www.floriledalbe.mdsăptămânal educativ-cognitiv şi literar-artistic pentru copii şi adolescenţi
Fondator: Ministerul Educaţiei, Culturii şi CercetăriiMAXIMA SĂPTĂMÂNII
Nu te odihneşti niciodată pentru munca ce ai făcut-o, ci pentru aceea ce o vei face.

Nicolae IORGA (1871-1940), istoric, critic literar, academician și om politic românÎ

ntr-adevăr, vara, când voi, elevii,
dispuneţi de mai mult timp liber,
lectura pe îndelete a unei reviste arfi, probabil, ocupaţia cea mai potrivită înorele de răgaz. Dar, pentru ca o revistă
să vadă lumina tiparului cu regularitate,sunt necesari bani mulți. Pentru că o publicaţie periodică, vedeţi bine, se tipăreşte pe hârtie. Anume ea, hârtia, este „ingredientul” cel mai scump în producerea
unei reviste. Apoi și plata pentru executarea tiparului propriu-zis este una semnificativă. Deoarece avem un tiraj măricel, comparativ cu alte reviste, care apar
doar o singură dată în lună, vom cheltuiîn acest an numai pentru multiplicare latipografie circa 250 mii de lei. În plus, difuzarea prin poştă, achitarea serviciilor
comunale şi chiriei, a energiei electrice,a telefoanelor, a salariilor, impozitelor
şi taxelor, la fel, solicită sume importante de bani. Ideal ar fi, dacă Ministerul
Finanţelor ar respecta Legea presei, alcărei articol 12 stipulează: „Publicaţiile
periodice destinate copiilor de vârstă
şcolară şi preşcolară sunt finanţate decătre stat...” (evident, se au în vedere
doar trei reviste de stat, fondate de Ministerul Educaţiei, Culturii și Cercetării:săptămânalul „Florile Dalbe”, revistele
lunare „Noi” şi „Alunelul”). Dar, fie că

Acord liric
Elena FARAGO

Bine-ai venit,
vacanță mare!
Bine-ai venit, vacanță mare!
Te-am așteptat ca pe o zânăCe-mi împlinește-orice dorință...
Pe timpul meu mă faci stăpână!
Acum, păpușa aruncată
Prințesă dulce va fi iară.
Pisica îmi va fi tovarăș
Nedespărțit întreaga vară.
Nu va fi zi fără plimbareȘi curse lungi pe bicicletă.
Iar seara voi citi o carte
Și voi visa că sunt poetă.
Am fost un an Cenușăreasă,Luptând cu nesfârșite teme.
Tu mă scutești de orice grijă,Emoții, plâns, dictări, probleme.
Și-n toamnă mă aduci la școală
Cu gânduri noi, cu noi speranțe.
Și pleci, zâmbind, în gând cu mine,
Spre țara marilor vacanțe.

ORIZONT COGNITIV: De ce? De când? De unde?

DE CE„Florile Dalbe” îşi suspendă
apariţia în vacanţa de varăSalut, dragă „Orizont cognitiv” !
Sunt o cititoare fidelă a „Florilor Dalbe” deja de patru ani în şir, graţie grijiipărinților de a-mi perfecta un abonament anual. Am îndrăgit nespus demult această revistă săptămânală, deoarece este foarte interesantă, folositoare şi educativă. Dar am observat că, în timpul verii, mai exact în lunile
iulie-august, revista pleacă în vacanţă. În loc să fie editată în mai multe
pagini, ca să avem ce să citim toată vara, „Florile Dalbe” nu apare în general.
DE CE „Florile Dalbe” îşi suspendă apariţia în vacanţa de vară?
s. Recea, r-nul Strășeni

Argentina CULEANU, elevă în clasa a VIII-a

Moldova noastră este într-adevăr foartesăracă sau fie că unii funcţionari „de lafinanțe” sunt extrem de „economi” înprivinţa presei pentru copii, acest articol al Legii presei n-a fost respectat nicimăcar o singură dată, „Florile Dalbe” fiind doar subvenţionată în proporţie de30-35 la sută din necesităţi. De unde săluăm restul banilor?
– De la sponsori! ar putea să ne sugereze vreun cititor.
Căutăm sponsori cu lumânarea şi nu-i
putem găsi! Pentru că sponsorii, fundaţiile şi organizaţiile care acordă granturi
sau alt gen de sprijin preferă ONG-urile
şi asociaţiile obşteşti nonguvernamentale. Mai apoi, nici Legea cu privire lasponsorizare şi filantropie nu funcţionează în măsura în care sponsorii ar fi
interesaţi să ajute revistele pentru copii.
– Totuşi, de ce nu fixaţi un preţ deabonare rentabil? ne poate reproşa
vreun economist de la Ministerul Fi-nanţelor, care se face a nu observa că
subvenția acordată de stat publicațiilor
pentru elevi, fondate de Ministerul
Educației, Culturii și Cercetării, a rămas
aceeași timp de 10 (zece) ani, în timp ceprețurile au crescut substanțial la toate
materialele și serviciile utilizate de noi la
producerea revistelor.
E ușor să zici „măriți prețul”. Asta ar însemna ca un abonament anual la revista„Florile Dalbe” să coste în jur de 700 delei! De unde să ia părinţii copiilor noştri
aceşti bani? Urmând logica rentabilităţii
care, de altfel, nu este aplicată la presa
pentru copii în nici o ţară din lume, ne-am
trezi fără cititori. Revistele ar deveni, purşi simplu, inaccesibile ca preț majorităţii
copiilor. Dovada e pe faţă: dublând preţul
la „F.D.” în anul trecut, tirajul săptămânala scăzut de la 4-5 mii la 2,5 mii de exemplare, adică s-a înjumătățit!
Totuşi, ce-i de făcut? Deja de mai mulţi
ani în şir, ca o ieşire demnă din situaţie,Numărul următor va apărea pe 3 septembrie a.c.

„F.D.” îşi suspendă apariţia în timpul vacanţei de vară a elevilor. Această pauză
de două luni ne permite să reducem
cheltuielile cu circa 400 mii lei şi, concomitent, să acumulăm niște mijloace
financiare în scopul reluării editării revistei odată cu începerea anului nou destudii. Căci anume în procesul de învăţământ voi, elevii, aveţi strictă nevoie delecturi suplimentare în plus la programașcolară, lecturi care vă lărgesc orizontul
vostru cognitiv. O asemenea practică,de altfel, există şi în alte ţări (Bulgaria,
Ungaria, Kazahstan, Georgia, Armeniaş.a.). Evident, şi acolo motivele sunt deorigine economică. Dar este vehiculat şiargumentul că presa pentru copii, în timpul vacanţei mari, nu prea ajunge la cititor. Conform unui sondaj, circa 70 la sutădin copiii de la oraş pleacă vara la ţară,la bunici. Sau în tabere de odihnă. Astfel
revista noastră nici nu i-ar găsi acasă, laadresa din oraş! Iar copiii de la ţară, larândul lor, au foarte multe treburi „casnice” şi nu le arde de lecturi...
Oricum, voi, copiii, înţelegeţi că plătiţi
doar 8 lei pentru un exemplar de revistă color, care, de fapt, costă de douăori mai mult! Apoi, pentru lunile iulie şi
august, „F.D.” nu ia bani de la abonați,anunţând din timp în Catalogul „Poşta
Moldovei” despre suspendarea apariţiei sale pe timp de vară. Dar vă asigurăm
pe toţi copiii că veţi primi cu regularitate„F.D.”, odată cu sosirea toamnei, dacă, fireşte, vă veţi reînnoi la timp abonamentele. Deci, suntem nevoiţi, şi în acest an,să vă spunem: „La revedere în toamnă!”Nu însă înainte de a vă dori tuturor o vacanţă plăcută şi interesantă.
Ion ANTONFLORILE DALBE
la 30 de ani!

La demersul insistent al colectivului
redacțional, Biroul CC al ULCT al
Moldovei, fondatorul ziarului la acel
moment, a aprobat, la 19 iunie 1990,Hotărârea „Cu privire la redenumirea
gazetei „Tînărul leninist” în „Florile
Dalbe”, cu începere de la 1 iulie 1990.
În hotărâre se sublinia în mod deosebit
faptul că redacția tinde ca ziarul să
fie reînnoit substanțial, pentru a oglindi interesele și preocupările tuturor
copiilor și adolescenților, indiferent
de apartenența lor la organizațiile șimișcările obștești ale copiilor.
În aceste trei decenii de activitate,„Florile Dalbe” s-a străduit să devină
o revistă săptămânală despre copii șipentru copii. Acest deziderat a devenit și mai important, mai ales, dinanul în care (1994), printr-o Hotărâre
a Guvernului, Ministerul Educației,Culturii și Cercetării a fost desemnat
fondator al revistei „Florile Dalbe”.
Premiile internaționale decernate„Florilor Dalbe” ne demonstrează că
revista e pe calea cea dreaptă.
Evident, colectivul de azi respectă
întreaga istorie a publicației noastre
periodice, care, în martie 2021, va
marca 80 de ani de la prima sa apariție.

2

Actualitate • răboj informativ

Eveniment

A demarat cea de-a doua etapă
a proiectului Educație Online
Ministerul Educației, Culturii și Cercetării și Primăria mun. Chișinău au inițiat un apel către cadrele didactice și experții în domeniul educației
de a participa la realizarea etapei a II-a a proiectului Educație Online.
Doritorii de a participa în calitate de autori delecții video, precum și de avizori se pot înregistra
la concurs, completând următoarele formulare:- Autorii de lecții video - https://bit.ly/30NkItW;- Avizorii de lecții video - https://bit.ly/2AGA1tJ.
Selectarea cadrelor didactice înregistratepentru poziția de autor și avizor, va fi efectuată
de către Comisia de avizare, din care fac parte

25 iunie, 2020 Nr. 23-24 (4317-4318)

A SOSIT VACANţA

Vacanța de varăVara e aşteptată atât de copii, cât şi de cei maturi.
E un anotimp de respiro pentru sufletul ce-şi doreşte libertatea de a gusta aroma florilor şi a contempla în voie seninul cerului. În ce ne priveşte penoi, elevii, doar în timpul vacanţelor, în special alvacanţei mari, putem oferi o mai mare atenţie familiei, buneilor şi altor rude apropiate. Vacanţa devară înseamnă posibilitatea optimă de a lectura, dea viziona filme de calitate, a studia o limbă străină,a face plimbări cu bicicleta sau pe jos; a merge lao tabără şi a ne întâlni cu amicii de copilărie. Anume în vacanţă ne putem programa lesne activităţile
creative pentru care nu întotdeauna avem suficient
timp pe parcursul anului şcolar.

reprezentanți ai Ministerului Educației, Culturii și
Cercetării, ai Primăriei mun. Chișinău, precum și
ai Direcției Generale Tineret, Educație și Sport.
Scopul realizării etapei a II-a a proiectului estede a suplini biblioteca digitală educatieonline.
md cu resurse digitale tip RED: lecții video și
activități interactive. Totodată, la nivel național,
va fi asigurat accesul tuturor elevilor la educație,iar cadrelor didactice li se vor oferi resurse utile
pentru procesul de predare tradițională și / saula distanță, în conformitate cu prevederile curriculare elaborate de către Ministerul Educației,Culturii și Cercetării.

Parteneriat strategic în domeniul
educației cu Microsoft

Stabilirea unui parteneriat strategic privind dezvoltarea abilităților digitale ale tinerilor din Republica Moldova și crearea unor medii de învățare
moderne pentru îmbunătățirea rezultatelorînvățării a fost principalul subiect discutat recentde către ministrul Educației, Culturii și Cercetării, Igor Șarov, în cadrul unei convorbiri online cu
reprezentanții Microsoft: Albena Spasova, David
Chiaberashvili și Denis Chiurtu.
„Utilizarea dispozitivelor multimedia atât decadrele didactice, cât și de elevi, în desfășurarea

procesului educațional este importantă. Astfel,
dotarea instituțiilor de învățământ cu tehnică
de calcul performantă, care să fie capabilă săfacă față cerințelor curriculare reprezintă o necesitate vitală pentru sistemul educațional din
Republica Moldova”, a subliniat ministrul IgorȘarov.
În context, dl ministru avea să menționeze că
Ministerul Educației, Culturii și Cercetării este
plenar angajat într-o serie de acțiuni menite
să asigure instituțiile de învățământ generaldin țară cu tehnică de calcul prin consolidarea
parteneriatelor de colaborare atât cu partenerii
locali, cât și cu cei externi.
La rândul lor, reprezentanții Microsoft au afirmat că organizarea atelierului de lucru cu angajații
MECC, Centrului Tehnologiilor Informaționale și
Comunicațiilor în Educație și Agenției Naționale
pentru Curriculum și Evaluare a reprezentat oplatformă eficientă de dialog privind implementarea Microsoft Office 365 în educație.
La final, părțile au convenit asupra semnării
unui memorandum de colaborare între Ministerul Educației, Culturii și Cercetării și Microsoft.

Cu toată imunitatea noastră colectivă, însă, dincauza COVID-ului majoritatea copiilor sunt debusolaţi şi trişti, cuprinşi de-o nelinişte şi o melancolie nefirească vârstei lor. Pandemia i-a determinat
să-şi schimbe neaşteptat ori să renunţe definitiv laplanurile de vacanță ce şi le-au făcut în prealabil.
Dar pentru elevii de la gimnaziul la care îmi fac
studiile situaţia epidemiologică nu-i un obstacolde a se simți fericiţi. Azi suntem pregătiţi cu toţii săne bucurăm din plin de fiece zi de vacanţă, totodată gândindu-ne la o carieră de viitor. Vă prezint încontinuare opiniile unor colegi de gimnaziu despre
vacanța mare.
spre a ajunge la cea mai bunăversiune a propriului vis. Încănu m-am decis cu privire la viitoarea mea profesie, de aceeaîncerc să mă dezvolt multilateral pentru a-mi găsi mai uşoradevărata cale în viaţă.

Dual Quest – aventura virtuală pentru tineri
Primul maraton virtual „Dual Quest” a fost lansat! Acesta presupune o aventură
virtuală pe care o pot parcurge tinerii cu vârsta cuprinsă între 15-18 ani, care doresc
să descopere avantajele și beneficiile învățământului dual. Sursa unimedia.
Participanții vor rezolva sarcini, studiind resursele online și vor participa la concursuri propusede organizatori. Pentru fiecare răspuns corect,
elevii vor aduna punctaj, iar 18 dintre cei mai
activi se vor alege cu premii de valoare. Aventura virtuală îi va ajuta pe elevi să descopereînvățământul dual și să aleagă o meserie pe plac.
Este un maraton virtual care ajută elevii să afle
despre noile posibilități de studii, să muncească
pentru a obține un punctaj maxim și să câștige
superpremii. Totodată, poate fi considerat și un
joc interactiv datorită căruia tinerii vor descoperi învățământul profesional-tehnic prin sistem
dual și avantajele acestuia. O competiție virtuală
destinată elevilor claselor gimnaziale și licealedornici să devină buni specialiști, cu o meserie
interesantă și bine plătită.
Ministrul Educației, Igor Șarov, a menţionat căînvățământul dual este la mare solicitare în țările
europene. „Pentru tinerii din Republica Moldova, acest sistem oferă posibilitatea de a învăța,de a munci în cadrul întreprinderii și, în același
timp, să primească salariu. Cu siguranță, meseriaînvățată, experiența acumulată, abilitățile de comunicare și de interacțiune într-un colectiv ajută

foarte mult la dezvoltarea unei cariere de succes”,
a subliniat ministrul.
Oana Vodiță, manager de proiect în cadrulAgenției de Cooperare Internațională a Germaniei, a afirmat: „GIZ susține această inițiativă
inovativă, deoarece răspunde necesităților tinerilor de a petrece timpul util în mediul online.
Elevii care se gândesc la o profesie de viitor interesantă și bine plătită pot participa la acest joc
virtual, astfel vor avea posibilitatea să descopereînvățământul dual ca un sistem de alternativă.”Anul 2020 oferă și mai multe oportunități pentru absolvenții claselor a 9-a – a 12-a care sunt înprag de a alege o profesie, deoarece portofoliulîntreprinderilor care și-au anunțat intenția de aadera la sistemul dual s-a extins.
Dual Quest este organizat de Ministerul Educației,Culturii și Cercetării în parteneriat cu Agenția
Internațională de Cooperare a Germaniei (GIZ) încadrul proiectului ,,Promovarea învățământului
profesional-tehnic pentru o economie verde”,
finanțat de către Ministerul Federal pentru Cooperare Economică și Dezvoltare a Germaniei (BMZ) șiAgenția Elvețiană pentru Dezvoltare și Cooperare(SDC) și cu suportul companiei Orange Systems.
Sursa: pagina web a MECC

Vladimir MANIC: – Pentru
mine, vacanţa mare este unbun prilej de a mă bucura devară și, totodată, de a mă gândi serios la ceea ce îmi doresc
cu adevărat să fac în viitor.
Sunt conştient de faptul că,
prin muncă asiduă, voi fi capabil nu doar să-mi ating scopurile, ci şi să depăşesc greutăţile. De aceea mi-am planificat omulțime de activităţi în acest
sens. Ştiu, însă, că mulţi elevi
se vor concentra doar pe distracţii, irosindu-şi clipele preţioase ale adolescenței. Prefersă-mi investesc timpul în perfecţionarea abilităților mele

Mihaela OLIŞEVSCHI: – Ceculori strălucitoare are vara!
Ador acest anotimp al călătoriilor şi al aventurilor, timp
în care copiii au ocazia să seodihnească frumos, acumulând sănătate şi noi experienţe
de viaţă. Îmi place verdele suculent al copacilor şi culorileOrizont şcolar • lyceum

25 iunie, 2020 Nr. 23-24 (4317-4318)

MA-A-A-A-RE!

şi profesia mea de vis
schimbătoare ale cerului deiunie de la un albastru curatpână la un gri plăcut imprimat
de nori mici, jucăuşi sau întunecaţi, vestitori de ploaie. Îmiplac mult culorile şi parfumul
florilor de câmp şi al celor degrădină.
Iubesc călătoriile şi sper săajung vreodată la Paris, oraşul
viselor mele, un centru cultural emblematic, renumit prindiversele sale monumente istorice şi o varietate gastronomică inedită. Ar fi o reală oportunitate spre a-mi perfecţiona
vorbirea în franceză, o limbă
melodioasă care trezește atâtea nostalgii. Pentru mine vacanţa e un timp perfect pentru
a reflecta asupra viitoarei profesii. Nu sunt încă determinată
definitiv, dar cred că voi urma
sfaturile părinţilor şi ale profesorilor mei. Sunt convinsă că,
pentru a deveni un bun specialist în orice domeniu, neapărat
va trebui să-mi aleg profesia
în concordanţă cu aptitudinile
mele.

Maria CIUBOTARU: – Varae anotimpul cu lumină benefică ce ne dăruie o deosebită
satisfacţie sufletească. În pofida situației neclare din cauzapandemiei, în această perioadă importantă a anului voi fiîmpreună cu familia dragă,savurând orice clipă de liniște
trăită alături de ea. Meseria pe
care vreau s-o îmbrăţişez dupăîncheierea studiilor e cea depsiholog. La maturitate, spersă activez în acest domeniu,
pentru a fi un frumos exemplu
de înţelegere, compasiune şi
dragoste faţă de umanitate.

vară? Am numărat zilele şi eu.
Anul acesta părea a fi promiţător pentru mine şi colegii mei,ne făceam nişte planuri „grandioase” pentru odihnă, darrealitatea, precum vedeţi, nedictează altceva. Am fost nevoiţi să ne adaptăm imediat laschimbările bruşte ce au avut
loc şi în societatea şcolară dinsatul nostru. Ca orice copil dela noi, chiar sunt tristă, deoarece pandemia mi-a dat lumea
peste cap. A trebuit să renunţ
şi la unele vise. Pe parcursul
vacanţei mă voi bucura, însă,de tot ce este frumos în jurul
meu, voi discuta online cu prietenii, voi lectura şi voi munci activ pentru a-mi dezvolta
abilitățile de comunicare. Sperca situaţia din ţară să se amelioreze în curând, pentru a putea vizita măcar câteva locuri
pitoreşti din republică. Doresc
foarte mult să devin farmacistă şi deja mă visez o expertă în
medicamente și ajutând oamenii să-și aleagă leacul potrivit.
Îmi voi aduna forţe pentru aîncepe un nou an şcolar plină
de energie, gata de a accepta
oportunităţile şi perspectivele
ce îmi vor fi oferite în viitor.

Cred că fiece copil o aşteaptă
cu nerăbdare ca să se bucurede soare, jocuri, îngheţată şi delibertate. De obicei, vară plec
la mare, acum, însă, din pricina monstruosului coronavirusştiu că nu e posibil. Cred că îmivoi contacta prietenii pe rețele
de socializare, vom comunica
mai mult. Voi citi cărţile caresunt un pic supărate pe mine,
pentru că nu le-am acordatatenţia suficientă. Le-am neglijat puțin, hoinărind şi explorând de zor împrejurimileîmpreună cu căţeluşa mea
pufoasă, jucăuşa Mia. O iubesc
foarte mult şi de aceea, poateaţi şi ghicit deja, mi-am pus în
gând să devin un doctor veterinar bun.

Andreea MÎRZA: – Varaeste anotimpul minunat cândnoi, elevii, putem avea diverse
activităţi relaxante. În vacanţă
voi continua să studiez limba engleză şi cea rusă, voi citicărţi. Am, însă, o mare pasiune– muzica. Visul meu este să devin o solistă-instrumentistă derenume, de aceea voi exersa lachitară toată vacanţa.
Valeria SOBOL: – În această
vară, voi fi o bună educatoare
pentru fratele meu mai mic.
O fac cu drag, deoarece ţin lael nespus de mult. În vacanţă,dacă va fi posibil, voi cânta, voi
dansa şi mă voi distra cu prietenii mei. Neapărat voi aveagrijă de animalele şi păsările
din curte. Iar când voi creşte,cred că voi deveni un doctor
veterinar, deoarece îmi placesă ajut necuvântătoarele.

Ecaterina RECICHIN: – Însfârşit, iată şi vacanţa mare!

Lumina spiritului

Maxime şi aforismede Lucian BLAGA• Stările sufletești, care par a nu avea nici unmotiv, au motivele cele mai adânci.
• Nu-ţi îmbogăţeşti sufletul cu adevăruri mărunte: cine şi-ar face avere adunând praful deaur împrăştiat pe pământ?
• Rostul iubirii. Natura este stăpânită de criteriul delimitărilor. Numai în iubire ea caută
confuzia. Căci rostul iubirii este să restabilească, pentru o clipă, haosul iniţial din care să senască o lume nouă.

Biblioteca și cărțile –
prieteni siguriAnişoara ROTARU: – Învacanță aş vrea să mă distrez
din plin, să mă joc cât e ziulica de mare, să mă răcoresc cuîngheţată, să prepar diferiteprăjituri delicioase pentru familia mea. Aş vrea doar atât:la majorat, să devin o bucătăreasă iscusită.

Gabriela BOSTAN: – Oaresunt elevi care nu-și doresc săvină mai repede vacanţa de3

Consemnare:
Teoctista COLŢA,elevă în clasa a IX-ala Gimnaziul,,Dumitru Creţu”s. Cărpineni,r-nul Hânceşti

Pandemia a dat peste omenire ca o mare năpastă, ca un blestem, ca o răzbunare a naturii împotrivanesăbuinței omului. Cuprinși de panică, oamenii, totuși,găsesc soluții să depășească acest război invizibil, care acurmat și mai continuă să curme mii de vieți. Stăm acasă, dar învățăm on-line, cântăm online, dansăm online,
comunicăm online ș. a.
Biblioteca Națională pentru
Copii „Ion Creangă” a organizat, încă de la începutul lunii
aprilie, „Ora poveștilor la tineacasă”. Eugenia Bejan, director
general al BNC „Ion Creangă”,
adresându-se părinților, i-a îndemnat să le citească copiilorpovești și cărți, care inspiră
optimism, cu o tentă umoristică, să le povestească momentecurioase din viață și să discutemai mult cu ei. Poveștile în lectura Eugeniei Bejan, Tamarei
Croitoru, șef Secție Centru deExcelență și Formare al BNC„Ion Creangă”, sunt ascultate și
privite cu mult interes. Atât vorbitorii de limba rusă, cât și elevii care studiază limba rusă pot
viziona și asculta pagina „Ceas
istorii online”, prezentată de
Lolita Caneev, șef Secție Mediatecă, însoțită mereu de prietenul patruped, câinele Bartholomeu, care s-a dovedit a fi unascultător fidel, foarte liniștit.
Numărul vizitatorilor, care
apreciază aceste pagini, auîntrecut cifra de cinci mii. Biblioteca oferă o varietate deaplicații destinate copiilor dediferite vârste, începând cupreșcolari și până la clasele
superioare. Aplicațiile puzzle,

de exemplu, îi ajută pe copii săse concentreze, să-și dezvolteabilitățile cognitive în diverse
domenii, să gândească logic
pentru a obține rezultatul dorit. Secția Mediatecă a lansat unprogram online pentru copiii
pasionați de design. O mulțime
de lucruri interesante află ei laaceste lecții. De exemplu, cum
se pot combina diverse culori
pentru a obține o nouă nuanță.
Utilizatorii se familiarizează cu
posibilitățile de a folosi corect
resursele digitale. Elevii învață
cum să realizeze un poster digital simplu, diferite clipuri
video, gif-uri etc . După cum
afirmă dna Eugenia Bejan, obună parte din bibliotecarii din
republică au cunoștințe despre
metodele și tehnicile de modernizare a serviciilor, pe carele aplică în prezent.
„Important e ca toți copiii
să poată beneficia de cărți și
activități de lectură în această
perioadă dificilă”, susține Eugenia Bejan. Vacanța mare leva oferi tuturor elevilor mai
mult timp pentru lecturi, darși pentru alte preocupări preferate.
Tamara VIERU

Eugenia Bejan, directorul general al BNC „Ion Creangă”

4

Cadran cognitiv pentru micuţi

25 iunie, 2020 Nr. 23-24 (4317-4318)

Nichita STĂNESCU

VARA

Nr. 14 (2106)

Ne scriu învârtecuşii

DOR DE ŞCOALĂ, ÎN VACANŢĂ
petrecute împreună cu dna Viorica
şi colegii de clasă.
Vacanţa de varăeste veselă: mă joc,mănânc cireşe, citesc – nu am timp
să mă plictisesc. Şitotuşi, aştept cu nerăbdare să revin la şcoală,să fiu din nou alături de colegii mei dragi şi descumpa noastră învăţătoare!
Daniel MALCOCI, elev în clasa a III-a
Gimnaziul Viişoara, r-nul Ştefan-Vodă

ABC-ul bunului simţŞi tu poți să fii Făt-Fumos

Desen: Cristina COVRIG

Ați auzit? Și păsărilor, în special, puișorilor de găină,le plac oamenii frumoși. Nu inventez nimic. Așa afirmă
savanții. Să fiu oare și eu un Făt-Frumos? S-ar putea,
pentru că puișorii din ograda bunicii, unde mă odihnesc acum, se țin scai de mine toată ziua. Eu îi îngrijesc
cu multă dragoste și tandrețe, iar pufuleții aurii m-auîndrăgit și ei. Chiar și rățoiul mut Stănică mă urmează,pas cu pas, și „măcăie” în surdină, fluturându-și, vesel,coada, atunci când îi vorbesc.
Astfel am ajuns la concluzia: necuvântătoarele simt
că adevărata frumusețe vine din adâncul sufletului.
Voi ce părere aveți, dragi învârtecuși? Ați reușit să fițipentru micii voștri prieteni un Făt-Frumos sau IleanaCosânzeana?
INELUȘ

tare, că sora mea a trebuit
să renunțe la lecția de pian.
– Bine, dar ea a început
prima…
* * *Un om care pescuia pe malul unui iaz a salvat un copilcăzut, din întâmplare, în apă.
– Dumneata mi-ai salvatbăiatul de la înec? întrebă
tatăl copilului.
– Da, domnule, răspunde
pescarul cu modestie, daroricine, în locul meu, ar fi
procedat la fel.
– Și șapca copilului, unde-i?
* * *– Ionuț, cum ai să spui înlimba franceză: „Mămico,
dă-mi, te rog, un pahar cuapă?”– Dar, doamnă învățătoare, eu beau apă numai
din sticlă…

Afară era mare zăpuşeală.
Pisoiul Puff rămăsese singuracasă. Înainte de a pleca,
i-am lăsat bazinul cu apăafară, cu toate că pisicilor nu
prea le place baia.
Căldura l-a doborât pe Puff.
Se gândea cum să se răcorească. Să sară în bazin? Nu,
îşi va uda blăniţa cea pufoasă! Poate să intre în frigider?
Nici aşa, căci va îngheţa bocnă. Ce-ar fi să includă aerul Desen: Cristina COVRIG
condiţionat? N-ar fi rău, dare multă bătaie de cap. L-ar putea ajuta aspiratorul? Nici el, că-i
aspiră coada de fiecare dată.
Stai! Tot bazinul ar fi o soluție… cu scafandrul pe care mi l-aucumpărat părinţii.
Puff se îmbrăcă cu greu, făcu câţiva paşi şi se opri în faţa bazinului. După aproape o oră, trase aer în piept şi se hotărî:– Într-o zi, te voi învinge, dar… nu azi!
Amélie GURIN, 10 ani
or. Basarabeasca,
Liceul Teoretic „M. Basarab”

BRAVO, ISTEŢILOR!
Felicitări pentru învârtecuşii care au trimis răspunsuri corecte la următoarele jocuri:
nr. 13-14: Victoria GHERBALI (s. Iargara, r-nul Leova), Liliana
CORCENCO (or. Leova), Teoctista COLŢA (s. Cărpineni, r-nul
Hânceşti);nr. 15-16: Teoctista COLŢA, Sofia IANCIURSKAIA (mun. Chişinău).
nr. 17-18, 19-20: Victoria GHERBALI, Liliana CORCENCO.

EŞTI ISTEŢ?
Care dintre aceste trei broscuţe va ajunge la frunza de nufăr?
Rezolvarea corectă a jocului te va apropia de finalul fericit alconcursului. Fii învingător!

GlumeRăducu o întreabă pemama:– Mămico, coacăza are picioare?
– Nu, puişor.
– Vai, iar am mâncat o buburuză!
* * *– Ce ceartă se aude mereu
la voi?
– Nu e ceartă. Bunicul,
care nu aude bine, îi explică
tăticului lecţiile mele pentru
mâine.
* * *– Cum pot ajunge mai repede la Bojdeuca lui Creangă? îl întreabă pe un localnic
un turist venit la Iași.
– Da nu vă grăbiți, că bădia
tot nu-i acasă…
* * *– Ștefane, liniștește-ți câinele. Aseară lătra atât de

Debut la „I.-Î.”A ÎNVINS BAZINUL!

Învăţătorul este ca un soare, cunoştinţele pe care ni le transmite sunt asemeni unor raze sclipitoare. Aş mai putea să-l compar pe învăţător cu un vrăjitor, pentru că el ştie să facă dintr-un
lucru simplu o minune.
Acum doi ani, am păşit pentru prima datăpragul şcolii. Această zi mi-a schimbat viaţa.
Aici am cunoscut-o pe prima mea învăţătoare,doamna Viorica CARAGACEAN. Anume ea adevenit prietena mea de suflet. O prietenă maimare, care m-a învăţat să fiu mai bun şi maiînţelegător cu oamenii din preajma mea. Această persoană deosebită mi-a trezit curiozitatea
şi dorinţa de a afla multe lucruri noi şi captivante. Datorită ei, am învăţat ce este prietenia,răbdarea, respectul şi adevărul.
Scriind aceste rânduri, mă simt cuprins de unsentiment de dor, retrăiesc momentele fericiteDeși este încă seară,Simt că mâine vine varaȘi cu ochii de muștar,Cu obrajii de caise,
Unduită a narcisă,Ca o pasăre măiastră,Ea va bate la fereastră.
Eu-i deschid,
Ea intră-n casă,Tărcată şi pepenoasă.

Arcadie SUCEVEANUGHICITORI

Sus, pe bolta uriaşă
Paște-o vacă nărăvaşă.
Vaca poartă-n uger
Lapte cald de… fulger.
* * *În ciudata ei făptură,Dumnezeu, fără tăgadă,A pus, jumătate, gură,Jumătate – numai coadă.
* * *E din neam de târâtoare,
Dar nu-i râmă, nici reptilă.
De-ar umbla prin pomi
tractoare,Toţi ar zice că-i... şenilă.

Dar nu uita: pentru a continua lecțiile de istețime,va trebui să-ți reînnoiești abonamentul pentrujumătatea a II-a a anului 2020.
Costul abonamentului: 128 lei. El poate fi perfectat laorice oficiu poștal din republică până la 20 august a.c.
Coordonator de pagină: Lica MOVILĂ

TRECUTUL LA PREZENT

25 iunie, 2020 Nr. 23-24 (4317-4318)

5

MOMENT LIRIC
Ion ANTONAERUL PÂRGULUIAerul pârgului plouă adânc în cuvinte,
De parcă un suflet de iunie-apune în spice,
Când grâul în lapte aşteaptă un sol să-l colinde,
Când nucii sunt flăcări verzi ce ard pe colnice.

Nr. 6 (326)

REGII DACILOR STRĂBUNI

C otiso

Cotiso a fost un rege dac, care a stăpânit în
zona munților dintre Banat și Oltenia, cu o oarecare aproximație, de la începutul domniei lui
Augustus (27 î.Hr.) și despre care autorul antic Florus ne spune că obișnuia să atace garnizoanele romane aflate pe teritoriul din sudulDunării, atunci când aceasta era înghețată.
Cotoso, deci, este unul dintre regii daci care aufăcut să tremure Roma, italicii temându-se ca
nu cumva războinicii daci să-i cucerească. Însă,după victoria lui Octavian în războaiele civile,romanii l-au decapitat pe regele dac și i-au transportat capul
acestuia la Roma, unde a fostarătat mulțimii ca asigurare că
armata romană nu va mai fi atacată de armata dacă.
Istoricul Florus ne-a lăsat următorul pasaj privind localizarea regelui Cotiso: „Dacii trăiesc
nedezlipiți de munți. De acolo,
sub conducerea regelui Cotiso,obișnuiau să coboare și să pustiască ținuturile vecine, ori de câteori Dunărea, înghețată de ger, îșiunea malurile. Împăratul Augustus a hotărât să îndepărteze această populație,de care era foarte greu să te apropii. Astfel, l-atrimis pe Lentullus și i-a alungat pe malul dedincolo al Dunării; dincoace au fost așezate garnizoane. Astfel, atunci dacii n-au fost înfrânți, ci
doar respinși și împrăștiați.”Cotiso este menționat și de Suetonius, într-un
pasaj din biografia lui Augustus. Relatândconflictul deschis izbucnit între Octavian (viitorul împărat Augustus) și colegul său de triumvirat, Marcus Antonius, istoricul-biograf
scrie: „M. Antonius scrie că Octavian a făgăduit-o pe Iulia, mai întâi, fiului său Antonius,
apoi lui Cotiso, regele geților, și că tot atuncia cerut, în schimb, în căsătorie, chiar pentru el
pe fiica regelui.” Al treilea izvor care amintește
pe acest rege este Horațiu. Într-una din odele sale, datând din anul 29 î.Hr., poetul scrie:„Occidit Daci Cotisonis agmen” („Armata dacului Cotiso a pierit”).
Suetonius, însă, vorbește despre regele get
Coson, și nu despre Cotiso (grafia Cosini trebuiesă fi provenit din Cosoni), scria istoricul-arheolog citat; apoi în continuare: „În cazul acesta,
reconstituirea probabilă a istoriei lui ar fi, în linii
mari, următoarea: ajuns, la 44 î.e.n., stăpân pe oparte a moștenirii teritoriale a lui Burebista, Coson intră în legături cu Brutus, care, în Macedonia, se pregătea de luptă împotriva triumvirilor.
Probabil că regele get îi dăduse lui
Brutus ostași, primind în schimb
bani buni de aur cu numele lui,dar cu figurația luată de pe monedele generalului roman. În bătălia
de la Philippi, însă (42 î.e.n.), Brutus e învins și se sinucide. Dobândind de la Octavian iertare pentru
neinspirata alianță cu dușmanulsău, Coson ajunge în relații destul
de bune cu el, pentru ca, prin anii
32–31 î.e.n., zvonuri despre o proiectată încuscrire a lor să poată fi
puse în circulație la Roma”.
În acest caz, Coson, rege get, ar
fi diferit de Cotiso, despre care Quintus Horatius Flaccus și Florus scriu că era dac. În realitate, deosebirea între geți și daci – două ramuri
ale aceluiași trunchi – nu era nicidecum atâtde tranșantă, încât să se poată vorbi de doi
regi diferiți. Probabil că este vorba, totuși, deunul și același rege, forma Coson fiind dedusă
din cea mai răspândită, adică Cotiso. Pentru
aceasta ar mai pleda și urmele dace din Munții
Orăștiei. Cotiso nu pare a fi, totuși, un rege al
formațiunii centrale din Transilvania, deoarece – dacă dăm crezare lui Iordanes – , dupăBurebista, domnia au luat-o succesiv Deceneu, Comosicus și Coryllus. Este posibil, deci,
de a-l considera un rege domnind în ținuturile
de deal și munte ale Olteniei (și Banatului?).
Sursa: Wikipedia

Localitatea mea

SUB ARIPA
OCROTITOAREA CODRILOR
Pe data de 28 mai am sărbătorit Ispasul sau Înălţarea
Domnului, în amintirea zilei
când Mântuitorul a urcat laceruri. Astfel, s-a încheiat perioada pascală.
Pentru locuitorii satului Cărpineni, e o sărbătoare dublă,deoarece mai este marcat şi Hramul localităţii Cărpineni, baştina mea. Avem un sat frumos,
ascuns sub aripa ocrotitoare a
codrilor, scăldat generos în razele soarelui, cu oameni harnici,
binevoitori şi ospitalieri. Vreausă profit de ocazie şi să le dorescsătenilor mei multă sănătate,
prosperitate, gânduri bune, zile
senine şi viaţă cu belşug.
Poezia ce urmează am dedicat-o satului meu drag, undem-am născut şi am crescut, darşi consătenilor care locuiesc aici
sau, din anumite motive, suntplecaţi peste hotare, iar acum
duc dorul de glia strămoşească,fiind mereu cu sufletul şi gândul
la cei de acasă.

Satul meu...

Satul meu e o comoară,Plin de vii şi de livezi.
Codrul drag îl înconjoară
Și-i șoptește doine verzi.
Satul meu e o minune,Căci aici trăiesc şi eu.
Mieii zburdă pe pășune,Iar eu îi admir mereu.
Satul meu hotar nu are,Se întinde hăt spre zări.
Îl dezmiardă mândrul soare
Și-i dă calde sărutări.
Satul meu e ca un pom
Roditor și plin de vise,Îl adoră orice om
Cu privirile deschise.
Satul meu e câmp cu flori,
Cu bravi și viteji oșteni...
M-am născut aici în zori,
În iubitul Cărpineni.
Teoctista COLȚA,elevă în clasa a VIII-ala Gimnaziul ,,Dumitru Creţu”s. Cărpineni,r-nul Hânceşti

Silabele-acestea păcătuite şi sfinte
Vor cerul tăcerii în două acum să-l despice:
Aerul pârgului plouă adânc în cuvinte,
De parcă un suflet de iunie-apune în spice.
Zborul ciocârliei niciodată nu minteŞi poartă spre cer vestea că va începe cositul…
Azi roua-nserată sărută câmpia fierbinte,
Iar cineva se porneşte chiar acum cu iubitul:
Aerul pârgului plouă adânc în cuvinte.

Muzeele capitalei

Muzeul Național deArtă din Moldova

După 13 ani în care a fost închis, Muzeul Naționalde Artă și-a redeschis ospitalier sediul principal.

Finalizarea lucrărilor de restaurare a sediului central „Dadiani” a fost posibilă datorită grantului de 1 milion de euro acordatde către Guvernul României, înbaza Memorandumului semnatîntre Ministerul Afacerilor Externe al României și Ministerul Culturii al Republicii Moldova.
(Continuare din nr. 19-20 din 28 mai a.c.)O suprafață de peste 1700 de
metri pătrați a fost renovată șiA
dotată cu cele mai performanteDICȚIONAR
de istorie

Armistițiul lui Dumnezeu(Pacea lui Dumnezeu) – (înEvul Mediu) perioadă de întrerupere, dictată de Biserică, a războaielor private sau a
exercițiilor de pedeapsă.
armoarii – arme, semne simbolice adoptate ca emblemă deo familie nobilă, de un oraș etc.,
blazon.
armorial – care se referă laarmoarii, la blazon, la embleme, la steme; colecție de armoarii (ca mărturie a nobleței).
armură – (în Antichitate, Evul
Mediu) îmbrăcăminte metalică
pentru protecția războinicilor.
arnăut – mercenar albanez
aflat în garda domnească sau
suita boierească.
arșín – veche unitate rusească de lungime.
artă rupestră – denumiredată manifestărilor artistice dinpreistorie, realizate pe stânci
sau pe pereții peșterilor.
arz – petiție împotriva domnitorului, adresată Porții otomane.
as – monedă romană de cupru sau bronz.

(Va urma)

sisteme de păstrare a obiectelor de artă.
Oamenii de artă speră că redeschiderea acestui muzeu va sporiinteresul moldovenilor pentru
cultură. Vă îndemnăm, dragi elevi,
în timpul vacanței mari, să vărezervați timp pentru a vizita sălile cu operele de artă expuse aici.
Pentru a vă trezi curiozitatea,
publicăm două imagini din exteriorul și interiorul muzeului.

AVIZ IMPORTANT

În legătură cu menținerea situației nefavorabile, creată
de pandemia cu COVID-19, totalurile concursului „Muzeul
nostru” vor fi efectuate la sfârșitul anului calendaristic, adică în decembrie 2020, cu invitarea tradițională a laureaților
la redacție pentru a li se înmâna în mod festiv premiile și
diplomele de excelență. Doritorii de a participa în continuare la concurs ne pot expedia lucrările lor pe adresa redacției.
Premiile ce vor fi acordate: locul I – 500 lei; locul II – 400
lei; locul III – 300 lei; pentru mențiuni – premii a câte 200 lei.
Urmăriți cu regularitate pagina tematică PATRIMONIU!

Coordonator de pagină: Ion ANTONORA DE DEMOCRAŢIE

nr. 6 (132)în domeniul

2010

Drepturilor Omului

drepturile mele,ce să fac cu ele?

25 iunie, 2020 Nr. 23-24 (4317-4318)

Premiul O.N.U.

6

Dreptul la familie

Lumea văzută cu ochi de copil
Dreptul la familie este cel mai de preț pentru fiecare copil. În familie suntemînconjurați de dragoste, aici cunoaștem o copilărie fericită, aici învățăm cele
mai frumoase lucruri în viață. Importanța familiei este de necontestat, întrucât
ea reprezintă pilonul de bază în construcția viitorului, este spațiul sacru în carese întâlnesc generații și tradiții.
Cum pot fi exprimate acesteadevăruri prin intermediul artei,
cum sunt percepute cu ochi decopil? Prin artă copiii exprimă felul în care simt, gândesc şi văd lumea, cu toată paleta ei coloristică.
În acest context, recent, Direcția
Municipală pentru Protecția
Drepturilor Copilului a desfășurat
Concursul-expoziție on-line cu genericul Valorile creează familia,
familia creează valori! Cu toate căanul acesta concursul a decurs în
condiții mai puțin obișnuite, impuse de pandemie, participanții

Porumbelul

Vin la fereastra ta, copile,Să-mi dai un miez de pâine.
Printre blocuri, pe asfalt,
Nu e nici un dumicat.
Și-atunci, vin să-ți cer, copile:– Dă-mi un miezișor de pâine!
Patru puișori m-așteaptă
În cuib, cu gura căscată.
Cu pâinea pe care mi-o dai,
Vor crește puișorii mari.
Pe aripi îți vor duce-n zbor
Visurile…, până la nori.
Pacea lumii vor înălța
Peste țărișoara ta.
Noi prieteni dacă vrei,Hrănește câțiva porumbei.
– Haide, copile, fii generos!
Oricum, arunci pâine la coș.

Cyber bullying:ce este și cum îi punem capăt?

„Cu familia la odihnă”. Amelia VACARCIUC, 9 ani
pictori au reușit să redea sclipirea vieții şi anaturii prin contraste de lumină şi umbră, să
exprime sentimentele și trăirile lor în mediulfamilial. Fiecare lucrare vine să comunice unmesaj artistic, un complex de stări afective,
precum fiecare copil are o concepție anumită
despre lume.
Universul copilăriei este o lume aparte, plină
de soare, bunătate, fericire și lumină. Este olume imensă, în care se reflectă Culorile Copilăriei. Nouă nu ne rămâne decât să admirăm această lume feerică și să ne bucurăm
de frumusețea interioară a participanților
la concurs. Membrii juriului au apreciat măiestria și originalitatea autorilor, desemnând
41 de lucrări câștigătoare. Felicitări tuturor
premianților și participanților!
Expoziția on-line a fost organizată la 27 mai
2020 și poate fi vizionată pe site-ul DMPDC.
Vera PȘENEAC, șefa Serviciului
Monitorizare, Sinteză și Strategii, DMPDC
mun. Chișinău
„Mamă,tată, vă iubesc!”
Olga CAPUȘINA, 14 ani
nu s-au lăsat mult așteptați. Circa
60 de copii din Centrele Comunitare pentru Copii și Tineri din municipiul Chișinău, cu vârste cuprinse între 7 și 18 ani, au pus mânape pensulă pentru a participa lacrearea frumosului.
Concursul le-a oferit copiilor
un motiv în plus de a promova
valori precum toleranța, respectul, împărțirea sarcinilor casnice, combaterea violenței ș.a.
Creațiile lor au emoționat juriul
prin seninătatea și bucuria strălucitoare pe care o emană. Micii

Virginia MIRCEA„În sânul familiei se naște pacea”. Evelina IADCENCO, 9 ani

CONCURS: DREPTUL MEU LA SĂNĂTATE
Cum îţi este respectat dreptul la sănătate pe timp de pandemie? Este întrebarea la care te rugăm să răspunzi pentru a participa la următoarea etapă a concursului din pagina noastră. Ai mai
multe oportunități de a dezvolta tema propusă: poți scrie un eseu (în baza faptelor concrete)sau o poezie, poți efectua un sondaj care să cuprindă câteva răspunsuri succinte ale colegilor
sau prietenilor, ne poți trimite și fotografii sau desene cu acest subiect. Decide ce alegi și expediază lucrarea pe adresa redacției, online sau prin poștă!
Totodată, informăm toți cititorii că, în legătură cu starea de pandemie, totalurile concursului de promovare a drepturilor copilului se vor efectua la sfârșit de an, în luna decembrie a.c.,când cei mai activi participanți vor fi invitați la Gala Laureaților pentru a li se înmâna în mod
festiv premiile și diplomele de excelență.
Vă dorim vacanță frumoasă și rămânem în așteptarea lucrărilor!

– Ce este cyberbullyingul?
Cyberbullyingul înseamnă
bullying prin folosirea tehnologiilor digitale. Se poateîntâmpla pe rețelele de socializare, pe platformele deschimb de mesaje, platformele de jocuri și pe telefoanele
mobile. Este vorba despre
un comportament repetat cu
scopul de a-i speria, înfuria
sau umili pe cei vizați. Printre
exemple se numără:Gândește-te de două oriînainte de a posta sau distribui ceva online – acea postarerămâne online și poate fi folosită de cineva mai târziu pentru a-ți face rău. Nu divulga
datele tale personale ce țin deadresă, număr de telefon saușcoală.
Află mai multe despre setările de confidențialitate
ale aplicației tale preferatede socializare. Iată o serie de• răspândirea minciunilor
sau postarea de fotografii jenante ale cuiva pe rețelele desocializare;• transmiterea de mesajesupărătoare sau amenințări
prin platformele de schimb
de mesaje;• copierea identității unei
persoane și transmiterea dinnumele ei a unor mesaje răuvoitoare către cineva.
Agresiunea de tip bullyingfață în față și cea în mediul
online se pot produce concomitent. Dar cyberbullying lasăamprente digitale – înregistrări care pot reprezenta dovezile necesare pentru a punecapăt agresiunii.
Dacă te temi pentru siguranța ta referitor la ceva ce ți s-aîntâmplat în mediul online,
adresează-te imediat unuiadult în care ai încredere. Sau
accesează Child Help-line International pentru a identifica
mijloace de ajutor.
– Cum pot preveni folosirea informațiilor mele
personale în scopul manipulării sau umilirii mele perețelele de socializare?

acțiuni disponibile pe majoritatea rețelelor:• Poți alege cine îți poate
vizualiza profilul, cine îți poate trimite mesaje directe saucine îți poate lăsa un comentariu prin configurarea setărilor de confidențialitate ale
contului tău.
• Poți raporta comentarii,
mesaje și fotografii supărătoare și poți cere să fie șterse.
• În afară de ștergerea dinlista de prieteni, poți bloca în
totalitate pe cineva și nu va
mai putea nici să îți vizualizeze profilul și nici să te contacteze.
• De asemenea, poți alege caanumite persoane să îți lase
comentarii care să fie vizibile
doar pentru ele, fără a le bloca
în totalitate.
• Poți șterge postări de pe
profilul tău sau le poți ascunde pentru a nu mai putea fi
vizualizate de anumite persoane.
Pe majoritatea rețelelor tale
preferate de socializare, utilizatorii nu primesc notificare
când îi blochezi, restricționezi
sau raportezi.

Coordonator de pagină: Eudochia VERDEŞ

25 iunie, 2020 Nr. 23-24 (4317-4318)

AVE
TERRA!

orizont ecologic

Nr. 6 (315)Pagină
de cultură
şi educaţie
ecologică

De veghe naturii

Curiozități despre arici

Anul 2020 este al biodiversității. Cu această ocazie, vă oferim câteva
informații despre arici.

Este un mamifer ce face parte din ordinul
insectivorelor. Acesta, la rândul său, cuprinde șapte familii de animale mici și foarte
mici: talpide, solenodontide, macroscelide,tenrecide, soricide, crizocloride, erinaceide. Pe timpuri, în Moldova se întâlneau
reprezentanți a trei familii: erinaceidelor(aricii), talpidelor (cârtițele), soricidelor(chițcanii). Insectivorele consumă un număr enorm de insecte și limacși, dăunători
ai pădurilor și livezilor. Prin aceasta aducun mare folos. Aricii pot nimici în pădure
(și nu în locuința omului) cuiburile de rozătoare împreună cu tot cu pui care provoacă daune agriculturii și gospodăriei silvice.
În cazuri rare, însă, ei pot devasta cuiburile păsărilor, ataca broaște, șopârle. Aricii sunt destul de mâncăcioși și în ceea ceprivește căutarea hranei sunt foarte activi
și perseverenți. În condiții casnice, ei consumă aproape tot ce li se dă, deși au unele
preferințe, care au și servit drept sursă delegende. Așa este, de exemplu, cunoscuta
legendă cu merele, pe care ei, chipurile, leprind în ace și le duc în magaziile lor ca rezervă pentru iarnă.
De regulă, însă, aricii nu mănâncă fructe
și nu-și fac rezerve. Se presupune că ei îșicurăță cu suc de mere acele și pielea de insecte parazite. Este uimitoare rezistența
aricilor la acțiunea veninului de șarpe, veninului de albini și a unor substanțe foarte
toxice. Aceste substanțe în doze care pentru om sunt primejdioase, asupra aricilor nu
au niciun efect. Încă o enigmă. Aricii rezistă, de asemenea, la temperaturi ridicate.
În țara noastră trăiesc 4 specii de arici:

și de-a lungul Nistrului și Prutului. Poatefi des observat la marginea pădurilor, înrâpe sau în perdelele de protecție a câmpurilor. El evită locurile umede, iar pe
timp de ploaie preferă să stea în culcuș.
Vara nu-și construiește adăposturi speciale, mulțumindu-se cu cele naturale (semi-scorburi din apropierea rădăcinilor,tufișuri dese și altele). Este activ noaptea.

File din „Cartea Roşie”

Broască-ţestoasă-de-baltă
Specie periclitată. În Republica Moldova se întâlneşte în văile Nistrului,
Prutului, Răutului, Botnei,
în unele lacuri şi iazuri.
Peste hotarele ţării, limita de nord a arealului trece prin Belarus, regiunea
Smolensk, cursul superior
al Donului, cursul mijlociu
al fluviului Volga şi nordul
Kazahstanului; la est e răspândită până la Kîzîl-Oglî. A fost semnalată în Mangîşlak,Uzboi şi în bazinele râurilor Atrek şi Ceandîri; limita desud-vest ajunge până la Iran, Irak, Asia Mică, Caucaz, Africa
de Nord-Vest (Maroc), Europa Mediteraneană şi Centrală.
Pentru trai preferă bazinele cu curgere lină, lacurile,
iazurile, braţele şi albiile vechi ale râurilor, canalele demlaştini din luncile inundabile. Preferă bazinele de apă cu
pantele ce au înclinare lină, acoperite cu trestie, stuf, papură şi cu alte plante acvatice helofite.
Femela depune primele ouă la mijlocul lui mai. Într-un
sezon pot fi până la trei ponte a câte 5-6 ouă, perioada de
incubaţie durând 2-3 luni. Puii au lungimea de 22-25 mm
şi nu ies la suprafaţa solului până în primăvara anului următor, consumând în această perioadă rezerva de hrană asacului vitelin.
În aspect cantitativ, cea mai înaltă densitate s-a înregistrat în bălţile cursului inferior al Prutului, precum şi în albiile vechi ale Nistrului şi Prutului. Deşi este ocrotită conform legislaţiei, în ultima perioadă, efectivul speciei s-a
redus brusc, în unele locuri ea chiar a dispărut.

IERBAR VIRTUAL

Cele mai rare flori din lume
(Continuare din nr. 19-20, din 28 mai a.c.)

Liana de jad (Strongylodon
macrobotrys)

Atunci iese la vânătoare. Acumulând vararezerve de grăsime, iarna la temperaturi
care nu depășesc 10°C se cufundă în somnul
de iarnă (hibernarea). Primăvara devreme,când în pădure mai este zăpadă, aceste animale țepoase se trezesc. Slăbite, ele pornesc să vâneze tot ce pot prinde. Curânddupă hibernare, la arici începe perioadanupțială. Peste șapte săptămâni, femelele
nasc până la opt pui orbi și goi. La primavedere, s-ar părea că aricii au un scut deapărare foarte bun. Și el, într-adevăr, ebun, dar și dușmanii aricilor sunt numeroși.
ariciul comun, ariciul dauric, ariciul cu ace Pentru arici cei mai primejdioși dușmani
negre și ariciul urecheat. Cel mai răspândit sunt bufnițele, huhurezii, uliii, înzestrați
e ariciul comun, mai ales în zona Codrilor cu gheare lungi, precum și vulpea.
Ariciul este unul dintre cele mai folositoare animale. E de dorit ca aricii să fieîntreținuți doar în colțurile zoologice de lastațiile tinerilor naturaliști. Locuința omului nu e potrivită pentru arici, deoarece ei
se simt bine numai în mijlocul naturii.
În imagini vezi cum se creează un arici din
legume și fructe, măsline, chibrituri, scobitori etc. Adună-ți creativitatea, inspirăte din pozele de mai jos și confecționează
împreună cu noi și familia ta un ARICI.

7

Liana de jad uimește princuloarea sa, un turcoaz spectaculos, foarte rar întâlnit în
natură. Habitatul său natural
este în Filipine, însă floarease găsește foarte greu, fiind
amenințată de defrișările locale.
Ciocul Papagalului (Lotus
berthelotii)Dispărută din sălbăticie,
ciocul papagalului se găsea înInsulele Canare. Se crede că
floarea nu mai există în sălbăticie, fiindcă era polenizată deo specie de păsări care, între
timp, a dispărut. S-au realizat numeroase experimente
pentru a obține polenizatorinoi, însă toate au fost sortiteeșecului.
Floarea de ciocolată (Cosmos astrosanguineus)
Această floare, de un maroînchis, este originară din Mexic, iar vara emite un puternic
parfum de vanilie.

Vera GOLDMAN, șefă filială
Biblioteca „Alexandru Donici”
mun. Chișinău

Coordonator de pagină: Octombrina ONOFREI8

Mesagerul Muzelor

25 iunie, 2020 Nr. 23-24 (4317-4318)

UNIVERS CULTURAL Trompeta te urcăSALONUL EUTERPEI

Nr. 6 (36)în al nouălea cer

Alexandru Secu, un tânăr de 16 ani, originar din Cărpineni, adoră să interpreteze piese la trompetă și fluier.
Nici nu e de mirare, deoarece face parte dintr-o familiede muzicieni.

LA INTERSECţIA MUZELORPOSTER x POEM la Chișinău
Proiectul POSTER X POEM are o primă ediție internațională la Chișinău,unde va expune 30 de postere inspirate din poezia contemporană pe gardul
Muzeului Național de Istorie. Expoziția va include atât posterele din prima
expoziție POSTER X POEM de la București, cât și un nou calup al artiștilor
basarabeni și va putea fi vizitată începând cu 15 iunie, pe strada 31 august
1989, ne infornează moldpress.md.
Început la București, în martie 2020,
POSTER x POEM este un proiect interdisciplinar, care aduce împreună poeți contemporani
și artiști vizuali. POSTER x POEM a ajuns laChișinău, fiind invitați 14 poeți contemporani
și 14 artiști vizuali basarabeni.
Fiecare poster propune o interpretare vizuală proprie, alături de textul poemului inițial,duo-urile de artiști fiind: Alexandru Vakulovski și Aliona Ciobanu, Moni Stănilă și Veronica Gorii, Paula Erizanu și Maks Graur,
Veronica Ștefăneț și Cristina Halp, Dan Negară și Anna Vasina, Hose Pablo și Sandul,
Artur Cojocaru și Alex Escu, Anastasia Palii
și Adrian Gavriliuc, Artiom Oleacu și Ecaterina Șălaru, Iulia Iaroslavski și Mihaela

Mândru, Ion Buzu și Veronica Belous, Cristina Dicusar și Ana Grigorovskaia, Victor
Tzvetov și Cristian Menumortu, Alexandru
Cosmescu și Denis Foca.
POSTER x POEM crede că poezia trebuie să
ajungă la cât mai multă lume și pentru asta ea
trebuie să iasă din cărți și să apară pe pereți și
garduri. Iar posterul este mediul perfect pentru
a duce poezia în mijlocul orașului, printre oameni.
Proiectul este inițiat de GLITCH – studio decomunicare cu înclinație către proiecte culturale din București și a ajuns la Chișinău în colaborare cu AA+ – o inițiativă nonformală din
Moldova, care își axează activitatea pe cultura
vizuală locală și de peste hotare.

...

,,Am început a cânta de la opt ani, mai întâi la fluier, apoi
am trecut la trompetă. Actualmente sunt elev la Centrul
de Excelență în Educația Artistică „Stefan Neaga”, însă amfăcut studii și la Școala de Arte din Cărpineni timp de șapte
ani, în clasa profesorului Alexandru Baraboi. Tatăl meu astudiat trompeta la același profesor, iar sora mea a absolvit
CEEA „Ștefan Neaga” la pian”, spune tânărul atist.
,,Muzica este o artă deosebită, iar pentru un instrumentist e important să o înțeleagă, să o simtă aproape. Este
nevoie de multă gingășie și dragoste pentru a reda o piesă,indiferent de gen (clasică sau populară). Cântând la trompetă, parcă aș fi în al nouălea cer. Prin muzică transmit
ascultătorului starea mea de spirit, pe care o am în acele
clipe, iar pentru a obține succesul, trebuie să exersezi
enorm”, ni s-a destăinuit în continuare Alexandru.
Dovada talentului său sunt nenumăratele premii obținutede el în anii de practicare a muzicii. Băiatul a excelat la Concursul raional Hâncești ,,Tinere talente” (locul I), la Concursul municipal din Chișinău „Tinere talente” (locul III), la
Concursul din Cantemir „Trompeta de aur” (locul III). Viitorul muzician s-a prezentat și la o competiție internațională
în duet cu sora sa, la Piatra Neamț, unde, împreună, s-au
clasat pe locul III.
Tatăl i-a educat pe Alexandru și sora lui în spiritul dragostei față de muzică. Ambii îi sunt foarte recunoscători
că i-a îndemnat să pășească pe minunatul tărâm al creației.
Hotărând să-și dedice viața acestei arte, tânărul și-a făcut
mari proiecte pentru viitor: să ajungă unul dintre cei mai
faimoși instrumentiști în țară, dar poate și peste hotare.
Renata CUPCEA

Tinere talente

O fetiță din Moldova a luat Marele Premiu în Macedonia
Amira Apian, elevă în clasa a II-a la Liceul Teoretic „Orizont” și la Școala deArte „Valeriu Poleacov”, secția teatru, din Chișinău, a obținut Marele Premiu
la Concursul Internațional „Звездички” 2020, care s-a desfășurat în perioada
1-8 iunie în Macedonia.
Mica vedetă a interpretat piesa „Smile” de Ady Carp. În același
timp, a primit invitație de a participa gratis la festivitatea consacrată împlinirii a 20 de ani de lainaugurarea concursului, care va
avea loc în luna octombrie.
Scriitoarea de origine armeană din R. Moldova, Anait Apian, mama micii interprete, amenționat că, deși pandemia
i-a ținut în casă, Amira a fost
foarte activă și a participat lamai multe concursuri de talieinternațională.
„În perioada 18 martie – 10
aprilie, Amira a participat laConcursul internațional „HermannstadtFest” din România,obținând locul I. Pe 17 mai

2020, ea s-a clasat pe locul III la
Concursul internațional „Good
Vibes” din România (online).
Între 6 și 30 mai, Amira a participat la Concursul internațional„Radiant Ray” din Chișinău,organizat de interpreta RodicaRoșioru cu jurați din peste 15țări, președinte al juriului fiind
naistul și compozitorul Constantin Moscovici, unde Amira Apian a obținut locul II. Totodată, is-au oferit două invitații la Concursul internațional de muzică
din Kosovo (septembrie 2020) șila Festivalul „Golden Rosé” din
Estonia (octombrie 2020), precum și o ședință foto din partea
unui brand vestimentar autohton”, a subliniat Anait Apian.

Coordonator de pagină: Renata CUPCEA

Potrivit sursei citate, pe 15
iunie, Amira va participa la Concursul internațional „MusicLand”
din Macedonia, iar pe 25 iunie –la Concursul internațional „Golden Voice” din Malta. „Amira
este recunoscătoare tuturor celor care participă la formarea temeliei sale, de care are nevoie în
activitatea sa”, a mai spus Anait
Apian.
Fetița a luat Marele Premiu
la Concursul Declamatorului și„Ploaia de stele” din cadrul Liceului Teoretic „Orizont” și laolimpiadele de matematică și
limba română. La Școala de Arte
„Valeriu Poleacov” Amira învață
la secția teatru, profesor fiindu-i
Ioana Zubcu. Tot aici face lecții
de canto cu Galina Deleanu și,de pian, cu Dumitrița Ciobanu.

9VacanŢA MARE

25 iunie, 2020 Nr. 23-24 (4317-4318)

Natura perfecţionată de om

Parcul poveștilor
Parcul „Francisco Alvarado” din orășelul Zarquero, Costa
Rica, numit în onoarea celebrului scriitor, este o adevărată capodoperă de design peisagistic. Aici vizitatorii pot vedea labirinturi incredibil de originale din plante, precum și sculpturi
acoperite cu mușchi verzi cultivați de către maeștri ai grădinăritului. Grădina imensă, care conține o varietate mare decompoziții sculpturale complexe – lucru inimaginabil – esteîngrijită de o singură persoană, Blanco Brenez, încă de la fondare. Istoria creării parcului este foarte interesantă. În 1960, la
intrarea în Catedrala Sf. Rafael, s-a decis plantarea unor arbuști
sub formă de arcuri. În fiecare an, parcul s-a completat cu noi
plante și sculpturi, astăzi pe teritoriul acestuia fiind aproximativ 130 de specii de diferite de plante. Predomină pinul și
chiparosul, perfecți pentru a crea figuri de păsări, dinozauri,zâne de pădure și multe compoziții abstracte. Astfel, se face impresia că toate acestea parcă ar fi o decorație vie pentru cartea„Alice în țara minunilor”.

Nr. 6 (341)Roboții contra Covid-19
În Coreea de Sud, a fost inventat robotul „Metatron”, pe care presa locală l-aanunțat deja ca luptător perfect cu noul
coronavirus. Aparatul este echipat cu lămpi
UV și dezinfectant cu care spală podeaua.
Robotul este vigilent și se oprește în fațaoricărui grup de oameni care nu respectă distanța. „Vă rog să vă îndepărtați!” seaude prin difuzor. În plus, el poate măsura
temperatura unui om și detectează lipsa
măștii la acesta. În acest caz se oprește,semnalându-i cu beculețe roșii că trebuiesă se conformeze regulilor.
În parcuri și în magazine din Singapore,lumea s-a obișnuit să-l vadă alergând peașa-numitul câine-robot elaborat de com-

Predicţii fantastice

Un roman conectat
la realitatea viitorului

Cu aproape 150 de ani în urmă, Jules Verne ascris un roman în care făcea previziuni uimitor deprecise despre lumea de azi. Însă cartea „Parisul în
secolul al XX-lea” a fost respinsă de editor, ieșind
de sub tipar abia în 1994.

Romanul este o operă postumă a lui Jules Verne, legendarulcălător și scriitor, considerat„părintele SF-ului” prin cărți,cum ar fi: „20.000 de leghe submări”, „O călătorie spre centrulPământului” și „De la Pământ
la Lună”.

Fanii filmului „Înapoi în viitor”
își amintesc, fără îndoială, depasiunea lui Doc Brown pentrucărțile lui Verne. Un motiv careîl face atrăgător pe Verne este
capacitatea sa de a face previziuni despre viitorul îndepărtat.
„Parisul în secolul al XX-lea”,
trimisă editorului Pierre-Jules
Hetzel în 1863, este o carte încare se fac astfel de previziuni.

Romanul descrie povesteatânărului Michel Dufrenoy.
Pasiunea sa pentru artă era
amenințată de salturile progresului tehnic, iar capitalismul ce
lua amploare nu punea preț pe
factorul estetic și reducea totul
la bani. Pe fondul entuziasmului generat de marile descoperiri științifice și invenții tehnice,romanul lui Verne apărea unulpesimist.
În 1888, a fost publicat romanul „Privind înapoi”, de Edward
Bellamy. Acest succes literar
era o utopie socialistă despre
anul 2000. Nu e de mirare că
editorului Hetzel nu i-a plăcut
„fereastra spre viitor” a lui Verne. Iată ce găseai la Paris în secolul al XX-lea din perspectiva
lui Jules Verne:• savanții inventează un dispozitiv electric cu ajutorul căruia readuc la viață persoaneleînecate în râurile înghețate (defibrilatorul);• la muzeul Luvru se construiește un element central
geometric modern. În 1989, arhitectul I. M. Pei a proiectat opiramidă din oțel și sticlă, ridicată, într-adevăr, la Luvru;• zgârie-norii;• motorul cu ardere internă;• trenurile de mare viteză;• computerul și calculatorul
de buzunar;• internetul (o rețea de comunicații mondială „telegrafică”).

Coordonator de pagină: Mariana GABURĂ

pania americană Boston Dynamics. Patrulând spațiile, acesta difuzează mesajul:„Respectați distanța socială necesară!”Asia, care s-a confruntat prima cu
noul coronavirus, a apreciat avantajeleroboților în cazul epidemiei: ei nu se infectează și nu necesită tratament.
Dar nici Europa nu rămâne în urmă. Roboţi care vorbesc peste 50 de limbi, detectează febra şi verifică dacă oamenii
poartă corect măştile faciale sunt folosiţi
în Belgia, ca primă linie de control al persoanelor care intră în spitale şi magazine.
Și la București, în dotarea unor spitalede boli infecțioase, a fost pus în funcțiune
un robot autonom, care este capabil să sepoziționeze singur în camera ce trebuie
dezinfectată, fără ajutorul omului.

Inteligenţă „animală”

Hans cel Isteț

Chiar dacă matematica este o disciplină chinuitoare pentru mulți elevi
din lumea întreagă, Hans, un cal care a trăit în Germania la începutul
secolului al XX-lea, a arătat că
nici măcar nu trebuie să fii om
ca să excelezi la algebră (sau celpuțin să lași această impresie).
Proprietarul calului a fost Wilhelm von Osten, profesor de matematică din Berlin. Timpde peste un deceniu, von Osten l-a instruit și
l-a ajutat să dezvolte abilități cognitive de neimaginat pentru un animal: să răspundă cu „da”
sau „nu” mișcându-și capul. „Repertoriul” nu se
limita la operații de adunare și scădere a numerelor întregi, ci și a fracțiilor, ba chiar afla șirădăcina pătrată a numerelor simple. Știa ce e„drept” și „stâng”, deosebea culorile și înțelegea
ce oră este uitându-se la ceas. Putea „scrie” pelitere numele oamenilor bătând cu copita înpământ (o bătaie semnifica litera A, două bătăi – litera B). Mulțimi de oameni din Berlin
asistau la demonstrațiile puse în scenă de vonOsten și Hans, care ajunsese mare vedetă.
Oamenii de știință, însă, erau sceptici.
În 1904, Ministerul Educației din Germania a înființat Comisia Hans, care a stabilit
că performanțele lui Hans nu erau trucate.
Apoi, de anchetă s-a ocupat psihologul Oskar Pfungst, care l-a eliminat pe von Osten
din reprezentații. Calul a răspuns corect și în
absența stăpânului, dar greșea dacă Pfungst
nu știa soluția. Așadar, animalul sesiza schimbările subtile din comportamentul instructorului, precum tonul vocii și expresiile faciale.
Calul nu avea inteligență aproape umană, ci
o capacitate de observație nemaipomenită.
Cazul lui Hans cel Isteț a devenit celebru în
domeniul psihologiei, dovedind că și oamenii, și animalele pot percepe microexpresiile
și limbajul nonverbal și le folosesc pentru a-șiîmbunătăți performanțele în anumite situații.
Acest efect psihologic este cunoscut astăzi sub
numele de „efectul lui Hans cel Isteț”.

Problemă de logică
Au răspuns corect la problema din ediția
precedentă Liliana CORCENCO (Leova) și
Larisa GHERBALI (Iargara, Leova).
Vă propunem o problemă nouă. Explicați
rezolvarea.

10

CURIOȘI ȘI TALENTAȚI

25 iunie, 2020 Nr. 23-24 (4317-4318)

Nr. 5 (5)Dacă ai un vis,luptă pentru realizarea lui!
Interviu cu Victor BABCINEȚCHI, elev în clasa a IX-a la Liceul Teoretic „Ștefan cel Mare” din orașul Șoldănești.

Victor Babcinețchi la Gala premiilor pentru
Consiliile de Tineret– Ai fost recunoscut drept unul dintre cei
mai activi voluntari din raionul Șoldănești,participi cu mult entuziasm în diverse proiecte. De unde vine pasiunea ta pentru voluntariat, cum a început?
– Eram prin clasa a VI-a când am descoperit Asociația Obștească „Bunicii Grijulii”. Tocmai se formase o echipă de „Nepoței Grijulii”
și am decis să mă înscriu. Am îndrăgit această
ocupație din start și am început să le povestesc
prietenilor despre cum e să schimbi o vorbă cu
persoanele în etate, cum e să ajuți oamenii. Se
vede că i-am impresionat, deoarece o parte din
ei mi s-au alăturat și activăm împreună pânăîn prezent. În martie anul trecut, am participat
activ la concursul organizat pentru toți Bunicii
și Nepoțeii Grijulii. După aceasta, am fost invitat la Gala A. O. „Bunicii Grijulii”, unde am aflat
că sunt premiat...
– Te-ai bucurat, desigur?!
– Nici nu vă pot reda ce simțeam, eram în alnouălea cer! Atunci mi-am spus: „Drumul meu
nu se oprește aici, voi continua!”– Anume acest eveniment ți-a servit dreptpistă de lansare?
– Cred că da. A fost ca o încurajare, am înțeles
că fac ceva necesar, util și... am continuat cu
aceeași tragere de inimă. Am avut parte de îndrumători minunați, în persoana dlui Gheorghe Cavcaliuc și a dnei Galina Cotorobai, cărora le sunt foarte recunoscător. Așa am devenitpreședinte al „Nepoțeilor Grijulii” Șoldănești.

Participanții la training– Și nu numai. Știm că ai fost ales și
vicepreședinte al Consiliului Raional al Tinerilor din raion.
– Vara trecută, am simțit necesitatea să fac
ceva nou, să-mi extind aria de interese. Am
fost primit cu brațele deschise în echipa CRT
Șoldănești. Dna Rodica Cazacu, specialist în
probleme ale tineretului din raion, m-a încurajat din start și mi-a spus că voi reuși. Foarte
curând, am avut ocazia să merg la o școală devară, ceea ce a constituit încă un moment decisiv în viața mea. Asta deoarece am cunoscutmulți tineri energici și dornici de schimbare.
Mi-am făcut doi prieteni care mereu mă ajută
și nu mi-au spus niciodată că nu sunt disponibili. Se numesc Dumitru Juraveli și Patricia
Cristea și sunt minunați! Apoi au urmat un șirde activități ce țin de tineret și voluntariat.
– Te văd foarte entuziasmat când vorbești
despre ceea ce reușești să faci!
– Pentru că-mi place foarte mult ceea ce
fac și mă ajută să mă dezvolt, să cresc spiritual. De exemplu, fac parte din echipa „UrbanȘoldănești”, care a fost creată în scopul dezvoltării personale a tinerilor. Datorită fondatorului acestui grup, dl Alexandru Katana,
am aflat că un om care nu-și propune niște
obiective, nu știe ce vrea de la viață. Astfel amajuns să-mi formulez 28 de obiective, 3 dintre
care sunt deja realizate! La începutul anului
2020 am devenit „Ambasador U-Report”. Suntem o echipă creativă, prietenoasă, care ajută
tinerii din Moldova să-și facă vocea auzită. În
perioada de carantină, încurajăm oamenii săaibă grijă de sănătatea lor, să stea acasă, să se
informeze din surse de încredere și să-i ajutepe cei din preajmă.
– Care realizare din lista ta ar fi mai importantă și este un motiv să fii mândru detine?
– Unul din scopurile mele a fost să organizez un training cu tema „Ce sunt Consiliile deTineret?” și mă bucur enorm că am reușit să-ldesfășor în data de 15 februarie a.c., cu participarea a 30 tineri, cu vârste cuprinse între
14 și 18 ani, din diferite localități din r-nulȘoldănești. Am muncit foarte mult, dar a meritat, deoarece toți invitații au recunoscut că au
aflat multe informații noi și utile.
– Ce mesaj ai vrea să adresezi tinerilorcare citesc aceste rânduri?
– Dacă aveți un vis, luptați pentru realizarealui!
– Mulțumesc pentru interviu! Noi succese
în continuare!
Consemnare: Eudochia VERDEȘ

„Când ți se parecă nu mai poți,mai poți puțin!”Livia CATAN a absolvit cu brio primul an de liceu. Chiar dacă a început clasa a X-a într-o școală
nouă, la Liceul Teoretic „Petre Ștefănucă” din or.
Ialoveni, s-a concentrat serios pe studii și rezultatele n-au întârziat să apară. Să vedem cum a reușit
să se depășească pe sine și să ajungă un olimpicnațional.
Mereu am avut aspirații majore, am dorit să ies din zonamea de confort, să mă redescopăr. Chiar dacă eram o elevă
bună, visam să realizez ceva
special. Doar visam, pentru căîmbinarea de cuvinte „olimpiadă republicană” îmi părea
imposibilă pentru mine. Însăprin multă muncă, pasiune
și perseverență am ajuns săobțin, anul acesta, locul întâi la
Olimpiada republicană la istoria românilor și universală.
Punctul de pornire a fostmotivația. Noua profesoară
de istorie, doamna Vera Balan, este cea care m-a făcut săîndrăgesc acest obiect chiar
de la primele ore predate dedumneaei. Călătoriile în timp
pentru înțelegerea evenimentelor m-au captivat total. Amînceput să studiez tot mai multe materiale și m-am aprins dedorința de a-mi încerca forțele
la olimpiada raională. De fapt,

au decurs următoarele douăluni. Era 4 martie, ziua în caremi-am zis: „Chiar și când îți parecă nu mai poți, mai poți puțin!”și am mers înainte, n-am
renunțat. Ziua în care, pentru
prima dată, am conștientizat
potențialul pe care-l dețin, pentru că niciodată nu mă apreciam pe mine însămi la justa valoare. Ziua care mi-a adus una
dintre cele mai mari realizări
și care m-a convins că absolut
nimic nu este imposibil. Aveam
impresia că râd și plâng de fericire sau că visez.
Această experiență mi-a demonstrat, de fapt, că succesul
nu este nimic altceva decât rezultatul muncii asidue, realizată
zi de zi, pe parcursul multor ani.
Nu există vreo rețetă magică și
nici nu te naști cu acest magnific cadou. Sunt extrem de importante și persoanele pe carele ai alături în această perioadă. Eu am avut toată dedicația

Moment memorabil pentru Livia Catan și dna Vera Balan
îmi asumam o sarcină în plus,
deoarece mai aveam alte douăobiecte îndrăgite la care urmasă concurez: geografia și limba
engleză. Eram curioasă să afludacă măcar una dintre discipline îmi va deschide calea spre
etapa republicană. Mi-a surâsnorocul din două parți: amcâștigat etapa raională atât laistorie, cât și la geografie. M-am
bucurat enorm, dar trebuie să
recunosc că am trăit o adevărată provocare, având deja douăobiecte pentru care era necesar să mă pregătesc înzecit.
Nopți nedormite, momenteîn care doream să renunț sau
nu reușeam să valorific timpul
corespunzător, lacrimi și foarte
mult material studiat – cam așa

profesoarei, sprijinul familiei șial prietenilor. Cu părere de rău,Olimpiada republicană la geografie a fost anulată din cauzaepidemiei. Așa că n-am avut
cum să aflu dacă sunt suficientde bună la această disciplină...
Pentru vacanța de vară, îmipropun să mă concentrez pe
dezvoltarea mea multilaterală,să lecturez cât mai mult, să-mi
formez noi abilități, dar și să mă
bucur de timpul liber. Vacanță
frumoasă vă doresc tuturor și
nu uitați: „Când ți se pare că nu
mai poți, mai poți puțin!”Livia CATAN,
elevă în clasa a XI-ala Liceul Teoretic„Petre Ștefănucă”
or. Ialoveni

Coordonator de pagină: Eudochia VERDEŞ

Literatură

25 iunie, 2020 Nr. 23-24 (4317-4318)

11

LIMBA NOASTRĂ-I O COMOARĂ

Cu drag și dor deE minescu

Comemorarea a 131 de ani de la trecerea în eternitate a poetului Mihai Eminescu, la Centrul Academic Internațional Eminescu, a decurs sub genericul EPOCA EMINESCU. Multă lume bună si
frumoasă, în fiecare an, e prezentă în ziua de 15 iunie la activitățile culturale organizate de către Centrul Eminescu. În anul curent, pandemia globală
ne-a limitat în multe și este pentru prima dată, cândo activitate dedicată poetului drag a fost organizată
cu un număr foarte restrâns de oameni.

Acad. Valeriu MATEI și acad. Mihai CIMPOI la CAIE

Platformele
educaționale
live sunt cele ce ne pot conecta și uni asupra unui subiect.
Zoom.us ne-a permis să fim
vizibili și să fim aproape depublicul nostru. În această
zi marcantă au fost prezenți
la CAIE acad. Mihai Cimpoi,
acad. Nicolae Dabija, acad.
Valeriu Matei, scriitorii Iulian Filip, Andrei Moroșanu,Ștefan Sofronovici, directorul general al Bibliotecii Municipale „B. P. Hasdeu” Mariana
Harjevschi, directorul executiv al Centrului Eminescu
Elena Dabija, Maria-Eola
Cecoltan, tânără pictoriță, șicei împătimiți de creația eminesciană. După cum vedeți, unnumăr foarte limitat, cu respectarea cerințelor COVID-19:
păstrarea distanței, purtareamăștilor și a mănușilor. A început această zi marcantă cu depunerea de flori la bustul poetului din Scuarul Centrului. A
urmat o prezentare live „Cen-

trul Academic Internațional
Eminescu: 20 de ani în serviciul comunității”, susținună decătre Elena Dabija. Prelegeri
live au fost organizate de către acad. Mihai Cimpoi: s-au
expus acad. Valeriu Matei,
acad. Nicolae Dabija, scriitorul Iulian Filip. Au fost trecuteîn revistă nouțăți editoriale,
printre care: Cârlugea, Zenovie. Mihai Eminescu: Dicționar.
Oameni din viața lui; Maiorescu, Titu. Epoca Eminescu;
Cimpoi, Mihai. Titu Maiorescu
și lumea noastră postmodernă. De o frumusețe deosebită
sunt cărțile poștale „Cu gânduri și cu imagini…”: Eminesciana plastică din Colecția decărți poștale Asociația Culturală „REGAL D'ART”, în număr
de 10 exemplare - acestea aurămas în posesia Centrului
Eminescu. Cu o prezentare dedocumente la tema „Eminescu
pe meridianele lumii” a ieșit înfața auditoriului Ștefan Sofro-

novici, scriitor și bibliotecar
la CAIE. Poezia și arta sunt launison, a demonstrat-o tânăra pictoriță Miaria-Eola Cecoltan, cu expoziția „Planeta
Eminescu”, vernisată în GALERIA DE ARTĂ EMINESCU. Maria-Eola le-a împărtășit celor
prezenți succesele sale și dragostea față de creația eminesciană, care o atrage încă din
copilărie. Versul eminesciana inspirat-o și o inspiră încontinuu pentru realizarea unorlucrări minunate. Clipe muzicale deosebite pe vers eminescian ne-a oferit scriitorul
Iulian Filip. Creația lui Mihai
Eminescu a întrunit, în această zi de comemorare, lumebună la o manifestare frumoasă cu poezie, muzică și pictură.
Precum spunea Eminescu: „Al
meu nume o să-l poarte secolii din gură-n gură”, urmează
încă mult să-l studiem și să-lpromovăm pe marele poet.
Natalia CORGHENCEA,
șef sector, CAIEROMÂNA – un fenomen fără precedent în lume…
Emil Cioran zicea, mai în glumă - mai în serios: „...ca să treci
de la limba română la limba franceză e ca și cum ai trece de lao rugăciune la un contract.” De ce e limba română așa o limbă
unică? Nu că vrem noi, românii obișnuiți, ci c-o admiră de laînălțimea propriilor studii chiar lingviștii și istoricii străini, cărora nu le putem reproșa subiectivitatea.
Așadar, să auzim 11 motive, care saltă limba de baștină a lui Brâncuși pe
podiumul „pietrelor” rare ale omenirii:
1. Româna e singura limbă romanică, care a supraviețuit în părțile acestea ale Europei. Rămâne un mister:cum de s-a întâmplat așa, în condițiile
în care pe-aici au trecut valuri peste
valuri de barbari, cu ale lor limbi slavice (din estul Eurasiei) sau uralice (dinnordul Eurasiei).
Altfel spus, popoare cuceritoare cu
graiuri „bolovănoase”, puternice, careau îngenuncheat limba latină pe oriunde au trecut. Mai puțin la noi.
2. Româna-i veche de 1700 de ani. Șică-i veche n-ar fi cine știe ce motiv delauri, dar e veche în acel fel în care, deam călători în timp în Țara Românească acum 600 de ani, nu ne-ar fi chiar
atât de deosebit de greu să înțelegem
ce le spunea unul ca Mircea cel Bătrân
ostașilor săi.
Poate vă pare de la sine înțeles, daradevărul e că foarte puține limbi dinlume și-au păstrat „trunchiul” întreg.
Limba lui Shakespeare sau cea a lui
Napoleon nu se pot lăuda cu așa o stare de conservare.
3. Dintre limbile latine, doar româna
are articolul hotărât „enclitic”, adică
atașat la sfârșitul substantivului. Spunem „fata”, „băiatul”, „tabloul”, și nu „lafille”, „le garçon”, „le tableau”, cum ar fi
în franceză.
Chestia asta ne conferă o melodicitate intrinsecă-n grai, plus o concizien exprimare. Practic, ne e de-ajuns un
singur cuvânt, ca să ne facem înțeleși

atunci, când ne referim la un obiect
sau la o ființă anume. Ele, majoritatea
popoarelor au nevoie de două cuvinte
pentru asta.
4. „Se scrie cum se aude.” Se scriecum se aude, dar vine la pachet cu sutede particularități de pronunție pe carenoi, români fiind, le punem în aplicareușor, natural, fără să le pritocim.
N-avem nevoie de manualul de fonetică la capul patului, pentru ca organul din cavitatea
bucală să se miște
într-un fel cândrostim „ceapă”, șiîn alt fel când rostim „ea”. Chiar dacăgrupul de vocale eacelași. Pentru vorbitorii de arabă, depildă, regula asta seînvață cu creionul
sub limbă – suntdintre cei cărora le vine greu.
5. Lingviștii spun că, cel mai multși cel mai bine, româna s-ar asemăna cu dalmata, din care istoria păstrează doar câteva sute de cuvinte și
propoziții. Problema cu dalmata e cănu mai circulă. Sunt 0 vorbitori dedalmată pe Terra în acest moment și,
probabil, așa vor rămâne până la finalul veacurilor.
Dalmata a fost declarată limbă
moartă pe 10 iunie 1898. Este data
decesului ultimului ei vorbitor, croatul
Tuone Udaina, care o stăpânea parțial.
Înainte să moară, Udaina a mărturisit
că limba îi e familiară încă din mica co-pilărie, că și-i amintește „ca prin vis”
pe părinții lui conversând, uneori, înaceastă limbă.
6. Româna e limba cu al treilea cel
mai lung cuvânt din Europa. „PNEUMONOULTRAMICROSCOPICSILICOVOLCANICONIOZĂ”, 44 de litere.
Definește o boală de plămâni care seface prin inhalarea prafului de siliciu vulcanic. Interesant e că boala nu
prea se face, deci nici cuvântul nu sefolosește.
7. Limba română e intrată în patrimoniul UNESCO, aidoma Barierei deCorali din Australia, Marelui Zid Chinezesc ori Statuii Libertății. Româna aintrat în patrimoniul imaterial al lumii
prin două cuvinte.
E vorba de „dor” și„doină”, două cuvinte intraductibile, concluzionează
UNESCO.
„Dor” și „doină”
se comportă, maidegrabă, ca niște
diamante roz, decât
ca niște alăturări desunete – exprimă
emoții, într-atât despecificeculturii
noastre, încât traducerea lor în alte„glasuri” ar fi o contrafacere. Nu mai
e nevoie să precizăm că tot ele trec
drept cele mai bogate în sens substantive din română.
8. Alt aspect unic în lume, româna„dirijează” cuvintele latine după regulile balcanice. Vocabularul e, vorba vine,„italienesc”, dar rânduielile gramaticale sunt de tip slav. Apar și coabitări între cele două registre, latin și slav.
Concret, genul dativ și genitiv au
aceeași formă (ca-n latină), timpul
viitor și perfect se formează după oregulă hibrid între latină și slavă, darinfinitivul se evită (ca-n limbile slave).

9. Nicio altă limbă nu folosește atâtea zicători și expresii. Româna eprintre puținele limbi, în care „câinii
latră și ursul merge”. E limba cu cele
mai absurde imagini proverbiale, darși limba în care proverbele, deși tot
un fel de metafore, sunt considerate
limbaj accesibil, limbaj „pe înțelesul
tuturor”.
Proverbele astea, spun specialiștii,exprimă cea mai intimă preocupare apoporului român – sensul să fie bogat,
dar fraza scurtă. Să spui mult în foarte puține cuvinte (la asta se referea
și Alecsandri în celebra „românul s-anăscut poet”). Cu titlu de curiozitate,cele mai numeroase zicători autohtone au ca subiect înțelepciunea – aproximativ 25% din totalul frazelor-proverb.
10. La fel de luxuriantă se dovedește
româna și-n ceea ce privește numărul
de cuvinte. Președintele Academiei Române, Ioan-Aurel Pop, ne dă deînțeles că româna-i între primele 8
limbi ale lumii. Ultima ediție a „Marelui Dicționar al Limbii Române” adună
170.000 de cuvinte. Asta-n condițiile
în care autorii au lăsat de-o parte diminutivele, și alea vreo 30.000.
11. La cât de veche e pe teritoriul
european, româna ar trebui să aibă dialecte în interior, teritorial – adică limba locuitorilor din Banat, de pildă, să
fie mult-diferită de cea a locuitorilor
din Maramureș (vezi triada spaniolăbască-catalană din Spania).
Și totuși, nu-i cazul limbii române,în „curtea” căreia există graiuri și regionalisme, însă nu dialecte. Filologi
ca Alexandru Philippide și Alf Lombard susțin că, iarăși, din punctul ăstade vedere, româna e un fenomen fărăprecedent în lume…
(Articol redistribuit de Facebook)
Coordonator de pagină:Ion ANTON

12

Literatură • speranțe literare

Campania Naţională „Să citim împreună!”25 iunie, 2020 Nr. 23-24 (4317-4318)

Muguraşi

A FI CITITOR BUN E O ONOARE

Vreau să vă mărturisesc că, de mică, îmi plăceau cărțile. Nici nu cunoșteam literele, dar, îmi povestea mămica, urmăream cu degețelul cuvintele, „citeam” în glaspoveștile pe care le știam pe de rost. Am absolvit școala, am devenit studentă și amînceput să cumpăr cărţi. O perioadă am investit mult în cărți, le purtam ca pe ozestre valoroasă cu mine peste tot. Acum mă gândesc: poate ele, cărțile, au investit
în mine?! Știu că a primi în dar o carte ori a dărui o carte e o mare sărbătoare!

A venit vacanța mare, cu maipuține bucurii ca altădată. Nu
mai plecăm la mare, în călătorii spre tărâmuri îndepărtate.
E pandemie! Asta auzim zilnic
la radio și televiziune. Un lucru
rămâne constant și la îndemână,mai ales pe timp de izolare – Măria Sa Cartea! Copiii de la sate îşi
mai ajută părinții şi bunicii pringospodărie, nimeni, însă, nu le„fură” timpul pentru lectură –nici celor de la țară, nici celor dela oraș.
A fi cititor bun e o onoare.
Tu, cititorule, ești coparticipant
la un act de creație, ești un artist care își imaginează ceea ce
a scris scriitorul. Ești și un filozof, care trebuie, deseori, să descifreze cele citite. Apelezi ladicționare, enciclopedii, pentru a cunoașteși înțelege mai multe. Lucrul acesta te mobilizează, te încurajează, te încarcă cu multecunoștințe, energii. Cartea cere implicarea taemoțională! Ea te face să râzi și să plângi...
Biblioteca Națională pentru Copii „Ion Creangă” urmează o tradiție frumoasă de promovare
a celor mai valoroase cărți ale autorilor autohtoni – Campania Naţională „Să citim împreună!”,ajunsă în acest an la ediția a IX-a. Protagoniștii
actualei Campanii sunt cunoscuții scriitori Ion
ANTON, cu romanul „Ieșirea din uitare”, și Titus ȘTIRBU, cu volumul „Născocilă, Roadegumă și feciorul lui Păcală”.
În bibliotecile publice din republica noastră au ajuns deja câteva exemplare din cărțile
respective. Acum BNC „Ion Creangă” oferă
posibilitatea de a citi cartea on-line, adică în
varianta electronică, accesând site-ul www.
bncreanga.md, rubrica Activități – CampaniaNațională „Să citim împreună!”. Mai mult decât
atât, vor fi organizate întâlniri online cu scriitorii, cu ajutorul aplicației ZOOM, cunoscutedeja de voi. Bibliotecarii locali vă vor ajuta încazul în care cineva nu dispune de tehnologiile
necesare: calculator, tabletă, telefon mobil.
Dragi prieteni! Știu că sunteți cititori
minunați. Știu cât de creativi, cât de ingenioși
și talentați sunteți. Eu cred că vom putea continua împreună cu scriitorii Ion Anton și TitusȘtirbu Campania „Sa citim împreună!” și pe
timp de pandemie. Eseurile voastre, desenele,
filmulețele video, cu poeziile și textele inspirate din lectura cărților vor fi dovada coparticipării voastre la procesul de lectură. Sunteți
obișnuiți cu lecțiile online, iar întâlnirile laecran cu scriitorii vor fi o sărbătoare pentruîntreaga familie. O vacanță plină de lecturi și
autocultivare vă doresc în continuare!
Tamara PERETEATCUIN MEMORIAM

Zina CENUŞĂ (n. 4 august, 1948 – 20 aprilie, 2017)

Pentru noi învăţătură
Azi am avut parte de un multprea emoţionant şi tandru moment.
Mi-a întrat în casă, mai exact
în bucătărie, o mică pasăre depădure. Când a dat să iasă, nu
a mai găsit calea de întoarcere.
Şi a început să se agite, să seizbească de geam, văzând deacolo unicul loc prin care ar putea ieşi afară.

Desen de Cristina COVRIG

De partea cealaltă, faţă înfaţă, se izbea în acelaşi geamaltă pasăre, de parcă ar fi doritsă intre să-şi salveze prietena.
Am prins mica zburătoare, ammângâiat-o pe căpşor şi pe burtică (era tare supărată şi înspăimântată, tot mă ciupea de deget, iar inimioara ei bătea să-i
spargă pieptul), i-am admirat
gheruţele fine, aproape trans-parente, şi am lăsat-o să zboare
în largul ei.
S-a avântat şi s-a oprit nu departe, pe o crenguţă. Imediat is-a alăturat şi prietena. Şi aici amvăzut ceva ce nu cred că au văzut
alţii: prietena şi-a desfăcut larg oaripioară şi i-a cuprins cu ea spatele ca într-o îmbrăţişare…
Ce o fi vrut să zică prin acest
gest mica vietate: „Mă bucur
că ai scăpat de primejdie”, „Te
iubesc, draga mea”, „De acumîncolo, nu te mai las nici o clipă
singură”, „Ce bine că suntem iarăşi împreună!” sau „Te rog sănu mă părăseşti niciodată!”.
Oare când am văzut ultima
dată aşa ceva la semenii mei?..
(Din cartea „Să mă vadă mama”,
editura Cadran, Poilicadran SRL,
2015)

E varacreaţiei
Moldova meaŢara mea-i o bogăţie,–Comoara copilăriei.
Aş vrea Moldova să-nflorească
Ca o ţară-mpărătească.
Ionuţ VACARENCO,
elev în clasa a VIII-ala Gimnaziul Brăviceni
r-nul Orhei

A venitfrumoasa varăHai, copii, ieşiţi afară,C-a venit frumoasa vară!
Împreună iar să ne jucăm,Pe câmpia înverzită s-alergăm,De soare mult să ne bucurăm.
Veniţi, băieţi, veniţi şi fete
Vântul să ne-adie-n plete,
Ploaia să ne ude pân-la piele,
S-alergăm desculţi prin
iarba moaleŞi COVID să nu ne-a steaîn cale.
Copii! V-a plăcut invitaţia!?..
Dar…Să înceapă distracţia!
Teoctista COLŢA,elevă în clasa a VIII-ala Gimnaziul ,,Dumitru Creţu”s. Cărpineni,r-nul Hânceşti

Copilărie,floare-păpădie
Dulcea mea Copilărie,Tu eşti cartea mea cea vie.
Tare dragă-mi eşti tu mie,
Copilărie-păpădie.
Dar atunci când vei pleca,Ştiu că mult voi regreta!
Silvia CHIRIAC, elevă
în clasa a VIII-ala Gimnaziul Mândâc
r-nul Drochia

Vara acestui
an e una cum
n-a mai fost până acum. Atâta timp cât întreg globul este
bântuit de către invizibilul
demon COVID-19, vacanţa
noastră va fi altfel. Taberele
de odihnă pentru elevi şi-au
schimbat sediul în lumea virtuală, iar plimbările în parcsunt permise, dar cu nişte restricţii ce te fac să renunţi a
mai ieşi din casă. Poate deasta şi sunt copiii mai tăcuţi
ca de obicei. De fapt, unii dintre ei sunt chiar bucuroşi să se
refugieze totalmente în lumea
virtuală, alţii, însă, duc dorul
timpului petrecut altădată labunici.
Mai fericiţi sunt, probabil,
copiii de la sate, pentru că, celpuţin, pot face plimbări nestingheriţi şi îşi găsesc de lucru
afară: mătură în curtea casei,prăşesc în grădină sau, păstrând distanţa, îşi ajută părinţii la muncile câmpului. Pe
când cei de la oraş, dacă nu au
un animal de companie, nici că
pot visa să iasă din casă fărăvreun motiv. Şi atunci ce-i mairămâne să facă elevului ajuns
în vacanţă pe timp de pandemie? Să se înscrie la taberele
on-line, să comunice cu semenii, plictisiţi şi ei, ori să participe la concursuri, dar tot…
on-line!
Partea bună a acestei veri
este că ne oferă timp nelimitat
pentru visare, iar visele se spune că prezic viitorul. De aceea,
pentru a nu le „pierde” definitiv, le vom înşira pe hârtie. Ce
mai vorbă! Doar e vara creaţiei! O altfel de vară în care,
cu toate cele ale destinului,creştem şi ne dezvoltăm fizic,
moral şi spiritual. Şi, chiardacă aceasta-i un alt fel de vacanţă, sunt mulţumită şi-i zic:
– Bine-ai venit! Sper să fim
prieteni!
Valeria CATAN,
elevă în clasa a V-ala Gimnaziul nr. 2
or. Drochia

Vara la bunici. Desen de Valeria CATAN, or. Drochia

Cuvânt și carte

25 iunie, 2020 Nr. 23-24 (4317-4318)

13

Orizonturile verii

BINE-AI VENIT, VACANȚĂ MARE!
De curând, aceşti copii şi-au încheiat cei patru ani de studii la Şcoala Primară
„Ion Creangă” din oraşul Ialoveni, al cărei director este dna Alexandra Hâncu.
Nu este pentru prima oară când, la îndemnul dirigintei Tatiana Lapteacru, încorespondenţele lor publicate la „Florile Dalbe” ei îşi spun cu plăcere impresiile despre propria copilărie, despre felul cum se regăsesc în familie, în şcoalaîn care învaţă (fie şi virtuală!), în sânul naturii, în realitatea de zi cu zi.
Junii descendenţi ai ialovenenilor se aliniază cu succes tuturor copiilor ce neuimesc azi cu creaţiile lor şi ne bucură cu dragostea pentru Casa părintească,Cuvânt şi Carte, tradiţie şi folclor. Reflecţiile, disciplina interioară şi sporulemotiv al acestor mici romantici ne însufleţeşte frumos, ne bucură şi ne îmbărbătează pe noi, cei maturi. Să nu uităm – copiii sunt întrebarea şi răspunsul pe
care îl vom da viitorului.
Lidia UNGUREANU

vara e Minunată!
Sunt foarte bucuroasă că, însfârșit, a sosit vacanţa mare.
Chiar dacă-s un copil fericit,
mă întristează că trebuie săsuportăm pandemia coronavirus în această vară. E ştiut
că nici viaţa copiilor nu e ca deobicei, nu doar a celor apropiaţi. Cu regret, nu am voie nicisă călătoresc, nici să merg cupărinţii la mare.
Am așteptat cu nerăbdare
zilele de vacanţă cu vreme frumoasă, cu soare arzător, ciripit
de păsărele, flori de câmp și
fluturași jucăuși. Acum pot să
ies afară și mă joc cu alţi copiii.

Am mai mult timp liber.
Continuu să citesc romanul„Singur pe lume” despre băieţelul Remi, a cărui tristă poveste m-a impresionat nespus.
În vacanța mare, vreau să lecturez şi alte cărţi, să desenezşi să scriu poezii, să vizionez
cele mai tari ecranizări pentru elevi, să o ajut pe mama labucătărie, să savurez din cele
mai delicioase fructe de sezon.
Cred că vacanța mare estecea mai așteptată sărbătoare
pentru toți copiii din lume. Ceminunată e vacanța!
Laura RUSU,elevă în clasa a IV-a „A”

Desen de autoare

Desen de Cristina COVRIG

Soarelevacanței
E luna iunie, e vară,Timp posomorât afară,Dar în suflet e mult soare,C-a venit vacanța mare!
Eu şi sora mea cea micăVom pleca iar la bunica.
Să gustăm cu poftă mareCăpșuni, cireșe-amare.
Poate Covid va pleca,
Iar carantina s-a-ncheia
Şi toată familia noastră
Va pleca la marea albastră!
Îmi propun, în vara asta,
Să citesc cu mare spor,
Ca, la anul care vine,Să învăţ mult mai ușor!
Laura DIMITRAŞCO,elevă în clasa a IV-a „A”

Mergem la bunici
Lunile de şcoală au trecut mai repede decât mi-aş fi putut imagina. Iată şi vacanţa mare! După zilele răcoroase de primăvară, auvenit zile fierbinţi cu mult soare.
Am avut multe planuri pentru această perioadă, dar visele mi s-au
spulberat odată cu apariţia virusului nemilos. Când mă gândesc, totuşi, la plinul vacanţei, îmi vin în minte dimineţile când mă voi trezi
mai târziu, cărţile pe care le voi citi cu plăcere, dar şi micile excursii
cu părinţii. Aşadar, vom explora împreună frumoasa noastră Moldovă. Chiar dacă nu avem munţi şi mare, aici putem descoperi multe
locuri care merită să fie văzute.
Totuşi, cel mai bine mă simt la bunici, la ţară, unde aerul e mai
curat şi peste tot domină o linişte de basm. Ador să stau, să citesc
ori să desenez la umbra nucului bătrân din grădină, să mă distrez cu
prietenii. Cred că vacanţele în sat sunt cele mai frumoase. Acolo îmi
voi programa timpul la perfecţie. Voi merge şi la râu, şi la pădure,după fructe şi pomuşoare, din care, împreună cu bunica, vom prepara cele mai delicioase dulceţuri şi compoturi. Vreau să am o vacanţă
de vară precum mi-am dorit, care, sper, nu se va termina repede…
Alexandrina DOGOT, elevă în clasa a IV-a „A”

O carte de care nu te plictisești

Emma-Elena alături de surioara sa
Ilinca citește „Pisicile războinice”

Blândă și caldă ca o mamă, vara e colorată, veselă, cucireșe coapte. E sinonimul timpului liber, pe care, deexemplu, pot să-l folosești citind. În această vacanță
m-am gândit să lecturez câteva din seria lucrărilor fantastice semnate de Erin Hunter şi intitulate Pisicile Războinice, care numără în total 24 de volume despre micile
feline şi aventurile lor captivante.
Primele două volume m-au frapat prin felul în caresunt împărțite rolurile între ghemuleţele pufoase şi
nostime. Scriitoarea a înzestrat pisicile cu trăsături decaracter umane, fiece nume fiind însoțit de o descriere
scurtă a înfățișării acestora care te ajută parcă să le vezi
aievea. Pisicile războinice sunt cărți foarte interesante,
pline de acțiune, care nu te lasă să te plictisești nici pentru o clipă.
Deoarece acum avem restricții la călătorii, creaţia autoarei Erin Hunter ne poate teleporta imaginar pe tărâmuri fantastice, unde am încerca emoţii de nedescris.
Sper că v-am intrigat și motivat, în același timp, pentru a
alege să citiți măcar o carte din această minunată colecție.
Vă doresc o vacanță plăcută tuturor și o bunădispoziție, căci vara e un anotimp dulce, e sufletul copilăriei noastre.
Emma-Elena LAŞCU, elevă în clasa a IV-a „A”

Facem lucruri frumoaseIată că a sunat clopoțelul
care ne-a vestit sfârșitul anuluișcolar, un an mai altfel decât
cei precedenți. Careul de adio
al claselor primare n-a fost așa
cum ni l-am dorit, dar, pentrutoată clasa noastră, a fost un
eveniment extraordinar, căci neam luat rămas bun de la scumpa
noastră învățătoare, care ne-aghidat ca o mamă prin ȚaraCunoștințelor, și ne-am simțit
deja mai maturi.
Bineînțeles, a sosit vacanța.
Mi-am propus să fac mai multe lucruri frumoase în această
perioadă. Respectând restricţiile legate de pandemie, sper că
vom merge, totuşi, cu întreaga
familie în excursie, explorândMoldova noastră dragă, descrisă cu atâta dragoste de poeţii
noştri. Mi-am pregătit câteva
cărți, primite recent în dar, careașteaptă cuminţi pe etajeră să

Desen de autoarefie lecturate. Printre ele e și un
ghid original pentru dresarea
câinilor. Îl voi citi şi analiza cuatenţie, încercând să-mi apliccunoștințele când îmi voi hrăni prietenul patruped, îi voi damici lecţii sau ne vom juca împreună. Sper să-mi reușească.
Deoarece îmi place arta plastică, vreau să pictez un tablou
deosebit, pe care l-am gândit
şi mi l-am imaginat nu o singură dată. Sunt convinsă că,pe parcursul celor trei luni deodihnă, îmi vor veni şi alte idei
interesante. Știu că va fi o vacanţă fără călătorii la mare şi lamunte, fără distracţiile dragi copilăriei mele, dar, cu siguranță,va fi una de neuitat, pentru căo voi petrece împreună cu cele
mai scumpe persoane sufletuluimeu, cu familia mea!
Alina MAMAEVSCHI,
elevă în clasa a IV-a „A“14

Literatură

25 iunie, 2020 Nr. 23-24 (4317-4318)

ANIVERSĂRI
Raisa Plăieșu, membră a Uniunii Scriitorilor
din Moldova, este născută la 29 iunie 1960, însatul Valea Rusului, raionul Fălești, Republica
Moldova. Licențiată a Facultății de bibliografie și biblioteconomie a Universității de Stat
din Chișinău (1983).
Pe parcursul anilor, a activat în mai multe
biblioteci din Republica Moldova. A exercitatfuncția de director adjunct pentru educație la
Gimnaziul nr.64 din Chişinău și tot aici conduce, timp de 11 ani, Cenaclul literar-artistic
pentru copii și adolescenți „Auraş-Păcuraş”. A
fost redactor-șef al ziarului „Izvorul credinței”al Mănăstirii „Sf. Ap. Andrei”, or. Chișinău
(2014-2019). În prezent este moderatoarea Cenaclului literar-artistic pentru copii şi tineret„Cuvântul” (din 2005) şi activează ca redactor
în Serviciul „Editura” al Bibliotecii Naţionale

Raisa PLĂIEȘU la 60 de ani„Vasile Alecsandri” a Republicii Moldova șiredactor la revista „Dumnezeu și savanții”.
A editat peste 25 de cărți de poezie, publicistică și proză pentru copii și maturi, cu tematică
ecologică, creștină, patriotică, despre educația
preșcolară a copiilor prin jocuri. Scrie și muzică de inspirație creștină, editată în două albume: „Poetul cântă”, CD, muzică, versuri șiinterpretare de Raisa Plăieșu (2014) și „Rugațivă, creștini!”, CD, muzică, versuri și interpretare de Raisa Plăieșu (2020). Este prezentă îndiferite culegeri și antologii poetice republicane și internaționale. Deținătoare a mai multor
premii, diplome republicane și internaționale,„Pedagogul Anului 1998, 2001”, Membră deOnoare a Uniunii de Creație a Tineretului din
R. Moldova.

Discipola

CopaculÎn memoria profesorilor mei– Cine bate?
– Eu, cea enigmatică
discipolă, din rândul trei,banca a patra.
– Motivul lipsei?
– Într-un spital universitar
am urmat un tratamentde cunoștințe.
– Diagnoza?
– De suflet.
– Tema pentru acasă?
– „Și ne iartă nouă greșelile
noastre,Precum și noi iertăm greșiților
noștri...”– Logodită?
– Cu izvorul cărții!
– Copii?
– Un băiat.
– Numele?
– Cuvântul.
– Unde lucrezi?
– În Templul Cărții.
– Unde locuiești?
– În capitala Poezia.
– Casă ai?
– Da, una în ceruri.

În memoria Doinei și
lui Ion Aldea-Teodorovici
La o margine de drum,
Un copac se tânguiește,Ani de zile se căiește
Și la lume tot doinește:„Am visat mereu să fiu:Umbră pentru călători,
Mângâiat de ploi și vânturi,
Și-un popas pentru cocori.
Am visat să fiu un cântec…
Ce păcat făcut-am oare?
Doamne, spune-mi, ce păcat?...
N-am visat s-ajung vreodată,Eu, copac vânjos din fire,
Pentru doi martiri odată,Să fiu a lor mântuire,Să fiu a lor Răstignire.

Duminica
Mare
Busuioc la iconiţă,Cimbrișor în păretare,
Ce aromă de pâiniţă
Și plăcinte-n Casa Mare!
Ce culori pe covorașe!
Cu parfumurile verii!
Flori de tei stau înșirate,Îmbătând tăcerea serii.
– Spune-mi, dragă bunicuţă,Mâine e vreo sărbătoare?
– Oare nu știi, Ilincuţă,E Duminica cea Mare.

Scrisoarea școlăriței
O, Ţara mea, însingurată mamă,Departe sunt de tine azi copiii tăi.
Ca nucul cel din poartă, rămas-ai tu orfană.
S-au dus după câştig, peste munţi şi văi.
O, câte profesoare s-au tot dus de-acasă?!
S-au risipit ca păsările-n zbor.
Azi satul e pustiu şi-i singură clasa...
De-ai şti, ce mult de tine-mi este dor!
Zeci de cărţi poştale trimis-am înainte,
Să se-ntoarcă profesoara înapoi.
Doamne, spune de ce răspunsul întârzie?
Ochii şcolii sunt tot mai trişti şi goi.
Globul tace. Băncile sunt mute.
De-aşteptare lungă, creta cade la podea.
Ce mult ar vrea să scrie cu mâna profesoara
O ecuaţie, frază sau să picteze-o stea.
Privesc la harta tristă ce tace pe perete,În care ţară eşti, o, profesoara mea?
Poate-nveţi în lume alţi băieţi şi fete?
Sau poate ai schimbat cumva profesia ta?...
E ziua ta de naştere, scumpă profesoară,Un buchet de flori aş vrea să-ţi dăruiesc.
Lacrima mă-ncearcă şi-mi răscoleşte gândul.
O, cât de mult aş vrea să-ţi spun că te iubesc!
Porumbelule, te rog, ia această telegramă
Şi spune-i profesoarei că mi-i dor de ea.
Spune-i c-o aştept în poarta şcolii cu-a mea mamă.
Întoarce-o, Doamne, mai repede în ţara mea!
Scumpă profesoară, vino cât mai curând,
Cineva spune că se închide pe-o vreme școala.
O, nu-mi luați copilăria, clopoțelul meu sunând!…
Mă uit la cer, avionul nu mai zboară s-aducă profesoara.

De ce plânge
lumânarea?...
– De ce plânge lumânarea?
Pe bunică-am întrebat.
– Plânge pentru-acei, copile,
Ce din viaţă au plecat.
Lacrima-i sfântă te cheamă
De străbuni să-ţi amintești
Ce ţi-au moștenit pământulȘi ţi-au dat viaţă să crești.
Luminiţa ei cea sacră
Intră și-n sufletul tău:Să fii bun, să te-ntărească,Să fii sănătos mereu.
Orice sărbătoare sfântă,Obicei creștin te cheamă…
Ea te binecuvântează
Și la rugă te îndeamnă.
Ochiul ei veșnic și sfânt
Este ziua de afară,Simbolul vieţii pe pământ
Ce-n privirea ta răsare.

Domnul iar
m-a ajutatȘtiu că bună-i ciocolata,
Care mi-a adus-o tata.
Uite, am mâncat și gata,Și ce am oare din asta?...
Cred, mai bună-i rugăciunea,
Când la iconiță-o spun.
Domnul iar m-a ajutat
Și de boală m-a scăpat.
Eu mă voi ruga mereu
Pentru părinți, fratele meu.
Doamne, cât ești Tu de Mare,Mă scoți din orice încercare!

Scriitoarea Raisa PLĂIEȘU la o întâlnire cu elevii (din arhivă)APRECIERIIniţiativă frumoasă și demnă de urmat – aceste poezii ale poetei Raisa Plăieșu, împletite tematic pe marginea crugului sărbătorilor creștine. Început bun, sfârșit și mai bun. Copiii sunt viitorul nostru. Cum îi vom învăţa, așa vom strânge roadele. Vomsemăna în inimile lor vânt, vom strânge furtună. Dar e mai binesă se reverse peste ei – copiii ţării și ai întregii planete – apa
cea vie a învăţăturii Lui Hristos și binecuvântarea Domnului deviaţă dătătoare.
Prot. Petru Buburuz, Magistru în teologie,
din prefaţa la cartea „Îngerașe, îngeraș”(1999)
Modestă şi onestă, verticală şi originală, ca înseşi rugile, imnurile pe care le aşterne cu sufletul la gură, sonore şi înrourate
de lacrima credinţei şi de durerile fiinţei în drum spre sacralitate şi spiritualitate, poeta Raisa Plăieşu, atât în poezii, cât în altecreații îşi încearcă vocaţia de a trăi inspirat în lumina dalbă şi
proprie a cărţii pe care o ocroteşte la propriu şi la figurat prindragostea faţă de Cuvânt, de Logos şi ethos din toate perspectivele etico-civice, divine şi creştine.
Tudor PALLADI, poet, critic literar
Cuvântul rămâne și în continuare instrumentul creativ, nu
doar că-i diversificat, ci pentru faptul că-i divinizat. Valoarea
Cuvântului o cunoaște doar scriitorul sau cuvântătorul. Biserica, de-a lungul veacurilor, a dat societății exemple din ambele
categorii, cei mai buni scriitori și oratori au fost oamenii Bisericii. Tot din brațele Bisericii se nasc și poeziile Raisei Plăieșu,care sunt dulci cuvântătoare, ce urcă creatura spre Creator,aducând ambilor aceeași bucurie.
Pr. Viorel COJOCARU,
Biserica „Sf. Apostoli Petru și Pavel”, or. Chișinău,din prefața la cartea de poezii și aforisme creștine
„Cu ochii la cer” (2018)…Prin cântecele sale, prin sumarele, dar atât de substanţialele sale reflexiuni estetice, ea a urmărit să ne atragă atenţia asupra categoriilor de cunoaștere a Divinului, Sacrului, Moralului,
Eticului, a Sentimentului religios în raport cu capacitatea detrezire și identificare a conștiinţei naţionale, a valorilor general-umane, fără care nu vom putea pătrunde și descoperi vaste
lumi spirituale zidite în sunete. Dumnezeu a înzestrat-o cu frumoase capacităţi intelectuale, astfel că dimensiunile spiritului
ei creator se modelează, se materializează fructuos. Ceea ce odeosebește de alți creatori de Cântec este străduința de a dezvolta continuu arta muzicală și, călăuzită de acest Dar de sus,
autoarea Raisa Plăieșu perseverează în crearea unor valori
componistice păstrând specificul național.
Andrei TAMAZLÂCARU, etnomuzicolog, compozitor,
din prefața la cartea „Poetul cântă. 15 psalmi de azi”,
cântece creștine (2007)
Muzica semnată de Raisa Plăieșu este un apel, o adresare valorilor supreme, întru slăvirea divinului și căutarea împăcării,a liniștii spirituale. R. Plăieșu își cântă durerea, dorul și dragostea pentru părinți, copii, patrie și Dumnezeu. Din cântecele
ce abordează sfera tematicii religioase, transpare un caracterînălțător, sacru, de pacificare și lumină, conturat de titlurile
sugestive: „Casa Lui Dumnezeu”, „Lumina Lui Iisus”, „Aprindeți
făclii”, „Mă rog la tine, înger”.
Academician Gheorghe MUSTEA, compozitor (2019)
Sufletul Raisei Plăieșu nu numai că îmbracă aripile credinţei
și bunăvoinţei, ci mai mult, îndeamnă „privirea-nrourată, lacrima curată și blândă, ruga tainică să îmbrace neliniștile și
insomniile pământului creștin. E lucru firesc: însuși cuvântul sejertfește pentru armonie, frumuseţe...
Gheorghe CIOCOI, scriitor, din prefaţa
la cartea „De ce plânge lumânarea?...” (2005)

Coordonator de pagină: Ion ANTONCULTURĂ • EDUCAŢIE ESTETICĂ

25 iunie, 2020 Nr. 23-24 (4317-4318)

15

Efigii de pe Columna Noastră

Sugestii de lectură

Rubrică de Iurie Colesnic

Unicitatea spirituală
a unui prozator

Remarcat de la bun început de către profesorul său
August Baullayre ca un talent nativ, Boris Nesvedov(2.II.1903, s. Mitki, reg. Cerkassî, Ucraina – 28.IX.1963,Chişinău), pictor, grafician și scenograf, a mers pe calea
afirmării artistice cu pași fermi și chiar călcând peste anumite convenții. Spre exemplu, cum a fost cazul de atac înpresă asupra lui Alexandru Plămădeală.

UN DESTIN ÎMPLINIT

De fapt, biografia lui reprezin„Ca ilustrator de carte, artistul
tă un model al artistului gata dea fost captivat, în primul rând, deconfruntare.
creaţia poetului Em. Bucov. IlustraFace studii la Şcoala de Arterea poemului Andrieş se distinge
Frumoase din Chişinău (1923),
prin coloristica sonoră şi structura
în atelierul prof. August Baillayre.
ornamental-decorativă luxuriantă,Debutează expozițional în 1923.
ce ţine atât de tehnica acuarelei,
A expus în cadrul Saloanecât şi de tehnica tuş-peniţă. Deolor Societății de Belle-Arte dinsebit de atractive sunt cele trei acChișinău începând cu anul 1927,
vaforte ce fac parte din ciclul lanSalonul al III-lea: 1927 – Composat în ultimul an al vieţii sale, careziţie, acuarelă, proprietatea lui A.
avea ca temă Moldova veche şi aPlămădeală; Compoziţie, acuaremarcat faza de înflorire a creaţiei
lă, Salonul al VI-lea; 1933 – Ausale, foi grafice ce deapănă firul
toportret cu sora, Autoportret,
tradiţiilor, tezaurului gândirii şi creToalette, Pe plajă, Natură moaraţiei populare din întregul spaţiu
tă, Etude, Schiţă (desen), Schiţă Boris Nesvedov. Autoportret românesc” (Sofia Bobernagă).
(desen), Schiţă (desen cu peniţa),A fost distins cu ordinele CoroaPrimăvară (compoziţie, tempera), Toamna (com- na României (1926) şi Steaua României (1928),poziţie, tempera), Compoziţie (acuarelă), Nal creația lui constituind un pas mare înainte spreşi Damaeanti, actul I, II, III, IV (decor, acuarelă), descoperirea a noi orizonturi profesionale.
Compoziţie pentru cortină (acuarelă), piesa lui V.
Eftimiu Achim (decor, tempera), Frumoasa fărătrup, act I, II, III (decor, tempera), Ruslan şi Ludmila, act I, II, III, I (decor, tempera), Sihastru (decor), Anul 1812 (decor, ciclu din 2 lucrări), Anul
1812 (compoziţie); 1934 – „Namatmid”, Nud,
Compoziţie, Autoportret ş.a.
Pe tot parcursul vieții a avut o activitate profesională foarte intensă: pictor la Teatrul Naţional
din Chişinău (1924–1935); pictor-şef al Pavilionului moldovenesc de la E.R.E.N. a U.R.S.S. (1949–
1957). Membru al Societăţii de Arte Frumoase dinChişinău. Membru al U.A.P. din R.S.S.M. (1944).
Participă la cel de al Doilea Război Mondial, în
cadrul Studioului pictorilor militari al Frontului I
bielorus a executat un ciclu de desene documentare: Piaţa Potsdam, Cancelaria imperială, Reichstagul ş. a.
A realizat decorul pentru spectacole ale Teatrului Dramatic Rus „A. Cehov” din Chişinău (Anna
Karenina, Revizorul ş. a.), scenografia filmului
artistic Balada haiducească, scenografia filmului
Nunta de argint (1957), costumele pentru opera lui D.Gerșveld Grozovan (1959), tabloul istoricJurământul lui Ştefan cel Mare, (ciclu), stampa
Moldova veche (acvaforte). S-a impus şi ca ilustrator de carte: Andrieş de Em. Bucov, Poveşti de
Ion Creangă, Poveşti de M.Eminescu, Poveşti populare moldoveneşti, Păcălici ş. a.
Artist plastic căruia i-a fost hărăzit să locuiascăși să creeze în două „continente” artistice, unulinterbelic, cu legitățile lui, și unul postbelic, cu riBoris Nesvedov. „Moldova Veche”, 1964
gorile și cenzura lui.

Interpreţi preferaţi

O ascensiune incredibilă în muzică

Vika Jigulina este o producătoare muzicală, cântăreață și DJ originară din
Republica Moldova. Din anul 2000, locuiește și activează în România.

Victoria Corneva, cunoscută cu nume scenic Vika
Jigulina, s-a născut pe 18 februarie 1986 în orașul Cahul
din Republica Moldova. A absolvit Liceul de Muzică „Maria Cebotari”. În anul 2000,
s-a mutat în Timișoara, Ro-

mânia, unde și-a continuat studiile muzicale.
Și-a început cariera pecont propriu, la 14 ani,
departe de familie, dar,cu pași mici, a reușit să
atingă performanțe extraordinare. A lucrat
în mai multe cluburi dinTimișoara, apoi a ajuns
și la București, undelocuiește în prezent. Aobținut postul de moderator
al unei emisiuni săptămânale,
la Radio Deea și, mai târziu,
la postul de radio VIBE FM,
care i-au adus notorietatenațională.
Vika Jigulina a mixat alături de Steve Murrano,

ATB, Tomcraft, DJ DOX,
Steve Angello, Sebastian
Ingrosso, dar și de mulți
artiști români. Este coproducătoarea și vocea în hiturile internaționale precum

Stereo Love, This is My
Life și Desert Rain al mu-

zicianului și producătorului
român Edward Maya.
Împreună cu acesta, Vika
Jigulina a lansat primul single oficial din 2020 Be free
extras de pe albumul Celebrations, care va fi lansat învara acestui an, celebrând
10 ani de carieră și succesinternațional.
Renata CUPCEA… dacă există Dumnezeu,
atunci acesta e Iubire Creatoare
Vladimir Halipli
Constructiv, expresiv şi polemic, imnic şi ironic, totodată,romanul-eseu „Legea de Aur sau Datoria Iubirii” de VladHalipli ne întoarce direct şi indirect cu faţa la noi şi la cei
dintotdeauna întru a dialoga logic şi legic despre mareacreaţie a Iubirii din toate perspectivele posibile şi imposibile ale existenţei socio-umane naţionale şi universale.
Şcolit ca niciunul la întregul patrimoniu eroscriptic
şi literar-artistic de acasă
şi din lume, medicul, scriitorul, dar şi savantul, carea cercetat fenomenul sub
aspect spiritual şi nu numai, pur şi simplu, literar
sau psihologic, Vlad Halipli
recreează un veritabil spectacol romanesc şi eseistic
sub raport compoziţional,desfăşurându-se pe scena
vizibil-invizibilă a existenţei umane ghidate de acest
sentiment omniprezent decând lumea din diferite racursiuri credibile şi veritabile, însoţit la tot pasul delogica „Legii de Aur a Iubirii”
sau de „Datoria Iubirii”.
În prefaţa romanului, VladHalipli argumentează expres ce l-a făcut să purceadă
la scrierea acestuia: „Motivul pentru care a fost scrisă această
carte este tocmai acela de a răspunde la o mare, îndelungă întrebare: ce este Iubirea? Dar şi la alte întrebări conexe cu acest
subiect. M-am străduit să explic marile adevăruri fundamentale ale Iubirii cât mai clar cu putinţă”. Totodată, Domnia Sa,
în dialogul imaginar cu cititorul, nu uită să-l povăţuiască: „Ar
fi bine să studiezi cu atenţie această carte şi să pui în aplicare ideile expuse, căci, dacă o vei face, sunt absolut convins că
vei obţine o putere nemaipomenită, o putere creatoare care va
opera miracole ce te vor elibera de confuzie, suferinţă, melancolie şi eşecuri. Cu ajutorul Artei de a Crea Iubire îţi vei descoperi adevăratul loc în societate”. Autorul subliniază neîntâmplător că „marea putere creatoare a Artei de a fi iubit(ă) poate
să vindece orice boală şi să te facă să fii din nou plin de viaţă
şi forţă”. Şi ultimul accent pe care nu uită să-l pună Vlad Haliplie că a scris această carte pentru a-i „încuraja pe cei ce iubesc,
dar nu sunt iubiţi, să aibă vise îndrăzneţe, să studieze Legea de
Aur sau Datoria Iubirii, pentru ca să poată să-şi croiască drum
printre obstacole şi să-şi dezvolte misteriosul potenţial – Artade a Crea Iubire”.
Lectura lucrării, ca şi a celorlalte scrieri ale Domniei Sale,
este una incitantă, autorul găsind de fiecare dată noi argumente grăitoare în contextul dat de mare însemnătate psihologică
şi morală. Convingător şi calm, discursul auctorial este accesibil, cinstind întotdeauna numai şi numai adevărul. Formamonologal-dialogală imprimă scrierii o pondere aparte, o face
firească şi credibilă. Stilul e dinamic şi organic armonizat naturii expunerii, naraţiunii, dezvoltării subiectului, motivului
abordat. Autorul recurge ingenios la diferite forme de dialog.
Personajele au autonomia lor, nu li se adaugă nimic de prisos,
artificial. Subcapitolele şi capitolele sunt remarcabile prin titlurile-temă bine concepute şi expres-închegate, contribuindla continuarea deplină a tabloului dat fin cristalizat, de la sine,fără a prejudicia fondului.
Romanul-eseu poate fi de ajutor tuturor cititorilor. Materia
lui cuprinde un câmp larg de informaţie referitor la mai multe
categorii de cititori, de îndrăgostiţi, de creatori de Iubire. Actual prin modul de abordare a Dragostei şi prin aspectele conţinutale, opţional-ideale şi sentimentale-ideale, Vlad Halipli dialoghează cu autori de altădată şi cu epoci legendar-imaginare
cu o uşurinţă stilistică şi ideatică de invidiat. Subiectele suntdintre cele mai des întâlnite în viaţa de toate zilele. Apelarea
la subconştient, explorarea acestuia dintr-un unghi de vedereplauzibil şi profund meditativ ne demonstrează magistralmente şi indirect însăși conştiinţa etern-metafizică a Cuvântului.
Conotaţiile ezoterice ale lucrărilor sale ţin de spiritualitatea
de facto a „Omului Nou”, pe care autorul o scoate în prim-plan
indirect şi pe mai departe, fără a da ceva de bănuit prin nimic.
Firul de lumină e prezent în orice pliu verbal, în orice cuvântrostit, în orice atitudine opţional-ideatică şi metafizică, dominate de o logică internă legică şi eternă.
Lupta pentru Iubire şi setea de a fi creatori de Iubire se facevizibilă în fiece pagină, în orice întorsătură de frază, în oriceprocedeu artistic judicios şi ingenios construit din acelaşi material metafizic, din acelaşi „lemn ceresc” al trăirii în sentimentul sublim zis Iubire.
Tudor PALLADI

16Artă Plastică

25 iunie, 2020 Nr. 23-24 (4317-4318)

Nr. 6 (33)Ediție susţinută de Uniunea Artiştilor Plastici din Moldova

Steaua creaţiei meleDragă redacție! Pe parcursul anilor, în VERNISAJELE
ospitaliere ale revistei „Florile
Dalbe” au fost expuse lucrările multor tineri talentați şiambițioşi, iar acum am onoarea să mă aflu şi eu printre ei.
Sunt Maria NOVAC, elevă în
clasa a XI-a, şi am speranța calucrările mele să bucure ochiul
privitorului. Studiind la Școalade Arte „V. Glinca”, diriguită decătre dl Vladimir LUNGU, încerc să redau emoția şi gândul
prin intermediul culorilor şi al
creionului. De obicei, la orele practice, prefer acuarela,utilizând o tehnică bazată peacel amalgam compus din mai
multe metode de pictură dejacunoscute. Mereu am experimentat stiluri şi nuanțe noi încăutarea unicei stele a creaţiei
care să-mi aparțină doar mie.
Între timp, am şi finisat o astfel de mostră ce „mustea” deculori şi care a fost apreciată

Armăsarul vesel

printr-o mențiune la un Concurs Național, organizat decătre USMF. Am participat cuplăcere la Concursul Național„Tinere talente” din capitală, apoi la Festivalul Național„Minunile Artei” din Criuleni,dar şi la Concursul Republican „Natura în ochii copiilor”,
la care am trăit (şi voi maitrăi, probabil) o experiență deneuitat, de rând cu alți tineriartişti plastici. Evident, încăînvăț şi, chiar dacă nu cunosc
toate misterele artei, cred că
sunt pe calea cea dreaptă.
Din comoara naturii şi a lumii înconjurătoare, cu mii defeţe şi imagini, niciodată nu
aleg frumosul. De fapt, nici
nu e vorba de a-l alege, viața
însăşi fiind minunată. În acest
context, m-ar interesa să redau orice chip, firicel de iarbă
sau vreo vietate ce constituie
un microunivers, adică să redau frumusețea de la Dum-

Fluturi şi albinuţe

nezeu lăsată, pe care, cred,aş cunoaşte-o în profunzime
doar… pictând-o. Am dorința
să ating cu picturile mele, câtuşi de puțin, sensibilitatea
artistică şi sufletul oamenilor.
Fiind în clasa iubitei mele
profesoare de artă plastică,Victoria LUNGU, încerc sărăspund cu dublă străduinţă
exigenţelor breslei de care miam legat tinereţea, împărtăşindu-mi impresiile şi elanul
creativ cu tinerii artişti plastici
care iau arta în serios. În ce măpriveşte, nu-mi pot stăvili, nici
ascunde inspiraţia şi fantezia
ce-mi vin din interior. Deseori,însă, mă frământă diferite gânduri şi-mi vin idei bizare referitor la profesie şi la viitorul
meu, dar ştiu, cu siguranță, căarta plastică va face parte dinacest viitor.
Maria NOVAC,elevă în clasa a XI-ala Şcoala de Arte „V. Glinca”
s. Dubăsarii Vechi,r-nul Criuleni

La pomul zânelor

Lacul viselorPeștișorii de aur

Cheltuielile privind dreptul de autor în acest număr
au fost suportate de către
Institutul Cultural Român.

Natură statică

Coordonator de pagină: Lidia UNGUREANU