolig
hatt mindre eksamensangst og
bedre læring i en lang rekke
studier. Ettersom dette er enfelles utfordring for alle univer-

Vidar Gynnild
Seksjon for
universitetspedagogikk

Over til praksis. Uheldige
Stryker oftere. Det bør bli

Skremmende viktig. Ifølge

vans. Det er all grunn til å tro atfaglærere og studenter støtter
dette synet. Utfordringen består
i å omsette gode intensjoner til
praksis.

former er å bidra til mer systematisk læring og vurdering, slik
at presset ved én endelig eksamen blir redusert. Nå er svært
mye godt læringsarbeid satt bort
til sensor og faglærer, mens studentene oftest må nøye seg med
et tall som tilbakemelding.
Det er et paradoks at så store ressurser blir satt inn i etterkant av læringsarbeidet. Tradisjonell eksamen, og spesielt sensurordningen, kaster for lite av
seg i form av god læring. Brukav ekstern sensor koster hvertår ca. 20 millioner ved NTNU
alene. Hva med prosjekt og porteføljebasert vurdering, flervalgseksamen, hjemmeeksamen,
muntlige presentasjoner, egenog kollegabasert vurdering? Eller
eventuelt en kombinasjon
mellom ulike former. Dette koster ikke nødvendigvis mer penger, men snarere en omdisponering av eksisterende midler.

viktigere å hjelpe studentene tilå «se» og «forstå» underveis i
studiene. Studenter bruker for
mye tid til å huske ting de ikke
forstår, og som derfor er til liten
nytte senere i livet. Dyperelæring og faglig innsikt har altfor lenge vært en salderingspost på kontroll- og sertifiseringsregimets betingelser. Dette er en stor strategisk utfordring for universitetene. Ved
NTNU stryker studentene oftere, og snittkarakteren nærmer
seg tretallet i en rekke fag.
Å bidra til akademisk læring
er en kjernevirksomhet ved universitetene, men det er påfallende lite offentlig debatt om hva
dette er, eller hvordan slik læring
best kan fremmes på ulike felt.
Poenget med nye eksamens-

Magneten: en kantine?
Arne Sølvberg menerat betjeningen i
Magneten fortjenerros for å håndheve
reglene.
Der er mangel på kantiner påGløshaugen. I elektrobyggene er
det også stor mangel på arbeidsplasser til studentene. I kantinen Magneten er konflikten synlig mellom de spisende og delesende. Ved tydelige oppslag gjø-

res det oppmerksom på at kantinen er for de spisende. Ikke alle
respekterer dette. En av de som
ikke respekterte anmodningen,klaget i Universitetsavisa overå ha blitt bortvist. Jeg var selv
vitne til den påklagde episoden.
Kantinen var full. De spisende
stod uten kantineplass, som ble
okkupert av de lesende og
møtende. Kantinepersonellet
gjorde det eneste riktige, og ba demøtende om å holde møtet sittet annet sted. I siste nummer av
Universitetsavisa ga direktøren
i SIT Kafé offentlig refs til sine

Nytt lokalstyre i
Forskerforbundet
Lokallaget av Forskerforbundet har i år
hatt en tilvekst på ca 20 medlemmer, og
teller nå drøyt 610 medlemmer fra
NTNU. På årsmøtet i oktober ble det
valgt nytt styre for lokallaget, med følgende sammensetning:
Leder: Svein Kristiansen, Marin teknikk.
Nestleder: Gunnar Fermann, SVT.
Heltids sekretariatsleder: Kristin Dæhli, Sentraladm.
Styremedlemmer: Inge Arnesen (HF),
Anne Sølberg Ellingsen (Studieavd.), Else
Mari Leirvoll (UBiT), Knut Schrøder(KB).
Varamedlemmer: Tore Høe Løvaas (FIM),David Tuddenham (VM), Solveig Taylor(UBiT).

Side 12 — Svart Cyan Magenta Gul

ansatte for å ha gjort den jobben
man forventer de skal gjøre. Han
støtter derved de som trosser
anmodningen om å ikke bruke
kantinen til lesesal. Dette tegner dårlig for de spisende.
I Magneten gjør kantinepersonellet hver høst en stor innsats i å oppdra de nye studentene til å forstå hvor de skal spise og hvor de skal lese. Det nytter. Det enkle budskapet siver
inn hos de fleste etter noen uker.
Noen få har tyngre for det. Det er
beklagelig at disse får anledningtil å henge ut folk som bare har
gjort jobben sin, og som de måvite har små muligheter til å forsvare seg. Universitetsavisa bør
gi personellet i Magneten en
unnskyldning for å ha gitt spalteplass til innlegget. Dette var
lite skjønnsomt av redaksjonen.
Arne Sølvberg,
daglig gjest i Magneten

Fortsett
diskusjonen
på nettet!
Uenig i noe du har lest på
denne siden? Fortsett gjerne
debatten i ntnu.fritt-forum
på internett. Her blir alleleserinnlegg fra Universitetsavisa lagt ut. Via NTNUs nye
intranett er det laget et webbasert grensesnitt for dette
diskusjonsforumet, som er lett
å bruke. På «Innsida» finnerdu lenken «Delta i diskusjonen» nederst i boksen«NTNU-nyheter».

Tverrfaglig dag

BedriftsUniversitetet starter snart

Historiens andre «Tverrfaglige
dag» ved NTNU arrangeres onsdag 6. desember. Næringslivets
idéfond for NTNU, Produktivitet
2005 og NTNUs program fortverrfaglig forskning ønsker i år
å sette fokus på de administrative utfordringer som økt tverrfaglighet forutsetter. – I fjor var
dagen viet en mønstring av ulike tverrfaglige forskningsprosjekter, i år er det den praktiske håndteringen av tverrfaglighet som diskuteres, sier Nina
Sindre i Organisasjonsutviklingsavdelingen. Interessen for
arrangementet er stor. Det er
over 80 påmeldte deltakere, mot
60 i fjor.

NTNU, Universitetet i Oslo og
Sintef etablerer«BedriftsUniversitetet», somskal drive etter- og videreutdanning.
Formålet er å tilby skreddersydde opplæringspakker for bedrifter og bransjer.
Undervisningen skal utføres av lærere fra
NTNU, Universitetet i Oslo og Sintef,
mens BedriftsUniversitetet skal markedsføre tilbudene, utføre konsulentarbeid for å kartlegge kompetansebehov oglage opplæringsplaner. Det enkelte institutt og fakultet ved NTNU bestemmer
sammen med de ansatte om undervisningen skal skje innen- eller utenfor

arbeidsplikten. Deltakelsen skal lønnes
slik at det blir attraktivt å delta. Inntektene tilfaller fagmiljøet som læreren tilhører.
Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet finansierer NTNUs eierandeli Bedrifts-Universitetet, og stiller ogsåmidler til rådighet til for eksempel å «kjøpe fri» forelesere til prosjektene og utføre
markeds-undersøkelser. Undervisningen
blir gjennomført som kombinasjoner av
samlinger, videokonferanser og nettbaserte undervisningsmoduler. Styret består
av tre medlemmer, og studiedirektør Jon
Walstad er NTNUs representant.
Om kort tid blir det lyst ut to - tre stillinger i selskapet, og i løpet av vårsemesteret blir trolig de første kurspakkene ferdig.

13

UNIVERSITETSAVISA NR. 18 – 30. NOVEMBER 2000

vår verden
Kafé i museale omgivelser
Inne i Suhmhuset
finner du nå bådemat, drikke og etbord å sitte ved.
Mange har sikkert ennå ikke
oppdaget det, men byens kaféflora har fått et nytt tilskudd:
Café Magasinet. Den betjener
studenter, ansatte og publikum
ved Vitenskapsmuseet, beboerne i strøket – og ellers alle som

Karin Gjøl Hagen håper at ogsåandre NTNU-ere finner veien til Café
Magasinet.
FOTO: LISA OLSTADmåtte være tørste og sultne
akkurat der og da.
– Et museum må ha en kafé
og en butikk. Butikken må vi
vente på til den store foajeenåpner, men nå har vi i hvert fall
kafeen, slår seksjonssjef ved
Vitenskapsmuseets formidlingsseksjon, Karin Gjøl Hagen, fornøyd fast.

Formidlingssted.

CaféMagasinet åpnet i høst, og drives av Bakeriet selskapsmat.
Museets gamle personalkantine er nedlagt, så museets ansatte og studenter tar nå turen
til det ærverdige, gamle
Suhmhuset i lunsjpausen sin.
Der får de både varm og kaldmat, og også øl og vin om det

skulle være aktuelt.
– Jeg gleder meg til sommeren. Dette kan bli en veldig fin
plass for uteservering, fredeligog avskjermet, sier Gjøl Hagen
entusiastisk.
Hun ser videre for seg kaférommet, som ligger mellom auditoriet og inngangen til middelalderutstillinga, som et fint sted
for museumsformidling: – Andrekafeer har skiftende kunstutstillinger, her kan vi ha skiftende
utstillinger med faglig innhold.

merke en viss etterspørsel etter
servering i forbindelse med
møtevirksomhet i området, forteller daglig leder, Torill
Mordal.
Hun er ganske fornøyd med
oppslutninga så langt, men kunne ønsket seg mer besøk på
kveldstid. – Og så begynner vi
så smått å få besøk av folk som
bor i området. Vi håper at vi kan
bli et stamsted for Kalvskinnetbeboere, sier Mordal.
LISA OLSTAD

Selskaper. Kafeens drivere,lisa.olstad@adm.ntnu.no

Marit Skagseth og Torill Mordal, satser også på selskapsservering, i kategorien julebord,
konfirmasjon, jubileum – hva
som helst. – Vi begynner også å

Feilmerking av farlig gods Kunstakademiet
NTNU kan få millionsøksmål hvis det ikke
skjerper postrutinene.
Posten Norge advarer
mot slendrian med
merking av farlig gods.
Det siste året har posten fått stadig flere meldinger fra flyselskapene om at de har oppdaget
sendinger som inneholder farlig
gods, blant vanlig post. Det har
foreløpig ikke vært noen uhell i
forbindelse med frakt av slikt
gods, men posten og flyselskapene slår likevel alarm. De
maner til større bevissthet hosavsenderne.

Svalbard forbudt. – Vi må
bli mer påpasselige, sier avdelingsleder for Transportkontoret i Teknisk avdeling, Svein
Roar Øverlie, som har ansvaret
for utgående forsendelser fra
universitetet. Øverlie kjenner
til at det hver dag blir sendt

pakker fra NTNU, som inneholder farlig gods, og sier at det er
viktig at disse blir merket riktig. Pakker som sendes som
Posten Express, Bedriftspakke,
Express og A-post, kan gå med
fly. Det samme gjelder alle postsendinger til Jan Mayen og
Svalbard, og det er derfor forbudt å sende farlig gods til
disse stedene. Stoffer som regnes som farlig gods, er blant
annet bensin, whitespirit,
natrium, batterivæske, kunstgjødsel mm.
– Vi kan bli holdt økonomisk
ansvarlig hvis vi ikke sender
godset på riktig måte, påpekerØverlie. Det er nemlig avsendersom har ansvaret for at pakkens
innhold er tillatt framsendt påden valgte måten. Dette betyr at
NTNU kan bli økonomisk
ansvarlig dersom en pakke, pågrunn av sitt innhold eller mangelfull emballering, fører til skade på andre pakker eller materiell.
Det finnes eksempler på atflyselskap i Norge har sendt

regresskrav på millionbeløp fordi avsender har hatt svikt i sine
kontrollrutiner når de har sendt
gods med fly.

17.november 2000

Økte kostnader. Fra flyselskapene er det varslet at det i
framtida kan bli aktuelt åskjerpe sikkerhetsrutinene. Etaktuelt tiltak kan være å
gjennomlyse alle pakker for å
sjekke innholdet. Dette vil føre
til at det vil ta vesentlig lengre
tid å laste flyene, noe som igjen
vil gi økte kostnader, lengre
framsendingstid og krav om
tidligere innlevering av pakker.
Ved alle NTNUs postkontorer finnes det oversikter over hva
som defineres som farlig gods, og
hvordan dette skal merkes. Hvis
man ikke er klar over hva stoffene inneholder, oppfordres det
til å ta kontakt med posten.
TORE HUGUBAKKEN
tore.hugubakken@adm.ntnu.no

Er klær og sko en del av kunstverket, eller er det en student som har hattdet veldig travelt med å få av seg malerhabitten?
FOTO: ARNE ASPHJELL

Fest i taremarebyen
Institutt for bioteknologi
feiret 50-årsjubileum fortang- og tareforskningenfra morgen til langt pånatt den 16. november.
Kimen til festen ble sådd i vedtaket idaværende Norges teknisk-naturvitenskapelige forskningsråd (NTNF) 24. oktober 1949 om å opprette Norsk institutt
for tang- og tareforskning som et «sentralorgan for forskning som kan føre til
en effektiv og rasjonell utnyttelse av Norges forekomster av tang og tare.» De første
tilsatte kom i 1950, derfor var det passende å feire jubileet i år.
I 1967 ble instituttets oppgaver utvidet til også å studere de kjemiske aspektene av stoffproduksjon i havet, spesielt
planteplanktonets biokjemi, og i 1970 fikk
det navnet Institutt for marin biokjemi.

Side 13 — Svart Cyan Magenta Gul

Det ble overført til Universitetet i Trondheim i 1974. Tilknytningen ble hele tiden
direkte til Interimsstyret, da NTH, NLHT
og DKNVSM, ved daværende UNIT, aldri
ble enige om hvem det skulle tilhøre. Ved
ny Lov om Universitetet i Trondheim av
1982 ble det overført til NTH.
Institutt for bioteknologi oppstod i
1986 ved sammenslåing av Institutt formarin biokjemi og Institutt for teknisk
biokjemi. Sistnevnte hadde vært et NTHinstitutt siden starten i 1955, da dr.techn.
Helge Larsen ble utnevnt til professor ibiokjemi. Det ble samtidig markert som et45-årsjubileum.

MENTZ INDERGAARD
mentz.indergaard@adm.ntnu.no

Deler av staben ved tidligere Norsk institutt for tang- og tareforskning utenfor den gamle
smeltehytta fra 1918 hvor de holdt hus i årene 1954-58. F.v. ingeniør Solveig Hestmann, førstemekaniker Kolbjørn Sætran, professor Arne Haug, professor Arne Jensen, kontorfullmektig Sunniva Baardseth, professor Bjørn A. Larsen. På huk foran laboratoriehjelp Marit Glestad.
Bildet er sannsynligvis tatt sommeren 1958. Lokalene ble revet da Sentralbygg I ble reist iårene 1960/61.
FOTO: PRIVAT14UNIVERSITETSAVISA NR. 18 – 30. NOVEMBER 2000

vår verden

nettoppnettopp er NTNUs digitale oppslagstavle. Den er tilgjengelig på
NTNUs hjemmeside (http://www.ntnu.no/) og oppdateres daglig.
Utdrag trykkes annen hver uke i Universitetsavisa.

Doktorgrader
Sivilingeniør
Per Kristian Remvik
har til forsvar for graden doktor
ingeniør innlevert avhandling
med tittelen:«Carrier Synchronization in OFDM without Use of
Pilots».Prøveforelesningen vil bli
holdt i EL6,Elektro,Gløshaugen,fredag 8. desember 2000 kl 10.15
over emnet «A Review of Channel
Estimation Techniques in Wireless Communications,with Emphasis on Time-Varying Channels».
Disputasen finner sted i EL6,
Elektro, Gløshaugen, fredag 8.
desember 2000 kl 13.15.
Sivilingeniør
Torbjørn Gjervan
har til forsvar for graden doktor
ingeniør innlevert avhandling
med tittelen: «Studies of bimetallic particle formation in reforming catalysts».Prøveforelesningen vil bli holdt i Totalrommet,
Hovedbygget, Gløshaugen torsdag 30. november 2000 kl. 10.15
over emnet: «Recent advances in
direct methane conversion».
Disputasen finner sted i Totalrommet, Hovedbygget, Gløshaugen torsdag 30. november
2000 kl. 13.15.
Lektor
Per Einar Weiseth
forsvarer fredag 1.desember 2000
offentlig for dr.polit.-graden i faget sosiologi avhandlingen«Situert koordinering.Koordinering av distribuerte prosjekter.
Statoils forretningsutvikling i
Venezuela». Prøveforelesningen
holdes: Torsdag 30. november
2000 kl. 16.15 over oppgitt emne:«Sosiologiske perspektiv på makt
og tillit i moderne organisasjoner.» Disputasen finner sted:
Fredag 1.desember 2000 kl.13.15
Prøveforelesningen avvikles i
Auditorium III, bygg 2, nivå 3 og
disputasen i Auditorium I, bygg
2,nivå 3,Universitetssenteret på
Dragvoll.
Sivilingeniør
Bjørn Aunan
har til forsvar for graden doktor
ingeniør innlevert avhandling
med tittel:«Shell-side heat transfer and pressure drop in coilwound LNG heat exchangers, laboratory measurements and modelling». Prøveforelesningen vil
bli holdt i Totalrommet, Hovedbygningen,Gløshaugen, fredag
08.12.2000 kl. 10.15 over emnet«Thermodynamic analysis ofsmall and medium scale natural
gas liquefaction cycles». Disputasen finner sted i Totalrommet,
Hovedbygningen, Gløshaugen,fredag 08.12.2000 kl. 13.15.

Sivilingeniør
Jan Lasse Eilertsen
har til forsvar for graden doktor
ingeniør innlevert avhandling
med tittelen: «Methylaluminoxane, Structure and Reactivity
Studied by In Situ IR Spectroscopy». Prøveforelesningen vil
bli holdt i Rådsalen, Hovedbygningen, Gløshaugen, fredag
8. desember 2000 kl. 10.15 overemnet:«Homogeneous non-MAO
cocatalysts for metallocene polymerization catalysts» Disputasen
finner sted i Rådsalen, Hovedbygningen,Gløshaugen fredag 8.
desember 2000 kl. 13.15.
Sivilingeniør
Johannes Skaar
har til forsvar for graden doktor
ingeniør innlevert avhandlingen
med tittelen:«Synthesis and characterization of fiber Bragg gratings». Prøveforelesningen vil bli
holdt i Rådsrommet, G144, Elektro,Gløshaugen, fredag 8. desember 2000, kl. 10.15 over oppgitt emne: «Properties and applications of microstructured (photonic crystal) fibers».Disputasen
finner sted i Rådsrommet, G144,
Elektro,Gløshaugen,fredag 8.desember 2000, kl. 13.15.
Cand.scient.
John Georg Seland
har til forsvar for graden doktor
scient.innlevert avhandling med
tittelen: «Diffusion in heterogeneous polymer systems. A nuclear magnetic resonance study».
Prøveforelesningen vil bli holdt
i Totalrommet, Hovedbygget,
Gløshaugen, fredag 1. desember
2000 kl. 10.15 over emnet:«Applications of NMR in Chemical
Engineering» Disputasen finnersted i Totalrommet,Hovedbygget,
Gløshaugen, fredag 1. desember
2000 kl. 13.15.
Cand.scient.
John Georg Seland
har til forsvar for graden doktor
scient.innlevert avhandling med
tittelen: «Diffusion in heterogeneous polymer systems. A nuclear magnetic resonance study».
Prøveforelesningen vil bli holdt
i Totalrommet, Hovedbygget,
Gløshaugen fredag 1. desember
2000 kl. 10.15 over emnet:«Applications of NMR in Chemical
Engineering» Disputasen finnersted i Totalrommet,Hovedbygget,
Gløshaugen, fredag 1. desember,2000 kl. 13.15
SivilingeniørØyvind Strøm
har til forsvar for graden doktor
ingeniør innlevert avhandlingen
med tittelen:»VLSI Realizationof an Embedded Microprocessor
Core with Support for JavaLØRDAGSUNIVERSITETET
Lørdag 2. desember

STED:

Suhmhuset,
Vitenskapsmuseet– om energiforbruk og hverdagsliv i norske husholdninger Elvegaten 6
Hvorfor har det ikke lyktes å redusere norske husholdningers energi- TID:
kl. 10.15
forbruk? Er det høye energiforbruket et rasjonelt og bevisst valg

Det gode liv i energirikelighet

eller et resultat av ulike valg knyttet til gjennomføring av
hverdagslivet?

Foreleser: Margrethe Aune,
Førsteamanuensis ved Institutt for tverrfaglige kulturstudierSide 14 — Svart Cyan Magenta Gul

GRATIS INNGANG!
www.ntnu.no/lordag

Instructions».Prøveforelesningen
vil bli holdt i Rådsalen, Hovedbygningen,Gløshaugen,mandag
11. desember 2000, kl. 10.15 over
oppgitt emne:«Opportunities andObstacles for Providers of SoftCore Micro Controllers as IPs».
Disputasen finner sted iRådsalen, Hovedbygningen,Gløshaugen, mandag 11. desember 2000, kl. 1315.

NTNU-kalenderen

Lørdag2
Des.

Ledige stillinger
Forsker innen mekankisk
masse
Papirindustriens Forskningsinstitutt søker forsker innen mekanisk masse.Stillingen er foreløpig for ett år, med god mulighet for forlengelse. Det kan ogsåbli aktuelt med doktorgradsstudium. Tiltredelse i januar 2001,
evt. senere. Ta gjerne kontakt
med forskningssjef Sissel Ravnsborg eller forsker Lars Johansson,
tlf. 73 55 09 00.
Post.doc i fiskeri og havbruk
Ved Institutt for marin prosjektering, Fakultet for marin teknikk, er det ledig en post.doc.stilling innen fagfeltet «Prosjektering av fiskeri og havbrukssystemer». Nærmere opplysninger
hos professor Anders Endal, tlf.
73595573.Søknadsfrist:07.12.00.
Vitenskapelige assistenter
ved Institutt for bioteknologi
Ved Institutt for bioteknologi er
det fra januar 2001 ledig 1-2 stillinger som vitenskapelig assistent for en 2-års periode med 100% undervisningsplikt. Nærmere
opplysninger om stillingen kan
fås ved henvendelse til overingeniør Bjørg Ulsaker tlf. 73 59 40
34,e-post:Bjoerg.Ulsaker@chembio.ntnu.no.
Førsteamanuensis II i marin
prosjektering
Ved Institutt for marin prosjektering, Fakultet for marin teknikk, er det ledig stilling som førsteamanuensis II i marin prosjektering (logistikk og transport).Nærmere opplysninger ved
professor Torbjørn Digernes, tlf.
73595579.Søknadsfrist:07.12.00.
Stipendiater og post.doc i mobil arbeidsstøtte
Fakultet for fysikk, informatikk
og matematikk har to stillinger
for dr.stipendiater og en post.doc.
i mobil arbeidsstøtte på ulike dataplattformer (MOWAHS).Nærmere opplysninger om stillingen
kan fås ved henvendelse til professor Reidar Conradi, (Systemutviklingsgruppen) tlf. 73 59 34
44, fax 73 59 44 66, e-post conradi@idi.ntnu.no ell.til prof.Mads
Nygård (Databasegruppen), tlf.
73 59 34 70, samme fax,
Vit.ass./stipendiat
ved
Institutt for fysikalsk elektronikk
1 ledig stilling som vit.ass. med
mulighet for senere overgang til
stipendiat innen fagområdene
«design av digitale systemer» og«analog og blandet design».
Nærmere opplysninger:Professor
Einar J.Aas,tlf.73 59 43 17,epost:e i n a r. a a s @ f y s e l . n t n u . n o .
Søknadsfrist: 07.12.2000.
Stipendiat ved Institutt forfysikalsk elektronikk
Ved instituttet er det et ledig dok-

Onsdag6
Des.

Mandag11
Des.

Tirsdag

12Des.

Lørdagsuniversitetet: Energiforbruk og hverdagsliv
Lørdag 2. desember er tema energiforbruk og hverdagsliv i norske husholdninger.
Førsteamanuensis Margrethe Aune ved Institutt
for tverrfaglige kulturstudier foreleser klokka
10.15 på Suhmhuset.
NTNU – et tverrfaglig universitetNæringslivets idéfond, P2005 og NTNUs program
for tverrfaglig forskning inviterer til seminar onsdag 6. desember på Dragvoll gård, Låven, Aud. I, kl
09.00 - 16.00.
Bli med på krengetogtur
Hydraulisk Forums møte denne gang vil være å ta
en prøvetur med NSB sitt nye krengende lokaltog
Agenda. Togsettene er splitter nye og skal snart tas
i bruk. Tid: Mandag 11. desember 2000 kl.
Gjesteforelesninger ved Institutt for kjemi
Professor. Brian Steele, Dept. of Materials, Imperial College, London vil holde to gjesteforelesninger
tirsdag 12. desember, ved Instiutt for kjemi kl
10.15 og Institutt for materialteknologi og elektrokjemi kl 14.15.Temaene er «Intermediate-temperature SOFC cells: Recent developments and challenges» og «Electrode kinetics of SOFC cells: Howshould we interpret the data?».Sted: Kjemiblokk II,
rom 434 (kl. 10.15) og Kjemiblokk IV, rom 434 (kl14.15).

torgradsstipend innen det tematiske satsingsområdet «Materialer».Nærmere opplysninger hos:
Professor Jostein Grepstad, tlf.
73 59 27 21, epost: jostein.grepstad@fysel.ntnu.no.Søknadsfrist:
07.12.2000.
Førstekonsulent/konsulent
ved SVT-fakultetet
Halv, midlertidig stilling.
Nærmere opplysninger ved Gaute
A. Knutstad, tlf. 73598238/
91897238. Søknad merket med
J.nr.SVT-398 sendes Fakultet forsamfunnsvitenskap og teknologiledelse, 7491 Trondheim innen
7. desember.
Stipendiater i plastteknologi
Ved Institutt for maskinkonstruksjon og materialteknikk ved
NTNU er det ledig to dr. ing.- stipend innenfor fagområdet plastteknologi. Stipendene er finansiert av Borealis i samarbeid med
Norges forskningsråd. Det forutsettes at stipendiatene benytter stipendperioden til å gjennomføre et dr.ing. studium. Dr.ing.
studentene vil delta i et aktivt
forskningsmiljø i samarbeid med
NTNU, Sintef og Borealis.
Stipendene har en varighet påtre år. Nærmere opplysninger:
Aage Stori, tlf. 22 06 78 47,
Aage.Stori@matek.sintef.no.
Søknadsfrist: 14.12.2000.
Stipendiat innen digital kretsog systemkonstruksjon
Institutt for fysikalsk elektonikk,
gruppe for krets- og systemkonstruksjon har ledig stipend innen
design av digitale kretser og systemer.Gruppen samarbeider med
norske bedrifter innen mikroelektronikk, og utenlandske institusjoner. Nærmere opplysninger: Einar Aas, telefon 73 59
43 17, eller e-post einar.aas@fysel.ntnu.no.
Søknadsdrist:
14.12.2000.

Stipendiat innen elektroniske materialer
Institutt for fysikalsk elektronikk har ledig stipendiat.Ref. nr.
ET-25/2000. Nærmere opplysninger om stillingen fås ved henvendelse til professor Bjørn-Ove
Fimland, tlf. 73 59 44 24 eller epost:Bjorn.Fimland@fysel.ntnu.
no.Søknadsfrist: 14.12.2000.
Stipendiat i HMS
Stip./dr.ing.stip i helse, miljø ogsikkerhet ved IØT.Nærmere opplysninger v. Helge G. Gravås, tlf.
73593966, Sigmund J.Waagø, tlf.
73593502, http://www.iot.ntnu.
no/. Søknaden sendes NTNU,
SVT-fakultetet,7491 Trondheim,
innen 15.12.00. Merk søknaden
med J.nr. SVT-391.
Professorat II i transportøkonomi
Ved Institutt for samferdselsteknikk ved Fakultet for bygg- og
miljøteknikk er det ledig professorat II i transportøkonomi.
Instituttet har for tiden tilsatt toprofessorer, to i mellomgruppestillinger og fem stipendiater.
Professor II-stillinger har en stillingsandel på 20% og er åremålsstillinger med inntil fem års
varighet med mulighet for tilsetting i flere perioder.
Vitenskapelig assistent i bearbeidingsteknikk og industriroboter
Ved Institutt for produksjons- og
kvalitetsteknikk er det en ledig
stilling som vitenskapelig assistent. Vi tilbyr interessante arbeidsoppgaver i undervisning og
forskning innen fagområdene bearbeidings-teknikk, industriroboter, produksjonsautomatisering, dataintegrert produksjon,
produksjonsledelse, prosjektledelse,kvalitetsledelse,sikkerhetog pålitelighet samt vedlikehold.
Nærmere informasjon: Professor

UNIVERSITETSAVISA NR. 18 – 30. NOVEMBER 2000

Asbjørn Rolstadås, tlf. 73 59 38
00/73 59 37 85.
Seksjonssjef (vikariat) ved
Det medisinske fakultet
Ved Studieseksjonen på Det medisinske fakultet er det ledig etvikariat for perioden desember
2000 – desember 2001 med mulighet for fast tilsetting som seksjonssjef. Nærmere opplysninger:Anne E.Aune (tlf. 73 59 88 45)
eller Nina Melum (73 59 01 31)
Søknadsfrist: 15.12.2000.
Stipendiat i
middelaldermusikk
Ved Vitenskapsmuseet, Senter
for middelalderstudier er det ledig en stipendiatstilling innen
fagområdet middelalderens musikkhistorie for snarlig tiltredelse.
Prosjekter knyttet til den latinske liturgiske sang i middelalderen prioriteres. Nærmere opplysninger: Senterleder Audun
Dybdahl, tlf. 73 59 83 49, e-post
Audun.Dybdahl@ sfm.ntnu.no –eller professor Andreas Haug,tlf.
73 59 74 78, e-post Andreas
Haug@sfm.ntnu. no.
Vitenskapelig assistent ved
Institutt for bygningsteknologi
Ved Institutt for bygningsteknologi er det ledig en stilling som
vitenskapelig assistent.Stillingen
er ledig for en periode på 2 år fra
ca. 01.02.2001. Nærm. oppl. hosinst.leder Finn Hakonsen, tlf.
7359 5036 eller e-mail: Finn.
Hakonsen@ark.ntnu.no.Søknad
sendes innen 28.12.2000 til
NTNU, Fakultet for arkitektur,
plan og billedkunst, 7491 Trondheim.Merk Søknaden med ref.nr.
A-10/2000.
Professorat/
kvalifiseringsstipend
Professorat/kvalifiseringsstip.i
petroleumsteknologi og anvendt
geofysikk (ingeniør- og miljøgeofysikk). Stillingen er øremerket
kvinner. Nærmere opplysninger
om stillingen til prof. Ole B. Lile,tlf 73594948, E-post: oleb@ipt.
ntnu.no eller prof. Jon Kleppe, tlf
73594933,E-post; kleppe@ipt.
ntnu.noDr.ing. stipend innen fiber og
mikrooptikk
Ved Institutt for fysikalsk elektronikk er det ledig to dr.ing.-stipend innen det nystartede prosjektet «Fiber- og mikrooptiske
komponenter og deres anvendelser i medisinske sensorer».
Prosjektet er en del av et nytt
Strategisk Universitetsprogram(SUP) som er finansiert av Norges
forskningsråd. Nærmere opplysninger om stillingene fås ved henvendelse til professor Helge E.
Engan, tlf. 73 59 44 20 eller epost Helge.Engan@fysel.ntnu.no.

Kunngjøringer
Møte i Entomologisk forening
Møte i Entomologisk forening,avd. Trøndelag, tirsdag 5.desember kl.1900 i DU3-187 i
Realfagbygget. Tema for møtet
er «Brune blåvinger i Norge og
Storbritannia», og kveldens foredragsholder er Kaare Aagaard,
NINA. Kaffe og kaker.
Søknad – NUFU-midler
Informasjonsmøte om nye retningslinjer for NUFU i
Auditorium H 2, Hovedbygget
mandag 11. desember kl.12.30.
Frist for å sende søknad til
Internasjonal seksjon er torsdag
1. februar 2001.
Astma- og allergiforskning
I år 2001 vil det bli utdelt mid-15

vår verden

Har du slettet innkurven din i dag?
alfakrøllNår vi har vent oss til en ny
kommunikasjonsform, blir vi
gjerne helt avhengige. I universitetsmiljøet er e-post blitt etmeget nyttig verktøy for svært
mange. Utveksling av meldinger skjer (stort sett) meget
raskt og effektivt, og kommunikasjonsformen er asynkron.
Det betyr at du kan følge opp dine elektroniske brev når det måtte passe deg.
E-postens effektivitet skaper en tilvenning hos oss, som gjør at vi blir veldig utålmodige og irriterte når det kommer litt rusk
i det elektroniske maskineriet. Feilmeldinger skal helst ikke forekomme. Men av
og til gjør de jo det, og kanskje kan det ogsåskyldes forhold vi selv har ansvaret for. Vi
har hatt en prat med e-postmesterne i universitetets IT-seksjon, og fått en del tips
som vi bringer videre. Kanskje kan de væretil hjelp for å unngå «alfakrøll».
Det benyttes flere ulike e-postprogrammer ved NTNU: Outlook Express/Outlook,
Eudora, Netscape Mail og Pine. I vår Microsoft-monopoliserte IT-verden er Outlook en
av de mest benyttede. Men det er liten forskjell på funksjonaliteten for de tre. Vi bruker Outlook i de eksemplene vi tar for oss.

Pass deg for vedlegg. Datavirus harlett for å spre seg gjennom e-post systemet. Årsaken er at både data og programmer sendes via nettet, og det er vanskelig
å finne ut hva som er hva. Dermed kan durisikere å få lastet inn fiendtlig kode som
begynner å «spise opp» det du har lagret
på disken din. Av dem vi skal se opp for
akkurat nå, er Navidad-viruset (egentlig
en «Internett-orm»), som er en avansert
oppfølger til «I love You».
Det generelle rådet for å unngå infeksjon, er at du ikke åpner innkommende post

du er usikker på, men
sletter meldingene uten
å se på dem. Spesielt
vedlegg i mystiske forsendelser er det viktigå holde seg unna.
De fleste får jo en
masse «junk-mail» pere-post, og det kan kanskje være vanskelig åsortere ut potensiellebomber. Hovedregelen
bør være at man heller
sletter litt for mye, enn
for lite. Hvis det er noen
som ikke klarer å nå
deg fordi du er for forsiktig med ukjent post,
vil de nok kunne gi deg
Planer om å sende e-julekort i år?
melding på annet vis.
Men vær oppmerksom
slette/flytte meldinger med store vedlegg.
på at virus like gjerne sprer seg gjennom
dine faste forbindelser. Et råd for å unngå
Utgående meldinger kan også skape fordette er å unngå vedlegg til meldingene –stoppelser i systemet. Hvis du sender enlegg all teksten i selve e-postmeldingen hvis
melding som er for stor, får du beskjed tilden ikke er alt for lang. Det gir også minbake om at grensa er sprengt, posten ble
dre ressurskrevende overføring enn for
ikke sendt. Det er spesielt ved overføring av
eksempel et Word-dokument som vedlegg.
bilder at dette kan skje, for de kan ofte blisvært store. Maksimum størrelse på en melFor øvrig bør man alltid ha et oppdatert
ding er satt til 5 MB ( MegaByte). En melvirusprogram installert. Oppdatert vil i dending som overstiger dette, kan bli liggende
ne sammenheng si et program som er ii ut-kurva di. Hver gang du sender du en ny
stand til å luke ut de ferskeste og mest
melding, vil du igjen få feilmelding på grunn
avanserte virus. Men helt sikker kan du
av den store som ligger der. Dette er bådealdri være. Nye virus sprer seg så raskt via
irriterende og misvisende, og for å unngå at
nettet at et slikt kan rekke å nå deg før
du feilaktig blir minnet om din «stor-melvaksinen!
ding», må du gå inn i ut-boksen og slette
Ryddighet i posthåndteringen. – proppen i systemet.
Innboksen din bør helst være tom når du
Send et e-julekort. Eksempel pågår for dagen, er det gode rådet fra
unødvendig og plasskrevende postgrums
Brynjulf Mauring i IT-staben. E-postsysteer elektroniske postkort. Men så er det jo
met ditt blir tungt å håndtere når du lar
morsomt da, og enkelt å sende. Nettstedermeldingene hope seg opp i innboksen, siersom tilbyr gratis postkort, er det etterhan. Post du er ferdig med, bør slettes.
hvert blitt mange av, og vi anbefaler dePost som krever viderebehandling, bør legsom ikke har prøvd det å forsøke noen
ges i egne mapper. Egne, temaorienterteelektroniske julehilsener i år. Nettstedermapper for innkommende post opprettes
vi kan anbefale er for eksempel:vedå
høyreklikkepå
http://www.bluemountain.com/.
imap.ansatt.ntnu.no og velge «Nymappe». Ved å ordne innkommende post i
ARNE ASPHJELL
saksmapper, blir det mye lettere å finnearne.asphjell@adm.ntnu.no
meldinger du har fått, og postsystemet
opererer mye raskere når det ikke har enstor «inn-sekk» å dra på. Uansett så bør duler til forskning innen den medisinske astma-, allergi- og eksemsektor. Søknadsskjema fås
hos:NAAF,Hegdehaugsveien 31,
0352 Oslo. Tel: 22 93 37 30 eller
på www.naaf.no. Frist datostempel: 1.februar 2001.

seksjon, rom 233, Hovedbygningen, GløshaugenStudier i Storbritannia
Scholarships in Britain 2001 2002 Awards are for 2-10 months
postgraduate study or researchin Britain for the academic year
2001/2002. The closing date forapplications is 8.December 2000.
Application forms can be obtained from www.britishcouncil.no

Ett års studieopphold ved
Waseda University i Tokyo.
Nærmere opplysninger om søknadsprosedyre og fagområder fås
ved Internasjonal seksjon.
Søknadsfrist 1.desember for opptak i april 2001 og søknadsfrist
31. mars 2001 for opptak september/oktober 2001.Henv.Bjørn
Kolstad tel. 735 (95242)

Kurs
Doktorgradskurs i Industrielløkologi
DIS 10xx: Tverrfaglig doktorgradskurs i Industriell økologi –teoretisk og metodologisk tilnærming til flerfaglig forskning.
Vekttall: 5, Godkjennelse: SVTfak., Ansv. Prof.:Annik, Magerholm Fet, Varighet: Vårsemester
2001, Første samling 17.1.
Lær deg fransk
Kursstart:uke 5.Faglærer:Sophie
Vauclin, Internasjonal seksjon.
Søknadsfrist:
25.
Januar.
Søknadsskjema fåes i «Studentekspedisjonen» og Internasjonal

Side 15 — Svart Cyan Magenta Gul

Internasjonale
kunngjøringer

Studier i Ontario, Canada
Mulighet for å studere ved
Nispissing University,Lakehead
University og Laurentian
University in Ontario, Canada.
Ta kontakt med Dale Licata,Internasjonal seksjon: dale.licata@adm.ntnu.no, tlf 73 59 7879
EU-finansiert forskning –LIFE-programmet
Ny utlysning for programmet«Livskvalitet og forvaltning av
levende ressurser – 2001» er offentliggjort, med søknadsfrister
15 mars eller 18 oktober (avhengig
av fagområde).Se http://www.cordis.lu/life/home.html for mer informasjon, eller kontakt Sissel

Hertzberg eller Øyvin Sæther.
Studier i Austin, Texas
Studenter som er interessert i etår ved University of Texas –Austin, må søke gjennom
Internasjonal seksjon, NTNU.
(Dette gjelder ikke diplomstudenter.) Informasjon om søknadsprosedyrer, frister m.m. finspå websiden til Internasjonal seksjon:www.ntnu.no/intersek/Dale/
webpages/exchanges/utaustinvsp.htm For mer informasjon
etter å ha lest ovennevnte informasjon, kontakt: Dale Licata,Internasjonal seksjon, NTNU
Hovedbygg, 2. etg. tlf: 73 59 78
79; fax: 73 59 52 10 email: dale.licata@adm.ntnu.no

Annonser
Ved i sekker
På grunn av nytt bosted, selges
rester av veden fra i fjor. Har firesekker igjen, og selger dem for50 per stykk. Kan desverre ikkevære behjelpelig med bringing.
Veden har tilholdssted på Lade.
Send e-post til margit.hermundsgard@indecol.ntnu.no eller ring på kveldstid på 73 92 27
56
Damms leksikon selges
Damms store leksikon, 30 bindselges kr. 500,-. Henv. Hanne
V.Atanassov, tlf. arb. (735)98020
el. priv. et. kl. 1630 tlf. 73940602.
Langrennski selges
Smørefri langrennski 170 cm med
NNN binding kr.200,- Atomic slalåmski 190 cm med Salomon binding kr. 300,- Nordica slalåmsko str.40 kr.200,- Sykkelsete
for barn kr. 150,- Spark barnesete kr. 100,- selges samlet eller
hver for seg. Henv. Kristin Sand
mobil: 92 42 48 13 el. priv. 72 83
15 37 et. kl. 1600.
Stereoanlegg selges
Selger sju år gammelt pent brukt
Sony stereoanlegg. Består av forsterker, radio og høyttalere.
Forsterker :Sony F 319R - 2*50W
Radio : Sony st-s170 Høytalere :Jamo D165 Selges samlet kr 1000.
Selges også separat.magnua@idi.
ntnu.noPiccolofløyte og piggdekk
Jeg selger en piccolofløyte til ca
1500 kr, og fire gode piggdekk påfelg (ganske billig). Den ene felgen er noe ødelagt, men dekkene
er i hvert fall skikkelig bra(GoodYear).Dimensjonene er
175/R14. Ring Øyvind på dagtid:(735)94877. Eller send en e-post:
oyvind.ryen@chembio.ntnu.nobaksida
Karamelefanter

Lysforskere
samles

FOTO: LISA OLSTAD

Noen sitrende spenning kan det
neppe bli når årets pepperkakebakekonkurranse på Fakultetsbiblioteket Arkitektur/Bygg/Matematikk skal juryeres. Ved fristens
utløp var det nemlig bare kommet
inn ett eneste bidrag: «Karamelefantkaravane og kremmerhus».
Arrangørene lover likevel stor ståhei og mye moro når juryen lørdag
2. desember møter alt folket for å
avsi sin kjennelse. Den selvoppnevnte jurylederen Kjersti Lie er iår spesielt stolt av å ha fått med
seg midtbygeneral Odd Midtskog
som hun mener har mye faglig åtilføre juryeringsarbeidet – ettersom årets konkurransetema helt
tidsaktuelt har vært «Kremmerhus».

NTNU og Sintef har etablert
et felles senter for forskning og
utdanning innenfor lys og
belysning. Senteret skal koordinere de to institusjonenes
spisskompetanse på området
og får en virksomhet som spenner fra materialteknologi til
byggekunst. Nyskapningen
har fått navnet Norsk senter
for lysforskning og –utdanning,
med kortbetegnelsen Lysforsk.
Fire institutter ved NTNU
og tre Sintef-institutter hargått sammen om å etableresenteret, og flere vil bli invitert til å delta.

«Jeg tror sikkert det blir ingeniørene, fremtidens kulturbærere, som vil kommetil å skifte vind og vær mellom de stridende i klassekampen.»
Rektor Alfred Getz, immatrikuleringstalen ved NTH, 1914.

Dagens gjettekonkurranse
Hvem på Gløshaugen skulle ha denne ladningen med
farlig gods?? Høgskoleringen
har
ingen husnummer
høyere enn 10, og
PS er neppe Petter
Smart. Riktig svarer Papirindustriens
forskningsinstitutti Høgskoleringen
6b. Men hva slags
farlig cellulose kokken der i gården
serverer sine gjester, har vi ennå ikke
klart å bringe på
det rene. Det eneste vi vet helt sikkert er at tanken på å måtte
levere varer på Gløshaugen, får robuste yrkessjåfører til å briste i gråt. Av en eller annen merkverdig grunn...

«Lerkendalstoget» til jobb Men professor Schrøder,NSB i Trøndelag utvider tilbudet vesentlig fra 7.
DA!
januar, med fast timesavgang mellom Trondheimog Steinkjer, og med tre nye holdeplasser. I Trondheim blir det ny holdeplass ved Marienborg i tilknytning til Regionsykehuset og ved Lerkendal
inne på området til NTNU Gløshaugen. Lerkendal holdeplass vil bli ny endeholdeplass for
tog til og fra Steinkjer. Det vil gå lokaltog til og
fra Lerkendal hver halvtime i rushtiden, og hver
time utenom rush.

Dette kan da umuligvære en reglementertmåte å få ned studenttallet på?
(Adresseavisen 23.
november)

Ny leder av
Studenttinget

Tyver og røvere
Musikkonservatoriet er ofte plaget av ubudne gjester. Bare i år
har det vært tre regulære innbrudd, i tillegg til et ukjent
antall personer som har kommet seg gjennom låste dører på
andre måter. Det er fortrinnsvis penger og dyre instrumenter
disse er ute etter. – Mange eråpenbart ruset og kan ofte opptre truende, opplyser kontorsjef
Per Anders Alvem ved Musikkonservatoriet.
Konservatoriet innskjerper
derfor nå regelen om at alleansatte og studenter skal bæreID-kort på seg, lett synlig. Securitas-vekterne vil heretter visebort alle som ikke har ID-korteller en god forklaring på hvorfor de er der.

Bli lys, rom 7362!
Opplyste studenter som midt
under semesteroppgaveskrivinga opplevde at lyset stadig
vekk ble borte på datasal 7362
på Dragvoll, kan slippe å se
mørkt på det. Utenfor døra er
det nemlig en «timer» som dekan vri på for å få lyset tilbake.
Er dette for vanskelig, kan dekontakte kveldsvakta på Dragvoll som kan dette. Fra Teknisk
avdeling blir det opplyst om at
det jobbes med problemet, og at
lysfeilen skyldes ombygging av
salen.

Brikkene i studentpolitikken begynner å falle på plass. Nå er den nyelederen av Studenttinget valgt, og hanheter Ivar Munch Clausen. 23-åringen kommer opprinnelig fra Oslo og
studerer samfunnsøkonomi hovedfag.
Han har erfaring fra studentdemokratiet og Unge Høyre og vil primært
arbeide for økt engasjement blant studentene.
En annen viktig oppgave for Clausen blir å jobbe for tiltak som kan
bedre studiekvaliteten ved NTNU.
Studenttinget har omdefinert
nestlederstillingen til å bli nasjonalt
ansvarlig. Stillingen innebærer nåogså ansvaret for å skape et godt kontaktnett til andre studentorganisasjoner. Det er Anne Sofie R. Risnes
som skal forvalte denne posisjonen.
Ivar Munch Clausen blir studen- Hun studerer energi og miljø og har
erfaring fra arbeidsutvalget i Stutenes nye leder ved årsskiftet.
FOTO: TORE HUGUBAKKEN denttinget og AUF.

Sjøhelle
leder
student.no
Rune Kibsgaard Sjøhelle blir administrerende
direktør for Studentsamskipnadenes storsatsing student.no. Sjøhelle er utdannet sivilingeniør innen industriell økonomi og har tidligere vært informasjonsdirektør i e-handelsorganisasjonen Letsbuyit.
com. 25 av landets samskipnader er med på å
bygge denne internetttjenesten som lanseres iløpet av våren 2001.

Godt norsk– Så deilig med ei bok på norsk. Det likte vi! sierannetårsstudentene til kjemiprofessor Sigurd Skogestad. Foranledningen er at Tapir forlag nylig utga
professorens nyskrevne lærebok i prosessteknologi.
At begivenheten ble feiret med brask og bram og
taler og champagne på instituttet, synes forfatteren
selv er bare rimelig:– Det er tross alt bare tredje gang på femti årat en ansatt her gir ut bok, påpeker han.
«Prosessteknologi, Masse- og energibalanser» er
først og fremst beregnet på annetårsstudenter ved
siv.ing.-studiet i kjemi, men forfatteren håper at
den også vil bli brukt av studenter innenfor maskinog miljøfagene. Som han skriver så beskjedent på
sin hjemmeside: «Dette er en kjempebra bok som
alle må kjøpe!»– Lett å forstå, her slipper vi å streve med ordbok, siertre av Skogestads studenter, her samlet til eksamensforberedelser med sin lærer: (f.v.) Hilde Moseby, Silje Anette Solheim og Rannveig Skrede.
FOTO: LISA OLSTADREDAKSJON: Medieseksjonen,
Informasjonsenheten
LAYOUT: Aina BergTRYKK: ST-Trykk AS, Orkanger

Side 16 — Svart Cyan Magenta Gul

POSTADRESSE: Universitetsavisa,
Info.enheten NTNU, 7491 TrondheimBESØKSADRESSE: Info.huset på
Gløshaugen (O.S. Bragstads plass 1)

Hei
Eg las ein gong eit eventyr til
eldsteguten då han var liten.
Det handla om verdas minste
lyd. Etter langt om lenge fannvi den: Det var nyset til ei floge. Det er ikkje så mange floger høgt til fjells. Det var vel
derfor eg ikkje høyrde nokonys.
I sommaren som var, gjekk
eg åleine i fjellet for første
gong. Det var ei øredøyvande
oppleving. Det er så stille – eg
har lese ein stad at i snitt er
det fire desibel lyd mellom norske fjell. Eg traff dei alle fire,dei sit urørleg på kva sin
mosedott. Det einaste du høyrer, er skvatringa frå dine eigne tankar. Det tek ein dag eller
to før dei óg stilnar. Då blir det
verkeleg tyst.
Men det var mange som sahei. For det gjer norskingar når
vi går i villmarka. Til vanleg,når du ruslar rundt på Dragvoll eller Gløshaugen, då servi bare på kvarandre. Men ifjellet, når du har vore heilt fordeg sjølv i fleire timar og så ser
du at det dukkar opp eit menneske føre deg på stien og han
passerer tett innpå deg, sånære at du høyrer det knirkar
i goretexjakka hans – då blir
det snålt å ikkje seia noko. Så
du seier «hei.»Det er mange måtar å seia
hei på. Eg prøvde dei allesaman. «When in Rome, do as
the Romans» som det heiter påriksmål – så i byrjinga venta eg
til den møtande personen sa
noko først. Så returnerte eg
heiet i same tonehøgd, med
same volum og same vibrato.
Det gjekk bare sånn passe.
Den første fjellgangaren
var ein lang mann med lange,
seige steg. Han sa «hhei!» med
fynd og mandig kraft. Eg oppdaga for seint at stemmebånda mine hadde klistra seg ihop, så heiet mitt knakk
saman midtvegs – «he-grg-i»
Dei neste eg møtte var to unge
kvinner som svinga lystig med
kvar sin kjepp. Dei song «hei»
i duett. Dumme meg, heiet mittgjekk i falsett – «heiiii» – og
høyrdest litegrann homofil.
Æsj. Eg avgjorde at saka må
takast i eigne hender. Så då
det kom eit eldre ektepar mot
meg hadde eg tenkt ut at egmåtte støyta ut lyden med
kraft og fylde. Det var bare det
at dei sa ikkje «hei» men derimot «god ettermiddag.» Eg
kom heilt ut av det og sa «god
morgon» i staden. Dei såg på
meg. Eg såg meg. Og gjekk tyst
vidare.
Medan eg enno lyttar etter
nyset.

Utgies i 12 100 eks. annenhver fredag i vår- og høstsemesteret.

REDAKTØR: Jan Erik KaarøANSVARLIG REDAKTØR:Info.direktør Anne Katharine Dahl

på siden

TELEFON: 73 59 55 40
TELEFAKS: 73 59 54 37
E-POST: medieseksjonen@adm.ntnu.no