Årbog for bæredygtig tun 2024
Markedsdata, innovationer og indsigt fra samfund, der beskytter vores hav

IndholdEt år i tunfiskens tegn: En global bevægelseVæksten i MSC-certificeret tunStærkt momentum på markedet: Markedsanalyse af global tunBæredygtige ambitioner: Vi sætter kursen mod 2030
Nye standarder sættes
Hvorfor vælge MSC-certificeret tun?
Indvirkning på vandet: Incitament til at få fiskerier op på et højere niveau
Case study om certificering:
Katsuo Ippon-zuri Gyogyo albacore and skipjack pole and line fishery
Case study om forbedring af fiskeriet: North Atlantic albacore
artisanal fishery
Et banebrydende FAD-fiskeri i Det Indiske Ocean
Fremskridt på vandet
Forbedring af fiskeripraksis - Case study 1:
PNA Western & Central Pacific skipjack and yellowfin tuna purse
seine fishery
Forbedring af fiskeripraksis - Case study 2:
Usufuku Honten Northeast Atlantic longline bluefin tuna fishery
Støtte til fiskerier på vej mod certificering: In-Transition to MSC
MSC’s Ocean Stewardship Fund
Indsigt i tun: En umættelig appetit på bæredygtig tunfisk
Din tur: Hvad har den bæredygtige tunsektor i tankerne?
Alt om tun: Redskaber
Tunarter
TermerGetty Images

4
5
6
9
11
14
17
19
21
22
24

25
27
29
30
32
33
35
37
39

Et år i tunfiskens tegn
– 1,6 millioner tons MSC-certificeret tunfangst– Mere end 200.000 tons MSC-mærket tun på dåse– 182 engagerede fiskerier står for 53 % af den globale tunfangstBæredygtig tun: En global bevægelse
Verden bevæger sig i retning af bæredygtig tun. Det er, hvad forbrugerne
efterspørger, og det er, hvad markedet leverer.
De seneste tal afspejler denne imponerende fortsatte vækst i MSC-mærket tun:mere end 200.000 tons MSC-mærket tun på dåse på verdensplan,
50 % vækst i mængden af MSC-mærket frossen tun og 182 engagerede fiskerier,der står for 53 % af den globale tunfangst.
Mængden af MSC-mærkede tunprodukter på markedet er næsten tredoblet i deseneste fem år, efterhånden som flere mærker og detailhandlere forpligter sig
til at købe og sælge bæredygtigt. Mange af vores partnere har stået i spidsen for
denne vækst: Aldi har oplevet tocifret vækst i Storbritannien og USA, Rio Marefortsætter med at konsolidere sin position som Europas førende MSC-mærkede
tun, og produktionen af MSC-mærket tun i Ecuador er næsten fordoblet.
Også fiskeriet er på vej mod nye horisonter. Fem er allerede blevet certificereti år, herunder for første gang et yellowfin (gulfinnet) og albacore (hvid)
tunfiskeri i Canada, og Maldives pole and line fishery er blevet certificeret fortredje gang. Andre milepæle er et vidnesbyrd om vores interessenters hårde
arbejde. For eksempel er certificeret skipjack (bonito) tun nu tilgængelig fra
alle fire verdenshave, næsten alle koreanske langline-tunfiskerier er med
i MSC-programmet, og de nyeste regler for fangstkontrol, der er fastsat for
bestanden af Atlantic bluefin (blåfinnet) tun, vil sikre genopretning, hvis
bestanden nogensinde falder under et bæredygtigt niveau.
Denne rapport er fyldt med historier og vigtige detaljer om mennesker, derarbejder sammen for at gøre en forskel. Hop om bord og slut dig til denne
globale bevægelse.

4Fremgangen for MSC-certificeret tun
Certificeret tunmængde pr. år, tons

33 %af den globale tunfangst er
MSC-certificeret

1.800.000
1.600.000
1.400.000
1.200.000
1.000.000
800.000
600.000
400.000

20 %af den globale tunfangst er
pt. under vurdering i henhold
til MSC-standarden

200.000
2012

2017

2020

2021

2022

2023

2022

2023

n Albacore n Atl. Bluefin n Bigeye n Skipjack n YellowfinTunvækst i MSC-programmet, tons

25 %af den globale tunfangst er
pt. i et FIP (grundlæggende
eller omfattende)

3.000.000
2.500.000
2.000.000
1.500.000
1.000.000
500.000

22 %af den globale tunfangst er
hverken MSC-certificeret,under vurdering eller i et FIP

2012

2017

2020

2021

n Certificeret n Under vurdering

Tunfangst pr. status (ultimo 2023), tons
*Ekskl. In-Transition to MSC og
suspenderet fangst

800.000
700.000"Markedet spiller
en vigtig rolle,når det kommer
til at gøre fiskerietbæredygtigt."
Jurgen Pauly, kategorichef for fisk
og skaldyr, Globus, Tyskland

5

600.000
500.000
400.000
300.000
200.000
100.000-

Albacore

Atl. bluefin

n Under vurdering n In-Transition to MSC

BigeyeSkipjack

YellowfinStærkt momentum på markedet
MSC-mærket tunmængde pr. art
250.000Land

200.000
150.000
100.000
50.000
-

2012/
2013

2017/
2018

2018/
2019

2019/
2020

2020/
2021

2021/
2022

n Albacore n Bigeye n Skipjack n Yellowfin n Tun (multi)

MSC-mærket tun pr. produkttype, 2023/2024*

2022/
2023

2023/
2024

Samlet tunmængde
(2022/23)

Tyskland

39.769USA

34.008

Storbritannien

15.316

Italien

13.590Frankrig

12.327Australien

11.974<Flere>10.655

Holland

8.941

Canada8.205

Danmark

3.200"Vores prioritet er attilbyde bæredygtig mad,som er til at betale."*Prognose for april 2023-april 2024

n Konserves n Færdigretter n Takeaway n Frossen n Afkølet n Dyrefoder

istock6

Michaela Reischl, CSR-chef for
Lidl Spanien

Markeds- og artsanalyse
af global tun
254

125

mærker solgte MSC-mærket
skipjack tun
en stigning fra 49 i 2015mærker solgte MSC-mærket
yellowfin tun
en stigning fra 1 i 2015mærker solgte MSC-mærket
albacore tun
en stigning fra 76 i 2015

MSC-mærket skipjack tun, tons

MSC-mærket yellowfin tun, tons

200.000

16.00014.000150.000

12.00010.000100.000

8.000

50.000

6.000

-

2.000

4.000
2019/
2020

2020/
2021

2021/
2022

2022/
2023

2023/
2024

-

2019/
2020

2020/
2021

2021/
2022

2022/
2023

2023/
2024

n Tyskland n USA n Storbritannien n Australien n Holland

n Italien n Frankrig n USA n Japan n Spanien n Tysklandn Frankrig n Canada n Schweiz n Italien n Resten af verdenn Belgien n Australien n Schweiz n Resten af verden

MSC-mærket albacore tun, tons

Global mærket mængde, tons

10.000250.000

8.000

200.000

6.000

150.000

4.000

100.000

2.000
-

2019/
2020

2020/
2021

2021/
2022

2022/
2023

2023/
2024

n USA n Frankrig n Spanien n Schweiz n Canada n Belgienn Storbritannien n Holland n Tyskland n Resten af verden

713050.000
-

2012/
2013

2017/
2018

2020/
2021

2021/
2022

2022/
2023

n Albacore n Bigeye n Skipjack n Tun (multi) n Yellowfin

Regional analyse af global tun
N. Europa & C. Europa mærket mængde

S. Europa & AMESA mærket mængde

120.000

35.000100.000

30.00025.00080.00020.00060.00015.00040.00010.00020.000

5.000

-

2012/
2013

2017/
2018

2020/
2021

2021/
2022

2012/
2013

2017/
2018

2020/
2021

2021/
2022

2022/
2023

n Albacore n Bigeye n Skipjack n Tun (multi) n Yellowfin

n Albacore n Bigeye n Skipjack n Tun (multi) n Yellowfin

Amerika MSC-mærket mængdeAPAC mærket mængde

45.00016.00040.00014.00035.00012.00030.00010.00025.00020.0008.000

15.000

6.000

10.000

4.000

5.000

2.000

-

2012/
2013

2017/
2018

2020/
2021

2021/
2022

2022/
2023

n Albacore n Bigeye n Skipjack n Tun (multi) n Yellowfin

8

-

2022/
2023

-

2012/
2013

2017/
2018

2020/
2021

2021/
2022

2022/
2023

n Albacore n Bigeye n Skipjack n Tun (multi) n Yellowfin

Markedsdata: Dansk tun“Vores salg af MSCcertificeret tun er
i perioden ogsåsteget markant –så vi kan sagtens
genkende billedet
af, at kunderne
efterspørger det ihøjere grad. Et øgetsalg af MSC-tun til
vores kunder ligger
i tråd med vores
fiskepolitik og vi vil
gerne takke kunderne
for at bakke så flot
op,” siger.”Top 5 danske brands efter solgte volumer
2024

2023

REMA 1000

1

1

GLYNGØRE

2

2

K-SALAT

3

3

LIDL

4

-

DAGROFA

5

4

MSC mærket tun-mængder, ton
3,500
3,000
2,500

Anders Rene Jensen, indkøbs- og
marketingdirektør hos REMA 1000
Danmark

2,000
1,500
1,000
500
-

2020/
2021

2021/
2022

2022/
2023

2023/
2024

MSC mærket tun efter produkttype
3.1%
Andet
13.6%
Køl

82.7%
Andre arter

17.3%
Tun

Source: MSC, forecast data 2023/2024

83.3%
Dåse

Vi sætter kursen mod 2030
Tun spiller en afgørende rolle for sundheden ogbalancen i den marine fødekæde i verdenshavene.
Det er derfor, tun er så vigtig for MSC’s vision om
at få en tredjedel af verdens globale fangst i havet
certificeret eller engageret i MSC-programmet inden
udgangen af dette årti.

at samarbejde med partnere i kampen mod overfiskeri.
Strategien skærper fokus på de fiskerier, arter og
markeder, hvor vores engagement vil have den største
effekt - og med 138 MSC-engagerede tunfiskerier, femstore kommercielle arter og et enormt globalt marked,
kommer tun til at spille en vigtig rolle.

Det er et ambitiøst, men afgørende mål. Det vil bidragetil den globale fødevaresikkerhed, støtte fremtidige
generationer, der har tunfiskeri som deres levebrød,og bidrage væsentligt til opfyldelsen af FN'sbæredygtige udviklingsmål nr. 14 - Livet i havet.
Som en af de mest fangede fisk på planeten, udgør
tun en stor del af dette mål.

Udfordringer undervejs
Vejen mod bæredygtighed har sine udfordringer.
Den nye version af MSC’s Fiskeristandard har forsøgt
at løse nogle af de problemer, som tunfiskeriet stårover for, og vil sikre MSC-certificerede fiskeriers
førende position inden for bæredygtighed. Den nye
Standard øger tilliden til, at shark finning (fjernelse
af hajfinner) ikke finder sted i certificerede fiskerier,giver større beskyttelse til truede, udryddelsestruede
og beskyttede arter (ETP) og kræver, at fiskerier bedrehåndterer indvirkningen af FAD'er (Fish Aggregation
Devices).

Tun bestemmer farten mod 2030-målet, og overgår
de fleste andre certificerede arter, undtagen hvidfisk
og små pelagiske fisk. Mere end halvdelen af dekommercielt vigtige globale landinger af tun er enten
certificeret eller under vurdering (hvilket betyder, atfiskeriet er ved at demonstrere, at deres aktiviteter erbæredygtige). Inden 2030 kan det ske, at mere end to
tredjedele af verdens tunfiskerier er certificeret, og at
der er en halv million tons MSC-mærkede produkterpå hylderne.

Det er kompliceret at nå til enighed om
fangststrategier, fordi tunfisk svømmer tusindvis af
kilometer på tværs af havene. Det kræver kollektive
aftaler, ofte mellem mange lande, som skal jonglere
med nationale prioriteter i forhold til fiskeri og fælles
fangststrategier. Det, at skulle tage stilling til diverse
interesser, gør det til en udfordring at nå frem til

MSC’s strategi beskriver organisationens ambitionerog prioriteter frem til 2030, og hvordan den planlæggerForventet vækst i MSC-tunfangst for at nå 2030-målet, tons
2.500.000
2.000.000
1.500.000
1.000.000
500.000
2021

2022

n Tunmængde n Forventet vækst

9

2023

2024

2025

2026

2027

2028

2029

2030

"Den største
udfordring er
at fremme god
forvaltning påinternationalt plan,
fordi tun er envandrefisk."
Julio Morón, administrerende
direktør for OPAGAC

53 %af global fangst af vilde tun er fra
MSC-engagerede fiskerier

33 %af al global tunfangst er
MSC-certificeret

138

MSC-engagerede tunfiskerier

en aftale. Der skal dog opnås enighed om etbæredygtigt resultat, hvis fiskeriet fortsat skal opfylde
certificeringskriterierne.
Vi ser dette udspille sig blandt bestandene i det
vestlige og centrale Stillehav (WCPO), og selvom det
stadig er en betydelig udfordring, er der positive tegn
på, at en fangststrategier for skipjack tun kan opnås
tidsnok til at opretholde MSC-certificeringen i WCPO.
Denne forsigtige optimisme efter mange års fælles
indsats er et vidnesbyrd om de mange indflydelsesrige
fiskeri-, detail- og miljøorganisationer, der støtter den
igangværende verificering af bæredygtigt tunfiskeri
gennem MSC-certificering.

kun være muligt at nå 2030-ambitionen med støtte fra
partnere og forbrugere, der vælger MSC-produkter.
Forbrugere er mere bevidste om den indvirkning, deres
valg har på verdenshavene, en nogensinde før. Ifølge
en Globescan-undersøgelse for MSC i 2022 mener
73 % af forbrugere, at folk bør spise fisk og skaldyr
fra bæredygtige kilder. MSC’s mission er skabt til at
udnytte markedskræfternes positive indflydelse ved
at bruge forbruget af fisk og skaldyr og forbrugernes
efterspørgsel efter bæredygtige produkter som
incitament til øget deltagelse.

Samarbejde

Alle i den MSC-engagerede forsyningskæde spiller envigtig rolle i tunfiskens bidrag til 2030-målet om, at mereend en tredjedel af de globale landinger skal komme fra
MSC-certificerede eller -engagerede fiskerier.

Tunfiskeriet har betydeligt forbedret deres praksis,
og i dag er 53 % af den globale tunfangst enten
MSC-certificeret eller engageret i MSC-programmet.
Da der er tale om et markedsdrevet program, vil det

MSC ser frem til at samarbejde med værdsatte
partnere for at hjælpe med at identificere nyemarkedsmuligheder og tage udfordringerne i det
kommende årti op.

10xxNye standarder sættes
MSC’s Fiskeristandard bruges til at vurdere, om etfiskeri forvaltes på en god måde og drives bæredygtigt.

Hvordan vurderes fiskeriet i forhold til vores Standard?
Der er 25 præstationsindikatorer i Fiskeristandarden,
som hører under de tre principper.

Vores Standard afspejler den internationalt accepteret
best practice inden for fiskerividenskab og -forvaltning,og er resultatet af over 25 års arbejde med forskere,fiskeindustrien og naturbeskyttelsesgrupper.

Under en vurdering får et fiskeri tildelt et resultat for hverpræstationsindikator af en uafhængig vurderingsmand:

Gennem Standarden tilbyder vi den førende certificeringsordning for vildtfanget fiskeri med 550 fiskerier,der er certificeret som bæredygtige på verdensplan.

ResultatPræstationsniveau

100

Topmoderne

80-99

Best practice60-79

God praksis, forbedring påkrævet

Under 60

Dumpet

MSC’s Fiskeristandard har tre principper, som ethvert
fiskeri skal opfylde for at blive certificeret:For at blive certificeret, skal et fiskeri opnå:Princip 1: Bestandens bæredygtighed: Fiskeriet skal
fungere således, at det kan fortsætte på ubestemt tid,uden at ressourcen overudnyttes.
Princip 2: Påvirkning af økosystemet: Fiskeriet skal
forvaltes således, at strukturen, produktiviteten,
funktionen og mangfoldigheden i det økosystem,
som fiskeriet afhænger af, herunder andre arter og
levesteder, opretholdes.
Princip 3: Effektiv forvaltning: Alt fiskeri skal overholdealle lokale, nationale og internationale love og have eteffektivt forvaltningssystem på plads.

11

l Mindst 60 point for hver præstationsindikator
l Et gennemsnit på 80 point på tværs af allepræstationsindikatorer under hvert af de tre principper
Betingelser for certificering
Hvis et fiskeri opnår et resultat mellem 60 og 79 for enpræstationsindikator, skal det foretage de nødvendige
forbedringer for at nå 80 eller mere inden for fem år.
Dette er kendt som en betingelse for certificering.

MSC Fiskeristandard Version 3:
hvad betyder den for tun fiskerier?
NØGLEBEGREBERFish Aggregating Devices (FAD'er): menneskeskabt
flydende redskab, der bruges til at tillokke fisk. De kan
enten være fritflydende (drivende FAD'er eller dFAD'er)eller forankrede til havbunden (forankrede FAD'er eller
aFAD'er).
Fangststrategier: kombinationen af overvågning,
bestandsvurdering, fangstkontrol og forvaltningstiltag
fra fiskeriets side, der har til formål at sikre en sund ogbæredygtig målbestand.
Regionale fiskeriforvaltningsorganisationer(RFMO'er): internationale organer, der består afrepræsentanter for nationer med en fælles interesse
i forvaltning og bevarelse af fiskebestande i en
defineret region.
Shark finning: en grusom og ødsel praksis, hvor
man fjerner en hajs finner og hale og smider resten
af kroppen ud i havet. Det er strengt forbudt i MSCcertificerede fiskerier.

12

I oktober 2022 lancerede vi en ny version af vores
Standard (version 3). Denne opdatering er resultatet
af en omfattende gennemgang med fokus på at sikre,
at vores krav til certificering fortsat afspejler alment
accepteret videnskab samt udviklingen og indførelsen
af best practice inden for fiskeriforvaltning.
Version 3 vil skabe forbedringer inden for bæredygtigt
fiskeri på verdensplan og tage fat på flere vigtige
problemer, som tunfiskeriet står over for:Opretholdelse af sunde bestande
Det kan være svært at sikre en langsigtet bæredygtig
forvaltning af tunbestandene. Disse bestande deles
ofte mellem flere jurisdiktioner, og der er derfor behovfor en koordineret international indsats for at udviklebæredygtige tunforvaltningstiltag ("fangststrategier").
Uden robuste fangststrategier er bestandenesbæredygtighed på sigt i fare.

Vores nye krav giver strukturerede rammer
for fastsættelse af certificeringsbetingelser
for fiskerier, der forvaltes af regionale
fiskeriforvaltningsorganisationer (RFMO'er), for dermed
at udvikle topmoderne fangststrategier. Da dettekræver, at fiskeriet præsterer bedre end tidligere, vil
fiskerier med bestande, der allerede er certificeret, fåyderligere fem år til at opfylde kravene, mens fiskeriermålrettet bestande, som ikke tidligere er blevet
certificeret, vil få ti år.
Øget kontrol og overvågning
Tunfiskerier tilbringer lange perioder på havet,
hvilket gør det svært for landbaserede myndighederat overvåge deres aktiviteter. RFMO-forvaltet fiskeri,
herunder not- og langlinefiskeri efter tun, skalfremadrettet overvåges i højere grad.
Fish Aggregating Devices
Fiskeri med Fish Aggregating Devices (FAD'er) kan
gøre tunfiskeriet mere effektivt, men kan påvirke
miljøet i en negativ retning. Nu skal fiskerier redegøre
for tabte FAD'er og demonstrere, hvordan de undgår
og håndterer tab. Dette indebærer at spore og hente
FAD'er eller reducere deres indvirkning ved at brugexx
13

FAD'er, der ikke vikler sig ind i hinanden og som erbiologisk nedbrydelige.
Forebyggelse af shark finningTunfiskerier interagerer ofte med hajer. Der er nu krav
om, at alle fiskerier, der fastholder hajer, har en Fins
Naturally Attached-politik. Det betyder, at alle hajer,
der fanges af fiskeriet, skal landes med deres finnerpå. Fiskerier, der ikke holder på hajer, skal haveen politik for ikke-opbevaring. Den nye Ramme for
dokumentationskrav verificerer, at disse politikker er
på plads og bliver overholdt. Shark finning er alleredestrengt forbudt i MSC-certificerede fiskerier, men dissenye krav vil yderligere øge tilliden til, at shark finningikke finder sted.
Truede, udryddelsestruede og beskyttede arter
Nye krav vil sikre, at arter mere konsekvent
klassificeres som truede, udryddelsestruede og
beskyttede (ETP) og får større beskyttelse. Dette
omfatter krav om, at fiskerier mere eksplicit skal
demonstrere, hvordan de minimerer påvirkning
af disse arter og øger tilliden til, at de ikke skader
genopretningen af ETP-bestande.

Hvorfor vælge MSC-certificeret tun?
Hvad MSC-certificering tilbyder forskellige interessenter.
NØGLEBEGREBER
Chain of Custody-certificering: Denne standard sikrer
en ubrudt kæde, hvor certificeret fisk og skaldyr er let
identificerbare, adskilt fra ikke-certificerede produkter og
kan spores tilbage til en anden certificeret virksomhed.

MSC-certificering skaber betydelig værdi i alle led af
forsyningskæden, fra fiskeri til forbrugere, der elsker
fisk. Det giver en række forsikringer og incitamenter,
der kan variere alt efter din rolle, du spiller i at sikre,
at der fiskes bæredygtigt i verdenshavene.

14

For fiskeriet handler det om at:l Demonstrere, at du er et bæredygtigt og velforvaltet

fiskeri, der regelmæssigt kontrolleres af selvstændige
certificeringsorganer i forhold til MSC-Standarden.
l Forvalte dit fiskeri således, at det er i overensstemmelse
med globale rammer for best practice.
l Imødekomme den stigende efterspørgsel efterbæredygtige fisk og skaldyr.
For forsyningskæden handler det om at:l Sikre en bæredygtig forsyning af råmaterialer, der holder
din virksomhed kørende og beskytter arbejdspladser.

s

s

s

Melissa Tillotson, Senior
Aquaculture and Fisheries
Manager hos Waitrose andPartners, Storbritannien

s

s

s

47.858Vi skaber forandring
MSC-certificering skaber forandring. Efterhånden som der kommer
flere certificerede fisk og skaldyr på markedet, får forbrugerne
et større udvalg af MSC-produkter. Det øger efterspørgslen,
fordi virksomhederne gør certificering til en central del af deresbæredygtige indkøbspolitik.
Leverandører til disse virksomheder omsætter denne efterspørgsel
ved at sende stærkere signaler tilbage til deres fiskerier om, atcertificering er en god forretning. Vi kalder denne gode cirkel for vores"forandringsteori."
MSC-tilgangen betyder, at alle kan spille en rolle i at sikre vores
verdenshaves og fiskebestandes fremtid.

l Imødekomme den globale efterspørgsel efter produkter,

der er uafhængigt certificeret som bæredygtige.
l Forvalte risiko i forsyningskæden for at undgå
produkter fra illegalt, ureguleret og urapporteret(IUU) fiskeri og fødevaresvindel.
For brands og detailhandlere handler det om at:l Vise jeres kunder, at I forstår deres værdier og har
indført positive tiltag.
l Forvalte forsyningsrisiko og skade på omdømme– MSC-certificering sikrer, at bestandene er sunde,at økosystemet er bæredygtigt, og at fiskeriet er
velforvaltet.
l Sikre forsyningskæder – MSC’s Chain of Custodycertificering hjælper med at forhindre illegal, ureguleretog urapporteret (IUU) fangst og forkert mærkning.

xx
15"Når et fiskeri
certificeres efter
denne Standard,
er det et tegn på, atdet virkelig er et af
de bedste fiskerieri verden."steder i forsyningskæden
certificeret til at håndtere
MSC-certificeret fisk og skaldyr

20.000+produkter solgt med det blå
MSC-mærke

66

lande, hvor MSC-mærkede
produkter er tilgængelige

For forbrugere handler det om at:l Nemt kunne købe bæredygtige fisk og skaldyr – med
sikkerhed for, at de kommer fra certificerede fiskerier.
l Spille en kollektiv rolle i at belønne bæredygtigt
forvaltet fiskeri, der understøtter sunde økosystemer
med lav bifangst.
l Sikre, at fisk og skaldyr er tilgængelige for fremtidige

generationer ved at beskytte bestandene og sikre
fiskernes og deres lokalsamfunds levebrød.
For NGO'er handler det om at:l Skabe positive forandringer i verdens fiskeindustrierog påvirke den måde, de forvaltes på.
l Have bevis på, og forsikring om, at brands og
leverandører køber bæredygtige produkter.
l Have et globalt værktøj, der støtter
fortalervirksomhedens mål.

Forbedringer på vandet– Sådan medfører MSC-certificering øget bæredygtighed– Et banebrydende FAD-fiskeri i Det Indiske Ocean– Bygger videre på de fremskridt, der er gjort i bestanden af Atlantic bluefinIncitament til at få fiskerier op
på et højere præstationsniveauNØGLEBEGREBER
Principper: Fiskerier under vurdering får et resultat
ud fra de tre kerneprincipper i MSC's Fiskeristandard:
1) Bestandens bæredygtighed, 2) Påvirkning af
økosystemet, 3) Effektiv fiskeriforvaltning.
Præstationsindikatorer (PI'er): Der er 25 PI'er underde tre principper, og fiskeriet tildeles et resultat for
hver af disse.
Betingelse: Et krav om at opnå resultater, der øger deaktuelle præstationsindikatorer til 80 eller mere
(best practice).
Forbedring: Fiskeriet bruger værktøjer til at identificere,hvor der er behov for ændringer, udvikle enhandlingsplan og overvåge fremskridt. Forbedringer
kan hjælpe med at opfylde betingelserne.

En styrke ved MSC's certificeringsprogram er, atfiskeriet tilskyndes til at lave løbende forbedringer,
selv efter, at det er blevet certificeret.
Fiskerier skal opfylde krav på tværs af
25 præstationsindikatorer (PI) for at opnå certificering
efter MSC’s Fiskeristandard. Hvis en PI opfylder
MSC’s minimumsmål for bæredygtighed, men endnu
ikke lever op til den globale best practice, bliver den

17pågældende PI pålagt en betingelse, og fiskeriet skal
foretage forbedringer og opfylde betingelsen, inden
revurdering – hvilket normalt finder sted fem år efter
certificeringen.
Forbedret ydeevne
En gennemgang af fem tunfiskerier, der har
gennemført to fulde vurderingscyklusser, viser, at
MSC-certificeringen har forbedret deres resultaterfor bæredygtigt fiskeri. Fiskeriets PI-resultater blev
analyseret mellem vurderingerne for at se, hvordanpræstationerne blev bedre over tid.
Svaret er tydeligt: De fem fiskerier forbedrede sigmålbart i løbet af de to certificeringscyklusser. Det varisær mærkbart i forbindelse med PI'er under Princip 2(påvirkning af økosystemet). De fem fiskerier øgede deres
gennemsnitsresultat for Princip 2 (P2) med næsten 4 % tilover 90, og opnåede dermed status som "førsteklasses".
Indledende

1.

vurdering

revurderingÆndring i %Princip 1

82,72

85,04

+2,8 %

Princip 2

87,12

90,32

+3,7 %

Princip 3

88,18

89,12

+1,1 %

En yderligere analyse satte fokus på fiskeriets
størrelse. Et større fiskeri vil have større indflydelse på

Resultat: Indledende vurderinger vs. 1. revurdering
100
95
90
85
80
75

Luciano Pirovano, Chief
Sustainability Officer,
Bolton Food & Tri Marine, Italien

70
65
60
Princip 1

Princip 2

Princip 3

n Indledende vurdering n 1. revurdering

Resultat: Indledende vurdering vs. 1. revurdering
100

2.225

forbedringer udført af MSCcertificerede fiskerier frem til d.
31. marts 2023

47.85895
90

steder med Chain of Custodycertificering

85
80
75

20.83870
6560"Bæredygtighed er en
kompleks sag. Derfor
anbefaler jeg at bruge
MSC, for at være på
den sikre side. Duved, hvad du køber."Bestandens
sundhed P1Påvirkning af
økosystemet P2

Forvaltning
P3

produkter med det blå MSCmærke

n Indledende vurdering n 1. revurdering

havet end et mindre fiskeri; der vil blive taget flere
fisk op af havet, hvilket har større indflydelse på desamlede bestande og medfører en større interaktion
mellem redskaberne og omgivelserne. Derfor kan
det argumenteres, at hvis man virkelig vil måleforbedringer i præstationerne, bør indvirkningen af
større fiskerier bidrage mest til fiskeriets overordnedebæredygtighed. Den anden analyse beregnede etvægtet gennemsnit af fiskeriernes resultater.

Indledende

1.

vurdering

revurderingÆndring i %Princip 1

83,50

86,08

+3,1 %

Princip 2

85,69

91,48

+6,8 %

Princip 3

84,59

87,06

+2,9 %

xx
18

De vægtede gennemsnit er endnu mere overbevisende:
fiskeriet har vist en bemærkelsesværdig forbedring
over to certificeringscyklusser. Faktisk steg deres
gennemsnitlige P2-resultat med næsten 7 %, mens
Princip 1 (P1) og Princip 3 (P3) steg med 3 %.
Ud over betingelser og forbedringer gennemgår
certificerede fiskerier også årlige revisioner, for atsikre, at de nærmer sig deres betingelser, og for at
overveje væsentlige forskelle i forhold til det tidspunkt,hvor den oprindelige vurdering fandt sted.
Denne analyse viser, at MSC-programmet skaber
incitamenter, der har stor betydning for disse
tunfiskerier, især når det gælder om at afbøde deres
indvirkning på havmiljøet.

Case study: om certificering
Fiskeri: Katsuo Ippon-zuri Gyogyo albacore andskipjack pole and line fishery
Redskaber: Stang og line
Fangstmængde: 7.692 tons
Certificeret siden: april 2023NØGLEBEGREBER
Fangststrategi: en kombination af forvaltningstiltag
som regler for fangstkontrol, bestandsvurderinger
og overvågning.
Regler for fangstkontrol: foranstaltninger, der kræver, atfangsten justeres efter ændringer i bestandens status.
Stang & line: en fiskemetode, hvor man bruger enhåndholdt stang med en kort line og en krog udenmodhage til at fange tun (eller andre store fisk)
én ad gangen.
Western and Central Pacific FisheriesCommission (WCPFC): den regionale
fiskeriforvaltningsorganisation, der er ansvarlig forforvaltningen af tunbestande i det vestlige og centrale
Stillehav.

Med mere end 1,5 millioner tons certificeret tun landet i2023 og næsten en million tons mere under vurdering,fortsætter mængden af MSC-certificeret tun med at
vokse hvert år.
Fire nye tunfiskerier blev certificeret i 2023. Et af disse
er det japanske Katsuo Ippon-zuri Gyogyo albacore andskipjack pole and line fishery, som fisker efter skipjack
i det vestlige og centrale Stillehav og albacore i det
nordlige Stillehav.
Uafhængige vurderingsmænd vurdere, at fiskeriet
har et veludviklet forvaltnings- og styringssystem.
Derudover har fiskeriet leveret data, der viser, at det
har en lav bifangst samt lav indvirkning på levestederog økosystemet.
Selvom bestanden af skipjack og albacore er på
et sundt niveau, er fiskeriet forpligtet til at laveforbedringer for at sikre deres bæredygtighedpå sigt, og i den sammenhæng fik de tre
certificeringsbetingelser.

En af disse betingelser var relateret til udviklingen af
mere effektive fangststrategier. Disse er afgørende for atsikre, at en bestand forvaltes godt på sigt, og at fiskeriet
kan reagere på ændringer i bestanden. En effektiv
strategi vil også kræve stærkere regler for fangstkontrol,som sikrer, at fangsten reduceres, hvis en bestandbegynder at falde mod forudbestemte tærskler.

fiskeriforvaltningsorganisationer har brug for længere
tid til at udvikle og indføre mere omfattende og robuste
fangststrategier for hele bestanden. Sådanne fiskerierskal nu opnå et "topmoderne" (det bedste mulige)
resultat under en vurdering, og fangststrategienskal evalueres for at sikre, at den kan opretholde
bestandene på målniveauet.

Implementering af fangststrategier og regler forfangstkontrol kan være en udfordring, især når en
bestand deles af flere lande, da alle involverede parterskal nå til enighed om disse forvaltningstiltag.

WCPFC har gjort fremskridt med hensyn til udviklingaf fangststrategier for skipjack tun, og har nåetmange af de milepæle, der kræves i forbindelse med
MSC’s Standard. En af disse milepæle er en aftale,
der blev indgået i december 2022, om at vedtage
fangststrategier for skipjack.

Historisk set har der været langsomme fremskridt
i udviklingen og implementeringen af effektive
fangststrategier for skipjack tun i det vestlige og
centrale Stillehav (WCPO). Skipjack-bestanden
forvaltes af en regional fiskeriforvaltningsorganisation(RFMO) – Western and Central Pacific FisheriesCommission (WCPFC) – med 26 medlemslande.
Tunfiskerier i WCPO, herunder Katsuo Ippon-zuri
Gyogyo, er blevet certificeret som opfyldende
minimumskravene for MSC-certificering på baggrund
af, at WCPFC arbejdede på at implementere
fangststrategier og regler for fangstkontrol.
Den nye version af MSC’s Fiskeristandard, dertræder i kraft i maj 2023, indeholder nye krav,
der anerkender, at fiskerier forvaltet af regionale
20

Inden maj 2025 skal WCPFC fremlægge dokumentation
for, at fangststrategierne er effektive og vil opretholde
bestanden på et bæredygtigt niveau. Der er gjort
fremskridt takket være vedtagelsen af et reviderettiltag, der bestemmer, at skipjack skal fastholdespå målniveauet. Tiltaget omfatter en begrænsningaf antallet af tilladte fiskedage i not fiskeriet og affangstmængden i alle andre skipjack tunfiskerier.
Disse foranstaltninger vil sikre, at skipjack fiskeriet
i det vestlige og centrale Stillehav kan opfylde
betingelserne for certificering i forbindelse med
fangststrategier.

Case study: om forbedring af fiskeriet
Fiskeri: North Atlantic albacore artisanal fishery
Redskaber: Troll, stang & line
Fangstmængde: 4.068 tons (troll),
8.699 tons (stang & line)
Certificeret siden: 2016

certificering i 2016. Men fiskeriet, der foregår i
Biscay-bugten og tilstødende atlantiske farvande,
fik certificeringsbetingelser, der krævede, at der
blev taget yderligere skridt for at sikre bestandensbæredygtighed på sigt.

Strenge fangstbegrænsninger, der startede for næsten
25 år siden, var med til at redde den nordatlantiske
albacore tun fra overfiskning. Nu stiger fangsterne,mens tunbestanden fortsat er sund.

En ny bestandsvurdering fra 2016 bekræftede, at albacore
tun ikke blev overfisket, og at bestanden var i en sundtilstand, hvilket opfyldte den relaterede betingelse.

Genopretningen af albacore bestanden kom efterårtiers overfiskeri og en nedgang i bestanden, hvormængden af voksne fisk ("gydebiomasse") faldt med totredjedele mellem 1940'erne og 20111.
For at genopbygge bestanden indførte ICCAT – denregionale organisation, der forvalter tunbestandenei Atlanterhavet – fangstbegrænsninger og
implementerede den første Total Allowable Catch (TAC)
i 2001, efterfulgt af yderligere forvaltningstiltag. Det
reducerede mængden af fanget albacore betydeligt, og
i 2013 viste en bestandsvurdering, at bestanden ikkelængere var overfisket.
De fremskridt, der er gjort med at genopbygge
bestanden, gjorde det muligt for det spanske North
Atlantic albacore artisanal fishery at opnå MSC-ICCAT indførte regler for fangstkontrol for at sikre, atfangsterne reduceres, hvis bestanden falder under enforudbestemt tærskel. Det hjælper fiskeriforvalterne
med at reagere hurtigt på ændringer i bestanden og
beskytte den mod overfiskning. Genopbygningen af
bestanden gjorde det muligt at øge TAC'en over tid. I 2023
fastsatte ICCAT TAC'en til næsten 50.000 tons i løbet afde næste to år, den højeste tilladte fangstmængde
siden 2001.
Fiskeriet blev certificeret på ny til MSC Fiskeristandardi 2021. Certificeringen blev tildelt uden betingelser,og fiskeriet opnåede det bedst mulige resultat (entopmoderne præstation) for bestandsstatus, hvilketbekræfter, at albacore-bestanden fiskes på etbæredygtigt niveau.
[1] ICCAT (2014) Rapport fra Standing Committee on Researchand Statistics

21

Case study: Et banebrydende FADfiskeri i Det Indiske OceanNØGLEBEGREBERFish Aggregating Devices (FAD'er): Flydende enheder lavet
af plastik eller naturlige materialer med vedhæng udviklet
til at tiltrække fisk. Disse flåder kan være fritflydende –drivende FAD'er eller dFAD'er – eller forankrede til
havbunden – forankrede FAD'er eller aFAD'er.

Det spanske fiskeri Echebastar er en pioner inden for
fiskeriet. I 2018 blev det verdens første storstilede FAD
tunfiskeri, der blev certificeret som bæredygtigt.

22

FAD'er udnytter det naturlige fænomen, at små havdyr
tiltrækkes af flydende genstande, hvilket tiltrækker
målarter som tun. Fiskerne bruger FAD'er til at fiske
mere effektivt, og de er udbredte i branchen.
Det kan dog være problematisk, når FAD'er vikler sig
ind i hinanden. Ud over tun kan de også tiltrække
truede, udryddelsestruede og beskyttede arter (ETP)som hajer og rokker.
Alberto Martín, Senior Fisheries Outreach Manager hos
MSC, indrømmer, at det er et komplekst område:En grundlæggende forandring for fiskere
Guillermo Morán, administrerende direktør for TUNACONS, Ecuador,reflekterer over FAD'er. TUNACONS er en gruppe af otte virksomheder, dersamarbejder i det østlige Stillehav for at sikre en bæredygtig fremtid.
"Det har været en stor udfordring, fordi det er en ændring af fiskernes
grundlæggende værktøj – at skifte fra en ikke-nedbrydelig FAD til
en bionedbrydelig FAD. Det lykkedes med en masse videnskabeligt
og teknisk arbejde, men frem for alt med en masse hjælp fra helebesætningen, der brugte deres ideer til at designe en prototype,som vi allerede bruger i flåden i dag.
"Videnskaben giver et alternativ til dem, der ikke er enige i FAD-fiskeri.
Med forvaltning af FAD-fiskeriet er bifangsten af truede eller følsomme
arter knap 1 %. Med biologisk nedbrydelige FAD'er forurener vi ikke
havene. Formålet med alt dette arbejde er netop at vise, at fiskeriet
kan omdannes til noget bæredygtigt."”[Før Echebastar] troede folk virkelig ikke på, at fiskeri
på FAD'er kunne gøres på en bæredygtig måde... et
FAD-fiskeri var aldrig blevet certificeret før."
Der er grupper, som ser FAD-fiskerier som et onde,
siger Dr Julio Morón, administrerende direktør for
OPAGAC, som fisker efter tun i alle fire oceaniske
regioner: "De mener, at FAD-fiskeri betyder, at man
smider affald i havet, fanger ungfisk og vikler bifangst
ind i net. Men det har vi arbejdet hårdt for at forbedre
i de sidste par år."Echebastar er et forbillede, hvad ændring af
fiskeripraksis angår: deres materialer er gjort
biologisk nedbrydelige, filtrede net er erstattet
med materialer og design, der ikke bliver filtrede,xx
23"Det koster penge
at bygge FAD'er, og
der er et økonomisk
incitament til at
genvinde FAD'er og
genbruge dele. Fra etbevaringsperspektiv
er det også afgørende,
at vi ikke mister
FAD'erne."
Jan Robinson, FAD Watch

40 %OPAGACs mål for bionedbrydeligematerialer i deres FAD'er inden
udgangen af 2024

15 %anslået stigning i BioFAD'er i deseneste 5 år

uønsket bifangst er minimeret, og ETP-arter slippes
uskadte løs så vidt som muligt. Disse ændringer
har tilskyndet til forandring i hele sektoren. Det tog
Echebastar to certificeringsforsøg at opfylde allevurderingskriterierne, og i 2018 opnåede fiskeriet de"globale best practice niveauer", der er nødvendige forat leve op til MSC’s Fiskeristandard.
"Nu begrænser alle regionale
fiskeriforvaltningsorganisationer brugen af FAD'er,"tilføjer Dr. Morón. "Reglerne er på plads, informationen
er frigivet og bifangsten er reduceret markant. Detnæste, vi vil tage op, er håndtering af mistede FAD'er.
Det er den form for forandring, som folk ønsker fra alleverdens fiskerier."

24Case study: Forbedring af fiskeripraksis
Fiskeri: PNA Western & Central Pacific skipjack andyellowfin tuna purse seine fishery
Redskaber: Not
Arter: skipjack, yellowfin (bigeye pt. under vurdering)
Fangstmængde: 335.201 tons (skipjack), 128.751 tons
(yellowfin)
Certificeret siden: december 2011NØGLEBEGREBERBest practice-resultat: Et resultat på 80 eller
mere i forhold til en præstationsindikator i MSC’s
Fiskeristandard, hvilket resulterer i en godkendelseuden krav om yderligere forbedringer.
Bifangst: Uønsket fangst, der omfatter undermålsfisk
eller overskudsfisk, som fiskeriet ikke har en kvote for,samt truede og beskyttede arter og andre uønskede
arter.
Betingelser for certificering: Fastsat af en uafhængig
vurderingsmand. Fiskeriet skal implementere en
handlingsplan for at foretage forbedringer, der bringer
det op på global best practice.

25

Etableringen af robust dataindsamling var afgørendefor, at "Parties to the Nauru Agreement" (PNA) kunne
bevare sin MSC-certificerede status og udvikle en "bestpractice"-tilgang til at reducere interaktioner med
truede og beskyttede rokkearter.
PNA tunfiskeriet, der opererer i det vestlige og centrale
Stillehav, tog foranstaltninger for at sikre bedre
beskyttelse af manta- og djævlerokker (samlet kendt
som 'rokker').
Som en del af fiskeriets MSC-certificering blev der stillet
en betingelse, der betød, at fiskeriet skulle forbedre
den måde, hvorpå det indsamlede data om rokker, derer blevet fanget ved et uheld. Disse data var afgørendefor, at fiskeriet kunne udvikle en effektiv strategi til at
minimere dets indvirkning på rokkebestandene.
PNA-fiskeriet er det største MSC-certificeredetunfiskeri samt en vigtig kilde til beskæftigelse forsmå ø-nationer som Papua Ny Guinea, Nauru og
Marshalløerne.

Da fiskeriet blev revurderet i forhold til MSC’s
Fiskeristandard i 2018, identificerede uafhængige
vurderingsmænd manglende bestandsdata for rokker.
Fiskeriet blev pålagt at foretage forbedringer (en"betingelse for certificering"), så dets strategi for at
reducere indvirkningen på rokkebestande ville leve op
til best practice inden for en certificeringsperiode på
fem år. Fiskeriet ville ikke være i stand til at søge om
gencertificering, før denne betingelse var opfyldt.
For at løse dette problem opdaterede PNA-fiskerietsine krav for observatører om bord, for at sætte større
fokus på indsamling af data om bifangst af rokker.
Observatører sikrer nu, at de forskellige underarteraf manta- og djævlerokker identificeres ordentligt, og
registrerer, om de er sunde, når de fanges og når deslippes løs igen i havet.

xx
26

I 2019 blev der indført et nyt forvaltningstiltag forat bedre beskytte rokker i fiskeriet i det vestlige og
centrale Stillehav. Det omfattede et forbud mod bevidst
fangst af rokker samt retningslinjer for at håndtere demog slippe dem løs på sikker vis. Tiltaget blev vedtaget
af Western and Central Pacific Fisheries Commission(den regionale fiskeriforvaltningsorganisation), oggælder for alle regionale tunfiskerier fra januar 2021.
En efterfølgende analyse af data fra logbøger og
observatører viste, at identifikationen af forskellige
rokkearter er blevet bedre med tiden, og at rokkerne
blev sluppet løs i en sundere tilstand.
Fiskeriet opfyldte betingelsen for certificeringog startede revurdering i 2023. Hvis fiskeriet
gencertificeres, vil den nye certificering dække bigeye(storøjet) tun og omfatte fartøjer, der bruger Fish
Aggregating Devices.

Case study: Forbedring af fiskeripraksis
Fiskeri: Usufuku Honten Northeast Atlantic longline
bluefin tuna fishery
Redskaber: langline
Tonnage: 58 tons (2023)
Første certificering: august 2020NØGLEBEGREBER
Regler for fangstkontrol: Nøglen til at opretholde
bestandene på et bæredygtigt niveau. Det er
kombinationen af overvågning, bestandsvurdering,
regler for fangstkontrol og forvaltningstiltag, derindføres af et fiskeri.
International Convention for the Conservation of Atlantic Tunas (ICAAT): den regionale fiskeriforvaltningsorganisation ansvarlig for tun i Atlanterhavet.

Da et japansk fiskeri blev verdens første MSCcertificerede bluefin tunfiskeri, tog det ekstra skridt
for at sikre den langsigtede bæredygtighed af denne
bestand, der i sin tid var overfisket.
Usufuku Honten blev certificeret i 2020, men fiskeriet
blev godkendt med betingelser, så det var nødvendigt
at foretage forbedringer (certificeringsbetingelser), derville bringe specifikke fiskeriaktiviteter på linje med
global best practice. Det omfattede demonstrationaf, at der er forholdsregler på plads for at forhindre
overfiskning, og indsamling af data til støtte forforvaltningen af andre tunbestande i regionen.
Fiskeriets certificering understregede en betydelig
vending i bluefin tunens skæbne. Overfiskeri i27

1990'erne truede i alvorlig grad bluefin bestanden
i det østlige Atlanterhav og Middelhavet, og bestanden
var tæt på at kollapse i 2006. ICAAT indførte en
genopretningsplan i 2007, som begrænsede fangsterne
og fiskesæsonen. Bluefin-bestanden kom sig godt
under denne plan, og i 2017 vurderede ICAAT, at
bestanden ikke længere var overfisket.
Usufuku Honten demonstrerede, at der er
forholdsregler ("regler for fangstkontrol") på plads
for at reducere fangsten, hvis bestanden af bluefin
tun begynder at falde. ICCAT testede også forskellige
forvaltningsstrategier for at identificere og tage højde
for områder med usikkerhed, såsom urapporteretfangst og unøjagtige data. Som følge heraf blev denne
betingelse for certificering opfyldt i 2023.
En anden betingelse blev opfyldt efter enundersøgelse for at forstå, hvordan bluefin tun
fra det østlige Atlanterhav blandes med separate
bluefin bestande i det vestlige Atlanterhav. Fiskeriet
indsamlede vævsprøver gennem et uafhængigt
observationsprogram, hvilke blev analyseret for at
identificere, hvor tunen kom fra. Resultaterne fra denne
undersøgelse vil forbedre den metode, der bruges til
at beregne bestanden, hjælpe ICAAT med at fastsætte
nøjagtige fangstbegrænsninger og gøre det muligt
for fiskeriet at udvikle en best practice-strategi forhåndtering af interaktioner med West Atlantic bluefin.
Tilsammen sikrer disse forbedringer, at bluefinbestanden ikke overudnyttes, og fiskeriet arbejderfortsat mod at opfylde andre betingelser, herunderindsamling af mere omfattende logbogsregistreringer
om interaktioner med truede og beskyttede arter.

Støtter fiskerier til at forbedre sig– Uafhængig verificering af fremskridt mod MSC-certificering– Over DKK 3.500.000 tildelt tunfiskerier siden 2020
– Reduceret bifangst af rokker i Middelhavet

In-Transition to MSC-programmetNØGLEBEGREBER
Betinget godkendelse: Tildeles fiskerier, der harfået tildelt MSC-certificering, men som skal foretage
forbedringer for at sikre, at alle resultatindikatorer
lever op til global best practice (et resultat på 80 eller
derover) inden for certifikatets femårige løbetid.
Overensstemmelsesvurderingsorgan: Bemyndigetcertificeringsorgan, der er akkrediteret til at udføre
vurderinger i henhold til MSC’s Fiskeristandard.
Fishery Improvement Project (FIP): Initiativer med flereinteressenter, der har til formål at hjælpe fiskeriet med
at arbejde hen imod bæredygtighed.

In-Transition to MSC program (ITM, Overgang til MSCprogrammet) er en mekanisme, der gør det muligt for
fiskerier at vise deres engagement i at blive bæredygtige.
Fiskerier er ofte nødt til at foretage betydelige
forbedringer i forhold til deres miljøpræstationer, før
de opfylder MSC’s Fiskeristandard, og mange etablerer
i den sammenhæng et Fishery Improvement Project(FIP, Fiskeri forbedringsprojekt). Men det er vigtigt,
at fiskerier med igangværende FIP'er viser målbare
fremskridt og rapporterer om disse fremskridt påregelmæssig og gennemsigtig vis.
In-Transition to MSC program gør det muligt for fiskerier
med igangværende FIP'er at få deres fremskridt mod MSCcertificering uafhængigt verificeret. Det sikrer, at fiskerierne
foretager troværdige forbedringer af deres praksis og er på
vej til at opfylde vores Standard inden for fem år.

29

For leverandører, der ønsker at købe fra fiskerier med
forbedringsprojekter, tilbyder In-Transition fiskerier
den ekstra troværdighed, der følger med voresuafhængige verifikationssystem.
Programmet er åbent for alle fiskerier, der ønsker atopnå MSC-certificering, uanset størrelse eller placering.
Fiskerier skal gennemgå en forhåndsvurdering i forhold
til vores Standard, som fremhæver de nødvendige
forbedringer, og implementere en handlingsplan for
at afhjælpe eventuelle mangler. Fremskridt i forhold
til handlingsplanen spores og verificeres ofte af et
akkrediteret overensstemmelsesvurderingsorgan.
Fiskerier forventes at indgå i en fuld vurdering i forhold
til vores Standard, med det formål at opnå mindst en
betinget godkendelse.
Programdeltagere er også berettiget til økonomisk
støtte gennem MSC’s Ocean Stewardship Fund.
Tilskud på op til DKK 436.000 støtter omkostningerne
forbundet med implementering af forbedringer og
verificering af disse fremskridt.
Programmet er i en testfase indtil udgangen af 2024.
I december 2023 blev South Africa Albacore Tuna Poleand Line Fishery det første fiskeri, der gennemførte InTransition to MSC program, og fiskeriet startede dermed
den fulde vurdering for at opnå MSC-certificering.
Fiskeriet kom med i programmet i december 2019 og
udførte med succes de forbedringer, der var nødvendige
for at blive vurderet i forhold til Standarden. Resultatet
af denne vurdering forventes ultimo 2024.

Ocean Stewardship Fund
MSC’s Ocean Stewardship Fund fremskynder fremskridt
inden for bæredygtigt fiskeri verden over ved atfinansiere innovativ forskning og hjælpe fiskerier med
at vedtage og implementere praksisser, der beskytter
havet.
MSC afsætter 5 % af de årlige royalties fra salget
af MSC-mærkede produkter til Ocean Stewardship
Fund, ud over donationer fra tredjeparter og gearet
finansiering.

Siden 2020 er der blevet uddelt over DKK 3.500.000
til ni forskellige tunfiskerier. Det omfatter tilskud
til at reducere bifangst af arter som silkehaj,
undersøge brugen af kunstig agn og hjælpe fiskerieri In-Transition to MSC program med at foretagede nødvendige forbedringer for at opfylde MSC’s
Fiskeristandard. Fonden støtter også MSC’s forskningi klimaforandringernes indvirkning på fiskeriet.
l Videnskabs- og forskningsfond: 5 bevillingerl Hjælpefond til overgang: 3 bevillingerl Hjælpefond til gencertificering: 1 bevilling"Fiskeriet kan ikke
blive bæredygtigt
uden at tage højde forbevaringsspørgsmål."Bertrand Wendling,
administrerende direktør, SATHOAN

106

Bevillinger tildelt i alt

Reduktion af bifangst af rokker
Det franske SATHOAN bluefin tunfiskeri forsøgte at minimere
dødeligheden ved bifangst ved at undersøge overlevelsesraten forrokker, der ved et uheld blev fanget på langliner. Forskerne brugte
elektroniske mærker til at overvåge rokkerne efter udsætningen og
indsamlede data om deres placering. Resultaterne tyder på en høj
overlevelsesrate, og der blev ikke registreret nogen dødsfald i deførste syv dage efter udsætningen.
Undersøgelsen viste, at sikker håndtering af rokker, når de mærkes ogudsættes, var nøglen til overlevelse; holdet udviklede en protokol forat reducere skader og sikre, at mærkerne blev anvendt på en effektiv
måde. Data indsamlet via mærkerne gav ny indsigt i rokkernes adfærd,blandt andet at nogle svømmer ned til dybder på over 400 meter.
Som en betingelse for MSC-certificering skal fiskeriet dokumentere sin
indvirkning på rokkebestanden. Resultaterne fra denne undersøgelse
vil støtte indsatsen for at opfylde betingelsen.
30

9Bevillinger tildelt tunfiskerier

DKK 35
millioner

Beløb brugt på alle projekterOver
DKK 3,5millioner
Beløb brugt på tunfiskerierIndsigt i tun– Forbrugernes efterspørgsel XXXXXXXXXX (TBC APRIL 16)– Efterspørgsel efter bæredygtig tun (TBC APRIL 16)– Hvad har den bæredygtige tunsektor i tankerne?

32Din tur...
MSC er altid interesseret i at høre fra vores interessenter og partnere.
Jeres hårdt tilkæmpede indsigter er vigtig, da den minder os om vores
prioriterer og hjælper os med at opfylde MSC’s mission om at stoppe
overfiskeri og sikre fødevarer til fremtiden.
OM BÆREDYGTIGHEDOM AT MØDE UDFORDRINGER OG ARBEJDE SAMMEN"Tendensen er klar. Bæredygtighed
er ved at blive et centralt element
i den overordnede brandværdi og
produktkvalitet. Så det er et must.""Tun er meget vandrende, så vi kan
ikke påstå, at det er vores bestand.
Medmindre vi alle er enige, er
det meget svært at opretholde
bestanden."Luciano Pirovano, Chief Sustainability Officer, Bolton
Food & Tri Marine, Italien"Det er ikke en mulighed ikke atvære bæredygtig. Vi ønsker at drive
forretning i lang tid."
Kepa Echevarria, CEO for det familieejede spanske
fiskeriselskab Echebastar"Der er en øget bevidsthed blandt
forbrugerne om bæredygtig fisk
og skaldyr, men der ligger stadig
meget arbejde forude."

Adnan Ali, tidligere administrerende direktør for tunforarbejdningsvirksomheden Horizon, Maldiverne

OM MSC’S FORANDRINGSTEORI"Jo mere vi vælger bæredygtige fisk
og skaldyr, jo mere vil de fylde på
markedet, og på den måde sendervi et budskab til hele kæden om,
at vi elsker vores verdenshave ogønsker at passe på dem."
Lello Palomba, kok, Italien

Tim Hendriks, driftschef, Fish Tales, Holland
OM LEVEBRØD
OM MSC-CERTIFICERING"MSC-certificering er den højeste
standard for bæredygtighed forvilde fiskerier og sender et klart
signal til forbrugerne om, at de kanstole på Fishwifes beslutninger om
indkøb."
Becca Milstein, medstifter og administrerende direktør
for Fishwife Tinned Seafood Co.

"Vores fiskeri er levebrød foromkring 20 % af befolkningen."
Hussain Afeef, General Manager, ENSIS Fisheries,
Maldiverne

OM KUNDERNES FORVENTNINGER"Vi er ansvarlige for vores kunderog skal være frontløbere, der giver
folket bæredygtige fisk og skaldyr."Jurgen Pauly, kategorichef for fisk og skaldyr, Globus,
Tyskland33

Alt om tun– Redskaber, hvordan fiskere fanger tun– Tunarter, fra skipjack til bluefin– TermerRedskaber
Man kan fange tun med en række redskaber og metoder. Hvilken type, derbruges, afhænger af tunens størrelse og den dybde, den svømmer i, samt
fiskeriets størrelse og placering.
Vurderinger i henhold til MSC’s Fiskeristandard tager højde for de anvendte
redskaber og deres indvirkning på havmiljøet.
* ISSF Status of the World Fisheries for Tuna (marts 2024)**ISSF Tuna Fisheries Impacts on Non-Tuna Species and Other Environmental Aspects: 2024 Summary

NOTFISKERIAndel af den globale tunfangst: 66 %*En lodret "netvæg", der bruges til atomringe en fiskestime. Nettet trækkes
sammen fra bunden – som en pung –og forhindrer fangsten i at slippe ud.
Notfiskeri kan bruges til at fange tun,
der samler sig omkring Fish Aggregating
Devices (FAD'er) eller frit svømmende
stimer. Størstedelen af skipjack og
yellowfin fanges med denne metode.

LANGLINE
Andel af den globale tunfangst: 9 %*En line, der trækkes efter en båd med
agnede kroge fastgjort med jævne
mellemrum. Linens længde kan variere
fra et par hundrede meter til mere end
50 kilometer. Denne metode bruges typisk
til at fange albacore, bigeye og bluefin
tun, som kan findes på dybere vand.

xx
35

GARN
Andel af den globale tunfangst: 4 %*Et net, der hænger som et gardin ivandet, som fiskene svømmer ind i og
bliver fanget i. Der findes to typer garn:"sættegarn" og "drivgarn". Sættegarn er
forankret, enten til pæle, der er fastgjort
til havbunden, eller til et ankersystem,
mens drivgarn er ophængt ved hjælp afvægte og flydere. Denne metode bruges
oftest til at fange yellowfin og skipjack.

STANG OG LINE
Andel af den globale tunfangst: 7 %*Bruges til at fange tun en ad gangenved hjælp af håndholdte stænger med
kroge uden modhager, der er fastgjort
til en line. Stang- og lineudstyr kanogså bruges til at fange fisk, der samles
omkring FAD'er eller frit svømmende
stimer. Denne metode bruges oftest til at
fange skipjack og albacore.

TROLLING
Andel af den globale tunfangst: 1,3 %*Trolling er en form for håndlinefiskeri.
Flere fiskeliner udstyret med krogeslæbes efter et fartøj. Linerne kantrækkes ind manuelt eller mekanisk.
Disse redskaber kan bruges til at fangealbacore, bluefin og yellowfin tun.

36
xx

TunarterPå verdensplan er der 23 bestande af de vigtigste kommercielle tunarter:
fem skipjack, fire yellowfin, fire bluefin, seks albacore og fire bigeye.
En nylig rapport fra International Seafood Sustainability Foundation (ISSF)
viser, at 78 % af tunbestandene er på et sundt udnyttelsesniveau, 13 % er
overfiskede, og 9 % er et sted i midten.
*ISSF Status of the World Fisheries for Tuna (marts 2024)

ALBACORE TUN
Albacore tun findes ofte på dybere vandend andre tunarter. Arten har en levetid
på 10-12 år, og bliver moden i en alderaf 2-5 år. De er meget produktive og
producerer op til 2,5 million æg, hvergang de gyder. Albacore er også kendt
som "langfinnet tun" eller "hvid tun"på grund af dens lyse kød. Dens tørre
konsistens gør den perfekt til konserves,og den sælges ofte frisk eller i olivenolie.

Artsnavn: Thunnus alalunga Udbredelse: Global (tempererede og tropiske regioner)
Andel af den globale tunfangst: 4 %* MSC-certificeret mængde: 61.470 tons

BLUEFIN TUN
Der findes tre forskellige slags bluefin
tun: Atlantic, Pacific og Southern. Bluefin
tun er den største af tunarterne og kan
have den længste levetid: Atlantic bluefin
tun kan blive op til tre meter lang og levei mere end 25 år. Den store efterspørgsel
efter bluefin førte til overfiskeri og
truede bestanden. Implementering af
en genopretningsplan og omhyggelig
forvaltning hjalp med at genopbygge
bestanden i det østlige Atlanterhav.

Artsnavn: Thunnus thynnus (Atlantic Bluefin), T. orientalis (Pacific Bluefin) og T. maccoyii (Southern Bluefin) Udbredelse: Global
Andel af den globale tunfangst: 1 %* MSC-certificeret mængde: 565 tonsxx37BIGEYE TUN
Bigeye tun kan blive op til to meter lang.
Denne tunart vokser langsommere end
yellowfin og skipjack, men bliver moden
forholdsvist tidligt i en alder af tre år.
Bigeye lever typisk på dybere vand end
yellowfin og skipjack, så den har ettykt lag isolerende fedt. Dette lag fedt
gør fisken saftig, og bigeye er dermed
populær på sashimi-markeder.

Artsnavn: Thunnus obesus Udbredelse: Det Indiske Ocean, Stillehavet og Atlanterhavet (tropiske og subtropiske regioner)
Andel af den globale tunfangst: 8 %* MSC-certificeret mængde: 29.666 tons

SKIPJACK TUN
Skipjack tun er udbredt og lever i detåbne hav, hvor de leder efter føde tæt på
overfladen. Det er den mest udbredte og
den mindste af de vigtige kommercielle
tunarter, da de kun bliver op til 80 cm
lange. På trods af deres relativt korte
levetid på cirka syv år, modnes de hurtigt(efter et år), og kan formere sig hele året.
Skipjack er et populært produkt. Det er
som regel den billigste af tunarterne ogsælges normalt på dåse.

Artsnavn: Katsuwonus pelamis Udbredelse: Atlanterhavet, Det Indiske Ocean og Stillehavet (tropiske regioner)
Andel af den globale tunfangst: 57 %* MSC-certificeret mængde: 1.164.773 tons

YELLOWFIN TUN
Yellowfin tun kan blive op til to meter
lange og leve i op til 18 år. De blivermodne i en alder af tre år og er meget
produktive, da de kan formere sig hele
året. Yellowfin ungfisk danner ofte
stimer med skipjack og bigeye ungfisk.
Yellowfin, også kendt som "ahi", er fastog har en mild smag, og de kan sælges
som konserves, frisk eller frosne fileter.

Artsnavn: Thunnus albacares Udbredelse: Stillehavet, Det Indiske Ocean og Atlanterhavet (tropiske og subtropiske regioner)
Andel af den globale tunfangst: 30 %* MSC-certificeret mængde: 349.902 tonsxx38

Fiskemalerier © Scandinavian Fishing Year Book

TermerBest practice-resultat: Et resultat på 80 eller
mere i forhold til en præstationsindikator i MSC’s
Fiskeristandard, hvilket resulterer i en godkendelseuden krav om yderligere forbedringer.
Bifangstarter: Uønsket fangst, der omfatter
undermålsfisk eller overskudsfisk, som fiskeriet ikke
har en kvote for, samt truede og beskyttede arter og
andre uønskede arter.
Conformity Assessment Body (CAB): Bemyndigetcertificeringsorgan, der er akkrediteret til at udføre
vurderinger i henhold til MSC’s Fiskeristandard.
Betingelse for certificering: Et krav om at opnåresultater, der øger de aktuelle præstationsindikatorer
til 80 eller mere (se best practice).
Betinget godkendelse: Tildeles fiskerier, der opnår
certificering, men som skal foretage forbedringer forat sikre, at alle resultatindikatorer lever op til global
best practice (et resultat på 80 eller derover) inden forcertifikatets femårige løbetid.
Fish Aggregating Devices (FAD'er): Flydende enheder
lavet af plastik eller naturlige materialer med vedhæng
udviklet til at tiltrække fisk. Disse kan være fritflydende(drivende FAD'er eller dFAD'er) eller forankrede til
havbunden (forankrede FAD'er eller aFAD'er).
Fiskebestand: Den population, hvorfra fangsterne
tages i et fiskeri. Begrebet indebærer, at en bestemt
population er en biologisk særskilt enhed.
Fishery Improvement Project (FIP): Initiativer med flereinteressenter, der har til formål at hjælpe fiskeriet med
at arbejde hen imod bæredygtighed.
Redskaber: Se side 31
Regler for fangstkontrol: foranstaltninger, der kræver,at fangsten justeres efter ændringer i bestandens
status.
Fangststrategier: Kombinationen af overvågning,
bestandsvurdering, regler for fangstkontrol og
forvaltningstiltag fra fiskeriets side, der har til formål
at sikre en sund og bæredygtig målbestand.

39

International Convention for the Conservationof Atlantic Tunas (ICAAT): den regionale
fiskeriforvaltningsorganisation ansvarlig for tun iAtlanterhavet.
MSC Chain of Custody Standard: Certificering til denneStandard sikrer en ubrudt kæde, hvor certificeret fisk
og skaldyr er let identificerbare, adskilt fra ikkecertificerede produkter og kan spores tilbage til en
anden certificeret virksomhed.
Præstationsindikatorer (PI'er): Der er 25 PI'er under detre principper i MSC’s Fiskeristandard (se Principper),og fiskeriet tildeles et resultat for hver af disse.
Principper: Fiskerier under vurdering får et resultat
ud fra de tre kerneprincipper i MSC's Fiskeristandard:
1) Bestandens bæredygtighed, 2) Påvirkning af
økosystemet, 3) Effektiv fiskeriforvaltning.
Referencepunkter: Biologiske referencepunkter;referencepunkter for bestandsstatus, der bruges
til at definere forvaltningstiltag som reaktion på
bestandsstatus.
Regionale fiskeriforvaltningsorganisationer (RFFO'er):internationale organer, der består af repræsentanter
for nationer med en fælles interesse i forvaltning og
bevarelse af fiskebestande i en defineret region.
Shark finning: Den grusomme og ødsle praksis, hvor
man fjerner en hajs finner og hale og smider resten
af kroppen ud i havet. Det er strengt forbudt i MSCcertificerede fiskerier.
Total Allowable Catch (TAC): Fangstbegrænsninger, derfastsætter den samlede mængde fisk, der kan tages
fra en bestand. I tunfiskeri skal alle parter, der fisker
efter den samme bestand, aftale, hvordan TAC'en skal
fordeles (kvoter), og overholde deres andel.
Western and Central Pacific FisheriesCommission (WCPFC): den regionale
fiskeriforvaltningsorganisation, der er ansvarlig forforvaltningen af tunbestande i det vestlige og centrale
Stillehav.

Læs mere
msc.org/tuna

Kontakt os
info@msc.org

Tilmeld dig vores
nyhedsbrev for at få
opdateringer@MSC_@MSCDanmark/marine-stewardship-council

Alle billeder er copyright af MSC, medmindre andet er angivet.
Registreret velgørenhedsnummer: 1066806. Registreret firmanummer: 3322023.
© Marine Stewardship Council 2024