Løyperapport

Roar har (snart) en plan

Frastøting opptar Vibekeom den nye strategiplanen for undervisning og læring ved
NTNU i «Ledelsen
Side 2har ordet».

NTNUs nye strategiplan for IT er
delvis vedtatt. Siste del av planen
behandles trolig i desember. Og davil endelig IT-sjef Roar Aspli få en
Side 15plan å jobbe etter.

Forsker Vibeke Videm vil gjerne vite
hvordan hun kan lage et materiale
som menneskekroppen ikke oppfatter som fremmed.
Side 7

NTNUs
internavis
nr. 17
16.11.2000

Få innsparinger
med Orgut

Hit og dit med
RiT 2000
Skal Dragvoll-befolkningen flytte til Øya,og RiT 2000 til Dragvoll? Kan Marienborgvære et alternativ,
eller vil alle få plasspå vestsiden av elva?
Mer forvirrende lokaliseringsdebatt påEffektiviseringsprosjektet Orgut skullespare NTNU for 50-100 millioner kroner gjennom nedbemanning og mindre
kjøp av varer og tjenester. Men så langt
har bare to av ni delprosjekter klart å
spare penger. Det siste året har ogsåsentraladministrasjonen begynt å vokse

side 2– Hiv økonomisystemet!

er det klare rådet fra
Stein Erik Aagaard(bildet) som takker forseg etter bare seksmåneder som økonomidirektør.
Side 4

Kvalme og
blodblemmer
vet professor LarsSætran mye om. Hobbyen hans er å løpe
ultramaratonløp som
varer i 24 timer.
Side 9igjen. Problemene med lønns- ogøkonomisystemer får skylden for det
meste. Kollegiet utsatte behandling av
Orgut-rapporten til sitt desember-møte.
Side 3Jens på besøk hos datajentene
Statsministeren og to statsråder
besøkte NTNU i kjølvannet av
regjeringskonferansen i Trondheim
den 2. november. Statsministeren
trivdes åpenbart godt underlunsjen og omvisningen hos
studentene på «Jenter og data».
Biologistudenten Hilde Eikemo(til venstre) møtte statsministeren
under omvisningen i
Realfagbyggets mest moderne
datalesesal.
Side 6«The Arvids»
med ny slager
FOTO: RUNE PETTER NÆSSNTNU-veteranene
Arvid Staupe og Arvid
Holme gikk motstrebende med på å starte
eget firma. Etter bareett års drift spås«Internet Learning
Systems» en lysende
framtid.
Side 10-11

Lykkepillen mot mensplager
Kan «lykkepillen» hjelpe kvinner som
har sterke premenstruelle plager (PMS)?
Forsker Mette H. Moen ved Det medisinILL.FOTO: SCANPIX

Les daglige nyheter på www.ntnu.no
Side 1 — Svart Cyan Magenta Gul

ske fakultet deltar i et stort nordisk
prosjekt hvor 400 kvinner får lykkepiller
i et forsøk på å dempe PMS-plager. Side 3

Send tips til: medieseksjonen@adm.ntnu.no2

UNIVERSITETSAVISA NR. 17 – 16. NOVEMBER 2000

på dagsorden«Humboldts ideer er tilpasset utdanning av en elite,
men fungerer dårlig for masseutdanning.»
Professor og tidligere universitetsdirektør Michael Shattock
i intervju med Dagbladet 2. november.

Plass til flere på Øya?

ledelsenhar ordet

Prorektor
Kathrine
Skretting

Undervisningsstrategi
I over ett år nå har vi på NTNU arbeidet med en strategi for undervisning oglæring. Etter innledende utvalgsarbeid,
høring, diskusjoner, møter, Kollegiebehandling, revidering og seminar nærmer nå tidspunktet seg for den endelige Kollegiebehandlingen. NTNUs
undervisningsstrategiarbeid har tattsin tid, men strategiarbeid viser seg
ofte å være vanskelig. En strategi ligger et sted mellom de mer abstraktemål og visjoner på den ene siden og
den helt konkrete handlings- eller tiltaksplanen på den andre. En strategi
skal angi hvordan vi kommer oss dit viønsker å komme. Derfor er en strategi
et klart politisk dokument, og det krever gjerne noen runder med diskusjoner før en kommer fram til en strategi det er noenlunde enighet om.
I den aller siste runden lærte vi
mye av professor Graham Gibbs fra
The Open University i Storbritannia.
Han deltok på et seminar om undervisningsstrategi ved NTNU den 26. –27. oktober i år. Alle de 145 universitetene på de britiske øyer har nå enstrategi for læring og undervisning.
Professor Gibbs har vært en viktig
bidragsyter i dette arbeidet, og utfra debritiske erfaringene hadde han mange
synspunkter på hvordan strategier bør
utformes for virkelig å være gode redskaper for å bedre kvaliteten på universitetenes læringsmiljø.
Professor Gibbs påpekte at hvis vi
virkelig ønsker at NTNU skal fokusere
på studentenes læring, har dette ganske vidtrekkende konsekvenser. Han
betrakter tradisjonelle studieplaner
som undervisningsfokusert, når deangir hvor mange forelesninger ogøvingstimer som inngår i et emne, menellers sier lite om hva studentene skalha lært og hvilke kompetanser de skal
ha ervervet seg på studiet. Etter professor Gibbs mening må et universitet
som fokuserer på læring, planleggelæringsforløp for studentene, og det er
et annet utgangspunkt enn å fokusere
snevert på hva lærerne skal levere av
undervisning, slik mange tradisjonelle studieplaner etter hans mening gjør.
Han påpekte også at dersom enundervisningsstrategi virkelig skalbidra til kvalitetsheving på læringen,må den innbefatte en plan for implementering. Hans erfaring fra Storbritannia er at strategier kan ha gode tanker om læring og nyttige målformuleringer, men hvis de ikke angir hvordan strategien skal iverksettes, hvem
som har ansvar for hva og hvordan
oppfølgingen skal skje, blir strategiene
lett stående og støve ned i bokhyllen
uten og øve nevneverdig innflytelse på
det daglige undervisnings- og læringsarbeidet.
Det er noe vi vil unngå! NTNUs
undervisningsstrategi skal gi retning
i arbeidet med å høyne kvaliteten pålæringsmiljøet over hele universitetet,selv om det eksisterer store ulikheter
mellom våre studier med hensyn tilmål og innhold, arbeidsmåter og undervisningsmetoder, og de enkelte fagmiljøene selv har ansvaret for det konkrete kvalitetsarbeidet.

ILLUSTRASJON: ELIN HORN

Hvem skal få plass på Øya –Regionsykehuset eller de ikketeknologiske fagene som i dag
er «forvist» til slettelandet på
Dragvoll? Kanskje begge to.

være mulig.
Er det rent pliktskyldig at du hever røsten denne gangen?
– Det er nok et element av det til stede.
Samtidig er dette en prinsipiell sak som vi
ikke unnlater å gjøre oppmerksom på når
anledningen byr seg, sier HF-dekanusen.

Neppe noe er så norsk og så seiglivet som
lokaliseringsdebatter. Dette gjelder til fulle for debatten omkring RiT/Dragvoll. Hvilke institusjoner bør få ligge i bykjernen –sykehuset eller universitetet?
I Trondheims tilfelle sikret sykehuset
seg tomt i byen lenge før noe universitet
var påtenkt, og de ikke-teknologiske fakulteter ble senere lokalisert til universitetssenteret på Dragvoll. Etter langvarig – ja,
nettopp: lokaliseringsdebatt.
Men diskusjonen var ikke død – ennå.
Trondheims ordfører Anne Kathrine Slungård tok i forrige uke til orde for å diskutere
dette en gang til. Hun fikk raskt følge av
Kjell Iversen og Rune Olsø, leder og nestleder i Trondheim Arbeiderparti. Til Universitetsavisa sier Iversen nå at initiativet
mest ble tatt for å poengtere at man er prinsipielt åpen for å diskutere saken. – Detskal mye til for å endre plasseringen, sierIversen.
Politikerne fikk raskt følge av dekanus
Petter Aaslestad ved HF-fakultetet, sombegjærlig grep muligheten til å få saken på
dagsorden en gang til. Mens Aaslestads
dekankollega Gunnar Bovim ved Det medisinske fakultet med stigende fortvilelse innser at debatten rører på seg fremdeles.

For sent. – Vi er i ferd med å stikke spa-

Pliktøvelse? – Jeg trodde lokaliseringsspørsmålet for lengst var avgjort, men
dersom så ikke er tilfelle, må vi benytte
anledningen til å si det vi mener.
Slik forsvarer Petter Aaslestad sine
uttalelser til Adressa i forrige uke. Her argumenterer han for å foreta et makeskifte
mellom NTNU på Dragvoll og sykehuset.
Han er oppmerksom på at kvaliteten påhusværet kan bli dårligere ved en slik flytting. Men nærheten til byen avgjør.
– Vi ville hatt det bedre om vi var i byen,
det har jeg hevdet flere ganger tidligere,
blant annet i Universitetsavisa, sier Aaslestad, som medgir at han ikke har den helt
store troen på at et slikt makeskifte skal

Side 2 — Svart Cyan Magenta Gul

den i jorda for de første bygningene. Det er
for sent å starte en ny lokaliseringsdebatt,sier dekanus ved Det medisinske fakultet,
Gunnar Bovim.
Strålebunkersen er ferdig, garasjeanlegget likeså. – Vi har allerede passert
overrennet – vi er nå på hoppkanten.
Da er det ikke så lurt å ombestemmeseg, sier Bovim.
Dekanusen har stor forståelse for at Petter Aaslestad ønsker seg til byen.
– Det er beklagelig at NTNU ikke ligger
på en felles campus. Men løsningen er ikkeå flytte oss opp på slettelandet ved Dragvoll.
Internasjonalt er det vanlig å legge universitetssykehuset på universitetsområdet.
Å plassere oss på Dragvoll vil være å gå
mot strømmen, sier Bovim.
Dekanus Bovim argumenterer saklig
med sonor bergensrøst. Vi aner likevel ensmule desperasjon mellom linjene: En
omkamp om sykehusplassering er nettopp
hva fakultetet ikke trenger akkurat nå.
Har du noen tro på at diskusjonen om
lokalisering kan komme så langt at det blir
en realitetsbehandling av det?
– Jeg oppfatter det slik at det har værten realitetsbehandling – av helsestatsråd
Tore Tønne – og at den er avsluttet. For siste gang, håper Gunnar Bovim.

Et miljøspørsmål. – Det er gode miljøargumenter for å plassere både RiT og
NTNUs Dragvollmiljø på Øya, hevder professor Tor Medalen ved Institutt for by- og
regionplanlegging.
I sin tidligere tilværelse var Medalensjef for Asplan Viak i Trondheim, mens firmaet undersøkte trafikkundersøkelse på
oppdrag fra RiT 2000. Undersøkelsen
sammenliknet alternativene Øya og Dragvoll ut fra hvilket som kom til å gi den mest
miljøskadelige utviklingen.
Den konkluderte blant annet med at
RiT på Dragvoll vil føre til langt mer pri-

vatbilisme enn RiT på Øya. Beregningene
viste at oppimot 70 prosent av trafikken til
sykehuset vil foregå med privatbil dersom
det plasseres på jordene ved Dragvoll, mot
rundt 40 prosent om det får ligge der det er
i dag. De resterende går, sykler eller reiser
kollektivt. Dette gir store konsekvenser for
miljøet, sier professor Medalen.
Den samlede trafikken til RiT er klart
større enn den til NTNU på Dragvoll. Ved
siden av de ansatte som skal til og fra jobb,
tar et regionsykehus imot et stort antall
besøkende. Dersom man setter sykehuset og
universitetssenteret på Dragvoll opp mot
hverandre, er det ingen tvil om at – ut fra
miljøhensyn – sykehuset må stå i sentrum,
mener han.

Plass til begge. – Men hovedpoenget er
at egentlig burde både sykehuset og hele
NTNU fått plass i sentrum, sier Tor
Medalen.
– Dette gjenspeiler en trend vi ser iandre norske byer, så vel som i Europa generelt: For å bygge et fortettet bysentrum med
et minimum av støy- og luftforurensende
privatbilisme, er det avgjørende at de store arbeids- og besøksintensive sentraene
plasseres i sentrum, i området hvor kollektivtrafikken er mest utbygd. Ved å legge stadig flere aktiviteter der kollektivtrafikken er best, er det heller ikke nødvendig
å bygge flere parkeringsplasser fordi det er
lettere og enklere for folk å forflytte seg påannen måte enn med bil. Slik er det etsymptom at ikke ble etablert nye p-plasser
da en bygde Realfagbygget på Gløshaugenog at det det bare er en bensinstasjon igjen
i Trondheim sentrum, sier professor Medalen.
Men hvor skal Dragvoll-miljøet gjøre avseg, om det flyttes til Øya?
– Det fins betydelige arealer både påMarienborg og rundt Sorgenfri, hvor man
nå koster på seg en plasskrevende oppstillingsplass for busser. Man vil måtte byggei høyden og det er mange imot. Men høyblokkene er på vei opp i randsonen av sentrum – både på Brattøra og på Nedre Elvehavn bygges det i høyden, sier professor Tor
Medalen.
TORE OKSHOLEN
tore.oksholen@adm.ntnu.no

3

UNIVERSITETSAVISA NR. 17 – 16. NOVEMBER 2000

nyheter

Alltid oppdaterte nyheter på
www.ntnu.noØkonomirotet forsinker
Orgut-innsparingene
Effektiviseringsprosjek
tet Orgut skulle spare
NTNU for 50-100 millioner kroner gjennom
nedbemanning og
mindre kjøp av varerog tjenester. Bare to av
ni Orgut-prosjekter har
så langt klart å spare
penger.
En ny statusrapport om Orgutprosjektet ble lagt fram for Kollegiet onsdag. På grunn av tidsnød ble imidlertid endelig
behandling av saken utsatt til
styrets møte i desember.
Av rapporten framgår det at
sentraladministrasjonen det siste året har økt i omfang, stikk istrid med målsettingene i Orgut.
Ett av virkemidlene for å spare
50-100 millioner kroner var nemlig å redusere universitetets sentrale administrative stab med 10
prosent.

Flere på Økonomi. Riktig
nok sank antall administrativeårsverk med 6,5 prosent overen periode på knappe to år – fra

1. januar 1998 til 1. oktober
1999. Men det siste året – fraoktober 1999 til oktober 2000 –økte stabens omfang igjen med
tre
prosent.
Økonomiavdelingen må bæreansvaret for mesteparten avøkningen. Det nye lønns- og
personalsystemet som ble innført i mars, har vært svært
ustabiltogupålitelig.
Problemene toppet seg i sommer med forsinket utbetaling
av feriepenger. Det var en situasjon som medførte en ekstrem
belastning på personalet, ogbehov for å ansette flere nyeøkonomi-medarbeidere.

32 mill. spart. – Det avgjørende er å få skikk på vårtlønns- og regnskapssystemer.
Der ligger nøkkelen til å få
realisert en del av våre prosjekter som i dag rapporterer om
stillstand, sier OU-direktør
Trond Singsaas, som har ansvaret for oppfølging og evaluering
av Orgut-prosjektet. Singsaas
mener at økonomisystemet har
gjort at de har kommet bakpå
med hele prosjektet. Han
mener at målet om å spare 50100 millioner ikke nødvendigvis er enkelt å ta ut i form av

innsparte kroner, og at innspart
tid er en gevinst som må tas i
betraktning.
Den ferske statusrapporten
viser at det har skjedd relativt
lite med storparten av Orguts
delprosjekter siden i fjor på samme tid. To av de til sammen ni
delprosjektene kan skryte av åha oppnådd klare innsparinger.
«Forsyningsprosjektet», som har
tatt for seg innkjøpskontrakterog kontor- og datarekvisitalager,
har spart hele 31,1 millioner kroner, mens «Opptaksprosjektet»
har oppnådd et kutt på 785 000
kroner. «Økonomistyringsprosjektet» og «Romreservasjonsprosjektet» har ikke hatt framgang det siste halvåret. «Byggetjenesteprosjektet» har ennå ikke
kommet i gang, på grunn av
intern omorganisering i Teknisk
avdeling. Mange av prosjekteneinngår nemlig i den daglige driften i stabsavdelingene og må
konkurrere om personell og tid
med andre tiltak.

sjektet har vært avgrenset med
en frikjøpt prosjektleder og enegen bevilgning på tre millioner
for å gjennomføre de nødvendige tiltakene. Gevinstene ved
dette delprosjektet ventes imidlertid å bli synlige først ut overi 2001. «Dette viser at en lettere
kan oppnå den nødvendige
fremdrift og oppmerksomhet
ved å definere tiltakene i et prosjekt og tilføre ekstra ressurser.
For de tiltak der dette ikke lar
seg gjøre, vil en måtte akseptere at arbeidet kan komme til
å ta lengre tid enn tiltenkt og atmålet dermed kan endres overtid,» heter det i statusrapporten.

Bra med prosjekt. Som en

TORE HUGUBAKKEN

motpol til prosjektene som ikke
har hatt framdrift, trekker rapporten fram «Intranettprosjektet» som eksempel på hvordan ting har lykkes. Dette pro-

Lykkepillen
mot mensplager«Lykkepillen» hjelperikke bare mot depresjoner. Nå skal den
testes ut på kvinner
som lider av PMS –premenstruelt syndrom.
PMS er et alvorlig problem formange. Et sted mellom fem og ti
prosent av voksne kvinner er såille plaget i forbindelse med
menstruasjon, at det går alvorlig utover livskvaliteten, sierførsteamanuensis Mette H.
Moen ved Institutt for kvinneog barnesykdommer, NTNU. I
tillegg regner man med at åtteav ti kvinner opplever menstruasjonen som et klart problem.
Inntil nylig har legevitenskapen hatt lite hjelp å tilby fordisse plagene, men nå ser dette
ut til å endre seg. Den såkalte«lykkepillen», som er rettet inn
mot personer med depressive
lidelser, viser seg å ha en effektogså mot PMS. Derfor skalmedikamentet nå testes ut i
Norge. Det er snakk om et kon-trollert studium hvor deltakerne vil bli fulgt nøye opp av demedisinsk ansvarlige. Prosjektet er fellesnordisk. Totalt skal
400 kvinner delta, hvorav 90 i
Norge fordelt over fem forsøkssteder.
Hva er PMS?
– Kvinner som lider av Premenstruelt syndrom plages av
manglende initiativ, gråtetokter, søvnproblemer og sterke
følelsesmessige svingninger.
Dette er problemer som har mye
til felles med depressive lidelser,
sier Moen.
Men er ikke menstruasjonsplager en del av menneskenaturen – blir det rett å ta
antidepressiva mot det?
– Dette dreier seg om dekvinnene som får meget sterke
reaksjoner på de hormonelle
svingningene i en normal
syklus. For dem det gjelder,utgjør dette et stort problem.
For øvrig vil vi følge disse kvinnene nøye. Vi kommer til å forsikre oss om at vi kun velger ut
kvinner som fungerer utmerket
ellers, men som får det elendig
rett før menstruasjon, sier
Moen.
Forskerne er allerede i gang

Side 3 — Svart Cyan Magenta Gul

Lykkepillen«Lykkepillen» tilhører
gruppen av SSRI – selektivt
serotonin reopptakshemmere (inhibitor påengelsk). Som navnet tilsier,fungerer medikamentet
ved at opptaket av hormonet serotonin i sentralnervesystemet blir hemmet.

med forundersøkelsene, hvordeltakerne fører dagbok over etpar måneder, for å kartlegge
egne mensplager. Selve undersøkelsen kommer i gang på nyåret, og vil bli avsluttet i løpet av
2001.
TORE OKSHOLEN
tore.oksholen@adm.ntnu.no

Smerter, tiltaksløshet, søvnløshet –dette er noen av plagene som følger med PMS. Mellom fem og ti
prosent av alle kvinner har slike
problemer. (Ill.foto)
FOTO: SCANPIX.

Bakgrunnsstoff om Orgut finnes
blant
annet
her:
http://www.ntnu.no/universitetsavisa/0699/orgutvedlegg/(Bilag til Universitetsavisa i
april 1999.)
Prosjektets hjemmeside er:
http://www.ntnu.no/orgut/
tore.hugubakken@adm.ntnu.no

Biblioteket
reorganiseres
Universitetsbiblioteket har
gjennomgått
sin
egen«BIBORGUT» og har fått ny
organisasjonsstruktur. Biblioteket blir nå organisert i fem
hovedenheter: 1) Seksjon forhumaniora og samfunnsfag,
2) Realfagbiblioteket, 3) Seksjon for teknologi og arkitektur, 4) Medisinsk bibliotek og
informasjonssenter og 5) Gunnerusbiblioteket. Bakgrunnen
for reorganiseringen var en
evaluering som biblioteket
gjorde av sin egen virksomhet, som konkluderte med atden gamle strukturen gav for
liten mulighet til kommunikasjon og effektiv personaldisponering på tvers av seksjonene. Videre fant man atden faglige kontakten mot
brukermiljøet fungerte fordårlig. Den nye organisasjonsmodellen for biblioteketskal være operativ fra første
januar 2001.

4

UNIVERSITETSAVISA NR. 17 – 16. NOVEMBER 2000

nyheter

Aagaard ville bytteøkonomisystem
NTNUs økonomidirektør, Stein Erik
Aagaard, forlaterstolen etter seksmåneders prøvetid.
Frivillig og uten noen
annen jobb å gå til.
– Jeg er ikke riktig
person her, er hansbegrunnelse.
Siviløkonom Stein Erik Aagaard(44) påsto i Universitetsavisas
juninummer at han visste hva
han gikk til da han takket ja til
uriasposten som økonomidirektør ved NTNU. Foranledningen
for intervjuet var et lønnssystem
som nektet å betale ut junilønn
og feriepenger i tide, og fortvilte
NTNU-ere som sto i kø for å få
seg en sjekk hos Aagaards medarbeidere. Men den nytilsatte så
det som en artig utfordring, sahan, å få forbedret ett og annetved økonomistyringa ved universitetet.
Denne uka pakker han sineting og går. Uten å vite hvor det
bringer ham i neste omgang.
– Det er bedre å ta skrittet
ut i det usikre, enn å bli i en jobb

man ikke trives med, sier han.

Taptemuligheter. Selv
avviser han at det skulle værenoe spesielt dramatisk ved å gåpå tre ukers varsel: – Jeg
bestemte meg helt fra første
stund for at jeg ville gjøre opp
status etter seks måneder, og at
prøvetida – like mye som at
NTNU fikk prøve meg – skullevære at jeg fikk prøve NTNU.
Nå har jeg prøvd, og kommet til
at jeg ikke er riktig person her.
Da er det logisk at jeg ikke fortsetter. Og oppsigelsestid i prøvetida er på tre uker.
Var ikke utfordringene så
artige likevel, Aagaard?
– Joda. Artigere kunne det
knapt ha blitt! Jeg ville prøve å
gjøre det beste ut av det verste på
kortest mulig tid. Men økonomisystemene er på feil spor, og min
vurdering er at de ikke kan tilfredsstille brukernes behov iløpet av de første par årene. Da
føler jeg at jeg ikke kan gjøre en
god jobb innen rimelig tid, og da
er det heller ikke artig lenger,nei.
Er det noen som har nektetdeg å få systemene på rett spor?
– Nei, men det er heller ingen som har gått aktivt inn for etsporskifte, ingen som sier «Ja!
Dette gjør vi!» Jeg tror jeg harvært rimelig aktiv i de foraene
som kunne ha gitt ekstra drahjelp, både ved NTNU og sammen med de andre universitetene. Men her har man holdt påi tre år og rotet med lønns- og
regnskapssystemer som har kostet flere titalls millioner, og kan
fortsatt ikke tilby brukerne noe
mer enn før. Tenk på alle mulighetene til forandringer vi hargått glipp av i den perioden.
Du sier med andre ord at
NTNU er et håpløst universitet?
– Det sier jeg ikke. Jeg sierbare at det ikke er stedet for meg
nå. Som trondhjemmer er jeg
stolt av NTNU, og har alltid settbetydningen universitetet harfor vekst og levevilkår i MidtNorge. Jeg tror imidlertid at
NTNU har et stort forbedringspotensial. Jeg tror på endringerog på en filosofi som tar utgangspunkt i «kundenes» behov. Littmindre skoleflinkhet og litt mer
galskap kunne vi vel også ha tålt.

– Hiv systemene! Det er
ingen hemmelighet at lønns-og
personalsystemene ved NTNU
har vært en kilde til både utgifter, merarbeid og frustrasjoner.
Regnskapssystemet
OracleFinancials, som ble innført ijanuar 1998, skulle gjøre sluttpå skufferegnskap, ulik praksisog manglende oversikt, varmeningen. I stedet fortsattefolk å føre skyggeregnskap overen lav sko, og en periode brukte
regningene evigheter gjennom
systemet. Det IBM-baserte
lønnsutbetalingssystemet ble
innført i mars i år, og bare noenmåneder senere kollapset det.
Samtidig har NTNU manglet en standard for prosjektregnskap og en standard for budsjettkontroll – og det var særlig
disse to tingene Aagaard håpet åfå innført da han tiltrådte i mai.
Uten at det noen gang kom sålangt.
– Det ville vært banalt enkelt,
det er ikke noe månelandingsfartøy som skal lages. Dagens
systemer tilfredsstiller ikke brukerbehovene og er ikke brukervennlige. Fortsatt fører folk skufferegnskap. Vi burde gått inn nå
og gjort noen grep: tatt IBM og
Oracle ut av drift og rullet inn
noe som setter oss på riktig kurs
og som vi vet fungerer, mener
Aagaard. – Med bedre systemer
og en klart definert grunnfilosofi kunne ting takles på en bedremåte enn før. Det ville vært å gjøre det beste ut av det verste.
LISA OLSTAD
lisa.olstad@adm.ntnu.no

Ny direktør om et halvt år– For tidlig å bestemmeom økonomisystemene
må byttes ut, sier universitetsdirektøren.
Statsautorisert revisor Rolf Tørring fra konsulentfirmaet PricewaterhouseCoopers er nå engasjert som leder for Økonomiavdelinga. Han begynner på mandag, og er engasjert for et halvår. Til da skal man ha fått påplass ny direktør.
Tørring hadde tilsvarende
engasjement månedene før Stein
Erik Aagaard tiltrådte, og universitetsdirektør Vigdis Moe
Skarstein er glad for å ha fåttinn en mann som kjenner universitetet og systemene her.
– Så bruker vi månedene
framover på å gå gjennom Økonomiavdelinga og se på oppgavene der, og hvilke krav vi måstille til systemene og til
ledelsen, sier hun.

Ikke erstatningskrav. Hva
som vil skje med de problematiske økonomisystemene, erennå ikke avklart. – Aagaard
har løpende vurdert systemeneog kontraktene i forhold til
kravspesifikasjonene, men han
slutter før vi har fått ferdig etgrunnlag å ta beslutninger på.
Så vi kommer fortsatt en tid tilå bruke de systemene vi har,mens vi sammen med de andre
universitetene vurderer hva vi
skal gjøre med dem.

Det er lenge siden man vurderte å reise erstatningskrav
overfor IBM. Er det tatt noen
avgjørelse her?
– Nei,det er ikke bestemt.
Aagaard mener selv at han
ikke var rette person på retteplass. Er du enig i dette?
– Det må jeg bare ta til etterretning. Jeg hadde jo håpet at
han var det, sier Vigdis Moe
Skarstein.

– Jeg håper å finne nye utfordringer, sier Stein Erik Aagaard optimistisk idet han tar skrittet ut i det
ukjente.
(FOTO: LISA OLSTAD)

Får trolig professorat i
mikroelektronikk
Da FAST nylig finansierte et nytt professorat
ved NTNU, utfordret deannen industri til å
gjøre det samme.
Mikroelektronikkindustrien tar utfordringen.

Mikroelektronikkbedriftene benyttet besøket ved NTNU til å presentere seg for studentene. Om det var
på grunn av at han hadde den største Twist-bollen eller den mest interessante elektronikken å vise fram,skal være usagt, men Jon KristianHagene hos Norsk Elektrooptikk
trakk flest tilhørere.
FOTO: ARNE ASPHJELL

Side 4 — Svart Cyan Magenta Gul

7. november var representanter
for ti sentrale bedrifter i mikroelektronikkbransjen samlet på
Gløshaugen for å diskutere tiltak som kan bedre tilgangen på
kvalifisert personell. Et aktuelt
tiltak er å bedre utdanningskapasiteten ved NTNU.
NTNU uteksaminerer mellom 40 og 50 kandidater i mikroelektronikk hvert år, men bransjens behov er nesten det tredobbelte. Bare i Trondheim
trenger både Atmel og Nordic
VLSI vel 20 nye medarbeidere.
Bransjen regner med at personellbehovet vil øke 20 prosent
per år fremover.
– Elektronikkindustrien er
kommet i skyggen av programvarebedriftene, hevdet Hans
Christian Bolstad, Q-Free.
– Det har vært mye fokus på
behovet for utdanning av IT-kandidater. Dessverre er det en tendens til at behovet for fagfolk

innen mikroelektronikk blir
glemt. Det er mikroelektronikk
som danner grunnlaget for veksten i IT-industrien, sier Bolstad.
Industrien setter nå ned enarbeidsgruppe som skal se nærmere på hvilke tiltak som skal
settes i verk for å bedre tilgangen på kvalifisert personell. Sponsing av et nytt professorat i
mikroelektronikk ved NTNU er
et aktuelt alternativ. Hortenbedriften SensoNor har tatt initiativet og sagt at de er villig tilå dekke inntil en tredjedel av
kostnadene til et nytt professorat. Etter stemningen blant deltakerne på møtet å dømme, vil
det gå forholdsvis greit å få med
flere av bedriftene på å realisere
et slikt professorat.

ARNE ASPHJELL
arne.asphjell@adm.ntnu.no

UNIVERSITETSAVISA NR. 17 – 16. NOVEMBER 2000

5

nyheter

Ny jobbportal

Nye i Kollegiet

Forskning rett på nett?

Tekjobb.no heter den nye arbeidsmarkedsportalen
som er beregnet for ingeniører, sivilingeniører, teknologer og arbeidsgivere. Dette blir landets største
samling av ledige ingeniørstillinger, melder nettavisen Propaganda. Portalen skal blant annet tilby
informasjon for teknisk personell på jobbsøk, ellerarbeidsgivere på jakt etter riktig kompetanse.

Janne Pedersen, Hans Bøhle Århus og Trine Viken
Sumstad blir nye studentrepresentanter i Kollegiet. Ved valget i forrige uke var det nærmere 3600 studenter, knappe 20 prosent av den samlede studentmassen ved NTNU, som stemte. Dette var en klarøkning fra i fjor, da bare 11 prosent stemte.

Et samordnet universitetsopprør mot forlagsbransjen er nå i emning. Forskningsresultatene rett på
nett, foreslår opprørerne. - Økningen av tidsskriftprisene er så dramatisk at universitetene ikke har
råd til å kjøpe selv de mest sentrale tidsskriftene
innen sine nøkkelfag, sier universitetsbibliotekar
Arild Søntvedt ved UBiT.

Må betale skatt for hederspriser
Kari Hag risikerer åmåtte betale 2500 kroner for Likestillingsprisen hun fikk av
NTNU. Ifølge
Trondheim likningskontor kan dette tolkes
som prisbelønning som
følge av arbeidet.
– Er det slik? Det var jeg ikkeklar over, sier Kari Hag som mottok årets likestillingspris for sittengasjement innen arbeidet med
å rekruttere jenter til realfagene.
Ved NTNU har det lenge værtusikkerhet om hvorvidt slike priser skal beskattes. Økonomiavdelinga henvendte seg derfor til
Trondheim Likningskontor for åfå klarhet i dette. Og svaret er:«Prisebelønninger er skattepliktige dersom det er så nær
sammenheng mellom skattyternes arbeid/virksomhet og prisbelønningen, at det er naturlig
å se den vunnet ved arbeidet
eller virksomheten.» Men det finnes unntak, vitenskapeligehedersgaver og belønninger er
en av dem. Kontorsjef ved Trondheim Likningskontor innrømmer
at det ikke er enkelt å uttale seg
generelt om skattereglene på
dette området:– Dette er et brokete område.
Betingelsene som er knyttet til
prisene, kan være så forskjellige.
Det enkleste for NTNU er at dekontakter oss for å få avklart det
skattemessige rundt hver enkelt
pris som deles ut.

Belønning eller hedersgave? Definisjonen bestemmer om Kari Hag
skylder kemneren 2 500 kroner.

fall å betale, sier Messem.

Lottogevinst billigere.
Dyrt å få. Det finnes en rekke
offisielle priser som NTNU
deler ut til antatt verdige mottakere blant ansatte og studenter. NTNU-ere blir også rettsom det er hedret for sin innsats av eksterne instanser. Men
så lenge prisen er knyttet til
arbeidet, så er den som regelskattepliktig, forklarer Messem. Hedersgaver og belønninger er mer problematiske, ogsærlig når det gjelder gjenstander.
– Verdien av en premie sombestår av annet enn et pengebeløp, vil i alminnelighet settes til
det som det ville ha kostet mottakeren å kjøpe tilsvarende gjenstand, forklarer Messem. Det
betyr i praksis at Likestilingsprisen, som verdsettes til 5000
kroner, skal beskattes hvis den
tolkes som en belønning som følge av arbeidet. Hvis påskjønnelsen til Kari Hag derimot tolkes som «hedersgave», blir den
derimot unndratt beskatning.
– Hvis man overdrar eiendomsretten til prisen til, ja la oss
si et institutt, slipper man i hvert– Den skal forhåpentligvis plasseres ved Skolelaboratoriet,sier Kari Hag om prisen hun
mottok. Hun har hele tiden sagt
at dette er en passende plassering av en pris som hun oppfatter tilhører et helt miljø.
Nadra Jesmine Nilsen er
annen en av årets prisvinnere
ved NTNU. Nilsen mottok
10 000 kroner for Step-prisen hos
Shell Technological, og var ikkeklar over at dette må beskattes.
– Jeg trodde at grensen var
10 000 kroner, og at jeg kom
under den. Nei, dette må jeg sjekke nærmere, sier Nilsen som er
glad for ikke å ha mottatt en
kunstgjenstand.
Og for ordens skyld: Gaversom gjelder 25, 40 og 50 års tjenestetid, jubileums- og oppmerskomhetsgaver, samt julekurv er fortsatt unndratt skatt.
Samt hvis du plotter inn sju riktige tall i Lotto og vinner seks
millioner kroner en lørdagskveld.
TORE HUGUBAKKEN
tore.hugubakken@adm.ntnu.no

Forskning.no satser på ungdommen
Ungdom og unge
voksne blir hovedmålgruppe for det nye nettstedet forskning.no.
Som Universitetsavisa skrev i
forrige nummer, vil nettstedet bli
organisert som et selvstendig selskap, som skal eies og drives av
forskningsinstitusjoner, næringsliv og Norges forskningsråd i fellesskap.
– Hensikten er å gjøre forskningsstoffet lettere tilgjengelig,
forteller informasjonsdirektørPål Alme i Forskningsrådet.
– Det finnes veldig mye informasjon om forskning på nettet
allerede, men det kan være vanskelig å finne. I tillegg til å samle informasjonen på ett sted, vil
vi systematisere og tilretteleggepå en bedre måte. Forskning.noskal deles inn i seksjoner som
blir tilrettelagt for forskjelligemålgrupper. Hovedmålet er elever i videregående skole, samt
folk i aldersgruppen 19 – 30 år,
som har eller er i ferd med å
gjennomføre en høyere utdanning. I tillegg er lærere og presse viktige målgrupper.

Egen redaksjon. Alme understreker at nettstedet skalvære et supplement til forskningsformidling som allerede er
i gang. Han legger til at stofftilfanget i hovedsak vil bestå av
bidrag fra forskningsmiljøene,som blir underlagt en selvstendig redaksjon. Behovet foregenprofilering skal ivaretas
gjennom at stoffet blir merket
med institusjonens og forskernes navn. Nettstedet skal ikkebehandle forskningspolitiske og-administrative spørsmål. Heller ikke skal det være en kanalfor diskusjoner mellom forskerne. Og selv om ungdom underutdanning er hovedmålgruppe,skal nettstedet ikke ta mål av
seg til å gi konkrete råd om

yrkesvalg.
Forskningsrådet har allerede satt av tre millioner kroner
til prosjektet. Finansieringen av
driften skal fordeles mellom eierne etter størrelse og økonomisk
evne. Det er ikke satt opp noe
driftsbudsjett ennå, men Alme
antyder at andelen for NTNUs
vedkommende kan komme på
300 000 kroner årlig.

NTNU positiv. Informasjonsdirektør Anne Katharine Dahl

ved NTNU er i utgangspunktet
positiv til initiativet.
– Jeg støtter alt som kan
bidra til å synliggjøre forskningpå en bedre måte, sier hun.
– Men hvis NTNU skal være endel av dette, må vi også få væremed på å legge premissene. Vi
vil ha mulighet til å påvirke bådeform og innhold, framholder hun.
Dahl er ikke redd for at nettstedet skal konkurrere ut
NTNUs egen forskningsportal. –Snarere tvert om. Forskning.nokan bli et viktig supplement.
Spesielt fordi forskning.no skal
rettes mot ungdom, sier hun.
Når det gjelder økonomisk
bidrag, mener Dahl at det nye
nettstedet må vurderes på linje
med andre eksterne formidlingstiltak.

SYNNØVE RESSEM
synnove.ressem@adm.ntnu.noPå frierferd til Sentral-Europa
Et samarbeid med deteknologiske universitetene i Budapest og
Warszawa kan være på
trappene. I desember
kommer polakkene på
gjenvisitt til NTNU.
Rektor Emil Spjøtvoll, prorektor
Kathrine Skretting og de faglige
lederne for fire av NTNUs strategiske satsingsområder harvært på besøksturné til Polen,
Tsjekkia og Ungarn. De tekniske høyskolene i Warszawa, Praha og Budapest ble besøkt, plussde «generelle» universitetene i
disse tre byene.

Side 5 — Svart Cyan Magenta Gul

Strategisk viktig. Sonderinger om mulig samarbeid var
konsentrert om fire av satsingsområdene NTNU har utpekt,samt tverrfaglig forskning.
Dekanene ved fakultetene forkjemi, maskin, og medisin deltok, og professor Einar J. Aas
representerte
Elektrofakultetet. I tillegg deltok internasjonal
forskningskoordinator
Sissel Hertzberg fra administrasjonen og EU-forskningskonsulent Bruce Reed.
– Vårt kontaktnett mot disse
landene er ikke godt nok utbygd,
sier Sissel Hertzberg, og legger
til at det også er strategisk viktig å styrke forbindelsene til sentraleuropeiske land med tankepå felles søknader om forskningsmidler fra EU.

Warszaw University of Technology (WUT) og Budapest University of Technology and Economics er de lærestedene som
utpeker seg for samarbeid i første fase. Mot Budapest er det
informasjonsteknologi som er det
mest interessante samarbeidsfeltet, bl.a. innen VR-laboratorium (VR: Virtual Reality) og
nettbasert opplæring.

Polsk besøk. Med Polen har
norske myndigheter inngått en
avtale om levering av gass, og
den norske ambassaden harbevilget følgemidler for forskningssamarbeid mellom NTNU
og WUT. Det er særlig områdene materialer og energi og
miljø, som er aktuelle. Fagområdene industriell økologi (re-sirkulering av materialer, livsløpstenking for produkter) og
integrert produksjon innen
P2005-programmet er av spesiell interesse i dette samarbeidet.
En delegasjon på seks personer fra den tekniske høyskolen i
Warszawa kommer på gjenvisitt
til NTNU i perioden 2.-6. desember for mer konkrete diskusjoner om framtidig samarbeid.
ARNE ASPHJELL
arne.asphjell@adm.ntnu.no6nyheter

Statsminister og tostatsråder på besøk

UNIVERSITETSAVISA NR. 17 – 16. NOVEMBER 2000
Tekst inn her ?
Tekst inn her ?
Tekst inn her ?

Stewart’s corner
Spørsmål angående engelsk
kan stilles til språkrådgiver
Stewart Clark ved Studieavdelingen,e-post: stewart.clark@adm.ntnu.no,tlf. 73 59 52 45, faks: 73 59 52 37

Hyphenation and capitalizationin report and publication titles
First, some general tips about
hyphenation in English. Hyphenation shows that two words belong together. Consider a Third
World War (all the world at war)
and a Third-World War (a war
only in the Third World). A simple
rule is that when compounds likehigh-pressure, low-cost, real-time,cost-effective, state-of the-art are
followed by a noun, they need ahyphen. On the other hand, adverbs ending in –ly in the same
position do not need a hyphen as
it is clear that they are linked.
Example:environmentallyfriendly solutions. Note that if
high-pressure, low-cost, real-timeetc. are placed after a noun, there
will be no hyphenation: Example:
Drilling at High Pressure/Low
Cost. Monitoring in Real Time.

«Low-pressurized Aircraft Design»«Near-critical Values»

var det ærlige svaret hun fikk
fra professor Helge Brattebø.
Han fortalte at det er de større
bedriftene som er kommet
lengst. Næringslivet for øvrig
har et godt stykke igjen. Håpet
er at studentene i industrielløkologi skal bidra til endring
når de kommer ut i arbeidslivet
om halvannet år.

Second, as pointed out in my lastcolumn, some words in the titles ofbooks, reports and similar publications are capitalized. Let us consider what to do when there are
hyphenated words in such a title.
The general rule is to only capitalize the first element in thehyphenated phrase:2) Capitalize the second element
in a hyphenated compound in atitle when it is a proper noun orproper adjective:«Non-American Election Principles»«Anti-Christian Thinking»

Politisk tjuvtricks. Statsråd
Akselsen orienterte om det nye,nasjonale Enøk-senteret som er
foreslått lagt til Trondheim.
Han la ikke skjul på at det sterke fagmiljøet ved NTNU/Sintef
har vært avgjørende for stedsvalget. På tampen av sitt innlegg ga Akselsen et lite innblikk
i praktisk politikk. Hvis man
skal legge fram en vanskelig
sak, sørger man for å putte inn
forslag om to ulike geografiske
lokaliseringer. Da vil all diskusjon dreie seg om lokalisering,og så går selve saken gjennom.

Tricky words

JENS OG DATAJENTENE: Statsminister Jens Stoltenberg omkranset av (bakre rad fra venstre): Jorunn Kaasin, Camilla Eide, Marte Forthun, Ellen Gullhaug, Marianne Braut, Laila Jøssund, Marte Radmann Moksnes. Første rad fra
venstre: Tatiana Elsoukova, Kjersti Strand, Line Hafstad Johansen, Jens Stoltenberg, Camilla Fledsberg, Sunniva
Finsvik Andersen, Solveig Skjermo.

Både statsministerenog to statsråder valgte
å besøke NTNU i kjølvannet av regjeringskonferansen i Trondheim 2. november.
Vertskapet benyttet anledningen til å snakke varmt om nødvendigheten av å fullføre Realfagbygget.
Statsminister Jens Stoltenberg ble invitert til lunsj hosuniversitetsdirektør Vigdis Moe
Skarstein og rektor Emil Spjøtvoll. Vertene valgte å presentere
prosjektet «Jenter og data», somskal øke rekrutteringen av jenter til datafagene. Prosjektleder
Kristin Karlsen fortalte at 28
prosent av datastudentene er
jenter. Kvotering er et viktig virkemiddel for å øke jenteandelen – jenter kommer inn med ti
prosent lavere poengsum.

Glansbilde. – Det var en hyggelig lunsj, men jeg kjente på
meg at dette ble litt for pent og
hyggelig, sier datastudent
Camilla Fledsberg som satt tilbords med Stoltenberg. Camilla

fortalte statsministeren at alt
ikke er så flott som en kan få
inntrykk av. Institutt for datateknikk og informasjonsvitenskap (IDI) er som kjent ett av
instituttene som ikke har fåttplass i Realfagbygget.
– Jeg fortalte ham at det er
veldig synd at vi ikke har fåttpenger til fullføring av Realfagbygget, sier Fledsberg.

Agenter for endring. Oljeog energiminister Olav Akselsenog miljøvernminister Siri Bjerke fikk en tretimers maratonforelesning om energi og miljø.
Professor Arne Bredesen sørget
for å minne også disse regjeringsmedlemmene om viktigheten av å få fullført Realfagbygget.
At det nye, tverrfaglige studieprogrammet i industriell økologi lærer studentene livsløpstenkning for et produkt og vektlegger «økoeffektivitet», vartydeligvis i tråd med miljøvernministerens tankegang.
– En spennende innfallsvinkel, var Siri Bjerkes kommentar.
– Men får dere gjennomslag foren slik tenkning? spurte hun.
– Hos studentene får vi det,men ikke så mye hos lærerne,

TORE OKSHOLEN
tore.oksholen@adm.ntnu.no

ARNE ASPHJELL
arne.asphjell@adm.ntnu.no

120 håndtrykk for Giske
Kirke-, utdannings og forskningsminister Trond Giske
benyttet regjeringskonferansen
i Trondheim til å svippe innom
sin gamle skole og snakke varmt
for realfagene.
120 elever på Katedralskolen var samlet i skolens filmsal.
Leder i Norsk matematikråd,samt matematikere fra NTNU –Ingvill Holden, Kari Hag og Nils
Kristian Rossing – varmet opp
tilhørerne med blant annet å
forklare hvorfor kumlokk errunde. Etter dette appellertestatsråd Giske til Katta-eleveneom å velge matematikk og realfag. En spesiell oppfordring gikk
til jentene. Samtidig bad den
gamle Katta-eleven om at elevene ikke måtte glemme å delta aktivt i Russerevyen.
Giske delte ut rekrutteringsboka «Teller Matte», hvor
32 personer, deriblant Jens Stol-

One Norwegian word that isoften difficult to translate into
English is «evne» in the humansense.
Words like aptitude, flair andtalent all refer to a naturalability to do something. When
you want to refer to intellectual skill, capacity is often agood choice.
Aptitude means natural ability
related to performance or learning: «His aptitude for management/algebra was astonishing».
Flair means natural ability forselecting or performing well, alsotalented behaviour is a flair: «He
survived in politics a long time, it
was his flair for telling the public
what it wanted to hear». «She had
a flair for languages». As a flair isa gift, not a preference, do notwrite «a flair for fast cars».
Talent means natural aptitude or
skill: «His talent on the football
pitch is a delight to watch».
Capacity means the ability or
power to do, experience or understand something. A typical use of
capacity is in connection withintellect: «This type of calculation
is beyond most people’s intellectual capacity. The ability to work
hard could be termed the capacity for hard work. Note that if you
do something in the capacity of,this is a formal expression thatrefers to the role or status you

This general rule also works when
the second element in a hyphenated phrase modifies the firstword or both elements are parts ofthe same word:«Moscow’s English-speaking Community»«Assessment of Hydropower-based
Energy Trading»«Measures to Stop E-mail Abuse»
Finally, a couple of exceptions tothis general rule:1) Capitalize both the first andsecond elements in a hyphenatedphrase in a title when they haveequal force:«Vapour-Liquid Compounds»«Regional-National Legislation»

have: «I am writing this recommendation in the capacity of thehead of the Planning Department».
Faculty also means the mental
or physical power to do something.
However, faculty is best used ina formal context: «The Prince has
the faculty for saying the rightthing, although often not at theright place». In informal English
this means the Prince is always«putting his foot in it». In education, faculty is a tricky word. In
BE, it means a group of university departments: «The Medical Faculty» (this is usually capitalized).
In AE, it usually means the people
who teach in a university or college (this is usually not capitalized).
Ability means the human power
to do something: «He has the ability to be a great mathematician».
Some writers reserve ability for askill that is acquired and words
such as capacity for talents thatare innate: «His ability as a detective was helped by his capacity forremembering faces». However, thedistinction between what skills
are acquired and those that are
innate is not easy to make. In thecontext of education and training,ability is a level of mental power,a talent or skill: «Jones is a student of average/exceptional ability».

Enlightening TV Texting:Thanks to this collection from a colleague in Oslo, we can see how easy
it is to misunderstand English when your job is to text TV programmes:
Kan Trond Giske redde realfagene? Statsråden sjarmerte elevene ved Katedralskolen under regjeringsbesøket i Trondheim.
FOTO: AGNETHE WEISSER

tenberg, Siri Kalvig og Jo Nesbø, forteller om hva matematikken betyr for dem. Med 120
håndtrykk og gode ønsker
ønsket Giske elevene lykke til

Side 6 — Svart Cyan Magenta Gulpå ferden. Deretter var det en
lynvisitt innom lærerværelset
før han måtte beinfly til regjeringskonferansen i Erkebispegården.

«What is on the clock?» to a taxi
driver. (Texted as: «What time isit?»)«Education is the key, not just the
3 R’s». (Texted as «the 3 hours»)«He’s a drug addict». (Texted as«he is a crackpot»)«Don’t look a gift horse in themouth». (Texted as «poisoned
horse»)«I shall hang you, this is for the
noose». (Texted as «your nose»)

7

UNIVERSITETSAVISA NR. 17 – 16. NOVEMBER 2000

innblikk
Vibeke Videm er førsteamanuensis ved Institutt forlaboratoriemedisin, hvor hunarbeider med kroppens
reaksjoner på kontakt med
fremmede materialer.

I en serie artikler vil forskere ved NTNU
skue over blånene helt til Soria Moria. Hva
ville de spørre om hvis de kunne få det
endelige svaret på ett enkelt spørsmål
innenfor sitt fagområde? Kan forskning før
eller senere svare på alt, eller finnes
problemstillinger som ikke er forskbare?

Når kroppen sier nei takk
til det fremmede
mitt livs spørsmål
– Svaret på ett eneste spørsmål?
Hun erkjenner at dette ikke er et helt
hverdagslig problemstilling, men har
spørsmålet klart: – Jeg vil gjerne ha svar
på hvordan en kan lage et materiale som
ikke oppfattes som fremmed når det
kommer i kontakt med kroppens innside, slik at det verken blir avstøtt ellerskaper andre ubehagelige eller farlige
reaksjoner.
Hvorfor akkurat det spørsmålet?
– Jeg arbeider med biokompatibilitet, altså hvordan kroppen reagerer når
den kommer i kontakt med fremmede
materialer, forklarer Videm. – Det ene
store arbeidsfeltet er alle former for proteser som man opererer inn. Det andre –mitt felt – er hjerte-lunge-maskiner som
brukes ved hjerteoperasjoner, dialysefiltre og lignende. Blodet som renses, kommer i kontakt med et system av slanger
og filtre. Arbeidsfeltet favner også kunstige hjerter eller kunstige blodårer som
skal ligge inne i kroppen lenge, sier hun,og peker på problemet: – En del pasienter blir syke etter en hjerteoperasjon nettopp på grunn av kontakten mellom blodet og plastmaterialene. Ønsket er altså
å finne en måte å modifisere plastoverflatene i hjerte-lungemaskinen på, slik at
de tolereres bedre.

Effektivt forsvarssystem. Det er
ikke de tekniske egenskapene som er
bøygen, påpeker hun: Hovedproblemet
er at kroppens forsvarssystemer erutrolig flinke til å kjenne igjen alt som
er fremmed. Hvis du har et protein
kroppen aksepterer, men hvor det er
byttet ut bare én aminosyre, vil forsvarssystemet kunne oppfatte dette
proteinet som fremmed. Så når blodet
treffer noe så fremmed som plast, blir
kroppens forsvarssystemer alarmert og
reagerer som om dette er noe som må
avstøtes. I blodet har du hvite blodlegemer og blodplater og forskjellige proteinsystemer som reagerer, og som normalt skal reagere for eksempel ved bakterieinfeksjon. Men i slik kontakt
mellom blod og plast reagerer kroppen
ved å starte en forsvarsreaksjon eller
betennelse i hele kroppen, er hennes
beskrivelse av kroppens kamp for å
overleve i en verden full av fremmedlegemer.
Videm forteller at en vei i denne
forskningen er å preparere plastoverflaten ved kjemisk å binde på heparin, etstoff som hindrer blodet i å levre seg.

Side 7 — Svart Cyan Magenta Gul

En flik av kroppens
komplekse signalsystem ved betennelsesreaksjon.
ILL.: TONJE K. ANDERSEN.

Blod som behandles utenfor kroppen, må
alltid tilsettes en slik antikoagulant.
– Ved å legge på forskjellige typer heparin, og samtidig endre kjemisk noen
andre av egenskapene til plastoverflaten, kan vi gradvis kanskje nå fram til
det materialet jeg ønsker meg, uttrykker hun håpefullt, og fortsetter: – Hertror jeg NTNU kan gjøre en god jobb,
hvis vi får enda tettere kopling enn i dag
mellom de biologiske miljøene her på
medisin og de som driver med materialforskning.
Tror du svaret er mulig Nobelpristema?
– Det vet jeg ikke, svarer hun noe
lattermildt overrasket, og fortsetter nøkternt: – Det er ikke utsikten til Nobelpris som driver en forsker. Jeg er nok
mer jordnær enn som så. Det som inspirerte meg – og sikkert mange andre
medisinere – til å drive med forskning,var møtet med pasienter som ble syke:
Hva kunne jeg bidra med for pasientene?
Det er et fruktbart utgangspunkt for koplinger mellom biologi, teknikk og klinikk,
som – om det ikke blir Nobelpris av det– er viktig for folk. Og det er en annen
drivkraft, sier hun bestemt.

Enorm kompleksitet. Hva med«det ikke forskbare»?
– Det er det aller vanskeligste, og
det tenkte jeg enda lenger på, sier immunologen, og tenker høyt om eget fagfelt:– Disse forsvarsreaksjonene som med etfelles navn kalles betennelsereaksjoner,er forferdelig komplekse. Jo mer man
finner ut, jo mer sammensatt blir bildet,

med flere signalsubstanser og flere interaksjoner på kryss og tvers. Hva er det
som styrer totalbalansen? Hva starterog hva bestemmer hvilken retning det
tar? Hvilke sårbarhetsfaktorer har noen
personer, som gjør at sykdommen hos
dem tipper over den gale veien? Bildet er
så komplekst at du ikke så lett vet hvordan du skal designe forsøkene dine for å
finne fram, sier Videm oppriktig.
– Jeg lurer på om det koker ned til
spørsmål om genregulering, ved at hvert
individ har litt forskjellige genetiske
utgangspunkt som biologien spiller på. I
dag kan du jo lage en liten mikro-chipsom kan teste for mange tusen gener
samtidig. Men spørsmålet er hvilke generog hvilke tester skal vi da putte på denne chip’en? Hun illustrerer videre hvordan denne kompleksiteten kan ytre seg
i behandlingssituasjoner: – Pasientersom enhver ville omtalt som «en syk person», går det ikke uventet ofte verre med
etter en hjerteoperasjon, men vi vet ikke
hvilke faktorer ved deres tilstand som
spiller inn. Det er også en del personer
som ellers er i god form, bortsett selvfølgelig fra at de har et hjerteproblem, somhelt overraskende blir veldig dårlige
etterpå. Vi kan ikke plukke ut disse påforhånd, og si at «deg må vi passe ekstra
godt på». Hadde det vært bare én styrende substans som vi kunne skru av
eller på, hadde det vært veldig enkelt åfinne ut av, men slik er det ikke, konstaterer Videm.
Det synes å være en allmenn tro på atforskningen kan svare på alt?
– Da tror jeg både allmennheten og

Testing av hjerte-lungemaskin, med tydelig
tett kontakt mellom blodet og plastmaterialet i slanger og gassveksler.
(FOTO: RIKSHOSPITALETS FOTOAVD.)også politikere er altfor utålmodige, er
hennes reaksjon, og kommer med sittcredo: – Jeg tror forskning kan finnesvar på veldig mange ting, men gitt et
ganske langt tidsperspektiv. Som forsker
må man ikke bare tenke på at man skal
løse «det store spørsmålet», for da tror
jeg man fort blir skuffet. Her må man
bidra med en liten stein i et stort byggverk. Jeg tror at livet er komplekst, og aten del ting må man leve med uten en
enkel løsning, slutter hun.

MENTZ INDERGAARD
mentz.indergaard@adm.ntnu.no8

innblikk

UNIVERSITETSAVISA NR. 17 – 16. NOVEMBER 2000

Nettoppnoe for deg
Atle Bones har et treningsapparat som han kjøpte av skøytehelten Jan Egil Storholt.

Noen ganger blir
det for fullt
hjemme, eller på
kontoret.
Det kommer en tid hvor duønsker å bli kvitt det gamle stellebordet, skilpadden, jenteskøytene i størrelse 35 (du ble aldri en
Sonia Henie), sovesofaen, en flerfarget buesofa, en blekkskriver.
Eller kanskje du lenge harønsket deg en robåt, en velutstyrt sokkel, en toseters Birgersofa, eller et akvarium på 120
liter. Hva er historiene og hvem
er menneskene bak annonsene i
Nettopp som man finner i avisa
eller på nettet? (nettopp.ntnu.no)veldig tamme, reklamerer matfar. Han synes det er artig å se på
hvordan de oppfører seg. Smågnagerne er raske, spretne og
nysgjerrige. Men aner de fare,kanskje lyden av en lastebil elleren måse, tramper de i bakken og
gjemmer seg i burene.
Det er ikke lett å se forskjell
på dem. Men Skeivis er den skeive rotta som en gang falt frahånda og ned på gulvet. Og Klikkern er rotta som klikker, kanskje fordi han har luftveisinfeksjon.
Rolf har allerede gitt bort toav ørkenrottene til ei jente som
er allergisk mot hamstere, menaltså ikke mot ørkenrotter. Men
køen for å løpe i lekehjulet, er idag litt for lang.

Leksikon. Karina NymannsØrkenrotter. Rolf Dahl har
hatt ørkenrotter i ni år. Tidligere i år skaffet han ei Poepelinetil Puffe, og etter kort tid ble
plutselig to til åtte. Et par uker
senere kom det enda et kull. Nå
er det blitt litt for mange av
dem i buret, og Rolf har lyst tilå forære noen av ørkenrottene
til dyrekjære mennesker.
– De lukter ikke og kan bli
Rolf Dahl har flere ørkenrotter som
kan hoppe og trampe.

ektemann kjøpte i 1979 et 30bindsleksikon, The Encyclopedia Americana, som hanskulle berike hodet med. Men
fruen sa nei.
– Det var jo ikke plass hjemme, så jeg sa han måtte ha det på
kontoret. Der har det stått i 20
år, forteller Karina, som ikke hartilknytning til NTNU, men som
via en venninne ordnet enannonse om å gi bort den tunge
kunnskapen for den som gidderå hente det. Foreløpig har ingen
meldt seg. Fristen er 17. novem-

Karina Nymann vil bli gi bli kvitt
et 20 år gammelt leksikon som
hun ikke har plass til.

ber, og stedet er Statens Hus iKlæbuveien. Mannen har nå
pensjonert seg. Kontoret er tomt,
pappeskene fulle. Bare leksikonet står igjen.
– Mannen min samler, mens
jeg hiver, sukker Karina.

Treningsapparat.
Atle
Bones skulle bare kjøpe tomanualer til kona for fem årsiden. Han kom hjem med etmonster av et treningsapparat
til en verdi av 7000 kroner. På
sportssenteret stod OL-vinner iskøyter fra 1976 på 1500 meter
med tiden 1.59,38, selveste Jan
Egil Storholt, og demonstrerte
mage- og ryggøvelser. Atle blehellig overbevist og bladde opp
7000 kroner for det gigantiske
treningsapparatet.
– Kona ble overrasket, minnes Bones med et glis.
– Det gjør ikke noe nytte forseg, innrømmer Atle, som velger
andre treningsmåter for å holde
professorkroppen i gang. Apparatet står i kjelleren. Opp-ned i
en krok i en kjeller som skal pusses opp. Nærmere 1000 kroner
treningsøkta kostet det å bli sjarmert av en gammel olympiavinner, men Bones tar det med etsmil.
TORE HUGUBAKKEN
tore.hugubakken@adm.ntnu.no

MIT og Stanford vil ikke forby Napster
Universitetene i
USA er uenig med
seg selv om man
skal forby musikkdeleprogrammet
Napster.

Å begrense den frie bruken av
nettet vil være å forgripe seg mot
vår grunnleggende akademiske
frihet,» hevder James D. Bruce
ved MIT i en pressemelding.

FOTO: WWW.METLIVE.COM

Ansvarlig. NTNUs IT-regle-

Napsterbruk. Men dette har ikkevært noen ubetinget suksess.

– Akademisk frihet. «Vi

En tredjedel av lærestedene forbyr programmet, mens prestisjetunge institusjoner som Georgia Tech, MIT og Stanford nekterå etterkomme kravene fra platebransjen. Imens pågår arbeidet
med å få Napster inn i «ordnede
former».

Krever snarlig død. Universitetsavisa skrev i forrige
nummer at det spres piratkopiert musikk i det populære MP3formatet via NTNUs datanettverk.
Det er den amerikanske fellesorganisasjonen for platebransjen (RIAA) som fører ordet i etpågående søksmål mot Napster.
I denne prosessen har nettstedet allerede blitt dømt til åstenge, men fikk deretter tilla-

Tungrockgruppa Metallica har brølt
høyt for å få amerikanske universitet til å forby Napster. MIT og
Georgia Tech nekter imidlertid å
etterkomme kravet, av hensyn til
den akademiske friheten.

telse til å holde åpent inntil
saken blir videre avklart i rettssystemet. I tillegg har tungrockgruppa Metallica og rapartisten
Dr.Dre høylytt krevd en snarlig
død for Napster. Artistene har
blant annet kontaktet en rekke
nettilbydere, samt de fleste universitetene, og bedt dem om åstenge sine datanettverk forSide 8 — Svart Cyan Magenta Gulønsker ikke å forby Napster påvårt nettverk», sier Bob Harty
ved Georgia Institute ofTechnology i en pressemelding.
Han legger til at dette ikke måtolkes som noen generell støtte
til virksomheten. – Vi har gjort
det klart for våre brukere at det
er forbudt å kopiere rettighetsbelagte åndsverk. Det villeimidlertid ha vært et unyansert
og primitivt svar på en kompleks problemstilling hvis vi
skulle gå inn og sensurere vårtdatanettverk på denne måten,sier Harty. Massachusetts
Institute of Technology (MIT)slutter seg til.
«MIT har alltid vært opptatt
av å gi studenter og ansatte en
usensurert tilgang til Internett.

ment slår fast at en databruker
ved NTNU plikter å undersøke
om det han/hun ønsker å leggeut på universitetets datasystem, er vernede verk. Dersom
verket er vernet, plikter brukeren å innhente de nødvendige
tillatelser. Når det gjelder
musikkverk skal brukeren alltid undersøke om rettighetshaveren har inngått forvaltningskontrakt om lydfesting og framføringsvederlag, og i tilfelle
kontakte TONO og plateselskapet for å få tillatelse før musikken blir lagt ut på nettet. Til
slutt stadfestes det at brukeren
av NTNU-nettet er personlig
ansvarlig for krav av rettslig ogøkonomisk art som rettighetshavere måtte fremme ved brukuten tillatelse.

Vanskelig. Men det er ikke
all musikk som sirkulerer via
Napster, som er piratkopiert.
Det er for eksempel svært van-lig at ukjente band legger ut
musikk til fri kopiering på nettet. Samtidig er det svært
begrenset i hvilken grad NTNU
har anledning å bruke logger
fra datasystemet til å spore opp
ulovlig bruk. Datatilsynet setter klare grenser her.
En annen kompliserende
faktor er at det er teknisk umulig å stenge datanettet for alle
typer filkopiering av dette slaget, til tross for at akkurat
Napster kan identifiseres og
stenges. Gnutella – en slektning av Napster – er for eksempel umulig å sile ut.
NTNU står dermed overfor
en vanskelig oppgave dersom
man velger å gå til aksjon mot
det som utvilsomt foregår av
piratkopiering, slik ass. universitetsdirektør Peter Lykke
antydet i forrige nummer av
Universitetsavisa.
EVEN GRAN
even.gran@adm.ntnu.no

UNIVERSITETSAVISA NR. 17 – 16. NOVEMBER 2000

9innblikk

Ultramaratonmannen
Løp så langt du klarer på
24 timer uten å stoppe.
Opplev total utmattelseog kvalme, blodblemmerpå hælene, og tåneglersom spretter når
sokkene vrenges av.
Slik er hobbyen til LarsSætran.

– En opplevelse!, kaller han det entusiastisk, den 47 år gamle professoren ved
Institutt for mekanikk, termo- og fluiddynamikk. Han løper ultramaraton – løp
som er fem – seks ganger lengre enn vanlige maratonløp.
Den offisielle betegnelsen er «ekstremsport». Selv om tanken må ha streifet Sætrans hode av og til når blodblemmene sprekker, sier han at han slett ikke
har planer om å legge opp. Tvert i mot
fikk han en real oppmuntring i oktober dahan med «Norge» på skjorta gjorde sittlivs løp idet han ble nummer 14 under
EM i Unden i Nederland. Med hele 223
kilometer tilbakelagt, bykset han opp tilen tredjeplass på lista over Norges beste
24-timersløpere.

Jublende hyller professor Lars Sætran shortsværet på en treningstur 1. oktober. Bildet er
tatt på Skarvan, på grensa mellom Stjørdal ogMeråker.

Moden landslagsløper. – Landslagssjefens tårer trillet da han så hvor
mange kilometer jeg hadde klart på de24 timene. Han hadde nok aldri trodd atet så gammelt skinn som meg skulle
gjøre et så godt løp, ler Sætran.
Taktikken foran løpene har han klar:
Han satser på jevn løping og starter forsiktigere enn de fleste andre han konkurrerer med.
– De første fire-fem timene er jeg bare
opptatt av å bruke øynene, jeg får så
mange fine opplevelser av det jeg beveger
meg gjennom, enten det er by, skog eller
fjell. Men etter fem timer begynner slitet,og fokus blir etter det rettet mot meg selv.
Kreftene tappes, jeg må ha fullstendig
kontroll over alle prosessene i kroppen ogvære nøye med inntak av karbohydrater,
salter, proteiner og det fettet jeg trenger
for å holde kroppen gående. Når jeg løperså lenge, er det viktig å spise og tisse hvertime, forteller professoren som har lærtseg teknikken å tisse mens han løper. – Ja,
jeg kan jo ikke stoppe opp, da taper jeg
raskt 50 viktige meter.

Blant farlige dyr. Det er alltid et løpå være med på, hver eneste uke arrangeres det ultramaraton ett eller annet
sted i verden. Skal han på konferanse i
forbindelse med jobben, sjekker han alltid Internett om det er en konkurranse inærheten av det stedet han skal til. Men
som oftest kombinerer han løpene med
ferie.
– Jeg liker best de konkurransene som
går gjennom skog og fjell. De tøffeste løypene er i USA. Der er de hekta på terrengløp med kraftige stigninger, og det
krever sitt, både av kropp og av smart
strategisk tenkning, forteller Sætran.
Og det krever også et våkent øye. I
USAs villmark lever nemlig skumle dyr.
Det fikk Sætran erfare på en av sine turer
der han i venstre øyekrok skimtet en skygge som kastet seg mot han. Da han snudde seg, så han en feit og fæl slange. Konkurranse til tross, Sætran ventet på deløperne som kom halsende etter, for å
advare mot det menneskefiendtlige beistet. Men der var det liten takknemlighetå hente; da de fikk beskrevet slangen,prustet de fram «Not poisenous», og jogget videre.

Mot seg selv. Det er ikke bare prosessene i kroppen Sætran lærer å kjenne
gjennom et døgn i konstant bevegelse.
– Kreftene går i bølgedaler. I de periodene hvor alt er bare fælt og jeg nesten
ikke har krefter igjen, må jeg finne
taklingsmetoder for å fortsette. Slik oppdager jeg nye sider ved meg selv.
For Sætran handler det om å konkurrere med seg selv, å holde balansen på en
knivegg, men han innrømmer at det er

Side 9 — Svart Cyan Magenta Gul

gøy å komme langt opp på lista. Han tenker sjelden på hvordan han ligger an før
langt ut i løpet.
– Det er mange som starter for hardt
ut og har en nedadgående løpskurve etter
hvert som de blir slitne. I Unden tok jeg
det med ro fra starten og plukket løpere
etter hvert. Etter 18 timer skrudde jeg
opp farten og løp meg opp fra 60. plass til
14. plass, sier Sætran som tok 170 000
steg på de 24 timene.

Startet som trim. Lars Sætran
begynte ikke å løpe aktivt før han var
blitt 35 år. Som ungdom spilte han håndball, men det ble så som så med treninga
etter at familie og jobb var blitt de viktigste delene av livet hans. Og som defleste som runder de tretti, fikk ogsåSætran en idé om viktigheten av å holde
seg i form og å passe vekta. Men denne

Lars Sætran satser på jevn løping gjennom de 24 timene – og har energi nok til å heve farten
på slutten av løpet. De korte søylene markerer der Sætran har senket tempoet for å spise og
drikke. De to grønne søylene antyder henholdsvis beste og dårligste løpstid. Under er grafen
til en mer urealistisk optimistisk konkurrent.

åpenbaringen, som for oss andre betyr
en joggetur eller to i uka (og som etter enmåneds ufattelige lidelser glir over i enfase med snop og TV), skulle for Sætran
etter hvert utvikle seg til noe mange
mener er en direkte helsefarlig sport.
Ikke minst hans kone Ellinor.
– Nei, det ser jo ikke så bra ut når jeg
kommer hjem etter et løp. Det gjør vondt
å ligge, det er vondt å gå, så det er kanskje ikke så rart Ellinor blir engstelig.
Etter at hun ble med til et løp i Vermont
i USA, forsto hun mer av det jeg holder på
med, så nå synes hun det er greit.
Men at sporten skal være helsefarlig,
det går han ikke med på.
– Selve løpene er nok ikke spesielt bra
for kroppen, men den treninga som ligger bak, er sunn. Det er så mange i dag
med dårlig helse og vektproblemer. God
helse er den viktigste investeringen etmenneske kan gjøre.

Trener i lunsjen. Sætran trener titimer i uka, de lengste øktene gjør han
unna mens familien sover søtt på søndagsmorgenen. Ofte tar han en joggeturnår arbeidskollegene mumser i seg matpakken. Da løper han gjerne stiene langs
Nidelva eller i området rundt
Festningen.
Hva han tenkte på da han forrige sommer løp fra Stugudalen til Storlien, er det
bare han selv som vet. Han kom i hvert
fall for seint til det toget han skulle ta, og
fant ut at han skulle forsøke å haike. Han
kastet sokkene og spylte det verste myrgrumset av seg – og faktisk fantes det en
eller annen der ute som tok den naturparfymerte kroppen som sto i veikanten,
med seg.
Neste ultramaratonløp er ikke før i
mai neste år. Med landslagstrøya på skal
han nok en gang slite seg gjennom 24
timer. Og utpå sommeren blir det blir det
VM og 100-kilometersløp. Selv om han
har god tid å trene seg opp på, betyr det
ikke at han tar det med ro under treningsøktene.
– Sånn subbing langs veikanten er
nok ikke noe for meg, ler han.
TONE KVENILD

10

innblikk

UNIVERSITETSAVISA NR. 17 – 16. NOVEMBER 2000

Kunnskapsforvalterne
Arvid og Arvid
To NTNU-veteraner gikkbare motvillig med på ådanne firma. Nå går
Internet Learning
Systems med overskudd
allerede i sitt første
driftsår.
Læring på nett
Arvid Staupe og Arvid
Holme omtales gjerne
som Arvidx2 eller«The Arvids». Det er
kanskje ikke så merkelig, for de to har operert sammen innen datafeltet siden tidlig på syttitallet. Først på
det som den gang ble kalt Trondheim
Ingeniørhøgskole, senere ved NTNUs
datainstitutt på Lade. Hittil har de ikke
blitt millionærer på sin datakyndighet,
men nå er det like før. Deres nyetablerte
firma Internet Learning Systems byggerpå en interessant idé og har vakt oppsiktbåde i Norge og internasjonalt.

Uviklet på si. The Arvids var i utgangspunktet ikke så hipne på å gjøre
business på sitt arbeid med å utvikle
Internett-basert utdanning. Egentlig var
de fornøyd med å ha dette som et verktøy til bruk i egen undervisning.
Opplegget for nettbasert læring ble
utviklet på si, i tillegg til full undervisningsjobb.
Når de i dag stiller i kategorien gründere, har det sammenheng med at de rettog slett ble innkalt på teppet til Leiv
Eriksson Nyfotek (LEN). Her fikk de høre
at det de drev på med, var så interessantat de absolutt burde etablere et firma.
LEN-sjefen Malvin Villabø delte ut søknadsskjema og prøvde etter beste evne åtenne de to. Fjorten dager senere lå skjemaene fortsatt urørt. De to var enige om

Arvid Holme (ved skjermen) var den første som åpnet databutikk på gatenivå i Norge – Databasen i Thomas Angells gate. Arvid Staupe (t.h) er
en av pionerene innen nettbasert læring. For ti år siden utviklet han Winix for Kirke,- utdannings– og forskningsdepartementet.

at de hadde fylt ut nok skjemaer i sin tid,
som søkere av forskningsmidler. Dette
orket de ikke.

Uvurderlig hjelp. Men da var Villabøpå tråden. Skjedde det noe? Skjemavegringen ble ikke godtatt av Nyfotekdirektøren, som lovet at hans folk skulle
besørge utfyllingen. Dermed var det
ingen god grunn for å holde igjen, og
Internett Learning Systems ble etablert
i desember 1999. Eierinteressene fordeler seg med 37.5% på hver av de toArvidene, mens Nyfotek har 25%.
– Vi har fått uvurderlig hjelp fra Nyfotek, sier de to, som har holdt på sine lærerjobber ved universitetet og bruker de til-målte 20% på firmaoppbyggingen. I tillegg til seg selv har de fire hovedfagsstudenter engasjert i programutvikling. Disse blir fast ansatt fra nyttår, og det jaktesnå på en daglig leder til virksomheten.
Foreløpig er det bare tjenester de selger
via egen server. Institusjoner «outsourcer» (på normalt norsk: setter bort) sineopplæringsbehov via nett til Internet
Learning Systems.
Salg av egne programprodukter vilogså komme. Det må sies å være oppsiktsvekkende at bedriften vil gå med
overskudd i sitt første fulle driftsår.

selge meg ut om fem år for et antall millioner kroner, flytte til drømmestedet på
Hitra og dyrke blåskjell på heltid, er densvært konkrete framtidsplanen til Arvid
Holme.
Den andre Arvid har opplevd harde
tider i forbindelse med programutvikling(KUF og Winix er stikkordet) og er litt
mer nøktern i sine fremtidsvyer. Men at
begge har god tro på det de holder på med,er det ingen tvil om.
ARNE ASPHJELL
arne.asphjell@adm.ntnu.no

Mål: Mangemillionær. – Mitt mål
er å være med og jobbe opp firmaet og så– Sjelen i opplegget er kommunikasjon
Nettbasert undervisning spiller på alleinternettets muligheter.
Læring på nett
Fjernundervisning er ethelt feil begrep å bruke i denne forbindelse,
presiserer
Arvid Staupe og Arvid
Holme. Nettbasert læring er uttrykket de bruker om den infrastruktur for undervisning de er i ferd med
å utvikle, et felt som de ubeskjedent hevder å være blant de beste i Europa på.

Papir meningsløst. Vi skjønner ganske raskt at nettbasert læring ikke går
ut på å legge lysark ut på nettet og tilby
et kompendium for nedlasting til papir.
Nei, virkelig nettbasert undervisning

Side 10 — Svart Cyan Magenta Gul

spiller så sterkt på Internetts muligheter at studentene må sitte ved skjermen,
skal de ha nytte av undervisningen. Det
betyr for eksempel at det er lagt inn
hyperlenker som gjør at du kan foreta
utdypende «avhopp» underveis, videosnutter som belyser spesielle tema og
lydbilder som utfyller informasjonen på
skjermen. I et skjermbasert undervisningsopplegg trenger det ikke bli så stor
forskjell på en øvingsoppgave og et dataspill. Når et undervisningsopplegg er så
gjennomsyret av nettets muligheter, blir
det meningsløst å be om en «papirutgave
av forelesningene».
– Sjelen, selve fundamentet i vårtundervisningsopplegg, er kommunikasjon,
sier Staupe. – I det øyeblikket studentene
ikke bruker skjermen, har vi tapt. Menvi supplerer også med skriftlig informasjon, legger han til.

Egen palett. Arvid Staupe var med påå utvikle nettbasert undervisning iInternett allerede på 80-tallet. I dag
underviser han i operativsystemer ved
NTNU med de verktøy ILS har utviklet.

Vi fikk et innblikk i hvordan
nettbasert læring fungerer ved
at Staupe viste oss eksempler påhvordan opplegget virker settfra studentenes side. En skriftlig«anmeldelse» av et slikt systemmå nødvendigvis bli blek, situasjonen må oppleves foran skjermen. Vi ble imponert da vi fikk
demonstrert kursopplegget for
faget Operativsystemer, sombestår av 500 sider tekst og 700
figurer samt videosnutter påmaksimum to minutter. Noeneksempler på hva som er mulig:• studenten kan lage sin egenarbeidspalett,• lage en «særinteresse-sti»
Her ser vi eksempel på et interaktivt skjermbilde fra
gjennom programmet,• visualisere et operativsystems Arvid Staupes kurs i operativsystemer.
virkemåte gjennom animasjon,• hyperlenker til datahistorie, banebryningsenhet» som skal være så interessanttende «papers» og lignende.
at det fanger oppmerksomheten. Små
Staupe har valgt å legge inn en god delenheter letter gjenbruk, og det er mulig å
poesi for å bryte opp den tekniske ramstokke dem i forskjellige varianter. I den
men.
nettbaserte versjon gis studentene muligLysarket er den «atomiske undervishet til å foreta denne stokkingen selv.

UNIVERSITETSAVISA NR. 17 – 16. NOVEMBER 2000

Huskelappfra fødsel til død
En WAP-liknende enhet
hvor du fra dag én i livet
bygger din egen, personlige kunnskapsdatabase.
Det er hva Arvid & Arvid
ser for seg i en ikke altfor
fjern framtid. Men først
skal de bli ledende i
Europa.
Læring på nett
De to Arvidene har planerom å gå et skritt lenger
enn det vi kan kalle
tradisjonell læring.
Kunnskapsforvaltning
er stikkordet for produktet Internett Learnings Systems skal levere på sikt: et elektronisk kompendium, en gigantisk databasert huskelapp for alt du har lært på din
utdanningsvei gjennom livet.
Holme skisserer et scenario som går ut
på at du får en WAP-lignende enhet idet dublir født, og ved hjelp av denne organiserer
du den kunnskap du skaffer deg gjennom
utdanning. Du bygger din egen personlige
kunnskapsbase. Tilsvarende kan bedrifter
utvikle en felles «bedriftshjerne».

11

innblikk

Best om fem år. Konkurransefortrinnet Internet Learning Systems har
innen denne sektoren i dag, mener de toer evnen til å forvalte kunnskap. Denne
har de tenkt å utnytte, og tar sikte på åvære blant de ledende i Europa i 2005.
Arvidenes profeti går ut på at infrastrukturer for nettbasert læring vil ha en sterk
vekst i nærmeste fremtid, men at barefire-fem strukturer vil stå igjen som«standarder» om fem år.
Det de først og fremst ønsker seg forvidereutvikling av ILS, er samarbeid med
dyktige pedagoger. ILS kan tilby en infrastruktur som fungerer, og vil bruke denne
til å lage førsteklasses undervisningsopplegg. Etter mange år i universitetsmiljøet,
har Arvid Staupe og Arvid Holme erfart at
folk ofte sitter på hver sin haug. Men de tror
det kan bli et spennende samarbeid med
det nye skolelaboratoriet.

Valfarting til Rørvik
Flere OECD-delegasjoner har vært på
besøk i Rørvik for å studere det vellykkede opplegget. En representant fra
Verdensbanken har også vært der, en
kar fra Jamaica. Dette besøket fikk følger for lokalsamfunnet. Han tok båten
fra Namsos ut til Rørvik, og ble så
begeistret for båten at han kjøpte denfor bruk i sitt eget hjemland før båten
nådde Rørvik! Nå er «Namdalingen» på
vei til nye oppdrag i det Karibiske hav.

Rørvik-modellen
I samarbeid med den
videregående skolen i
Rørvik har ILS blitt en
motor i nord-trøndersk
distriktsutbygging.
Læring på nett
Av alle steder i Norge er
det Ytre
NamdalVideregående Skole(YNVS) i Rørvik som
i samarbeid med
Internet Learning
Systems er blitt en av deledende institusjoner i Norge på nettbasert læring.

Suksess. Det såkalte Rørvik-prosjektet kom i gang etter en henvendelse fra
skolens markedsansvarlige til Arvid
Staupe som er NITOL-representant
ved NTNU (NITOL: Noregsnettet med
IT for Open Læring). Hensikten var åtilby et studium i IT-fag til ansatte ved
Telenor Mobils avdeling i Rørvik.
Studiet ble en kjempesuksess, og flere
andre kurs er kommet til. Frafallet er
lavt, bare 4 av 350 har strøket til eksamen, og resultatene ligger over gjennomsnittet for vanlig undervisning.
Erfaringene har vært så positive at
opplegget er videreført i en modell (Rørvik II) for voksenopplæring for hele NordTrøndelag fylke, som dekker en rekke
allmennfag: norsk, matematikk, samfunnsfag, naturfag, engelsk og historie.

Et samarbeid mellom de seks nordiske fylkene skal lede fram til fagbrev
i akvakultur.

Strategisk viktig. Rørvik-modellen
har blitt en del av næringsstrategien
for Nord-Trøndelag fylke, og Ytre
Namdal Vidergående har blitt en viktig
del av distriktspolitikken i fylket.
Skolen er et av de ledende miljø i Norgepå nettbasert undervisning.
Det ambisiøse målet er nå å få tilnærings- og regionalutvikling i eksisterende og nye bedrifter, som skal gi 100
nye arbeidsplasser i kunnskapsbasert
virksomhet i løpet av 2-3 år.
Folkene i Rørvik er nå blitt så flinketil å bruke dette verktøyet at de kan konsentrere seg om den pedagogiske delen
av oppgaven, som også i den nye tid er
den viktigste jobben for læreren. Det er
helt feil strategi å skulle utvikle pedagogene til databehandlere, presiserer
Holme.

Næringslivet neste. Fagerlia skolei Åfjord er en annen ivrig bruker av systemet, og i Ålesund drives opplæring til
fagbrev med ILS-systemet. Stjørdal,
Namsos, Grong, Alstadhaug og Frøya er
andre steder metoden brukes i denvideregående skolen. Over jul starter etomfattende opplegg ved en videregående skole i Gudbrandsdalen. En skolefor handel og kontor skal også ta opplegget i bruk. Private bedrifter står på
døra, og mer satsing mot næringslivet
vil komme neste år.

Eksplosiv vekst i nettbasert læring
Markedet for utdanningpå nett anslås til minst
75 milliarder dollar perår.
Læring på nett
Som nytt kommunikasjonsmedium
harInternett fått en rask
utbredelse. Radioen
brukte 30 år på å nå ut
til 40 millioner hjem, fjernsyn brukte 13 år på å få samme utbredelse, mens Internett brukte fire år på ånå 125 millioner brukere (1999). En slik
eksplosiv vekst av en ny kanal for kommunikasjon får selvfølgelig store konsekvenser på mange områder. Handel er ett
eksempel, opplæring et annet.
Nettbasert læring er den foretrukne
betegnelse på undervisning via nettet.
Internett Learning Systems er bare ett
eksempel på nye virksomheter som vokser fram innen denne sektoren. Her ernoen flere eksempler som belyser hva vi
kan vente oss på dette feltet i årene som
kommer:«I will put my course online next year», er
straffeeksersisen denne gråhårete læreren
med bukseseler må gjennomgå i en annonse
for Academic Systems, et firma som leverer
infrastruktur for nettbaserte kursopplegg.

deltar også de høyere læresteder i denne
utviklingen. For eksempel er Chalmers
tekniske høyskole i Göteborg én av fem
partnere i nettundervisningsbedriften KWorld som denne høsten lanserer «Kunnskapsgåvan» – fire interaktive kursopplegg som tilbys det svenske folket gratis
via web.
«Webucation» er betegnelsen danskene
benytter på tilbudet fra «Danmarks Virtuelle Universitet», et initiativ fra danske myndigheter. Dette er ikke et nyttlærested, men et koordineringsorgan forvideregående utdanningsinstitusjoner
som skal tilby det danskene kaller nettbasert fjernundervisning.
I England planlegger flere universitet
et internettbasert, globalt universitet som
skal konkurrere om de nærmere 70 milliarder dollar dette markedet representerer per i dag. I Australia følger annenhver student studier på nettet, og i SørAfrika er utdanningstilbud på nettet blitten alvorlig konkurrent til de tradisjonelle universitetene.

Boom i USA. I USA er selvsagt nettNettverksuniversitet. NTNU er en
av drivkreftene bak Nettverksuniversitetet (NVU), et samarbeid om nettbasert
undervisning, mellom universitetene og
de statlige høgskolene. Målet er å gjøre
høyere utdanning lettere tilgjengelig for
voksne studenter, uavhengig av geografi
og livssituasjon. NTNU og Universiteteti Bergen samt sju høgskoler deltar. NVU
hadde en økning i påmeldinger til kurs
på 40% i høst, og det tilbys til sammen
155 universitets- og høgskolefag.
I våre naboland Sverige og Danmark

Side 11 — Svart Cyan Magenta Gulskoler «big business». Spesielt for etterog videreutdanning i medisinske fag har
dette markedet tatt skikkelig av. En
medvirkende årsak til dette er at amerikanske leger er pålagt å ta kurs for å
holde seg oppdatert. Ifølge Chronicle ofHigher Education har de tradisjonelle
universitetene problemer med å holdepå lærerkreftene fordi lønnstilbudene
fra kommersielle web-skoler ligger
vesentlig høyere. Lederen for etter- og
videreutdanningen ved Duke University
sier han velger å se den nye trenden som

en mulighet, ikke som en trussel. – Disse
dot.com’ene kan bli våre partnere, sierhan. – Vi har fagkunnskapen, og de vethvordan de skal gi opplæringen det formatet nettet krever.
Nettlærestedet University of Phoenix
har allerede blitt USAs største universitet med over 75 000 studenter. Det er
ikke et tradisjonelt universitet i Phoenix,
Arizona, som står bak dette tiltaket, men
et privat, børsnotert firma, The Apollo

Group. Deres neste trekk er å bli et globalt lærested. De har allerede fotfeste i
Nederland, og satser nå sterkt i Mexico og
Brasil. De vurderer også Asia. – I Kina
har 21 av 22 studenter fra videregående
ingen plass å gå for å få høyere utdanning, sier Klor de Alva, president i Apollo International.
ARNE ASPHJELL
arne.asphjell@adm.ntnu.no12

UNIVERSITETSAVISA NR. 17 – 16. NOVEMBER 2000

debattSi din mening, men skriv kort! Innlegg kan sendes
via e-post: medieseksjonen@adm.ntnu.no.
Innsendte manus kan bli forkortet.

Ikke forby bruk av
Napster

SiTs gjester skal få god
behandlingJeg har en kommentar til artikkelen om«piratkopiering av musikk» i forrige nummer av Universitetsavisa. Som en typisk
siving-student på NTNU, bruker jeg Napster flittig. Jeg bor på en av studentbyeneog er dermed koblet opp til NTNU sitt nettverk. Det var oppsiktsvekkende mye trafikk med hensyn på mp3-nedlasting og
ikke minst opplasting, men bør Napster
forbys?
Napster er jo i og for seg ikke ulovlig.
Det som er ulovlig, er å kopiere lisensbeskyttet materiale (f.eks en CD) og legge
den ut til fri disposisjon (på f.eks Napster).
Det er sikkert studenter ved NTNU som
gjør dette også, men flesteparten utnytter
nok bare det som ligger ute. Og det er nå
greit (synes nå jeg).
Napster benytter et system hvor folk

Jeg ser av leserinnlegg i nummer 16 av
Universitetsavisa, at to av våre kunder
har hatt en negativ opplevelse i ett av
våre serveringssteder. La meg aller først
få beklage dette, og på vegne av alle oss
i SiT Kafe AS ønsker jeg samtidig å
bekrefte at det på ingen måte er slik vi
ønsker å framstå for våre kunder.

deler et visst antall filer mens han/hun
laster ned nye, og problemet (hvis man
kan kalle det det) for NTNU er at det er
mye Napster-relatert trafikk på nettet ogsærlig utenifra. Dvs nesten 10 000 personer laster ned en sang fra NTNU-nettet
daglig. I stedet for å stenge bruk av Napster, kunne man ikke heller lære bort bedre måter å bruke Napster på? F.eks kan
Napster-brukere ved NTNU bli oppfordrettil å ha få sanger på den mappen som dedeler med omverdenen. (Mer skal ikke
til!!!) Eller å flytte sangene fra nedlastingsmappen når nedlastingen er over. Ellers så
er jo Napster kjøpt opp av Bertelsmann. Såkanskje hele problemet rett og slett forsvinner av seg selv.
«R.Ola»Sparket i England eller Skottland?
Det hender faktisk at vi travelt oppteknebyråkratar i utanrikstenesta tek oss tid
til å skumme Universitetsavisa. Når vi då
oppdagar eit klart misvisande oppslag påside 1, må vi rett og slett rykke ut på vegne av skottane og Skottland: som den
observante lesar ville oppdage dersom han
i tillegg til første side las artikkelen om
Dr. Arpad Pusztai på side 6-7 i Universitetsavisa nr. 15, var det slett ikkje i England vedkomande fekk sparken, men i
Skottland. Dette kan vel best samanliknast med at ein forskar ved NTNU skulle
ha blitt plassert på UiO, Blindern. Mao,det ligg her ein kime til ein norsk lokaliseringsdebatt, og det skal jo mindre til før
ein redaktør kan kome i heisen!
No er jo vi nordmenn som lever i Skottland for kortare eller lenger tid, klar overat redaksjonen i denne saka nok berre harkome i skade for å bruke vanleg norsk ordlegging der «England» har ein tendens til
å vere synonymt med «Storbritannia». Men
slik er det ikkje i Skottland, det kan eg
garantere. Her er England eit anna land.
I tilfelle redaktøren skulle vere i tvil, kan
kan jo sjekke med Stewart Clark.
Elles vil eg gratulere avisa med å ta
formidlingsdebatten alvorleg, både på teoretisk og på praktisk plan. Publikasjonen
er jo i all hovudsak forståeleg, sjøl for filologar!
Kåre Hauge
generalkonsul ved
Det norske konsulat i Edinburgh

Einar J. Aas er professor ved
Institutt for fysikalsk
elektronikk

Studentsamskipnaden i Trondheim er
nå skilt ut som eget selskap under navnet SiT Kafe AS. Selskapet eies i sin helhet av Studentsamskipnaden i Trondheim. Styret og de ansatte i SiT Kafe er
nå inne i en spennende strategiprosesssom så langt har gitt oss ny visjon og forretningsidé. Visjonen skal være vår ledestjerne, og den skal være noe å strekke
seg etter for alle oss som arbeider i selskapet. Vår nye visjon er: «Smakfulle
opplevelser», og vi kommer til å arbeidemålbevisst i alle ledd i organisasjonen
for å søke å oppfylle denne visjonen. Jeg
erkjenner at opplevelsen dere hadde som
gjester hos oss, ikke sto i forhold til denne nye visjonen. Fra vår side er det heller ikke hyggelig med slike tilbakemeldinger fra kunder, men samtidig gir det
oss en flott mulighet for å forbedre oss.
Jeg vil derfor takke dere for at dere gir
oss tilbakemelding, og kan love at vi
kommer til å benytte denne episodeninternt i bedriften som et ledd i en prosess hvor vi skal høyne vår servicegradog vår grad av kundeorientering.

Den konkrete episoden dere beskriver i deres leserinnlegg, er beklagelig.
Når slike episoder inntreffer, er det
naturlig å søke å finne ut hvorfor det
skjedde. En av forklaringene, men på
ingen måte noen unnskyldning, kanvære at vi den senere tiden har opplevd
at noen av våre serveringssteder iøkende grad benyttes som lesesal. Dette opplever vi i utgangspunktet ikke som
negativt, med mindre omfanget blir så
stort at våre spisegjester ikke kan tilbys
sitteplass.
Ved vår nye kantine i Realfagbygget
har vi i høst periodevis opplevd slike tilstander. Brukerutvalgene ved ved vårekantiner, som har representanter fra
studentene, ansatte ved NTNU og ansatte i SiT Kafe, vil være viktige bidragsytere i arbeidet med å finne gode løsninger i slike saker.
Kantine- og cateringvirksomheten i

Kjell Erik Ronæss
Adm.direktør SiT Kafe AS

Magneten – ei kantine
Eg ser i eit innlegg i Universitetsavisa
nr. 16 at personalet i Magneten får kritikk for å ha vist bort eit par personar
som valte å bruke denne kantina somarbeidsplass. Etter mi meining er denne kritikken urimeleg. Magneten er ei
kantine, ikkje ein plass for å gjere arbeidet sitt. Det gjeld og om arbeidet skulle slumpe til å vere av kreativ art. Når
ein så vel å glatt oversjå skilting som
fortel dette, så må ein rekne med å bli
bortvist. (Det er foresten plassar som
kan brukast til studering og arbeid likeutanfor, så det er ikkje langt å gå.)Eg for min del er av dei som av og til
opplever at det kan vere vanskeleg åfinne seg plass for å ete i Magneten. Og
derfor er eg takksam for at personalet
der gjer sitt for å sikre at kantina blir
brukt til det ho er meint til. Eg har aldri
opplevd personalet i Magneten som
anna enn hyggelege og hjelpsame, og
meiner at dei fortener takk – og ikkje
kritikk – for den jobben dei gjer.
Asbjørn Sæbøsaeboe@tele.ntnu.no

Novembergruff– «De’ va’ likar før!!!»i det akademiske glasshuset

Voksesmerter i
IKT-bransjen erøkende, skriver
EINAR
AAS

Da jeg begynte som
vitenskapelig assistent etter endt sivilingeniørutdanning påNTH, lå lønna fem –ti prosent over begynnerlønna i industrien. Det var reell konkurranse om å få bli
vit.ass., og flere av debeste, her i betydningen best eksamensresultat, var
lykkelige over å kunne virke her på Gløshaugen.
I dag får mineavgangsstudenter
lønnstilbud som ligger 50 000 kroner
over det vi kan tilby istipendiatlønn. De fårogså utsikt til å øke
lønna langt raskereenn med fire år på
NTNU. Jeg kan lokke
med hardt arbeid,
ubekvem arbeidstid,
overfylte laboratorier, og et evig økende
antall studenter som
trenger stadig mer

Side 12 — Svart Cyan Magenta Gulveiledning i krevende fag. Den gryende
gründervirksomheten i IKT-bransjen tilbyr interessante arbeidsoppgaver i et kreativt miljø, med reisemuligheter innen en
global arena, romslige frynsegoder og
moderne utstyr og DAK-verktøy.
Hvis både lønnsgapet blir for stort,
utstyret for dårlig, og byråkratiet for tidkrevende, da skal det sannelig være superinteressante forskningsoppgaver som skalbalansere alt dette!
Årsaken ligger i at jeg er så fordømt
heldig å virke innenfor et fagfelt i vekst.
Det er velkjent at det er stor etterspørsel
etter sivilingeniører med IKT-utdanning.
Du har også lest at det forsvinner professorer fra NTNU, delvis som følge av oppnådd pensjonsalder, delvis til bedre jobber.
IT Fornebu ser ut til å bli en honningkrukke, som lokker med gode betingelser.
Men vi kan vel rolig slå fast at NTNUledelsen er proaktiv og sikrer at arbeiderne i NTNUs primærnæring, altså
lærerstaben og stipendiatene, blir gitt
rimelig gode betingelser ved NTNU?
Vi kan selvsagt resignere og betrakte
situasjonen som utslag av en treghetslov:
Fordi et universitet er lite dynamisk i sin
tilpasning til «markedet», vil typisk deetterspurte fagområder med sterk årlig
vekst få et øket antall studenter pr lærer,og stadig trangere fysiske kår. Ved

NTH/NTNU har situasjonen i over ti årvært at informasjons- og kommunikasjonsteknologi har hatt dobbelt så mange
studenter pr lærer som gjennomsnittet
ved de øvrige sivilingeniør-utdanninger.
Samtidig er studiet sterkt etterspurt, slik
at det finnes mange vel kvalifiserte og
motiverte studenter. Konsekvensen av
dette er selvsagt at professorens tid til
forskning reduseres.
En annen viktig faktor er at lønnen
privat næringsliv kan tilby, har vokst mye
raskere enn professorlønnen. Faktisk har
professorlønnen i løpet av 25 år utviklet
seg fra å ligge over «tilsvarende» stillingi næringslivet, til å ligge på ca. halvparten. Dette er spesielt ille i de etterspurte
teknologifagene, der lønn i privat virksomhet kan utgjøre 100 000 – 400 000 kr
over professorlønnen.
Paradoks I: professorene i lite etterspurte fag har det best: de har få studenter, mindre marked for eget fag, og kan forske mer. I mange fag, uten tilsvarende
jobber i næringslivet, er også professorlønnen den suverent beste en kan oppnå
under utøvelsen av sitt fag.
Paradoks II: de «beste» sivilingeniørstudentene, som i skarp konkurranse harkommet inn på et sterkt etterspurt studium, har det trangest: færrest leseplasser, og de største og fulleste auditorier.

Etterspørselen etter sivilingeniører
innen datateknikk er vel kjent. Mindre
kjent er behovet innen den hårdere grenen av IKT-fagene, nemlig elektronikk!
Dokumentert behov blant et titalls bedrifter ligger på ca. 100 kandidater pr år. Et
estimat basert på alle arbeidsgivere, samt
den ufødte elektronikk-bedrift, vil kanskje gi 200-300 kandidater, 4-8 ganger
utdanningskapasiteten. Det ser ut til atutdanningskapasiteten kan blir hemmende på veksten innen IKT-bransjen i
Norge. NTNU erkjenner nok sin nasjonale rolle her, og har gått et stykke på vei
ved å fordoble utdanningskapasiteten
innen elektronikk. Men det er ingen grunn
til å slappe av. IKT-bransjen vil i minst
tjue år til være i den eksponensielle delen
av vekstkurven. Dette vekstproblemet går
ikke over av seg selv, og voksesmertene erøkende. Nåsituasjonen er grovt regnet slik
at det kreves stillinger og infrastruktur forca. 100 millioner kroner for å komme opp
på middel sivilingeniørnivå på Gløshaugen.
Solen flommer plutselig inn gjennom
mitt vindu, og humøret stiger. Det er
akkurat nå godt å leve og virke på Gløshaugen. Men alt er sant – hvert enda ord.

13

UNIVERSITETSAVISA NR. 17 – 16. NOVEMBER 2000

vår verden
NTNUere rapporterer ikke forskning
Bare en brøkdel avårets publikasjoner erregistrert i Forskdok.
Bare 1176 vitenskapelige publikasjoner er registrert i NTNUs
Forskdok-base hittil i år. Universitetsbiblioteket estimerer det
reelle antallet for år 2000 til åvære ca. 6000 publikasjoner.
– Forskerne er for slappe tilå registrere sin forskning i basen,
mener universitetsbibliotekar

Arild Søntvedt. Forskdok er basis
for NTNUs rapportering til Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet (KUF), og enmangelfull database gir ikke etriktig inntrykk av forsknings- og
publikasjonsaktiviteten ved universitetet. Samtidig presiserer
Søntvedt at kvaliteten på de data
som ligger inne i basen, er høy.
For 1999 er det registrert 5787
NTNU-publikasjoner i Forskdok.

Viktig for NTNU. Søntvedt
er klar over at mange av deadministrative påleggene kan
oppfattes som et ork for faglige
medarbeidere, men oppfordrer
forskerne innstendig om å legge
inn sine publikasjoner jevnlig i
Forskdok. Innholdet i denne
basen er en slags «varedeklarasjon» av den faglige aktiviteten
ved universitetet. Derfor mener
Søntvedt at alle ansatte må ta
oppgaven med å dokumentere
sin faglige aktivitet på alvor.
Det er dessuten viktig for bruken av basen at den til enhver
tid inneholder oppdatert infor-

masjon.
– Vent til året er omme før
dere konkluderer med at rapporteringen ikke er god nok, sierprofessor Tore Prestvik ved Institutt for geologi og bergteknikk.
– Selv om det oppfordres til kontinuerlig rapportering gjenom
året, er den fristen man har fåttfor år 2000, så sent som 20. januar 2001, sier Prestvik videre.
Prestvik har sett i basen på eget
institutt og Institutt for petroleumsteknologi. Ingen har foretatt særlige registreringer hittil

i år. Petroleumsteknologi ståroppført med null publikasjoner,mens de i fjor hadde vel femti.
Det er derfor grunn til å regne
med at skred av nye registreringer i Forskdok-basen på nyåret.
Forskdokbasen finner du på
http://www.bibsys.no/forskdok.htm
ARNE ASPHJELL
arne.asphjell@adm.ntnu.no

I emeritusens hulepunkt Østlandet og Gauldalen. Periode
700 – 1350 (Svartedauen).
Direkte framstilling med tyngdepunkt Nord-Østerdal, fra 1400 til 1800.
Industrialisert, totrinns jernframstilling med tyngdepunkt Sørlandskysten, 1620-1870.
Jernverket i Mo i Rana, 1955-89.

folk i farta

Arne Espelund
Professor emeritus
Institutt for materialteknologi og elektrokjemi

Fem prosent av jordskorpen er jern.
I dag bruker vi 400 kilo jern årlig perhode i Norge. I middelalderen brukte vi
en kilo per år per gård. Det sier litt om
det førindustrielle Norge. Arkeometallurgi er betegnelsen på fagområdet som
metallurgen Espelund jobber sammen
med arkeologene om. Samarbeidet harpågått i tolv år, og NTNU er det eneste
universitet i Europa som har samarbeid
mellom disse to disiplinene.

Jernframstilling og bokproduksjon er stikkord for Arne
Espelunds liv som professor
emeritus. Og innimellom litt
folkedans.
Arne Espelund er blitt 71 år, men jobberi følge eget utsagn like mye som en doktorstudent. Med status som professor
emeritus har han havnet på et mindre og
mer bortgjemt kontor, og det er ikke
enkelt for en fagmann som har samlet
skrifter og gjenstander gjennom et langt
liv. Jernets historie i Norge er Espelunds
hovedemne, og gjestestolen måtte ryddes
for slaggklumper før vi kunne ta plass.
Vi hadde bare så vidt satt oss ned før
emeritusen fikk telefon fra Narvik ingeniørhøgskole. Der var de i ferd med å analysere gammelt jern fra et fyr, og søkteråd hos eksperten om sannsynlig opphav for jernet.

Kontorhulen til den arbeidsglade professor emeritus Arne Espelund bærer preg av en langkarriere knyttet til jernets historie i Norge. Esker med jernprøver fra de ulike deler av landet og verden for øvrig til venstre i bildet, til høyre slaggklumper fra jernproduksjonen.
FOTO: ARNE ASPHJELL

2000 års jernhistorie. Espelund
med sin sans for effektivitet kombinerte telefonsamtalen med en jernforelesning for både journalist og innringer, og
da Espelund la på røret, hadde vi svar
på de fleste spørsmål vi hadde tenkt åstille:Jernframstillingens historie i Norge
deles inn i fem hovedepoker:
Direkte framstilling med tyngdepunkt i Trøndelag. Fra før år 0 til ca 500.
Direkte framstilling med tyngde-

På hytta i helga?

Hello, Portugal!

Det kan det
saktens bli enråd med, hvis
du bare er ansatt ved SVTfakultetet.
Der har man
nemlig leid
seg hytte på
Fosen – ny,stor, fin, barnevennlig,
med to båter
og med inntilåtte soveplasser. Verken
TV, fryseboks
eller flytevester mangler på stedet, og prisen for et opphold fra fredag til søndag er 500 kroner. NTNU-ansatte som ikke er ved SVTfakultetet, kan også leie hytta. Nærmere opplysninger på nettet:
http://www.svt.ntnu.no/adm/hytte/

Professor Odd E. Gjørv tenkte nytt.
I stedet for å reise til byen Braga i
Portugal og bruke flere dager og
mange tusen kroner på å holde etforedrag på en nasjonal bygg- og
anleggskonferanse, tok han i brukMedierommet ved NTNU. Dette
hadde han ikke gjort før, men etterå ha prøvd seg litt fram og testet
kamera og knapper, var han klar. 30
minutters foredrag med påfølgende
20 minutter til å diskutere. Toveiskommunikasjonen fungerte veldigbra, syntes Gjørv som hadde fulloversyn av salen, og som også blesett av de portugisiske tilhørerne. I
de neste tre årene er Gjørv involvert
i et EU-prosjekt, noe som innebærer mange dager på reisefot. Det
kan hende at det blir flere turer
innom Medierommet.

Side 13 — Svart Cyan Magenta Gul

Foto: Frank Børø

Én bok i året. Espelund utgir igjennomsnitt én bok per år på eget forlag, og finansierer egen forskning
gjennom bokutgivelser. De tre siste er«Brunosten. Historien til et godtnæringsemne gjennom 100 år»,«Kobberi
Det
Nordenfjeldske
Bergamt» og «Bondejernet i Norge». Nå
arbeider han på «Den store boka om
jernet», som skal ta for seg de tre første
epokene av jernets historie i Norge. Og
han har heller ikke tenkt å gi slipp påsitt prosjekt om en bok om internasjonal folkedans før han gir seg.
ARNE ASPHJELL
arne.asphjell@adm.ntnu.no

14

UNIVERSITETSAVISA NR. 17 – 16. NOVEMBER 2000

vår verden

nettoppnettopp er NTNUs digitale oppslagstavle. Den er tilgjengelig på
NTNUs hjemmeside (http://www.ntnu.no/) og oppdateres daglig.
Utdrag trykkes annen hver uke i Universitetsavisa.

Doktorgrader
Sivilingeniør
Kjersti Kleveland
har til forsvar for graden doktor
ingeniør innlevert avhandling
med tittelen: «Preparation,
Microstructure, and Mechanical
Properties of LaCoO3 and SrFeO3
based Ceramics». Prøveforelesningen vil bli holdt i Totalrommet,
Hovedbygget, Gløshaugen, fredag 24. november kl 10.15 overemnet:«Novel Powder-Processing
Methods for Advanced Ceramics;
From Powder to Green Body.
Disputasen finner sted i Totalrommet, Hovedbygget, Gløshaugen, fredag 24. november kl
13.15.
Sivilingeniør
Kai Tovenhar til forsvar for graden doktor
ingeniør innlevert avhandling
med tittelen: «Ozone based ECF
bleaching of softwood kraft pulp».
Prøveforelesningen vil bli holdt
i Auditoriet, Papirindustriens
forskningsinstitutt,Gløshaugen,fredag 24.november kl.10.15 overemnet: «Developments in kraft
pulping during the last three decades». Disputasen finner sted i
Auditoriet, Papirindustriens
forskningsinstitutt ,Gløshaugen,fredag 24. november kl. 13.15.
Cand.scient.
Pål Asgeir Olsvik
har til forsvar for graden doctor
scientiarum fått antatt avhandlingen: «Biochemical impacts of
Cd, Cu and Zn on brown trout(Salmo trutta) in two mining-contaminated rivers in Central
Norway». Prøveforelesningen vil
bli holdt over oppgitt emne med
tittel: «How trace metals interacts with calcium metabolism incells and tissues of fish», torsdag
23.november kl 10.15 i Rådsalen,
Hovedbygget,Gløshaugen.Disputasen finner sted torsdag 23. november kl 13.00 i Rådsalen,
Hovedbygget, Gløshaugen.
Sivilingeniør
Lars Sørum
har til forsvar for graden doktor
ingeniør innlevert avhandling
med tittel: «Environmental
Aspects of Municipal Solid Waste
Combustion».Prøveforelesningen
vil bli holdt i Rådssalen, Hovedbygningen, Gløshaugen, onsdag
22. november kl. 10.15 over emnet «Fouling and Corrosion in
Waste Fired Boilers».Disputasen
finner sted i Rådssalen, Hovedbygningen, Gløshaugen, onsdag
22. november kl 13.15.
Sivilingeniør
Amund Bruland
har til forsvar for graden doktor
ingeniør innlevert avhandling
med tittelen: «Hard Rock Tunnel
Boring». Prøveforelesningen vil
finne sted i Totalrommet, Hovedbygningen, Gløshaugen, onsdag
22.november kl 10.15 over emne:«Fjordkryssinger». Disputasen
finner sted i Totalrommet,
Hovedbygningen, Gløshaugen,onsdag 22. november kl 15.15.
Sivilingeniør
Kay Johnny Steen
har til forsvar for graden doktoringeniør innlevert avhandling
med tittelen: «Developing a virtual laboratory. Definition of aquantum chemometric modelingtool.» Prøveforelesningen vil bli

holdt i Auditorium H.2, Hovedbygget, Gløshaugen, onsdag 22.
november over emnet: «Bruk og
misbruk av a priori forventningunder modellering og tolkning av
data:Er alle forskere Bayesianerei praksis»? Disputasen finner sted
onsdag 22.november i Auditorium
H.2, Hovedbygget, Gløshaugen.
Sivilingeniør
Odd Ivar Levik
har til forsvar for graden doktor
ingeniør innlevert avhandling
med tittel: «Thermophysical andcompositional properties of natural gas hydrate». Prøveforelesningen vil bli holdt i Totalrommet,
Hovedbygningen, Gløshaugen,mandag 27. november kl 10.15
over emnet:«Heat transfer in subsea production of oil and gas».
Disputasen finner sted i
Totalrommet, Hovedbygningen,Gløshaugen, mandag 27. november kl 13.15.

Ledige stillinger
Stipendiater
To dr.ing.stipend i marin kybernetikk er ledig ved Fakultet
for elektroteknikk og telekommunikasjon og Fakultet for marin kybernetikk. Søknadsfrist:
16.11.2000. Tittel på oppgavene:
Aktiv demping av bølgeinduserte bevegelser og belastninger for
hurtigbåter. Nærmere opplysninger: Professor Olav Egeland,Inst. for teknisk kybernetikk, tlf.
73 59 43 59 og professor Odd M.
Faltinsen, Inst. for marin hydrodynamikk, tlf. 73 59 55 26.
Førstesekretær
Ved Institutt for bein- og leddlidelser ved Det medisinske fakultet er det ledig en halv fast
stilling som førstesekretær.
Arbeidssted er ved RiT.
Vitenskapelig assistent,
Vitskapleg assistent søkes ved
Institutt for by- og regionplanlegging. Nærmere opplysninger
ved instituttleiar Helge Fiskaa,
tlf. 7359 5028. Merk søknaden
med ref.nr. A-8/2000. Send søknad innan 17.11.00 til NTNU,
Fakultet for arkitektur, plan og
biletkunst, 7491 Trondheim.
Stipendiater
Ved Inst. for marine konstruksjoner er det ledig et stipend innen
instituttets fagområder.Ved Inst.
for marin hydrodynamikk er det
ledig et stipend innen instituttets fagområder.Ved Institutt formarint maskineri er det ledig etstipend innen marin driftsteknikk. Søknadsfrist 23.11.00.
Vitenskapelige assistenter
Institutt for elkraftteknikk søker vitenskapelige assistenter.
Fagområder: Kraftsystemer
Energiomforming Høyspenningsteknologi
Søknadsfrist: 23.11.2000
Vitenskapelige assistenter/stipendiater
Inst. for teknisk kybernetikk søker vitenskapelige assistenter/stipendiater innen fagområdene:
Generell reguleringsteknikk, robotteknikk, prosessautomatisering, instrumenteringsteknikk,
prosessdatateknikk,sanntids datateknikk, navigasjon/fartøystyring og biokybernetikk.Nærmere
opplysninger: InstituttlederSide 14 — Svart Cyan Magenta Gul

Bjarne A. Foss, tlf. 73 59 44 76 el.
73 59 43 76. Søknadsfrist:
23.11.2000.
Førstesekretær
Førstesekretær i 1/2 stilling,fast,er ledig ved Pedagogisk institutt.
Nærmere opplysninger om stillingen fås ved henvendelse til
kontorsjef Sissel Fjelnset ved
Pedagogisk institutt, tlf. 73 59 81
97. Søknadsfrist: 24. november.
Forsker
Papirindustriens Forskningsinstitutt søker forsker innen mekanisk masse.Søknad vedlagt relevante vitnemål, attester og referanser sendes innen tirsdag
5.desember.

NTNU-kalenderen

Lørdag

18
Nov.

Mandag

20
Nov.

Professorat
Professorat er ledig i Datateknikk
og informasjonsvitenskap (Algoritmekonstruksjon og -teori for
nettbasert informasjonsgjenfinning.) Nærmere opplysninger om
professoratet fås hos professor
Arne Halaas, telefon 73593442,
e-post:Arne.Halaas@ idi.ntnu.no
eller instituttleder/professor Kjell
Bratbergsengen, telefon 73 59 10
19,e-post:Kjell.Bratbergsengen@idi.ntnu.no.

Tirsdag

Stipendiater
To stipendiatstillinger ledige
innen etikk og religionsvitenskap.
Nærm. oppl. v/prof.Bengt Molander (etikk),tlf. 73 59 64 65,
f.amanuensis Dagfinn Rian (religionsvit.), tlf. 73 59 65 84 eller
seksj.leder John Kamsvåg, tlf. 73
59 83 77. Søknad merket HF-181
sendes NTNU, Det historisk-filosofiske fakultet, 7491 Trondheim. Søknadsfrist 30.11.2000.

24

Stipendiat
Stipendiat innen sosiologi, statsvitenskap eller sosialantropologi søkes. Nærmere opplysninger
ved
instituttleder
Willy
Martinussen, tlf 73 59 17 92 eller instituttleder Harald Aspen,
tlf 73 59 64 34. Søknad merker
J.nr.SVT-395 sendes NTNU innen
30. november.
Øvingslærer i samfunnsfag
Ved PLU er det ledig fast stillingsom øvingslærer i samfunnsfag(70%) tilknyttet NTNUs praktisk-pedagogiske utdanning(PPU). Nærmere opplysninger
fås ved henvendelse til professor
Svein Lorentzen, tlf. 73591985,
e-post: svein.lorentzen@plu.
ntnu.no. Søknadsfrist 30.11.00.
Post.Doc.-stillinger
To Post.Doc.-stillinger er ledige
ved Institutt for datateknikk og
informasjonsvitenskap.Nærmere
opplysninger om stillingene fås
hos instituttleder,professor Kjell
Bratbergsengen, tlf. 73 59 34 39,
e-post: Kjell.Bratbergsengen@idi.ntnu.no, eller hos kontorsjef
Bård Kjos, tlf. 73 59 14 58, e-post:
Baard.Kjos@idi.ntnu.no
Stipendiatstillinger
Seks dr. stipendiatstillinger er
ledige ved Institutt for datateknikk og informasjonsvitenskap.
Se fullstendig utlysingstekst.
Stipendiat
En dr. stipendiatstilling er ledig
ved Institutt for datateknikk og
informasjonsvitenskap.Nærmere
opplysninger om stillingen fås
hos førsteamanuensis Øystein
Nytrø, tlf. 73 59 29 63, e-post:
Professorat II/

21
Nov.

Lørdagsuniversitetet
Energi i musikk. Foredrag i ord og toner med Bjørn
Alterhaug og Kjell Oversand, musikkvitenskapelig
institutt. Lørdag 18. desember klokka 10.15 i Suhmhuset
Dostojevskij som religionspsykolog
Gjesteforelesning om Latent och manifest «psykologi» i litterära texter ved professor Owe Wikström,
Uppsala universitet. Mandag den 20. november kl.
14.15, Dragvoll, Møterom 8, Bygg I, Nivå 5
Nasjonalbudsjettet
Institutt for samfunnsøkonomi inviterer til gjesteforelesning med Finansråd Tore Eriksen, Finansdepartementet. Tittel: Nasjonalbudsjettet. Tirsdag 21.
november kl. 10.15, Aud. III, Dragvoll.
Vitenskapsteoretisk forum
Foredrag om Antropologiens retorikk, ved Tord Larsen, Sosialantropologisk institutt. Tirsdag 21. november kl 18.15 i Aud. IX, Dragvoll.

FredagNov.

Mandag

27
Nov.

Energimåling i bygninger
Energikontoret i Sør-Trøndelag fylkeskommune iniviterer ansatte og studenter ved NTNU, spesielt innen
energi og miljø, til halvdagsseminar i Fylkeshuset
fredag 24. novembler kl. 08.30 – 11.30 med tema
«Individuell energimåling i boliger og næringsbygg».
Hva skal et vekttall innebære?
NIF inviterer til åpent debattmøte med tema «Kvalitet på teknisk-naturvitenskapelig utdanning - hva
skal et vekttall innebære?» Mandag 27. november,
Aud. Kjel 2, Gløshaugen kl. 10.00 – 15.30.

Førsteamanuensis II
Professorat II/ førsteamanuensis II er ledig i datateknikk og
informasjonsvitenskap (datamaskinkonstruksjon). Nærmere
opplysninger om stillingen fås
hos professor Lasse Natvig, telefon 73 59 36 85, e-post:
Lasse.Natvig@idi.ntnu.no

math.ntnu.no31.12.00.

Førsteamanuenser
To førsteamanuensstillinger er
ledig i datateknikk og informasjonsvitenskap (datamaskinarkitektur
og-konstruksjon).
Nærmere opplysninger om stillingen fås hos professor Lasse
Natvig, telefon 73 59 36 85, epost: Lasse.Natvig@idi.ntnu.no

Professorship in computerand information science
Further details about theProfessorship can be obtained
from Professor Lasse Natvig, tel.
+47 73 59 36 85, e-mail:Lasse.Natvig@idi.ntnu.no

Postdoktor
Postdoktor i anvendt matematikk søkes til simulering av indre bølger.Nærmere opplysninger
ved:Einar Rønquist tlf.73593547,
email: ronquist@math.ntnu.no
eller Brynjulf Owren tlf 73 59 35
18, e-mail: Brynjulf.Owren@

Søknadsfrist:

Forskningstekniker
Odd Ivar Kleven <odd.i.kleven@matek.sintef.no> søker stilling som forskningstekniker, seniorkonsulent eller konsulent i
NTNU systemet.

Professorat
Professorat er ledig i datateknikk
og informasjonsvitenskap (datamaskinkonstruksjon).
Nærmere opplysninger om stillingen fås hos professor Lasse
Natvig, telefon 73 59 36 85, epost:LØRDAGSUNIVERSITETET
Lørdag 18. november

ENERGI I MUSIKKEnergi er tilstede i alle former for musikk, men det er stor
forskjell på måten energien kommer til uttrykk.
Med utgangspunkt i levende musikk får vi høre eksempler påhvordan energi kan gi seg utslag i et utvalg av musikk.

STED:

Suhmhuset,
Vitenskapsmuseet
Elvegaten 6
TID:
kl. 10.15

GRATIS INNGANG!
Energijazzere: Førsteamanuensis Bjørn Alterhaug og amanuensis
Kjell Oversand ved Musikkvitenskapelig institutt, NTNU
www.ntnu.no/lordag

UNIVERSITETSAVISA NR. 17 – 16. NOVEMBER 2000

Stipend og legater
Hydros ekskursjonsstipend
Norsk Hydro stiller NOK 125
000,- til NTNUs disposisjon forå støtte ekskursjoner for sivilingeniør- og sivilarkitektstudenter.Ekskursjonsgrupper kan
tildeles maksimum NOK 20 000,i stipend, eller maksimum NOK
1 000,- per deltaker hvis gruppen er liten.Søknaden skal inneholde faglig opplegg med eventuell reiserute, deltakerliste, og
detaljerte opplysninger om kostnader og finansiering – inklusiv
planlagt egenandel. Legg gjerne
ved et anbefalingsbrev fra fakultetet eller instituttet.Søknad
merket «Hydrostipend» sendes
NTNU, Internasjonal seksjon,
7491 Gløshaugen innen 1. desember 2000 (neste søknadsfrist
blir 1. april 2001 - for gruppersom reiser sommeren / høsten
2001).
Kolflatstipendene til USA
Stipend på til sammen 40 000
kr. til ingeniører/arkitekter med
minst 3 års praksis til studiereiser til USA. Stipend kan anvendes til deltagelse på kurs såvel som til rundreiser og bedriftsbesøk. Søknadsfristen
15.1.2001 og IKKE 1.2.2001 som
tidligere annonsert.
Partial Tuition Scholarships– Univ. of Oregon
The University of Oregon announces the availability of partial tuition scholarships available to exceptional Norwegianstudents. For 2001-02 the following one-year scholarships arebeing offered: 2 awards valued
at $6000 each for a maximum of$2000 per term. Application deadline: Feb. 1, 2001.
DNV reisestipender
Det Norske Veritas (DNV) tilbyr
reisestipender for hovedfags-,
dr.ing./ dr.scient./ dr.polit./ dr.art.studenter ved NTNU. Det er enforutsetning at stipendene skal
brukes til opphold ved anerkjente,
utenlandske læresteder og at studieoppholdene inngår som en
godt planlagt del av studiet.

Annonser
Ikea-idyll til salgs
I forbindelse med flytting vurderes følgende møbler solgt: 1
stk.KLIPPAN-sofa (sovesofa),to
stk. HOVA-stoler og et KAFFATORP-kaffebord. Stoler og sofa
er trukket i off-white og selges
med ekstratrekk i uåpnet originalemballasje.martin.frank@hf.
ntnu.noLeilighet til salgs
Sigurd Hafskjold,leifsigurd.hafskjold@asplanviak.no, selger pen
3-roms blokkleilighet i Udbyes
gate 3A (v/Bunnpris i Elgesetergate). Prisant. 850.000. Visning
tirsdag 7. november kl 18.3019.30.
Ledig rom i bofellesskap
Kjetil Lilleby kjetil.lilleby@maskin.ntnu.no har rom ledig i bofellesskap på Bakklandet, forvoksen person med sikker inntekt. Leie er 3000 pr. mnd. + fellesutgifter som strøm, telefon og
kabelTV.
Statsvitenskap bøker selges
Birgitte Rørvik Bruun birgitbr@stud.ntnu.no selger bøker
til statsvitenskap mellomfag.

15

vår verden

IT-strategi prioriterer læring
alfakrøll

NTNUs IT-strategi ble behandlet og delvis vedtatt i Kollegiet
onsdag. Det var enighet om delangsiktige tiltakene, mendissens om de kortsiktige tiltakene som blant annet innebærer fem prioriterte satsingsområder.
Utkastet til IT-strategi har vært på en
begrenset høringsrunde. IT-sjef Roar Aspli
understreker at behandlingen i Kollegiet
ikke setter punktum for saken. Allerede pånyåret starter en ny runde med planlegging av de kortsiktige tiltakene.
NTNUs IT-strategi er et todelt dokument; de langsiktige strategiske mål forfemårsperioden 2001-2005, og en konkrettiltaksplan for nærmeste toårsperiode.

IT og læring prioritert. – Det viktigste aspektet ved planen er IT og læring,sier Aspli, og han utdyper hva han mener
med dette: Det betyr å ta i bruk IT-hjelpemidler i undervisningen, både pedagogisk
og administrativt. Innen det pedagogiskeområdet tenker han ikke på forelesninger
på skjerm, men på at faglærer bruker IT
som et verktøy for å få til samspill ilæringsprosessen – mellom lærer og student og mellom studenter.
I tiltaksplanen for de to nærmeste årene
er det fem områder som er prioritert. I tillegg til IT og læring er de øvrige: IT og forskning, IT og formidling, IT og administrasjon og IT – teknisk infrastruktur.
Bedre tilgang til nett. Studentenes
tilgang til nettet opptar IT-sjefen. I dag er
det 2000 studenter som via sine hybler
hos Samskipnaden har tilgang. Til neste
år vil dette tallet ha økt til 3000 og allesom bor på studentby, vil ha nettilgang.
Studenter utenfor studentbyene bør ogsåfå denne muligheten. Selve oppkoplingenmå studentene selv stå for gjennom abonnement på ISDN-linje, men Aspli forsikrer
om at de nødvendige sentrale ressurser tilå ta hånd om trafikken, skal sikres.
IT-sjefen konstaterer for øvrig at det blir
mer og mer vanlig med bærbare pc-er bådefor studenter og for ansatte, og at en viktig
oppgave blir å gi tilkoplingsmuligheter på
NTNUs områder.

Kollegiet: Færre datasaler. I Kollegiets behandling av saken ble det ogsåIT-sjef Roar Aspli karakteriserer NTNUs nye IT-strategi som en dynamisk plan. Han ønsker seg medvirkning fra hele miljøet.
FOTO: ARNE ASPHJELL

fokusert på denne delen av universitetets
IT-strategi. Trond Andresen fremmet etforslag om å få innarbeidet en formuleringom at NTNU skal søke å realisere en gunstig ordning med bærbare pc-er til studentene, og at dette skal ha som delmål å
bygge ned datasalene. En slik strategi vil
ikke medføre en netto utgiftsøkning for
NTNU, mente Andresen, som refererte til
andre læresteder som har gjennomført
slike ordninger uten kostnadsøkninger.
Andresens forslag ble vedtatt med ni
stemmer. OU-direktør Trond Singsaas
kunne opplyse at NTNU er godt i gangmed dette arbeidet.
Kollegiet vedtok enstemmig den strategiske delen av IT-planen, de langsiktigemålsettingene for femårsperioden 20012005. Når det gjaldt den konkrete tiltaksplanen for toårsperioden fram til år 2003,
var det flere av kollegiemedlemmene som ga
uttrykk for at de var ubekvemme med åvedta de foreslåtte, konkrete tiltakene. Årsaken til vegringen var dels at det her var en
god del dissens å spore og at det var vanskelig å komme fram til et omforent forslag
om de ulike punktene på møtet, dels at flere
av tiltakene hadde budsjettmessige konsekvenser.

Klinisk studie for behandling av sterk PMS(PMS = premenstruell spenning)
Det skal utføres en studie av kvinner med kraftige symptomer av PMS.
Du kan delta i denne studien dersom du har noen av de følgende symptomene
i løpet av uken før din menstruasjon:• deprimert • anspent • irritert • lei deg og lett for å gråte • økt følsomhet
for avvisning
Kvalifiserende deltakere må dessuten:• ha regelmessing menstruasjon • være mellom 18 og 45 år • være villig tilå bruke mekanisk prevensjonsmiddel (f. eks. kondomer, pessar eller spiral) •ikke bruke medisiner for behandling av PMS, inkludert antidepressive medikamenter eller p-piller
Alle studierelaterte undersøkelser og medisiner vil bli gitt til deg uten at det
koster deg noe.
Dersom dette passer på deg og du er interessert i å delta i studien, eller ønsker
mer informasjon, ring Gyn.poliklinikk - 73 86 75 60.

Side 15 — Svart Cyan Magenta Gul

Ny runde i desember. Universitetsdirektør Vigdis Moe Skarstein presiserte
at de tiltak som har budsjettmessige konsekvenser, vil Kollegiet få anledning til å
ta standpunkt til i forbindelse med budsjettbehandlingen i desember.
Av andre momenter som kom fram
under Kollegiets diskusjon, kan vi nevne
at studentene ønsker at hvert fag må få
egne hjemmesider på nettet, og at man iplanleggingen må ta hensyn til at det er enstor prosent av de ansatte ved NTNU –verkstedpersonell, vaktmestre, hjelpepersonell – som ikke har tilgang til pc. Utsagn
fra representantene for de vitenskapelig tilsatte tyder på at det er behov for en mer
utdypende diskusjon om hvordan IT-satsingen innen forskningen skal skje.
Notatet til Kollegiet om NTNUs ITstrategi finner du på http://www.ntnu.no/temp/itstrategi.html.
ARNE ASPHJELL

Julekort-bestillingDenne
bergkry slipte
ble
ninger funnet under stallen
på Steinvik
arkeolovære
giske utgravhelliges den eneste holm festningi 1894,og prydethelgenskrin. eksisterende
med bortimoDette skrinet delen av og kan
hundrepilegrim år på høyalte
t 200 slipte var laget Olav den
ret i Nidaros
krystall av 95 kilo
formasj ene som valfarte
onen tok
domen er. Det stod sølv
ning utenfor
erkebis t til Trondhog vareim i middela
kopen
hovedm i flere
Trondhnereeim. Festnin skrinet med
åletDenne slo soldater skrinet
seg lderen. Underforgeneneknust og krystallen er i stykker. kapitulerte i til Steinvikholm reer nå utstilt funnet like Sølvet ble 1537, og
festi nærhet smeltet om noen år sei Suhmh
ble funnet
enuset på
til
Denne
1894, og under arkeolo
Vitenskav der Olavsskmynter.
slipte bergkry
apsmuskan være
rinet
giske utgravn
ges helgens
stalleneet, NTNU. bleden
med bortimokrin. Detteeneste eksisteinger på Steinvik
t 200 slipteskrinet var rende delen
holm
høyalteret i Nidaros
av Olav festning i
krystall laget av 95
som valfarte
er. Detkilo
domen
sølv og den hellistodt tilogsjonen Trondheim i var hovedm i flere hundre prydettokålet
middelaSteinvik erkebiskopenlderen. for pilegrimår på
ene
Festnin holm festning skrinet medUnder reforma
genutenforseg
tilsenere kapitulerte
slo soldate i 1537, Trondheim.
r skrinet og noen år
Sølvetble smeltet
i styk er.
om tilInformasjonsenheten tilbyr også i år etoffisielt julekort til bruk for alle enheter
ved NTNU. Motivet på årets kort er bergkrystallen som sies å ha vært på Olav den
Helliges helgenskrin.
Pris for ett kort med konvolutt er 5 kroner.
På innsiden er det en julehilsen på norsk og
engelsk. Det er satt av god plass til egne hilsninger. Bak på kortet er det skrevet informasjon om bergkrystallen.
Kortet måler ca 21 x 10 cm, er trykket påglanset kvalitetspapir og leveres med konvolutt. Bakgrunnsfarge: dyp nattblå.

Bestillingsfrist: onsdag den 22. november
Leveringstidspunkt: ca. 1. desember.
Send kupongen enten via internpost til
Informasjonsenheten, Gløshaugen,per faksnummer 95437 eller per epost:
info@adm.ntnu.nobaksida«Drog i ei snor, fekk frisk luft!»
Tittel på artikkel i Uniforum om inneklima-arbeidet ved UiO.

Innsida helt ut

Nye MA-sider

på sidenMA-seksjonen (materialadministrasjon) på NTNU
har fått nettsider. Denne seksjonen har ansvar for innkjøp, forsyning og rammeavtaler. Her kan du få nyttige tips om hvilke varer og tjenester som gir gunstige
betingelser. Logg deg på http://www.ntnu.no/okonomi/seksjoner/ma/. Kanskje klarer du å finne ut hvilke firma som NTNU har inngått rammeavtale medom vernebriller med synskorrigering?

Færre kvinner disputerer
I første halvår 2000 disputerte 344 personer for doktorgraden ved norske universiteter og høgskoler. Det
er en nedgang på 37 i forhold til tilsvarende periodei 1999. Mens Universitetene i Oslo, Bergen og Tromsø har færre doktorander, holder NTNU skansen med
97 uteksaminerte. Bare 115 kvinner disputerte i første halvår, og det var 45 færre enn samme tidsrom ifjor.
– Åjassågitt. Sa du at du ikke likte fargene på NTNUs nye internettsider...!

Rømningsforsøk?

Hagen skal forsvare forskerne

InternasjonaltØdelagt
asfalt forenden av
skinnegangentyder på at
OhmegaElektra gjør
stadige forsøk på å
komme segvekk fra sin
klaustrofobiske skinnestubb av
20 meters
lengde. Vi
skjønnerdet godt.
Etter
atloket bleovertatt av
Ohmegalinjeforening, har det stått ute i vær
og vind, og det synes. Dette klenodiet, som er ett av to overlevende
av de første lokomotivene på verdens eldste vekselstrømsdrevne
bane, fortjener i det minste tak overhodet. Vi vet at Thamshavnbanens
Venner gjerne vil ha det tilbake.
Hva med å la det få plass i lokstallen på Løkken før vinteren setter
inn?
FOTO: ARNE ASPHJELL«International Association of
Universities» er en organisasjon
som siden 1950 har diskutert
universitetenes rolle i samfunnet. Tidligere i høst var det konferanse i Sør-Afrika, hvor over
300 ledere fra forskjellige lærersteder var samlet for å diskutere:…« at the dawn of the new millennium, the role of Universities
as Gateway to the Future». Påinternettstedet http://www.unesco. org/iau/ kan du lese mer dette møtet og generelt om organisasjonen som NTNU er medlem
av. Der er det også mulig å delta
i et diskusjonsforum, eller leseartikler som andre akedemikere
har skrevet.

2000 vil til ISFiT
Den internasjonale studentfestivalen i Trondheim (ISFiT) har
igjen satt søknadsrekord: 2000
studenter har nå søkt om å få
delta på neste års festival. Den
finner sted i mars, og hovedtemaet skal være «Global Responsibility». Hele 126 land var representert i søknadsbunken. Underfjorårets festival deltok personer
fra over 90 land, og arrangørene
satte seg som mål å øke til 100
land neste gang. Denne målsettingen skulle altså ha alle muligheter for å kunne oppfylles.

Alt dutrenger-maskinen
IT-sjef Roar Aspli forteller til Universitetsavisa at NTNUs nye IT-strategi innebærer at NTNUs nye standardverktøy
heretter blir computer-kaffetrakteren.
Denne markedsføres i et samarbeid
mellom Telehuset og kaffebrenneriet
Kjeldsberg, og utstyrsrabatten er avhengig av kaffeforbruket. – Vi regner med å
halvere vårt budsjett for IT-utstyr ved ågå for denne løsningen, sier IT-sjefen.

Kolbjørn Hagen er Forskerforbundets nyeleder.
FOTO: TORE HUGUBAKKEN

Kjemiprofessor Kolbjørn Hagen
fra NTNU er Forskerforbundets
nye leder og varsler kamp for
bedre forskerlønn.
Hagen ble enstemmig valgt
på Forskerforbundets representskapsmøtet 30-31. oktober, som
ny leder for perioden 2001 –2003. Forbundet er den største
fagforeningen innen høyere
utdanning og forskning i Norge.
Det er en erfaren kar som nå tar
over styringa. Hagen har i fem årvært medlem av hovedstyret i
Forskerforbundet og har en fortid som dekanus, instituttstyrerpå Kjemi og leder av Kollegierå-det.
– Primæroppgaven blir å bedre lønns- og arbeidforholdene til medlemmene i Forskerforbundet, sier Hagen.
Han mener at forskningen i Norge er avhengig av bedre
rammevilkår, og at at forbundet må jobbe aktivt for åoppnå dette overfor departementet, stortingspolitikerne
og i mediene.
Den nye jobben er en delt stilling, hvor han i 80 prosent av tiden skal være fagforeningspolitiker. De resterende 20 skal brukes til hovedfagsstudentene på kjemi.
En annen NTNU-er er også med i det sentrale arbeidet i Forskerforbundet. Professor ved Institutt for marin
prosjektering, Svein Kristiansen, som også er leder av
Forskerforbundets lokallag ved NTNU, ble valgt som
varamann til styret.

Ny stemmeseddel ved
rektorvalget
Det finnes midFølg pilene og kryss av
ler for å piffe opp
en tam valgkamp. Det har
amerikanernelært oss de sisteukene. Ved forrige rektorvalg
var det rekordlav deltagelse på NTNU, men nå har amerikanerne vist
oss veien ut av uføret. Denne valgseddelen er bearbeidet etter en prototyp utarbeidet av Det republikanske parti i Florida.

Utgies i 12 100 eks. annenhver fredag i vår- og høstsemesteret.

REDAKTØR: Jan Erik KaarøANSVARLIG REDAKTØR:Info.direktør Anne Katharine Dahl

REDAKSJON: Medieseksjonen,
Informasjonsenheten
LAYOUT: Aina BergTRYKK: ST-Trykk AS, Orkanger

Side 16 — Svart Cyan Magenta Gul

POSTADRESSE: Universitetsavisa,
Info.enheten NTNU, 7491 TrondheimBESØKSADRESSE: Info.huset på
Gløshaugen (O.S. Bragstads plass 1)

TELEFON: 73 59 55 40
TELEFAKS: 73 59 54 37
E-POST: medieseksjonen@adm.ntnu.noP4-mennesker
Du sto opp morgenen og skrudde på P4. Det ga deg en trivelig start på dagen og økte dinlivskvalitet. Du var en universitetsansatt og et sted mellom
28 og 48 år. Du hadde meldt
deg på en radiokonkurransehvor du kunne vinne fleretusen kroner, bare du ble ringt
opp av P4 og husket dagens
P4-tall. Før ble du gal av tanken på å bli ringt opp og ikkevite tallet. Nå fulgte du nøye
med og var beredt. Du hadde tobarn som du kjørte til barnehagen, og mens du kjørte
videre til jobb, hørte du påradio. Du var på jobb og gjorde
det du pleide å gjøre. Kanskje
var det forskning. Eller administrasjon.
Undervisning.
Rekruttering. Planlegging.
Whatever. Du så ofte ut av
vinduet, så studentene og mintes at du var noen år yngre,
hadde draget og digget P3. Så
var du ferdig på jobb. Du hentet ungene i barnehagen. Dusatte på pastaen. Noen haddeskrudd over på P3 hvor de spilte nordnorsk rap. Det var irriterende, særlig da du var sliten
i hodet. Du var et P4-menneske. Du skrudde over på soft og
mykt 80-talls-Phil Collins som
ble etterfulgt av Celine Dion.
Deretter sang Phil Collins
enda litt mer. Du laget deg
mat. Du ønsket ikke vanskelige eller kjedelige radiodebatter om Nord-Irland eller Palestina, ikke nå. Du skrudde opp
radioen når du hørte ordene«bensinpriser» «hesten til Märtha Lousie» eller «Hallvard
Flatland.». Men egentlig syntes
du det var best at de ikke
snakket så mye på P4. Du leste om Britney Spears i VG og
om Britney Spears i Dagbladet. Du skrudde av musikken
for å se på TV. Det var så spennende med Juni og Åge i HotellCæsar. Snart så du igjen på
klokka. Du visste det var tid
for åndsmassasje, som du ironisk hadde kalt det. Du sankned i sofaen da P4s Siv Stubsveen åpnet for kjærlighet uten
grenser. Det slo deg ofte at livet
var kjedelig, men at det ikke
gjorde noe så lenge det var
behagelig. Til slutt la du deg
for å sove. Men denne gangenfikk du ikke sove. Du våknet.
Du tenkte. Du skjønte at duvar i ferd med å bli et A4-menneske. Du kledde på deg, gikk
ut i Trondheimsnatta. Du ringte på hos Club 4. Og spurte om
du kunne bo og jobbe der.