A TESTVÉRISÉGELSŐ FEJEZETA TESTVÉRISÉG KÖTELEZETTSÉGEII.
A HAJLÉKTALAN TESTVÉREK
1. Aki tanítványom akar lenni, annak le kell tudni
mondania a családjához és a világhoz fűződő közvetlen
kapcsolatról, valamint a vagyonról.
Aki a Dharma kedvéért minden ezirányú kapcsolatát
megszakította, és sem testének, sem tudatának nem keres
menedéket, az az én tanítványom lesz, és vándorszerzetes
névvel illetjük.
Ha valaki a nyomomban jár, kezében a ruházatommal,
de tudatát megzavarja a mohóság, akkor az távol van tőlem.
Felöltheti a szerzetesi csuhát, de ha nem fogadja eltanításomat, nem lát engem.
De ha kitörölt minden mohóságot, elméje pedig tisztaés nyugodt, akkor nagyon közel van hozzám, még ha több
ezer mérföldnyire is jár. Ha elfogadja a Dharmát, bennerámtalál.

– 194 –A TESTVÉRISÉG KÖTELEZETTSÉGEI

2. Tanítványaim! A vándorszerzeteseknek négy szabályt
kell betartaniuk és aszerint kell élniük.
Először is, hordjanak használt, eldobott ruhát.
Másodszor, alamizsna legyen az ételük. Harmadszor,
hajlékuk ott legyen, ahol az éjszaka éri őket, egy fa alattvagy egy sziklán. Negyedszer, csak külön orvossággal
gyógyítsák magukat, melyet a Testvériség összegyűjtött
vizeletéből készítenek.
Szilkével a kézben házról-házra járva alamizsnát
kérni, ez koldusélet; azonban erre a kolduló testvért nem
mások kényszerítik, sem pedig a körülmények, szabad
akaratából teszi, mert tudja, hogy a hit távol tarja az életillúzióitól, megóvja a szenvedéstől, és a Megvilágosodásfelé vezeti.
Nem könnyű a szerzetes élete: nem szabad belevágnia
annak, aki tudatát képtelen megszabadítani a mohóságtól
és a haragtól, vagy ha nem ura elméjének és öt érzékének.
3. Aki képesnek érzi magát arra, hogy vándorszerzetes
legyen, ha kérdezik, így válaszoljon:„Mindent megteszek, hogy szerzetes legyek. Eztőszintén akarom és igyekszem, hogy elérjem. Hálás leszek
azoknak, aki adományaikkal segítenek, és igyekszem, hogy
– 195 –A TESTVÉRISÉG KÖTELEZETTSÉGEIőszinte erőfeszítésemmel és példamutató életemmel örömet
szerezzek nekik.”Aki vándorszerzetes akar lenni, annak sokféleképpen
kell edzenie magát: tudnia kell szégyenkeznie és amegalázkodnia, ha hibázik; tisztán kell tartania testét,
beszédét és tudatát, ha tiszta életet akar élni; őriznie kell ötérzékének kapuit, nem szabad elvesztenie a tudata felettiellenőrzést valamely múló élvezet miatt; kerülnie kell azöndicséretet vagy mások becsmérlését; végül pedig nem
szabad lustálkodnia vagy átadnia magát a hosszú álomnak.
Esténként szakítson időt csöndes üldögélésre és
meditálásra, lefekvés előtt pedig tegyen egy rövid sétát. A
nyugodt alváshoz jobb oldalára kell forduljon, lábait
összezárva, utolsó gondolata pedig az legyen, hogy
hánykor ébredjen másnap reggel. Kora reggel ismét időtkell szakítania a csöndes üldögélésre és meditálásra, azt
követően pedig egy rövid sétára.
Figyelmét egész nap ébren kell tartania, miközben
őrzi testét és tudatát, ellenállva a mohóságnak, haragnak,
meggondolatlanságnak, álmosságnak, figyelmetlenségnek,sajnálatnak, gyanakvásnak és minden földi vágyra való
késztetésnek.

– 196 –A TESTVÉRISÉG KÖTELEZETTSÉGEIElméjét
ily
módonösszpontosítva,kiváló
bölcsességet kell tanúsítania, miközben egyetlen célja atökéletes Megvilágosodás elérése.
4. Ha egy szerzetes magáról megfeledkezve visszaesik amohóságba, haragba, ellenérzésbe, irígységbe, önteltségbe,öndicséretbe vagy képmutatásba, olyan, mintha egy
vékony fátyollal borított, éles kétélű kardot hordozna
magával.
Nem pusztán attól vándorszerzetes valaki, hogy
rongyos szerzetesi csuhát visel és kolduló szilke van akezében; és attól sem, ha könnyen felolvassa a szent
iratokat; az ilyen ember nem több egy madárijesztőnél.
Még ha külső megjelenésében szerzeteshez is hasonlít,
ha nem képes megszabadulni a világi vágyaktól, nem más,mint egy barátcsuhát magára öltött gyermek.
Csak azok nevezhetők vándorszerzeteseknek, akik
képesek tudatuk összpontosítására és az önuralom
gyakorlására, a bölcsesség megőrzésére, meg tudnak
szabadulni a világi vágyaktól, és akiknek egyetlen célja aMegvilágosodás elnyerése.
Az igazi szerzetes mindenáron el akarja érni célját, aMegvilágosodást, még akkor is ha ezért utolsó csepp vérét– 197 –A TESTVÉRISÉG KÖTELEZETTSÉGEI

is kell áldoznia és csontjai elporladnak. Az ilyen ember,minden tőle telhetőt elkövetve, végül célba ér, és így tesz
bizonyosságot arról, hogy igazi vándorszerzetes, hogy
képes jó cselekedetek véghezvitelére.
5. A vándorszerzetes testvér küldetése az, hogy Buddha
tanításának fényét továbbvigye. Prédikálnia kellmindenkinek; fel kell ébresztenie az alvókat; ki kelligazítania a helytelen elgondolásokat; segítenie kell az
embereknek helyes nézőpontjuk kialakításában; még élete
kockáztatása árán is el kell jutnia mindenhová a tan
terjesztésével.
Nem könnyű a vándorszerzetes élete, aki tehát ezt
választja, annak Buddha ruházatát kell viselnie, Buddha
helyén kell ülnie és be kell lépnie Buddha szobájába.
Buddha ruházatát viselni annyit jelent, mint
alázatosnak lenni és gyakorolni a türelmet. Buddha helyénülni azt jelenti, hogy a dolgokat anyag nélkülinek tekinteni,és semmihez nem kötődni. Belépni Buddha szobájába azt
jelenti, hogy osztozni kell az Ő mindent átfogó nagy
együttérzésében, rokonszenvet táplálva mindenki iránt.
6. Akik eredményesen akarják terjeszteni Buddha tanát,négy dologra kell figyelniük: először is, ügyelniük kell aszemélyes viselkedésükre; másodszor, gondosan meg kell
– 198 –A TESTVÉRISÉG KÖTELEZETTSÉGEI

válogatniuk a szavaikat, amikor másokhoz szólnak és
tanítanak; harmadszor, tudniuk kell, hogy mit akarnak
elérni a tanítással; negyedszer, ébren kell tartaniuk
magukban a nagy együttérzést.
Először is, ahhoz, hogy a Dharma jó tanítója legyen, avándorszerzetesnek szilárdnak és kitartónak kell lennie;
legyen szerény és ne hangoskodjon; gondoljon állandóan adolgok ürességére; végül pedig ne kötődjék semmihez. Ha
ezeket betartja, képessé válik a helyes viselkedésre.
Másodszor, óvatosan közelítsen az emberekhez éshelyzetekhez. Kerülje a helytelen életvitelű vagy
nagyhatalmú embereket. Kerülje az ellenkező neműek
társaságát. Az emberekhez közeledjék barátságosan. Sohane feledkezzék meg arról, hogy a dolgok okok és feltételek
egybeeséséből származnak, ezért nem szabad őkethibáztatnia és szidnia, sem a hibáikra emlékeztetnie vagy
dicsérnie őket.
Harmadszor, őrizze meg tudata békéjét, tekintse
szellemi atyjának Buddhát, a Megvilágosodásra készülő
többi vándorszerzetest tekintse tanítóinak, és mindenki
iránt tanúsítson szeretetet. Igy kell majd mindenkit
egyenlően tanítania.

– 199 –A TESTVÉRISÉG KÖTELEZETTSÉGEINegyedszer, ahogy azt Buddha tette, nyilvánítsa ki
együttérzését a lehető legnagyobb mértékben. Különösen
azok felé irányítsa szeretetét, akik még nem rendelkeznek
elég tudással a Megvilágosodás kereséséhez. Szívből
kívánja, hogy ezek az emberek keressék a Megvilágosodást
és ebben önzetlenül segítse őket.
II.
A VILÁGI KÖVETŐK
1. Már elmondtuk: ahhoz, hogy valakiből Buddha
tanítványa váljék, hinnie kell a három drágakőben:Buddhában, a Dharmában és a Szanghában.
A világi követőknek rendíthetetlenül kell hinniük
Buddhában és az Ő tanításában, a Dharmában,tanulmányozniuk kell az előírásokat és azokat
gyakorolniuk, továbbá örömüket kell lelniük aTestvériségben, a Szanghában.
A világi követőknek öt előírást kell betartaniuk:
kerüljék az élet kioltását, a lopást és a csalást, valamint a
bódító szerek használatát.
A világi követőknek nemcsak a Három Kincsben kellhinniük és az előírásokat megtartaniuk, hanem amennyire
csak képesek, másokat is támogatniuk kell ebben,– 200 –A TESTVÉRISÉG KÖTELEZETTSÉGEI

különösen a rokonaikat és a barátaikat, megpróbálva
felébreszteni bennük a Buddhába, a Dharmába és a
Szanghába vetett rendíthetetlen hitet, hogy ők isrészesülhessenek Buddha együttérzésében.
A világi követőknek szüntelenül emlékezniük kell,hogy azért hisznek a Három Kincsben és tartják be azelőírásokat, hogy végül elnyerhessék a Megvilágosodást.
Ennek érdekében,bár a vágyak világában élnek,
kerülniük kell a hozzájuk való kötődést.
A világi követőknek állandóan tudatosítaniuk kellmagukban, hogy előbb vagy utóbb kénytelenek megválni
szüleiktől és családjuktól, és elhagyni a születésnek éshalálnak ezt a világát. Épp ezért nem szabad kötődniük
mostani életük dolgaihoz, hanem a Megvilágosodás
világára kell gondolniuk, ahol semmi sem múlik el.
2. Ha a világi követők fel akarják ébreszteni magukban
Buddha tanítása iránt az őszinte és rendíthetetlen hitet,tudatukban meg kell valósítaniuk a csöndes és zavartalan
boldogságot, mely egész környezetükre kisugárzik és
onnan saját magukra is visszaverődik.
Az ilyen hittel teli tudat tiszta és nemes, mindig
nyugodt és türelmes, soha nem haragos és soha nem okoz
másoknak szenvedést, és féltve őrzi a Három Kincset:– 201 –A TESTVÉRISÉG KÖTELEZETTSÉGEI

Buddhát, a Dharmát és a Szanghát. A boldogság így
magától értetődően csillan fel a tudatukban, aMegvilágosodás fényét pedig mindenhol megtalálják.
Mivel hittel eltelve Buddha karjaiban pihennek,
tudatuk távol van az önzéstől, a tulajdonhoz valókötődéstől, következésképp nem félnek a mindennapoktól
vagy attól, hogy bírálat éri őket.
Nem rettegnek a haláltól, mivel hisznek abban, hogy
Buddha Országában újjászületnek. Hisznek az igaz és szent
tanításban, ezért gondolataiknak szabadon és félelem
nélkül adhatnak hangot.
Mivel tudatukat mindenkivel szemben együttérzés
hatja át, nem az emberek különbségeit nézik, hanem
egyformán viszonyulnak hozzájuk, és tisztán, örömmel
teszi a jócselekedeteket.
Mindegy, hogy rossz vagy jó körülmények között
élnek, hitük egyre erősödik. Ha alázatosak maradnak, hatisztelik Buddha tanítását, ha tetteik összhangban vannak aszavaikkal, ha a bölcsesség vezérli őket, ha tudatuk olyan
rendíthetetlen, mint a kőszikla, akkor határozottan fognak
haladni előre a Megvilágosodás Útján.

– 202 –A TESTVÉRISÉG KÖTELEZETTSÉGEI

Mégha mostoha körülmények között kell is élniük
vagy romlott erkölcsű emberekkel kell együtt lenniük, hahisznek Buddhában, még ezeket az embereket isrávezethetik a helyes útra.
3. Ezért az első, amit az egyénnek akarnia kell, nem más,minthogy meghallgassa Buddha tanítását.
Ha valaki azt mondaná, hogy a Megvilágosodás
elnyeréséért ki kell állnunk a tűzpróbát is, akkor bátran
keljünk át a tűzön.
Ha
meghalljuk
Buddhanevét,az
olyan
megelégedéssel tölt el, hogy azért érdemes átkelnünk alángokban álló világon.
Ha valaki Buddhát akarja követni, ne legyen önzővagy akaratos, hanem legyen mindenkivel szemben
jóindulatú; tisztelje és szolgálja az erre érdemeseket, és
mindenkihez legyen egyformán kedves.
A világi követőknek tehát előbb saját tudatukat kelledzeniük, és nem szabad magukat mások tetteitől
zavartatniuk. Amennyiben így járnak el, megkapják
Buddha tanítását, melyet a gyakorlatba átültetve, nem
irígykednek, és másoktól nem hagyják magukat
befolyásolni és nem követnek más utat.
– 203 –A TESTVÉRISÉG KÖTELEZETTSÉGEIAkik nem hisznek Buddha tanában, szűklátókörűek és
ennek következtében tudatuk zavaros. Akik azonban
hisznek tanításában, rábízhatják magukat Buddha nagy
bölcsességére, valamint a mindent átölelő együttérzésére,és ezzel a hittel felvértezve nem hagyják, hogy mindenféle
semmiségek megzavarják.
4. Akik meghallgatják és elfogadják Buddha tanítását,tudják, hogy életük mulandó, testük szenvedésekből áll és
minden rossz forrása; ezért nem kötődnek azokhoz.
Ugyanakkor nem hanyagolják el testüket, nem minthaélvezni akarnák a test fizikai örömeit, hanem mert a testreátmenetileg szükségük van a bölcsesség elérésére, valamint
arra, hogy másoknak is elmagyarázzák az Igaz Utat.
Ha testüknek nem viselik gondját, nem élhetnek
sokáig. Ha nem élnek sokáig, akkor nem gyakorolhatják atant személyesen, és másoknak sem adhatják tovább.
Ha az ember át akar kelni egy folyón, nagyon vigyáz
a tutajára. Ha hosszú útra indul, vigyáz a lovára.
Hasonlóképpen, aki el akarja érni a Megvilágosodást,annak vigyáznia kell a testére.
Buddha tanítványainak azért kell ruhát viselniük,
hogy testüket megóvják az időjárás viszontagságaival– 204 –A TESTVÉRISÉG KÖTELEZETTSÉGEIszemben, valamint hogy elfedjék szemérmüket, nem pedig
azért, hogy abban díszelegjenek.
Enniük azért kell, hogy testüket táplálják, ígymeghallgathatják, elsajátíthatják és magyarázhatják a tant,azonban tilos pusztán az élvezet kedvéért táplálkozniuk.
A Megvilágosodás házában kell lakniuk, hogy
megvédjék magukat a világi szenvedélyek útonállóitól és ahelytelen tanítások viharaitól. E házat rendeltetésének
megfelelően kell használniuk, nem pedig hivalkodásra
vagy önző gyakorlatok rejtegetésére.
A dolgokat tehát kizárólag a Megvilágosodás és a Tanszempontjából szabad értékelnünk és használnunk. Le kellgyőznünk a birtoklás vágyát, valamint a dolgokhoz valóönző ragaszkodást; használatuk kizárólag azt a hasznos céltkell szolgálja, hogy a tanítás eljusson másokhoz.
Ezért állandóan a tanításra kell gondolniuk, mégakkor is, ha családjukkal élnek. Családtagjaikról bölcsen és
rokonszenvvel gondoskodjanak, minden tőlük telhetőt
elkövetve, hogy tudatukban felébresszék a hitet.

– 205 –A TESTVÉRISÉG KÖTELEZETTSÉGEI

5. A Szangha világi tagjainak nap mint nap a következő
leckéket kell ismételniük: Miképpen szolgálják szüleiket?
Hogyan éljenek feleségükkel és gyermekeikkel? Miképp
gyakorolják az önuralmat? Hogyan szolgálják Buddhát?
A legjobban úgy szolgálhatják szüleiket, hamegtanulják, hogyan gyakorolják a kedvességet mindenérző lény iránt. Feleségükkel és gyermekeikkel akkor élnek
boldogságban, ha távol tartják magukat a kéjvágytól és azönző kényelem gondolatától.
Miközben átadják magukat a családi élethangulatának, nem szabad megfeledkezniük a Tan ennél isédesebb dallamáról. Mialatt az otthon védelmében élnek,
gyakran fel kell keresniük a Zen gyakorlat biztonságosabb
menedékét, ahol a bölcsek oltalmat találnak mindenféle
tisztátalansággal és zavaró hatással szemben.
Amikor a világi testvérek felajánlásokat tesznek,
szívükből száműzzenek minden mohóságot; amikor
elvegyülnek a tömegben, tudatuk maradjon a bölcsek
társaságában; amikor balszerencse éri őket, tudatuk
maradjon nyugodt és zavartalan.
Amikor Buddhában menedékre lelnek, keressék az őbölcsességét.

– 206 –A TESTVÉRISÉG KÖTELEZETTSÉGEIAmikor a Dharmában találnak menedéket, keressék
annak igazságát, mely a bölcsesség hatalmas óceánjához
hasonlít.
Amikor a Szanghában találnak oltalomra, azt a békés
bölcsességet keressék, mely mentes az önző érdekektől.
Ruhájukat felöltve, ne feledkezzenek meg róla, hogy
magukat jósággal és alázattal is díszítsék.
Amikor pihenni térnek, törekedjenek arra, hogy
tudatukat minden mohóságtól, haragtól és tudatlanságtól
megszabadítsák.
Amikor megizzadnak a meredek ösvényen,gondoljanak
arra,
hogy
hasonlóút
vezetaMegvilágosodáshoz, amely átsegíti őket az illúziók világán.
Amikor könnyebb ösvényen járnak, használják ki, hogy
azon nagyobb haladást érjenek el a Megvilágosodás felé.
Amikor egy hidat pillantanak meg, akkor kívánják azt,
hogy megépíthessék a Tan hídját, melyen az emberekátkelhetnek.
Mikor egy szomorú emberrel találkoznak, akkor
sajnálkozzanak az állandóan változó világ keserűsége
miatt.
– 207 –A TESTVÉRISÉG KÖTELEZETTSÉGEIAmikor egy mohó embert látnak, kívánják azt, hogy
maradjanak távol életük során az illúzióktól, és hogy
elnyerjék a Megvilágosodás igaz kincseit.
Legyenek résen a finom ételek láttán; amikor viszontíztelen az életük, kívánják azt, hogy a mohóság soha netérhessen vissza.
A tikkasztó nyári kánikulában tartsák távol magukat avilági vágyak tüzétől, és nyerjék el a Megvilágosodáshűsítő frissességét. Az elviselhetetlen téli fagyok idején
gondoljanak Buddha nagy együttérzésének melegére.
A szent szövegek olvasásakor törekedniük kell arra,
hogy megjegyezzék őket és arra, hogy a tanítást agyakorlatba ültessék át.
Amikor Buddhára gondolnak, szívből óhajtsák az Őéleslátását!
Este azzal a gondolattal aludjanak el, hogy a testük,
beszédük és tudatuk megtisztuljon és felfrissüljön. Reggel,amikor felébrednek, első gondolatuk az legyen, hogy
tudatuk aznap tiszta legyen, hogy mindent megértsen.
6. Akik azért követik Buddha tanítását, mert megértették,
hogy mindent az anyagnélküliség jellemez, életük során a– 208 –A TESTVÉRISÉG KÖTELEZETTSÉGEI

dolgokhoz nem viszonyulnak könnyelműen, hanem annak
tekintik azokat, amik, és megpróbálják azokat megfelelő
eszközként felhasználni a Megvilágosodás elnyeréséhez.
Nem kell azt gondolni, hogy ez a világ értelem nélküliés tele van zűrzavarral, miközben a Megvilágosodás
világát az értelem és béke jellemzi. Inkább azt kellene
tenni,
hogy
világunk
mindenjelenségébenaMegvilágosodás útját lássuk.
Ha az ember a világra a tudás hiányától elhomályosult
szemmel tekint, akkor csak a hibáit látja; azonban ha tisztabölcsességgel veszi szemügyre, a Megvilágosodás világát
fedezi fel benne.
Tény, hogy csak egyetlen világ létezik, és nem kettő,hogy az egyik értelmetlen, a másik pedig értelmes lenne,
vagy az egyik jó, a másik pedig rossz. Az emberek csak
azért gondolják, hogy kétféle világ van, mert mindig
különbséget tesznek dolgok között.
Hamegtudnánakszabadulni
ezektől
akülönbségtételektől, tudatukat pedig a bölcsesség fényeragyogná be, akkor csak egyetlen világot látnának, ahol
mindennek van értelme.

– 209 –A TESTVÉRISÉG KÖTELEZETTSÉGEI

7. Akik hisznek Buddhában, mindenben megérzik ennekaz egyetemes egyedülvalóságnak a tisztaságát. Ezzel atudattal mindenki iránt együttérzéssel viseltetnek, és
alázattal szolgálnak másokat.
Hogy minderre képesek legyenek, tudatukat meg kelltisztítaniuk mindenfajta büszkeségtől, és alázatosnak,
udvariasnak és szolgálatkésznek kell lenniük. Elméjüknek
a termékeny földhöz kell hasonlítania, mely a legkisebb
részrehajlás nélkül mindent egyformán táplál, mely zokszó
nélkül szolgál, nyugodtan tűr, mely mindig igyekvő, mely
legnagyobb örömét a szegények szolgálatában leli azáltal,
hogy tudatukban elülteti Buddha tanításának magvait.
Így a szegények iránti együttérző tudat mindannyiunkédesanyja, ez a tudat mindenkit tisztel, mindenkit
személyes barátjának tekint, és egyben szülőként tisztel.
Ezért, annak ellenére, hogy ezrek neheztelnek a világi
buddhista hívekre, rosszindulatot táplálnak irántuk,
mégsem árthatnak nekik, mert az csak olyan, mint egy
csepp méreg a nagy óceán vizében.
8. A világi hívő visszaemlékezve (jócselekedeteire) és ahálaadásban leli örömét. Megérti azt, hogy hite nem más,mint Buddha együttérzése, mellyel a Magasztos
ajándékozta meg.
– 210 –A TESTVÉRISÉG KÖTELEZETTSÉGEIA földi szenvedélyek mocsarában nem csíráznak ki a
hit magvai, azonban Buddha együttérzése lehetővé teszi amagvak elvetését, hogy azok aztán megtisztítsák a tudatot,
hogy képes legyen hinni Buddhában.
Mint arról már szó esett, az illatos csandána-fa nem élmeg egy érandafa erdőben. A Buddhába vetett hit magjai
sem maradnak meg az illúziók világában.
De valójában az öröm virágai mégis ebben a világban
nyílnak, így arra kell jutnunk, hogy míg a virágok a
tévképzetekben vannak, a gyökereit máshol találjuk,
nevezetesen Buddha szívében.
Ha egy világi hívőt az én-központúság vezérel, akkor
féltékeny lesz, irígy, ellenséges és rosszindulatú, ugyanis
tudatát a mohóság, harag és értelmetlenség kerítette
hatalmába. Ha azonban visszatér Buddhához, akkor ezzel
semmihez nem mérhető szolgálatot tesz Neki.

– 211 –A TESTVÉRISÉG KÖTELEZETTSÉGEIIII.
A HELYES ÉLETVITELRE VONATKOZÓGYAKORLATI TANÁCSOK
1. Helytelen azt gondolni, hogy a balszerencse keletről
vagy nyugatról éri az embert, ugyanis az a saját tudatából
támad. Oktalan ezért a kívülről jövő veszélyek ellen
védekezni, miközben belül az elménket őrizetlenül
hagyjuk.
Van egy ősi hagyomány, melyet az egyszerű emberek
még ma is követnek. Mikor reggel felkelnek, előbb
megmossák arcukat és kiöblítik szájukat, majd pedig
meghajolnak minden irányba, – keletnek, nyugatnak,
délnek, északnak, lefelé és felfelé -, azt kívánva, hogy
semmilyen irányból ne érje őket balszerencse, és hogy
békés napjuk legyen.
Buddha mégis mást tanít, mégpedig azt, hogy a
Igazság hat irányát tiszteletben kell tartanunk, majd azt
mondja, hogy bölcsen és erkölcsösen viselkedjünk, ígyelőzve meg mindenféle bajt.
Ahhoz, hogy a hat irány felől megőrizzük magunkat,
el kell távolítanunk a „négy tett” szennyeződését,ellenőrzésünk alatt kell tartanunk a tudat „négy rossz
indítékát”, és be kell temetnünk az otthon és a jólét
elvesztését okozó „hat gödröt”.
– 212 –A TESTVÉRISÉG KÖTELEZETTSÉGEIA „négy tett” az emberölés, a lopás, a házasságtörés
és a csalás.
A „négy rossz indítéka” a mohóság, a harag, atudatlanság és a félelem.
A jólét elvesztését okozó „hat gödör” a bódító italok
iránti vágy és az oktalan viselkedés, a késő éjjelig
fennmaradás és a végnélküli tivornyázás, a zenei ésszínházi élvezetekbe való belefeledkezés, a szerencsejáték,a rossz társaság, valamint a kötelességek elhanyagolása.
Miután eltávolították a négy szennyeződést,
elkerülték a tudatállapot négy rossz indítékát, és
betemették a tékozlás hat gödrét, Buddha tanítványai
tiszteletteljesen hajtanak fejet az Igazság hat irányába.
Nos, mi az Igazság hat iránya? A kelet a szülők és agyermekek útja, a dél a tanítóé és a tanítványé, a nyugat a
férjé és a feleségé, az észak az emberé és a barátjáé. A lentaz úré és a szolgáé, a fent Buddha tanítványaié.
Először is, keleti irányban, a szülők és gyermekekútján, a gyereknek ötféle cselekedetet kell tennie. A
gyereknek tisztelnie kell a szüleit, szülei kedvére kelltennie, védenie kell a családi származást, örökölnie kell acsaládi tulajdont, és elődei haláláról meg kell emlékeznie.
A szülőknek öt dolgot kell megtenniük gyermekeikért.
Megóvni őket a rossztól, jó példával elöljárni, nevelni ésoktatásban részesíteni őket, megházasítaniuk, a megfelelő
– 213 –A TESTVÉRISÉG KÖTELEZETTSÉGEIidőben pedig átadniuk a családi tulajdont. Ha a szülők és agyermekek ezeket a szabályokat betartják, a család
mindvégig békében él.
A következő a déli irány, a tanítóval és a tanulóval. A
tanulónak mindig fel kell állnia, mikor tanítója belép; kikell szolgálnia, figyelemmel kell követnie az utasításait,
nem szabad megfeledkeznie a tanítója számára tettfelajánlásról, és tisztelettel kell hallgatnia a tanítását.
Ugyanakkor a tanítónak igazságosnak kell lennie
tanítványaival, jó példát mutatva nekik; pontosan kell
továbbadnia mindent, amit saját maga tanult. El kell érnie,
hogy a tanítvány ne felejtse el a tanultakat, úgy kellfelkészíteni tanítványát, hogy az hasznára váljék,
mindenütt elismerést és tiszteletet szerezzen vele. Igy atanító és a tanuló kapcsolata jó és nyugodt lesz.
A nyugati irányban van a férj és feleség kapcsolata. A
férjnek tisztelettel, udvariasan és hűséggel kell viseltetnie
feleségével szemben, rá kell bíznia döntéseket, és
ajándékokat kell neki adnia. A feleség lássa el jól amunkáját, figyeljen a családtagokra, legyen hű férjéhez,óvja a családi vagyont és figyeljen az egész családra. Igy aférj és feleség kapcsolata jó és nyugodt lesz.
Az északi irány a barátok útja. A barátoknak azt kellnyújtani, amiben hiányuk van, velük kedvesen kellbeszélni, hasznukra kell lenni, figyelmesnek és
becsületesnek kell lenni velük szemben.
Barátainkat óvnunk kell attól, hogy rossz útra– 214 –A TESTVÉRISÉG KÖTELEZETTSÉGEI

tévedjenek, ha bajba kerülnek, védenünk kell vagyonukat,
meg kell hallgatnunk problémáikat, a bajban segítenünk
kell őket és támogatnunk családjukat. Igy az északi
irányban a barátokkal való kapcsolatunk jó és nyugodt
lesz.
Az alsó irányban van az úr és a szolgáló kapcsolata.
Az úrnak szolgájával kapcsolatban öt dologra kell ügyelnie.
Olyan munkát adjon neki, melynek elvégzésére képes,munkájáért részesítse élelemben és jól fizesse meg; viselje
gondját, ha megbetegszik; adjon neki a finom ételekből és
biztosítsa számára a szükséges pihenőt.
A szolgálónak öt dolgot kell szem előtt tartania:
reggel előbb keljen fel, mint a gazdája; este a gazda után
térjen nyugovóra; mindig legyen becsületes; értse amunkáját, és ne hozzon szégyent ura nevére. Igy az alsó
irányban az úr és szolgáló kapcsolata jó és nyugodt lesz.
A felső irányban van a tanítást magyarázók útja.
Buddha tanítványait megkülönböztetett tisztelettel kell
fogadnunk, figyelnünk kell beszédüket és gondolataikat.
Tiszteletben és elismerésben kell részesíteni a buddhistatanítókat, meg kell hallgatni őket, követni kell tanításaikat
és felajánlással kedveskedni nekik.
A buddhista tanító utasítsa el a rosszat, fektessen
hangsúlyt a jóra, szívében legyen együttérző, magyarázza
el az erkölcsi szabályokat, hallgatóival értesse meg teljesen
a tanításokat és gondoskodjék arról, hogy az emberek– 215 –A TESTVÉRISÉG KÖTELEZETTSÉGEI

békében éljenek. Igy a felső irányban a buddhistatanítókkal jó és nyugodt lesz a kapcsolat.
Aki tehát a hat égtáj felé fejet hajt, nem a kívülről
jövő bajok elkerüléséért teszi ezt, hanem azért, hogy résen
legyen a tudatában leselkedő káros gondolatokkal
szemben.
2. Ismerősei körében az embernek fel kell ismernie
azokat, akikkel társulhat, és azokat, akikkel nem.
Ez utóbbiak kapzsiak, nagyszájúak, hízelgőek vagy
pazarlóak.
Akikkel érdemes társulnia azok, akik segítőkészek,
akik osztoznak a másik örömében és bánatában, akik jó
tanácsot adnak, és akiknek szívében együttérzés van.
Egy igaz barát, akihez biztonsággal társulhatunk, soha
nem fog letérni a helyes útról, titokban barátja jólétéért
aggódik, vigaszt nyújt a bajban, a szükségben segít,megőrzi titkainkat, és minden esetben jó tanáccsal lát el.
Nagyon nehéz ilyen barátra lelni, azért nekünk
magunknak kell arra törekednünk, hogy ilyen barátok
legyünk. Miként a nap melegíti a termékeny földet, akként
ragyog valaki a társaságban tettei révén.

– 216 –A TESTVÉRISÉG KÖTELEZETTSÉGEI

3. Egy fiú soha nem tudja viszonozni mindazt agondoskodást, amit szüleitől kapott, még ha száz évig ishordozná jobb vállán édesapját, a balon pedig édesanyját.
Még akkor sem tudná kellőképpen leróni azt az óriási
hálát, amivel nekik tartozik, ha száz évig fürösztené őketillatos balzsamokban, szolgálná őket hűséges fiúként,
trónra ültetve mindkettejüket, és lábaik elé vinné a világösszes kincsét.
De ha szüleit elvezeti Buddhához, és elmagyarázza
nekik a tanítást, meggyőzve őket, hogy a helytelen útról
térjenek át a helyesre, hogy szabaduljanak meg amohóságtól és találjanak örömet a felajánlásokban, akkor
ezzel többet tett értük, mint ha háláját törlesztette volna.
4. A család az a közeg, ahol a gondolatok találkoznak
egymással. Ha ezt egymás iránti szeretet jellemzi, az
otthon olyan szép, akár egy virág a kertben. Ha azonban
ezek a gondolatok nincsenek egymással összhangban, az
olyan, akár a vihar, mely szörnyű pusztítást végez akertben.
Ha a családtagok között nincs összhang, soha ne atöbbiekben, hanem sajátmagunkban keressük a hibát és
térjünk vissza a helyes útra.
5. Élt egykor egy férfi, akinek a hite mély volt. Fiatalon
veszítette el édesapját, de boldogan élt édesanyjával, majd
– 217 –A TESTVÉRISÉG KÖTELEZETTSÉGEI

megházasodott.
Eleinte boldogan megfértek egymással, de később egy
apró félreértés miatt, a feleség és az anyósa között feszültté
vált a viszony. Ez odáig fokozódott, hogy az anya végül
otthagyta a fiatal párt és elköltözött.
Az anyós távozása után nem sokkal az ifjú párnak fia
született. A pletyka szerint a fiatal anya ezt mondta:„Anyósom állandóan bosszantott, és míg velünk lakott,soha semmi jó nem volt; de ahogy kitette a lábát, lám,
milyen örömteli esemény történt!”Amikor a pletyka az anyós fülébe jutott, az így
kiáltott fel: „Ha a férj édesanyját kell elüldözni ahhoz,
hogy örömteli esemény következzék be, nagyot változott avilág! Hová lett az igazság?!”Ezután az anya felkiáltott: „Akkor most el kelltemetnünk ezt az „igazságot”!”, majd mint az őrült,
kirohant a temetőbe, hogy megtartsa a temetési szertartást.
Az esetről tudomást szerzett Indra isten, megjelent az
asszony előtt és megpróbálta jobb belátásra bírni, demindhiába.
Az istenség erre a következőket mondta neki:- Ha így állnak a dolgok, akkor a gyermeket és anyját
máglyára kell vetnem. Ez megnyugtat?
– 218 –A TESTVÉRISÉG KÖTELEZETTSÉGEIA szavak hallatán az anyós belátta hibáját, bocsánatot
kért a dühkitörése miatt, és könyörögve kérte az istenséget,hagyja életben a gyermeket és édesanyját. Ugyanakkor az
ifjú feleség és férje is belátták, hogy az idős asszonnyal
szemben méltatlanul viselkedtek, és kimentek a temetőbe,hogy megkeressék. Indra isten kibékítette őket, ezt
követően pedig boldog családként éltek együtt.
Az igazságosság soha nem vész el, hacsak valaki nem
saját maga száműzi. Néha úgy látszik, mintha az
igazságosság eltűnt volna, valójában azonban sosem tűnik
el. Amikor eltűnni látszik, azért van, mert az egyén saját
tudata válik igazságtalanná.
Az
ellenkező
gondolatok
gyakranokoznakkatasztrófát. Egy apró félreértés is nagy szerencsétlenséget
okozhat. Különösen a családi életben kell ügyelni erre.
6. A családi költségvetést nagyon gondosan meg kelltervezni. A család minden tagjának a szorgos hangyákhoz
és a dolgos méhekhez hasonlóan kell dolgoznia. Egyikőjük
se éljen a többiek igyekezetéből és ne várjon tőlük
adományokat.
Másfelől, az embernek nem szabad mindent tejesen asajátjának tekintenie, amit megkeresett. Egy részét
másokkal kell megosztania, félre kell tennie előre nem– 219 –A TESTVÉRISÉG KÖTELEZETTSÉGEI

látható helyzetekre, valamennyit a közösség számára kelladnia, egy részét pedig fel kell ajánlania a vallási
tanítóknak.
Emlékezzünk, hogy a világon semmit sem lehet a szó
valódi értelmében „enyém”-nek tekinteni. Ami valakinek abirtokába jut, az csak okok és feltételek bizonyos
egybeesése miatt van. Csak ideiglenesen tarthatja magánál,ezért nem szabad önző módon vagy haszontalan célokra
felhasználnia.
7. Amikor Sávámáti, Udajáná király felesége Ánandánakötszáz szerzetesi ruhát adományozott, Ánanda nagymegelégedéssel fogadta.
Minderről tudomást szerezve, a király becstelenséggel
vádolta meg Ánandát, úgyhogy felkereste, és megkérdezte,
mit szándékozik tenni az ötszáz öltözékkel.
Ánanda így felelt:- Ó, Felség, sok testvérünk rongyokban jár, ezért aruhákat közöttük osztom szét.
- Mit csinálsz a régiekkel?
- Azokból takarókat készítünk majd.
- Mi lesz a régi takarókkal?
- Azokból párnahuzatokat.
- És a régi párnahuzatokból?
– 220 –A TESTVÉRISÉG KÖTELEZETTSÉGEI- Szőnyegeket, Felség!
- És a régi szőnyegekből?
- Lábtörlőket.
- Az ócska lábtörlőkből?
- Padlótörlőket.
- És mit csinálsz a régi padlótörlőkkel?
- Felség, azokat majd széttépjük, aztán sárral
összekeverve a házfalak tapasztására használjuk.
Minden dolgot, amit ránk bíztak, nagy gonddal kell
valamilyen hasznos módon használnunk, mert nem a„miénk”, hanem csak ideiglenesen van ránk bízva.
8. A házasságot nem a férj és feleség kényelmére
találták ki. Sokkal mélyebb az értelme annál, mint hogy két
test fizikailag közös fedél alatt együtt él. A férjnek ésfeleségnek arra kell törekednie, hogy a kettejük között
létrejött bizalmas kapcsolatot is felhasználva segítsék
egymást a szent tanítás elsajátításában.
Egy idős házaspár, akiket az „ideális pár” névvel
illettek, felkereste Buddhát és így szólt:- Uram, már gyermekkorunk óta ismertük egymást,
amikor összeházasodtunk. Boldogságunkat soha semmi
nemárnyékoltabe.
Kérünk,monddmeg,összeházasodhatnánk-e ismét a következő életünkben is?

– 221 –A TESTVÉRISÉG KÖTELEZETTSÉGEI

Buddha ezt a bölcs választ adta:- Ha mindketten ugyanazt a hitet valljátok, haugyanúgy sajátítjátok el a tanítást, ha egyformán
gyakoroljátok a jótékonykodást, és ha bölcsességben isegyeztek, akkor ugyanazzal a tudattal fogtok újjászületni.
9. A Megvilágosodáshoz vezető úton nincs különbség
nemek között. Ha egy nő elhatározza, hogy megkeresi a
Megvilágosodást, akkor az Igaz Ösvény hősévé válik.
Malliká, Praszenádzsit király lánya és Ajódhja király
felesége egy ilyen hősnő volt. Határtalanul hitt a
Magasztos tanításában, és a következő tíz fogadalmat tetteaz Ő jelenlétében:„Uram, míg el nem nyerem a Megvilágosodást, nemsértem meg a szent előírásokat, nem leszek fennhéjázó análam idősebbekkel, senkinek nem leszek haragosa.”„Nem leszek féltékeny másokra, és nem irígylem
javaikat; nem leszek önző sem gondolatban, sem
vagyonommal; amit kapok, azzal a szegényeket igyekszem
boldogítani, nem magamnak halmozom fel.”„Mindenkit udvariasan fogadok, ellátom, amibenszűkölködnek, és kedvesen szólok hozzájuk, az őkörülményeiket nézem, nem pedig a magam kényelmét, és
megpróbálom részrehajlás nélkül a javukat szolgálni.”– 222 –A TESTVÉRISÉG KÖTELEZETTSÉGEI„Ha másokat magányban, börtönben, betegségtől
szenvedni vagy egyéb bajoktól sújtva látok, igyekszem
könnyíteni a helyzetükön és örömet szerezni nekik azzal,
hogy kinek-kinek elmagyarázom mi mitől van.”„Ha meglátok valakit, aki élő állatokat fog be, éskegyetlenül bánik velük, vagy megszeg ilyen szabályokat,
akkor megbüntetem, ha rászolgál, vagy megtanítom, haarra szorul, majd arra törekszem, hogy legjobb
képességeim szerint jóvátegyem, amit tettek, és hibáikat
kiküszöböljem.”„Nem fogok megfeledkezni arról, hogy a helyes tanthallgassam, mert tudom, ha valaki elhanyagolja a helyes
tanítást, hamar eltávolodik attól az igazságtól, mely
mindenhol jelen van, és nem sikerül elérnie a
Megvilágosodás partját.”
Ezután a következő három kívánságának adott hangot
a szegények megmentésére:„Először is, megpróbálok mindenkit megnyugtatni.
Hiszem, hogy ez az óhajom bármelyik eljövendő
életemben a jóság gyökere lesz majd, amelyből szárba
szökken a tanítás bölcsessége.”„Másodszor, miután megkaptam a helyes tanbölcsességét,fáradhatatlanul
fogom
tanítaniazembereket.”– 223 –A TESTVÉRISÉG KÖTELEZETTSÉGEI„Harmadszor, védelmezni fogom az igaz tanítást még
saját testem, életem vagy vagyonom árán is.”A családi élet igazi jelentősége abban rejlik, hogy
lehetőséget biztosít egymás bátorítására és segítésére a
Megvilágosodás felé. Ha egy nő elhatározza a
Megvilágosodás elnyerését és ilyen fogadalmakat tesz,
akkor ugyanúgy Buddha kitűnő tanítványa lehet, mint
Mallika.

– 224 –

MÁSODIK FEJEZETBUDDHA ORSZÁGÁNAK A FELÉPÍTÉSEI.
A KÖZÖSSÉG HARMÓNIÁJA
1. Képzeljünk magunk elé egy tökéletesen sötétbe
burkolózott sivatagi országot, ahol sok élőlény vakon
tapogatózik.
Természetesen eluralkodik rajtuk a félelem, egymást
meg sem ismerik az éjszakában, csak vergődnek a sötétség
magányában. Ez valóban szánalmas helyzet.
Majd képzeljük el, amint hirtelen egy kiváló férfi
jelenik meg fáklyával a kezében. A fény körös-körül
mindent bevilágít, tisztán látni, akárcsak nappal.
Az addig sötétben bóklászó élőlények egyszerre csak
megkönnyebbülést éreznek, amint egymásra ismernek,
majd boldogan örvendenek közösségüknek.
A „sivatagi ország” a tudatlanság sötétjében botorkáló
emberi életet jelenti. Akiknek tudatában nincs meg abölcsesség fénye, magányosan és félelemben vándorolnak.
Egyedül születtek, és egyedül halnak meg; nem tudják,– 225 –

BUDDHA ORSZÁGÁNAK A FELÉPÍTÉSE

hogyan társuljanak a többi emberhez békében
harmóniában, és természetesen csüggedtek és félnek.

ésA „kiváló fáklyás férfi” Buddhát jelenti, aki emberi
alakban jelenik meg, bölcsességével és együttérzésével
beragyogja a világot.
Ebben a fényben az emberek magukra és egymásra
találnak, és örömmel teremtenek emberi közösséget,harmonikus kapcsolatokat.
Emberek ezrei élhetnek közösségben, azonban ez nem
igazi addig, míg meg nem ismerik egymást, nem éreznek
rokonszenvet egymás iránt.
Egy igazi közösséget a hit és a bölcsesség jellemez,ezek világítják meg azt fáklyaként.
Valójában a harmónia egy igazi közösség vagy
szervezet élete és valódi jelentése.
2.

Háromféle szervezet létezik:Először is, vannak olyanok, amelyek a nagy vezetők
hatalmára, gazdagságára és tekintélyére épülnek.
Másodszor, vannak olyanok, amelyek az emberekérdekei mentén szerveződnek, mindaddig fennállnak, míg– 226 –

BUDDHA ORSZÁGÁNAK A FELÉPÍTÉSE

tagjaiknak megfelelnek, és amíg a tagok egymással nem
kezdenek vitázni.
Harmadszor, vannak olyanok, melyek valamely
helyes tanítás köré szerveződnek, és a harmónia adja az
igazi életüket.
Természetesen ez utóbbi az egyetlen igazi közösség,
mert tagjai közös szellemben élnek, melyből a szellemiség
egysége és a különböző érdemek fakadnak. Az ilyen
szervezetben harmónia, megelégedettség, boldogság
uralkodik.
A Megvilágosodás olyan mint a hegyre hulló eső,amely előbb erekbe gyűlik, majd patakokká lesz, aztán
folyókká dagadva végül az óceánba ömlik.
A Szent Tan esője mindenkire egyformán hull,
tekintet nélkül arra, ki hogyan él. Azok, akik elfogadják,
kis csoportokba, azután szervezetekbe, majd közösségekbe
tömörülnek, hogy végül a Megvilágosodás NagyÓceánjában találják magukat.
Ezeknek az embereknek a gondolatai úgy vegyülnek
egymással, akár a tej és a víz, végül pedig egy harmonikus
Testvériségbe szerveződnek.

– 227 –

BUDDHA ORSZÁGÁNAK A FELÉPÍTÉSE

Ezért egy tökéletes szervezet alapvető követelményeaz igazi tanítás, annak fényénél ismerik meg egymást az
emberek, hangolódnak össze és simítják el félreértéseiket.
Ezért a Buddha tökéletes tanán alapuló szervezetet
méltán nevezhetjük Szanghának (Testvériségnek).
A Közösség tagjainak be kell tartaniuk a tanításokat,
elméjüket pedig ennek megfelelően kell edzeniük.
Ekképpen Buddha Testvéri Közössége elméletileg
mindenkire kiterjed, valójában azonban csak azok tagjai,
akik ugyanabban hisznek.
3. Buddha Közösségének tagjai két csoportra oszthatók.
Azok, akik a világi tagokat tanítják és azok, akik élelem ésruházat felajánlásával támogatják a tanítókat. Ők együtt
fogják terjeszteni és fenntartani a tant.
Azután ahhoz, hogy a Közösség kiteljesedjék,
szükség van a tagok közötti tökéletes összhangra. A tanítók
tanítják a tagokat, a tagok pedig tisztelik a tanítókat, ígyösszhang lehet közöttük.
Buddha Testvérisége tagjainak szerető rokonszenvvel
kell társulniuk, boldogan együtt élni társaikkal, és azon
fáradozni, hogy lélekben egyek legyenek.

– 228 –

BUDDHA ORSZÁGÁNAK A FELÉPÍTÉSE

4. Hat dolog segíti elvezetni a Közösséget aharmóniához. Ezek a következők: az őszinte beszéd; azőszinte tett és a kedvesség; a lélek őszintesége és
rokonszenve; a közös tulajdon egyenlő elosztása;
ugyanazon tiszta előírások követése; és hogy mindenkinek
ugyanolyan helyes nézete legyen.
A felsoroltak közül a hatodik, a helyes nézet képezi
azt a magot, amely köré a többi öt rendeződik.
Van kétszer hét szabály, amelyeket követni kell, ha a
Testvériség sikeres akar lenni. Az első csoportba akövetkezők tartoznak:(1) gyakran kell összejönniük, hogy meghallgassák
és megvitassák a tanításokat;(2)
másikat;egymással szabadon társalogjanak, tisztelve a(3) tiszteljék a tant, tartsák be a szabályokat és ne
változtassák meg azokat;(4)
az idősebb
udvariasak egymáshoz;(5)és fiatalabb tagok legyenek

viselkedjenek őszintén és tisztelettudóan;– 229 –

BUDDHA ORSZÁGÁNAK A FELÉPÍTÉSE

(6) tudatukat tisztítsák meg egy nyugalmas helyen,
de arra a helyre engedjenek előre másokat;(7)szeressenek minden embert, fogadják
szívélyesen a látogatókat, és kedvesen vigasztalják abetegeket.
Ha figyelnek ezekre a szabályokra, a Szangha mindigerős lesz.
A második csoportba a következők tartoznak,
amelyeket mindenkinek egyénileg kell betartania:(1) meg kell őrizni a tiszta tudatot és nem szabad túl
sok dolgot kérni; (2) megőrizni az egységet és eltávolítani
minden mohóságot; (3) nyugodtnak maradni és nem
viszálykodni; (4) a fölösleges beszéd helyett inkább
csöndben maradni; (5) követni a szabályokat és nem
fölényeskedni; (6) megőrizni a tudat rendíthetetlenségét és
nem követni más tanításokat; (7) takarékosan és
mértékletesen élni.
Ha a tagok ezeket betartják, a Közösség fennmarad és
soha nem indul hanyatlásnak.
5. Mint már említettük, a Közösségnek a harmónia alényege, enélkül nem nevezhető közösségnek. Minden
tagjának vigyáznia kell arra, nehogy nézeteltérést okozzon.
Ha mégis nézeteltérés támadna, a lehető legrövidebb idő
alatt meg kell szüntetni, mert a nézeteltérések hamar– 230 –

BUDDHA ORSZÁGÁNAK A FELÉPÍTÉSE

tönkretesznek bármilyen szervezetet.
A vérfolt nem távolítható el még több vérrel; agyűlölködést sem oldja még több gyűlölet; a gyűlölködés
egyetlen ellenszere a felejtés.
6. Élt egyszer egy Balsors nevű király, akinek országát aszomszédos vérszomjas Brahmadáttá nevű király hódította
meg. Balsors király, felesége és fia egy ideig elrejtőzött, deaztán elfogták őket, csak az ifjú hercegnek sikerült
megszöknie.
A trónörökös mindent megpróbált atyja megmentésére.
Hiába. Apja kivégzésének napján a herceg álruhát öltve
elindult a vesztőhelyre, ahol tehetetlenül kellett
végignéznie szerencsétlen sorsú apjának a kivégzését.
Az apa a tömegben felismerte a fiát, és mintha
magában beszélne, ezt mormolta:- Ne töltsd az időd kereséssel; ne cselekedj
elhamarkodottan; a gyűlöletet csak a felejtés oldja.
Ezután a herceg sokáig kereste a bosszú módját.
Végül a Brahmadáttá palotában alkalmazták fegyveres
kísérőként. Rövid időn belül a király kegyeibe férkőzött.

– 231 –

BUDDHA ORSZÁGÁNAK A FELÉPÍTÉSE

Egy szép napon, amikor a király vadászatra indult, a
herceg elérkezettnek látta az időt a bosszúra. Elhagyatotthelyre vezette a királyt, ahol az a fáradtságtól kimerülve a
herceg ölébe hajtotta a fejét, – ilyen nagyon bízott benne.
A herceg előhúzta a tőrét, és a király torkának
szegezte. Ekkor megtorpant. Atyjának kivégzésekor
mormolt szavai jutottak eszébe. És bár ismét megpróbálta,képtelen volt megölni a királyt. Az uralkodó hirtelen
felriadt majd elmesélte a hercegnek, hogy rémálmában
Balsors Király fia akarta meggyilkolni.
A herceg, kezében a tőrrel, hirtelen megragadta akirályt, felfedte magát, hogy ő Balsors Király fia, éselmondta, hogy végre eljött az ideje, hogy bosszút álljon
atyjáért. De most sem tudta megtenni, amit tervezett.
Gyors mozdulattal a földre dobta a tőrt és térdre esett az
uralkodó előtt.
Miután a király végighallgatta a herceg történetét és akivégzett atyja utolsó szavait, meghatódva kérte atrónörökös bocsánatát. Később visszaadta neki az elvettkirályságát, és ezután a két ország hosszú ideig békében élt
egymás mellett.
Balsors király utolsó szavai, – „ne töltsd az idődkereséssel” azt jelentik, hogy ne tarts haragot sokáig, a „ne– 232 –

BUDDHA ORSZÁGÁNAK A FELÉPÍTÉSE

cselekedj elhamarkodottan” pedig, hogy a barátságot nem
szabad elhamarkodottan széttépni.
A gyűlölet
orvosolható!

nemgyűlölettel,

hanem

felejtéssel

A Testvériség közösségében, amely az igaz tant vallja,
minden tagnak érdemes megszívlelnie a történet
tanulságát.
De ez nemcsak a Testvériség tagjaira vonatkozik,
hanem általában mindenkire: minden nap ennekszellemében éljünk.
II.
BUDDHA ORSZÁGA
1. Mint már szó volt róla, ha a Közösség nem feledkezik
meg kötelességéről, hogy terjessze Buddha tanítását éshogy harmóniában éljen, akkor egyre nagyobb lesz, atanítás pedig szélesebb körben terjed tovább.
Ez azt jelenti, hogy egyre többen fogják keresni a
Megvilágosodást, visszaszorulnak a mohóság, harag éstudatlanság seregei, amelyeket a tudatlanság és kéjvágyördöge vezet, és a bölcsesség, a fény, a hit és az örömveszik át a hatalmat.
– 233 –

BUDDHA ORSZÁGÁNAK A FELÉPÍTÉSE

A sátán birodalma tele van mohósággal, sötétséggel,harcokkal, összetűzésekkel, kardokkal és vérontással.
Bővelkedik féltékenységben, előítéletekben, gyűlöletben,
csalásban, hízelkedésben, titkolózásban és bántalmakban.
Most képzeljük el, amint a bölcsesség fényeberagyogja ezt a birodalmat, és az együttérzés esőjéveláztatja; gyökeret ereszt a hit, és az öröm virágai
elkezdenek illatozni. Ekkor a sátán birodalma átlényegül
Buddha Tiszta Országává.
Ahogyan egyetlen enyhe fuvallat és néhány virág egy
faágon a tavaszt hirdeti, akképp lüktet új élet a fűben,fában, hegyekben, folyókban és minden másban, amikor azember elnyeri a Megvilágosodást.
Ha tudatunk tiszta, környezetünk is az lesz.
2. Abban az országban, ahol az igaz tanítás érvényesül,
minden lakosának tiszta és nyugodt a tudata. Valóban,Buddha együttérzése szüntelenül munkálkodik minden
lény érdekében, a ragyogása pedig minden szennyeződést
eltávolít a tudatukból.
A tiszta tudat rövid időn belül elmélyült tudattá válik,olyanná, mely a Nemes Ösvényhez mérhető. Az ilyen tudat
adakozó, betartja az előírásokat, türelmes, kitartó, nyugodt,– 234 –

BUDDHA ORSZÁGÁNAK A FELÉPÍTÉSE

bölcs és együttérző, mely minden eszközzel azon van,hogy az embereket a Megvilágosodás felé vezesse. Ígyépül fel Buddha Országa.
A családi otthon is olyan otthonná alakul, ahol jelen
van Buddha, a társadalmi megosztottság miatt szenvedő
ország szintén a barátságos megértés országává válik.
Egy arany palota, amelyet vér szennyez, nem lehet
Buddha lakhelye. De egy kis hajlék, amelynek lyukas
tetején át besüt a holdfény, kedves lehet Buddhának, ha otta gazda tudata tiszta.
Egyetlen ember tiszta tudatára is felépülhet Buddha
Országa, mert az az egy tiszta tudat magához vonzza majda többi tudatot a Szanghában. A Buddhába vetett hit azegyénből áramlik át a családba, a családból a faluba, afaluból a városba, országokba és végül az egész világba.
Valóban, az őszinte igyekezet és a hit, amellyel
terjesztik a Dharmát, az, amin felépül Buddha Országa.
3. Azt mondhatjuk, hogy egyfelől a mohósággal,
igazságtalansággal és vérontással teli világ a sátán világa,dehaaz
emberekhinnikezdenek
BuddhaMegvilágosodásában, akkor a vér tejjé válik, a mohóság
együttérzéssé és végül a sátán birodalmából Buddha Tiszta
Országa lesz.
– 235 –

BUDDHA ORSZÁGÁNAK A FELÉPÍTÉSE

Lehetetlen feladatnak tűnik, hogy kimerjük az óceán
vizét, de az elhatározás, hogy mégis megtegyük, ez adja az
eltökélt tudatot, amellyel el kell érnünk Buddha
Megvilágosodását.
Buddha vár bennünket a túlparton, ott az Ő
Megvilágosodásának világa, ahol nincs mohóság, harag,
tudatlanság, szenvedés, gyötrődés, hanem csak abölcsesség ragyog és szeretet harmatoz.
A béke és menedék országa azok számára, akik
szenvednek, bánatosak és gyötrődnek, ott megpihenhetnek,
akik elfáradtak a Dharma tanításának terjesztésében.
Ebben a Tiszta Országban határtalan fényesség
uralkodik és örökké tart az Élet. Akik eljutnak ide, már
soha nem akarnak visszatérni a tévképek világába.
Valóban, ez a Tiszta Ország, ahol a bölcsesség virágai
illatoznak és a szent Dharmát dalolják a madarak, ez az
egész emberiség végső célja.
4. Bár ez a Tiszta Ország a megpihenés helye, demégsem a tétlenségé. Virágai nem öncélúan illatoznak,
hanem hogy felfrissülést hozzanak, ahol új energiát és
tettvágyat nyerhetünk, hogy folytassuk Buddha küldetését.

– 236 –

BUDDHA ORSZÁGÁNAK A FELÉPÍTÉSE

Buddha küldetése örök. Amíg léteznek emberek ésélőlények, és amíg az önző és szennyezett tudat újrateremti
saját világát és környezetét, az Ő küldetése nem ér véget.
Buddha gyermekei, akik Amida hatalmas ereje
segítségével hajóztak át a Tiszta Országba, azon fognak
fáradozni, hogy visszatérjenek abba a világba, ahonnanérkeztek, és ahová még mindig kötődnek. Így vesznek részt
Buddha küldetésében.
Miképp egy kis gyertya fénye egymás után lángra
lobbantja a következőt, úgy fog Buddha együttérzésének
fénye is vég nélkül tovaterjedni egyik tudatról a másikra.
Megértve az Ő együttérzését, Buddha gyermekei
magukénak vallják a Megtisztulás és a Megvilágosodás
feladatát, továbbadva nemzedékről nemzedékre, hogy
Buddha Országát örökkön-örökké dicsfény övezze.

– 237 –

BUDDHA ORSZÁGÁNAK A FELÉPÍTÉSEIII.
AKIK BUDDHA ORSZÁGÁBAN DICSŐSÉGBENRÉSZESÜLTEK
1. Sámáváti, Udájána
elkötelezett híve volt.

királyhitvese,Buddhának

A palota legbelső udvarában lakott, melyet soha nem
hagyott el. Volt azonban egy Uttárá nevű, éleseszű
szolgálója, aki rendszeresen eljárt meghallgatni Buddha
prédikációit.
Visszatérve, a szolgálólány mindig elismételte akirálynénak a Magasztos tanításait, kinek bölcsessége éshite ekképp mélyült.
A király második felesége féltékeny volt az elsőre, ésabban mesterkedett, hogy megölje (Sámávátit). Addig
rágalmazta a királynak, míg az végül hitt neki, éselhatározta, hogy megöli első feleségét, Sámávátit.
Sámáváti megjelent a király előtt, és olyan nagy
nyugalommal állt ott, hogy annak nem volt szíve megölni.
A király visszanyerve önuralmát, bocsánatot kért abizalmatlanságáért.
A második feleség féltékenysége csak egyre nőtt, és– 238 –

BUDDHA ORSZÁGÁNAK A FELÉPÍTÉSE

orgyilkosokat küldött, hogy gyújtsák fel a legbelső udvart,
míg a király távol volt. Sámáváti megőrizte nyugalmát,
csitította és bátorította a megrémült szolgálólányokat, majd
félelem nélkül, békésen halt meg, úgy ahogy azt aMagasztostól tanulta. Uttárá vele együtt halt meg a tűzben.
Buddha számos női tanítványai közül ők kettenörvendenek a legnagyobb megbecsülésnek, Sámáváti
királyné, együttérző lelkéért, és Uttárá, aki hűen követte.
2. A Sákja nemzetségbeli Mahánamá herceg, Buddha
unokafivére mélyen hitt a Magasztos tanításában, és egyike
volt leghűségesebb követőinek.
Azokban az időkben Kószalá erőszakos királya,
Virudáká meghódította a Sákja nemzetséget. Mahánamá
herceg felkereste a királyt, hogy kímélje meg népe életét,de a király hallani sem akart róla. A herceg ekkor azzal ajavaslattal állt elő, hogy a király engedjen annyi foglyotszabadon, ahányan el tudnak futni azalatt, míg ő a tó vize
alatt tud maradni.
A király beleegyezett, azt gondolta, hogy a hercegúgyis csak rövid ideig fogja bírni a víz alatt.
A várkaput azonnal kinyitották, amint Mahánamá
beleugrott a vízbe, az emberek pedig özönlöttek kifelé, a– 239 –

BUDDHA ORSZÁGÁNAK A FELÉPÍTÉSE

szabad biztonságba. Mahánamá azonban nem bukkant fel.
Hajfürtjeit egy fűzfa gyökeréhez kötözte, így áldozva feléletét a népéért.
3. Utpálávárná híres apáca volt, kinek bölcsességét
Buddha egyik kiváló tanítványáéhoz, Maudgáljájánáéhoz
hasonlították. Valóban, a nővérek nővére volt ő, vezette ésfáradhatatlanul tanította őket.
Dévadátta, egy velejéig romlott és kegyetlen ember
addig ármánykodott, míg meg nem győzte Adzsátaszátru
királyt, hogy forduljon Buddha tanítása ellen. Később
azonban Adzsátaszátru király megbánta, amit tett,megszakította a Dévadáttához fűződő barátságát, és a
Buddha alázatos tanítványa lett.
Történt, hogy éppen akkor akadályozták meg
Dévadáttát, hogy bejusson a várkapun a királyhoz, amikorszembetalálkozott Utpálávárnával, aki a királytól jött.
Dühében agyba-főbe verte, súlyos sebeket ejtve az apáca
testén.
Az nagy fájdalmak közepette ért vissza a zárdájába.
Mikor a többi apáca megpróbált segíteni rajta, így szólt
hozzájuk:- Nővérek, az emberi élet nem látható előre, minden
mulandó és én-nélküli. Csak a Megvilágosodás világa– 240 –

BUDDHA ORSZÁGÁNAK A FELÉPÍTÉSE

nyugodt és békés. Erre törekedjetek szüntelenül.
Majd csöndben elhunyt.
4. Angulimálját, – a néhai haramiát, aki sokak életét
oltotta ki, – a Magasztos mentette meg, és egyike letttanítványainak.
Egy nap koldulni indult a városba, és sok nehézségetés szenvedést kellett eltűrnie múltbeli gonosz tettei miatt.
A városlakók nekiestek, és csúnyán ellátták a baját.
Véresen tért vissza a Magasztoshoz. Lábai elé rogyott, ésköszönetet mondott Neki, hogy szenvedhetett régebbi
kegyetlenkedéseiért.
Így szólt:- Magasztos! Eredetileg „Ártalmatlan” volt a nevem,de tudatlanságom miatt sok értékes életet elvettem, levágva
mindegyiknek egy-egy ujját. Ezért neveztek elAngulimáljának, az „Ujjgyűjtőnek”. Később, hála a Te
együttérzésednek, bölcsességre tettem szert, és a három
kincs, Buddha, a Dharma és a Szangha híve lettem. Amikor
az ember lovat vagy tehenet hajt, ostort vagy kötelet
használ. Te azonban, Magasztos, ostor és kötél, korbács
nélkül tisztítottad meg a tudatomat. Magasztos! Ma csak
azt szenvedtem el, amit megérdemeltem. Nem akarok élni,nem akarok meghalni. Csak várom, hogy értem jöjjön az
idő.
– 241 –

BUDDHA ORSZÁGÁNAK A FELÉPÍTÉSE

5. Mandgáljájána, a tiszteletreméltó Sáriputrával együtt,egyike volt Buddha két legkiválóbb tanítványának. Mikor
más vallások tanítói látták, hogy Buddha tanításának tiszta
vize terjed az emberek körében, akik azt örömmel itták,
féltékenyek lettek rá, és különféle módszerekkel
akadályozták prédikációjában.
De semmi sem akadályozhatta meg, hogy tanításaiszéles körben elterjedjenek. Más vallások követői
Mandgáljájána életére törtek.
Kétszer megmenekült, de harmadik alkalommal sok
másvallású bekerítette és ütlegelni kezdte.
Ő a Megvilágosodás erejével nyugodtan fogadta azütéseket, és bár súlyos sebeket ejtettek rajta, csontjaitösszetörték, békésen halt meg.

– 242 –ANGUTTARA NIKÁJA
(Sorrendbe foglalt beszédek könyve)
Szerzetesek! Létezik valaki, akinek a világrajövetele
sokaknak jólétet hoz, sokak számára boldogságot: ő az, aki azéglakók és az emberiség hasznára, jólétére és boldogságára, avilág iránti együttérzésből született. Ki az? Egy Tathagatha, aki
egy Arahat (Szent), egy tökéletesen Megvilágosodott. Igen,szerzetesek, ő az a személy.
Szerzetesek! Ritkán születik a világra ilyen személy. Ki az?
Egy Tathagata, aki egy Arahat, egy tökéletesen Megvilágosodott.
Igen, szerzetesek, ő az a személy.
Szerzetesek! A világon nehéz megtalálni azt a rendkívüli
személyt. Kit is? Egy Tathagatát, aki egy Arahat, egy tökéletesen
Megvilágosodott. Igen, szerzetesek, ő az a személy.
Szerzetesek! Egyetlen személy halálát kell sajnálnia
mindenkinek. Kiét? Egy Tathagatáét, aki egy Arahat, egy
tökéletesen Megvilágosodott. Ő az a személy.
Szerzetesek! Született erre a világra valaki, aki senkihez sem
hasonlítható és páratlan. Ki az? Egy Tathagata, aki egy Arahat,
egy tökéletesen Megvilágosodott. Ő az a személy.
Szerzetesek! Megjelent valaki, aki olyan mint egy hatalmasszem, egy hatalmas fény, egy hatalmas sugárzás. Ki az? Egy
Tathagata, aki egy Arahat, egy tökéletesen Megvilágosodott. Ő
az a személy. (Anguttara Nikája I-13.)– 243 –

FORRÁSJEGYZÉKRöviditések: DN - Digha Nikája
MN - Maddzshima Nikája
SN - Szamjutta Nikája
AN - Anguttara Nikája

Rész
1. Fejezet
1.

2.

Oldal

BUDDHA
Sor

2
5
5

1
1
12

6
7

1
1

7
7

6
14

7
8
9

20
9
10

10

17

11
13

14
15

ForrásKülönböző Szent Szövegek
AN3-38., Szukhumála-szutta
MN 3-26.,
Arijaparijeszana-szutta
Különböző Szent Szövegek
MN 9-85.,
Bodhirádzsakumára-szutta
Különböző Szent Szövegek
Szutta-nipáta 3-2.,
Padhána-szutta
Különböző Szent Szövegek
Vinaja, Mahávagga 1.
DN 16.,
Maháparinibbána-szutta
DN 16.,
Maháparinibbána-szutta
Parinibbána-szutta
Parinibbána-szutta– 246 –

Rész

2. Fejezet
1.

2.

3.
3. Fejezet
1.

Oldal

Sor

Forrás14

1

DN 16.,
Maháparinibbána-szutta

15

1

15
15

7
12

16

7

17

1

17
19

7
1

20

1

21

14

22

19

Amitájur-dhjána ésVimalakirtinirdésa szútrák
Súramgama-szútra
Vimalakirtinirdésa és
Maháparanirvána szútrák
Szaddharmapundarika-szútra
16.
Mahájána-dzsátaka
cittabhúmipariksa-szútra
Maháparinirvána-szútra
Szaddharmapundarika-szútra
3.
Szaddharmapundarika-szútra
4.
Szaddharmapundarika-szútra
5.
Szaddharmapundarika-szútra 16.

25
26
26

1
5
11

Avantamszaka-szútra 5.
Maháparinirvána-szútra
Avantamszaka-szútra– 247 –

Rész

2.

3.

Oldal

Sor

Forrás

26

19

29
29

6
13

29

17

30
30
30
32

1
7
11
10

33
33
34
34

4
9
4
20

35
35

6
17

35

23

Szuvarnaprabhászottamarádzsaszútra 3.
Avantamszaka-szútra
Avantamszaka-szútra 34.,
Gandavjúha
KisebbikSzukhávativjúha-szútra
Avantamszaka-szútra
SN 35-5.
Maháparinirvána-szútra
MN 8-77.,
Mahászakulúdaji-szutta
Maháparinirvána-szútra
Lankávatára-szútra
Avantamszaka-szútra 32.
Szaddharmapundarika-szútra
25.
Maháparinirvána-szútra
Szaddharmapundarika-szútra
2.
Szaddharmapundarika-szútra
3.

– 248 –

Rész

Oldal

Sor

ForrásDHARMA
1. Fejezet
1.

38

1

39
40
40

18
8
15

2.

41
42

5
18

2. Fejezet
1.

46

1

48

1

48
49
49
50
50
50

19
1
14
1
4
22

51

3

2.

Vinaja, Mahávagga 1-6. és SN
56-11-12.,
Dhammacsakkapavartana-szutta
Itivuttaka 103.
MN 2., Szabbászava-szutta
A negyvenkét részes szútra
18.
Srimáládevisimhanáda-szútra
Avatamszaka-szútra 22.,
Dasabhúmika
MN 4-35.,
Csúlaszaccsaka-szutta
AN 5-49.,
Mundarádzsa-vagga
AN 4-185., Szamana-szutta
AN 3-134., Uppáda-szutta
Lankávatára-szútra
Avantamszaka-szútra 2.
Avantamszaka-szútra 16.
Avantamszaka-szútra 22.,
Dasabhúmika
Lankávatára-szútra– 249 –

Rész

3.

4.

3. Fejezet
1.

Oldal

Sor

Forrás

52
52
52
53
53
53

3
8
16
1
4
7

54
54
57
57
57

3
8
1
13
19

57
59

9
1

59
60
61
63

16
11
11
18

64

3

AN 4-186., Ummagga-szutta
Dhammapada 1., 2., 17., 18.
SN 2-1-6., Kámada-szutta
Avatamszaka-szútra 16.
Lankávatára-szútra
MN 3-22.,
Alagaddúpama-szutta
Lankávatára-szútra
Lankávatára-szútra
Vinaja, Mahávagga 1-6.
Lankávatára-szútra
SN 35-200.,
Dárukkhandha-szutta
Lankávatára-szútra és mások
MN 2-18.,
Madhupindika-szutta
Lankávatára-szútra
Lankávatára-szútra
Vimalakirti-nirdesa-szútra
Avatamszaka-szútra 34.,
Gandavjúha
Lankávatára-szútra és mások

65
65

1
16

Vinaja, Mahávagga 1-5.
Vinaja, Csúlavagga 5-21.
– 250 –

Rész

2.

3.
4. Fejezet
1.

Oldal

Sor

Forrás

66
71
73
73

8
11
11
18

74
74
74
75
76

9
15
20
7
3

Súramgama-szútra
Súramgama-szútra
Maháparinirvána-szútra
Szaddharmapundarika-szútra
7. és Súramgama-szútra
Avatamszaka-szútra 32.
Maháparinirvána-szútra
Brahmadzsála-szútra
Maháparinirvána-szútra
Maháparinirvána-szútra

81
81
82
82
83
84
84
85

1
7
15
21
8
1
18
1

85

6

85
86

21
22

Srimáládeviszimhanáda-szútra
AN 2-11.
Itivuttaka 93.
Vinaja, Mahávagga
AN 3-68., Annátitthika-szutta
AN 3-34., Álavaka-szutta
Vaipulja-szútra
Vinaja, Mahávagga 1-6.,
Dhammacsakkapravattana-szu
tta
MN 2-14.,
Csúladukkhakkhandha-szutta
Maháparinirvána-szútra
Ittivuttaka 24.
– 251 –

Rész
2.

3.

4.
5. Fejezet
1.

2.

Oldal

Sor

Forrás

88

14

89
89
90
90
91
93
93
95
95

11
22
6
19
21
6
20
1
20

MN 6-51.,
Kandaraka-szuttanta
AN 3-130.
AN 3-113.
Itivuttaka 100.
Szamjuktaratnapitaka-szútra
Mahaparinirvána-szútra
AN 3-62.
AN 3-35., Devadúta-szutta
Therigáthá Atthakathá
Szukhávativjúha-szútra 2. kötet

102

1

106

1

107
110

11
13

Szukhávatúvjúha-szútra 1.
kötet
Szúkhávatúvjúha-szútra 2.
kötet
Amitájur-dhjána-szútra
Kisebb
Szukhávativjúha-szútra

A GYAKORLAT ÚTJA1. Fejezet
1.

116
118

1
1

MN 2., Szabbászava-szutta
MN 3-26.,
Arijaparijeszana-szutta– 252 –

Rész

2.

3.

2. Fejezet
1.

Oldal

Sor

Forrás

118
119

16
15

122

1

122
123
124

19
17
9

127
129

12
3

132
133

16
1

133

18

134
135
145
146

18
5
6
3

SN 35-206., Csapána-szutta
A negyvenkét részes szútra
41-2.
MN 2-19.,
Dvedhávittakka-szutta
Dhammapada Atthakathá
AN 3-117.
MN 3-21.,
Kakacúpama-szutta
MN 3-23., Vammika-szutta
Dzsátaka IV.-497.,
Mátanga-Dzsátaka
A negyvenkét részes szútra 9.
A negyvenkét részes szútra
11.
A negyvenkét részes szútra
13.
AN 2-4., Szamacitta-szutta
Szamjuktaratnapitaka-szútra
Maháparinirvána-szútra
Szamjuktaratnapitaka-szútra

150

1

MN 7-63.,
Csúlamálunkja-szuttanta– 253 –

Rész

2.

Oldal

Sor

Forrás

152

4

153
154
156

17
7
1

156
157
158
160

18
6
9
2

160

11

163
164
164
165
166

3
6
14
7
9

167
168
168
169
170
170

17
7
13
11
1
16

MN 3-29.,
Mahászáropama-szutta
Mahámájá-szútra
Theragáthá Atthakathá
MN 3-28.,
Maháhatthipadopama-szutta
Maháparanirvána-szútra
Avadánasataka-szútra
Maháparanirvána-szútra
Pancavimsati-száhaszrikápradzsánápáramitá-szútra
Avatamszaka-szútra 34.,
Gandavjúha
AN 3-88.
AN 3-81.
AN 3-82.
Parinibbána-szutta 2. kötet
MN 14-141.,
Szaccaribhanga-szutta
Parinibbána-szutta 2. kötet
AN 5-16., Bala-szutta
Avatamszaka-szútra 6.
Maháparinirvána-szútra
Szamjuktaratnapitaka-szútra
Szuvarnaprabhásza-szútra 26.
– 254 –

Rész

3.

Oldal

Sor

Forrás

171
172
172

6
7
23

174
174
174
174
175
175
176

6
17
20
22
5
18
19

177
178
178
178

15
1
17
21

179
179
180
180
181
181
181
182

7
10
5
16
5
8
14
10

Maháparinirvána-szútra
Theragáthá Atthakathá
Dzsátaka 55.,
Pancávudha-Dzsátaka
Itivuttaka 39. és 40.
Maháparanirvána-szútra
Maháparanirvána-szútra
AN 5-12.
Parinibbána-szutta
Súramgama-szútra
SN 55-21. és 22.,
Mahánáma-szutta
AN 5-32., Cundi-szutta
Vimalakirti-nirdésa-szútra
Súramgama-szútra
Szukhávativjúha-szútra 2.
kötet
SN 1-4-6.
Avatamszaka-szútra 33.
Avatamszaka-szútra 24.
Szuvarnaprabhásza-szútra 4.
Amitájur-dhjána-szútra
Szukhávativjúha-szútra
Maháparanirvána-szútra
MN 2-16., Cetokhila-szutta– 255 –

Rész

4.

Oldal

Sor

Forrás

183
183
192
192
192

3
18
1
13
17

Szukhávativjúha-szútra 2. kötet
Dhammapada
SN 1-4-6.
AN
Maháparinirvána-szútra

A TESTVÉRISÉG
1. Fejezet
1.

2.

194

1

194
195
195

8
1
18

197

4

198

5

198

12

198

21

200
200
201

7
19
5

Itivuttaka 100. és MN 1-3.,
Dhammadájáda-szutta
Itivuttaka 92.
Vinaja, Mahávagga 1-30.
MN 4-39.,
Mahá-asszapura-szutta
MN 4-40.
Cúla-asszapura-szutta
Szaddharmapundarika-szútra
10.
Szaddharmapundarika-szútra
10.
Szaddharmapundarika-szútra
14.
SN 55-37., Mahánáma-szutta
AN 3-75.
SN 55-37., Mahánáma-szutta– 256 –

Rész

3.

2. Fejezet
1.

Oldal

Sor

Forrás

201
201
203
206
208
210
210
212
217
217
217

10
16
5
1
20
1
19
1
1
14
23

219
220
221
222

16
3
12
6

SN 55-54., Gilájanama-szutta
Avatamszaka-szútra 22.
Mahápanirvána-szútra
Avatamszaka-szútra 7.
Mahámájá-szútra
Avatamszaka-szútra 21.
Maháparinirvána-szútra
DN 31., Szingálováda-szutta
AN 2-4., Szamacitta-szutta
AN 3-31.
Dzsátaka 417.,
Kaccáni-Dzsátaka
DN 31., Szingálováda-szutta
Dhammapada Atthakathá 1.
(Burmai Magyarázatok)
Srimaladevasimhanáda-szútra

225
226
228
229
229

1
16
11
1
9

230

20

Maháparinirvána-szútra
AN 3-118., Szocejjan-szuttaSN
Vinaja, Máhavagga 10-1. és 2.
DN 16.,
Maháparinibbána-szutta
Vinaja, Mahávagga 10-1. és 2.

– 257 –

Rész
2.

3.

Oldal

Sor

Forrás

233
234
234
235
236

11
10
15
18
13

236
237
238
238
239
240
240

19
9
3
14
9
4
8

241
242

3
1

SN
Antarábhava-szútra
Vimalakirti-nirdesa-szútra
Maháparinirvána-szútra
Kisebb
Szukhávativjúha-szútra
Szukhávativjúha-szútra
Vimalakirti-nirdesa-szútra
Dhammapada Atthakathá 1.
AN 34-2.
Dhammapada Atthakathá 1.
AN 5-1.
Múla-sarvastiváda
Sanghabheda-vastu 10.
MN 9-86., Angulimála-szutta
AN 26.

– 258 –