PRAVILNIKO PROTOKOLU POSTUPANJA U USTANOVI UODGOVORU NA NASILJE, ZLOSTAVLJANJE IZANEMARIVANJE("Sl. glasnik RS", br. 30/2010)Član 1
Ovim pravilnikom utvrđuje se Protokol postupanja u ustanovi u odgovoru na nasilje, zlostavljanje izanemarivanje.
Protokol iz stava 1. ovog člana odštampan je uz ovaj pravilnik i čini njegov sastavni deo.

Član 2
Ovaj pravilnik stupa na snagu osmog dana od dana objavljivanja u "Službenom glasniku Republike
Srbije".

PROTOKOL
POSTUPANJA U USTANOVI U ODGOVORU NA NASILJE,ZLOSTAVLJANJE I ZANEMARIVANJE
Prava deteta i učenika u Republici Srbiji ostvaruju se u skladu sa potvrđenim međunarodnim
ugovorima, Ustavom Republike Srbije, Krivičnim zakonikom ("Službeni glasnik RS", br. 85/05, 88/05 ispravka, 107/05 - ispravka, 72/09 i 111/09), Zakonom o maloletnim učiniocima krivičnih dela ikrivičnopravnoj zaštiti maloletnih lica ("Službeni glasnik RS", broj 85/05), Zakonikom o krivičnom
postupku ("Službeni list SRJ", br. 70/01 i 68/02 i "Službeni glasnik RS", br. 58/04, 85/05 - dr. zakon,
115/05, 46/06, 49/07, 122/08, 20/09 - dr. zakon i 72/09), Zakonom o prekršajima ("Službeni glasnik
RS", br. 101/05 i 116/08), Porodičnim zakonom ("Službeni glasnik RS", broj 18/05), Zakonom o
opštem upravnom postupku ("Službeni list SRJ", br. 33/97 i 31/01), Zakonom o zabrani diskriminacije("Službeni glasnik RS", broj 22/09), Zakonom o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja("Službeni glasnik RS", broj 72/09 - u daljem tekstu: Zakon) i drugim zakonima kojima se regulišu
prava deteta i učenika.
Republika Srbija se ratifikacijom Konvencije o pravima deteta Ujedinjenih nacija ("Službeni list SFRJ Međunarodni ugovori", broj 15/90 i "Službeni list SRJ - Međunarodni ugovori", br. 4/96 i 2/97 - u
daljem tekstu: Konvencija), obavezala da obezbedi ostvarivanje svih prava deteta, a naročito, nazaštitu od svih oblika nasilja, zlostavljanja i zanemarivanja, potpunu informisanost, na pravično
postupanje i zaštitu privatnosti, kao i da detetu koje je bilo izloženo nasilju obezbedi podršku za fizički
i psihički oporavak i njegovu socijalnu reintegraciju.
Pravilnikom o protokolu postupanja u ustanovi u odgovoru na nasilje, zlostavljanje i zanemarivanje (udaljem tekstu: Pravilnik o protokolu) propisuju se sadržaji i načini sprovođenja preventivnih i
interventnih aktivnosti, uslovi i načini za procenu rizika, načini zaštite od nasilja, zlostavljanja izanemarivanja, praćenje efekata preduzetih mera i aktivnosti.
Ustanova, u smislu ovog protokola, jeste predškolska ustanova, osnovna i srednja škola i dom
učenika. Pod prostorom ustanove podrazumeva se prostor u sedištu i van sedišta ustanove u kom se
ostvaruje vaspitno-obrazovni, obrazovno-vaspitni i vaspitni rad, kao i druge aktivnosti ustanove (udaljem tekstu: obrazovno-vaspitni rad). U primeni Pravilnika o protokolu ustanova je dužna daobezbedi uslove za sigurno i podsticajno odrastanje i razvoj deteta i učenika, zaštitu od svih oblika
nasilja, zlostavljanja i zanemarivanja i socijalnu reintegraciju deteta i učenika koje je izvršilo, odnosno
bilo izloženo nasilju, zlostavljanju ili zanemarivanju.
Zabrana nasilja, zlostavljanja i zanemarivanja u ustanovi odnosi se na svakog - decu, učenike,zaposlene, roditelje i treća lica.
Pod nasiljem i zlostavljanjem podrazumeva se svaki oblik jedanput učinjenog, odnosno ponavljanog
verbalnog ili neverbalnog ponašanja koje ima za posledicu stvarno ili potencijalno ugrožavanje
zdravlja, razvoja i dostojanstva ličnosti deteta i učenika ili zaposlenog.
Nasilje i zlostavljanje može da se javi od strane: zaposlenog prema detetu, učeniku, drugom
zaposlenom, roditelju, odnosno staratelju ili drugom licu koje je preuzelo brigu o detetu i učeniku (udaljem tekstu: roditelj); deteta i učenika prema drugom detetu i učeniku ili zaposlenom; roditelja
prema svom detetu, drugom detetu i učeniku i prema zaposlenom.
Nasilje i zlostavljanje može da javi kao fizičko, psihičko (emocionalno) i socijalno.
Fizičko nasilje i zlostavljanje je ponašanje koje može da dovede do stvarnog ili potencijalnog telesnog
povređivanja deteta, učenika ili zaposlenog; fizičko kažnjavanje dece i učenika od strane zaposlenih i
drugih odraslih osoba.
Psihičko nasilje i zlostavljanje je ponašanje koje dovodi do trenutnog ili trajnog ugrožavanja psihičkog
i emocionalnog zdravlja i dostojanstva deteta i učenika ili zaposlenog.
Socijalno nasilje i zlostavljanje je ponašanje kojim se isključuje dete i učenik iz grupe vršnjaka irazličitih oblika socijalnih aktivnosti, odvajanjem od drugih, neprihvatanjem po osnovu različitosti,
uskraćivanjem informacija, izolovanjem od zajednice, uskraćivanjem zadovoljavanja socijalnih
potreba.
Osim navedenih oblika, nasilje i zlostavljanje prepoznaje se i kroz: zloupotrebu, seksualno nasilje,
eksploataciju deteta i učenika, elektronsko nasilje i dr.
Zloupotreba deteta i učenika je sve ono što pojedinac, odnosno institucija čini ili ne čini, što negativno
utiče, nanosi štetu, uskraćuje ili smanjuje mogućnost za bezbedan i zdrav razvoj i dovodi ga u
nemoćan položaj prema pojedincu ili ustanovi (zloupotreba u sportu, u političke, verske, komercijalne idruge svrhe). Zloupotreba podrazumeva i prekomerno podsticanje, odnosno psihološki pritisak na
dete i učenika od strane roditelja ili nastavnika radi postignuća koja mogu da imaju za posledicuugrožavanje normalnog psihofizičkog i socijalnog razvoja i najboljeg interesa deteta.
Seksualno nasilje i zlostavljanje je ponašanje kojim se dete i učenik seksualno uznemirava, navodi ili
primorava na učešće u seksualnim aktivnostima koje ne želi, ne shvata ili za koje nije razvojno
dorastao ili se koristi za prostituciju, pornografiju i druge oblike seksualne eksploatacije.
Eksploatacija je rad koji nije u najboljem interesu deteta i učenika, a u korist je drugog lica, ustanove
ili organizacije. Ove aktivnosti mogu da imaju za posledicu ugrožavanje fizičkog ili mentalnog zdravlja,
moralnog, socijalnog i emocionalnog razvoja deteta i učenika, njegovu ekonomsku zavisnost,
uskraćivanje prava na obrazovanje i slobodu izbora.
Elektronsko nasilje i zlostavljanje je zloupotreba informacionih tehnologija koja može da ima za
posledicu povredu druge ličnosti i ugrožavanje dostojanstva i ostvaruje se slanjem poruka
elektronskom poštom, SMS-om, MMS-om, putem veb-sajta (web site), četovanjem, uključivanjem uforume, socijalne mreže i sl.

Zanemarivanje i nemarno postupanje je propuštanje roditelja, druge osobe koja je preuzela brigu odetetu i učeniku, ustanove ili zaposlenog da u okviru raspoloživih sredstava obezbedi uslove za
pravilan razvoj deteta i učenika u svim oblastima, a što može da naruši njegovo zdravlje i razvoj.
Zanemarivanje u ustanovi obuhvata: uskraćivanje pojedinih oblika obrazovno-vaspitnog rada
neophodnih detetu i učeniku; nereagovanje na sumnju o zanemarivanju ili na zanemarivanje odstrane roditelja; propuste u obavljanju nadzora i zaštite deteta i učenika od povređivanja,samopovređivanja, upotrebe alkohola, duvana, narkotičkog sredstva ili psihoaktivne supstance,
uključivanja u destruktivne grupe i organizacije i dr.

PREVENCIJA NASILJA, ZLOSTAVLJANJA I ZANEMARIVANJA
Prevenciju nasilja, zlostavljanja i zanemarivanja čine mere i aktivnosti kojima se u ustanovi stvara
sigurno i podsticajno okruženje, neguje atmosfera saradnje, uvažavanja i konstruktivne komunikacije.
Preventivnim aktivnostima se:1) podiže nivo svesti i osetljivosti deteta i učenika, roditelja i svih zaposlenih za prepoznavanje nasilja,
zlostavljanja i zanemarivanja;
2) neguje atmosfera saradnje i tolerancije, uvažavanja i konstruktivne komunikacije u kojoj se netoleriše nasilje, zlostavljanje i zanemarivanje;
3) ističu i unapređuju znanja, veštine i stavovi potrebni za konstruktivno reagovanje na nasilje;4) obezbeđuje zaštita deteta i učenika, roditelja i svih zaposlenih od nasilja, zlostavljanja izanemarivanja.
Deca i učenici, roditelji i zaposleni zajednički planiraju, osmišljavaju i sprovode preventivne aktivnosti,
načine informisanja o sadržajima, merama i aktivnostima za sprečavanje i zaštitu od nasilja,
zlostavljanja i zanemarivanja.
U okviru prevencije nasilja i zlostavljanja ustanova ostvaruje vaspitni rad, pojačan vaspitni rad i
vaspitni rad koji je u intenzitetu primeren potrebama, samostalno ili u saradnji sa drugim nadležnim
organima, organizacijama i službama.

Prava, obaveze i odgovornosti svih u ustanovi u prevenciji nasilja, zlostavljanja izanemarivanja
Radi prevencije nasilja, zlostavljanja i zanemarivanja ustanova je dužna da upozna sve zaposlene,decu, učenike i roditelje sa njihovim pravima, obavezama i odgovornostima, propisanim zakonom,
Pravilnikom o protokolu i drugim podzakonskim i opštim aktima.
Zaposleni svojim kvalitetnim radom (vaspitno-obrazovnim, obrazovno-vaspitnim, vaspitnim, stručnim i
drugim radom) i primenom različitih metoda, oblika rada i aktivnosti obezbeđuju podsticajnu ibezbednu sredinu.
U ustanovi odeljenjski starešina, vaspitač, nastavnik i stručni saradnik izborom odgovarajućihsadržaja i načina rada doprinose sticanju kvalitetnih znanja i veština i formiranju vrednosnih stavova
za uzajamno razumevanje, uvažavanje različitosti, konstruktivno prevazilaženje sukoba i dr.
Odeljenjski starešina, vaspitač, nastavnik i stručni saradnik je dužan da obezbedi zaštitu deteta iučenika od proizvoljnog ili nezakonitog mešanja u njegovu privatnost, porodicu, dom ili prepisku, kao izaštitu od nezakonitih napada na njegovu čast i ugled.

Zaposleni ne sme svojim ponašanjem da izazove ili doprinese nasilju, zlostavljanju i zanemarivanju(na primer: nepoštovanje ličnosti i prava deteta i učenika, nedoslednost u postupanju, neobjektivno
ocenjivanje i dr.).
Učenici, kao odgovorni učesnici u obrazovanju i vaspitanju, radi prevencije nasilja, zlostavljanja izanemarivanja, obavezni su da: uvažavaju i poštuju ličnost drugih - dece, učenika, zaposlenih,
roditelja i trećih lica; poštuju pravila ustanove i sve one akte kojima se uređuju njihova prava, obaveze
i odgovornosti; aktivno učestvuju u radu odeljenjske zajednice; kao članovi učeničkog parlamenta iškolskog odbora, posebno doprinose i učestvuju u preventivnim aktivnostima; svojim ponašanjem neizazivaju, doprinose ili učestvuju u nasilju i zlostavljanju.
Roditelj je dužan da, u najboljem interesu deteta i učenika: sarađuje sa ustanovom; učestvuje upreventivnim merama i aktivnostima; uvažava i poštuje ličnost svog deteta, druge dece i učenika,
zaposlenih i drugih roditelja.
Roditelj ne sme svojim ponašanjem u ustanovi da izazove ili doprinese pojavi nasilja, zlostavljanja izanemarivanja.

Program zaštite od nasilja, zlostavljanja i zanemarivanja
Prevencija nasilja, zlostavljanja i zanemarivanja, kao jedan od prioriteta u ostvarivanju obrazovnovaspitnog rada planira se razvojnim planom i sastavni je deo godišnjeg plana rada. Ustanova
programom zaštite od nasilja, zlostavljanja i zanemarivanja određuje mere i aktivnosti koje
obezbeđuju razvijanje i negovanje pozitivne atmosfere i bezbedno okruženje (u daljem tekstu:
program zaštite).
Program zaštite utvrđuje se na osnovu analize stanja bezbednosti, prisutnosti različitih oblika iintenziteta nasilja, zlostavljanja i zanemarivanja u ustanovi, specifičnosti ustanove i rezultata
samovrednovanja i vrednovanja kvaliteta rada ustanove. Programom zaštite definišu se preventivne iinterventne aktivnosti, odgovorna lica i vremenska dinamika ostvarivanja.
Program zaštite sadrži:1) načine na koji se preventivne mere i aktivnosti ugrađuju u svakodnevni život i rad ustanove(vaspitne, nastavne i vannastavne aktivnosti), na svim nivoima (pojedinac, vaspitna grupa,
odeljenjska zajednica, učenički parlament, stručni organi, tela i timovi, roditeljski sastanci, roditelji individualno i grupno, savet roditelja);
2) stručno usavršavanje zaposlenih radi unapređivanja kompetencija zaposlenih za preventivni rad,blagovremeno uočavanje, prepoznavanje, reagovanje na nasilje, zlostavljanje i zanemarivanje;
3) načine informisanja o obavezama i odgovornostima u oblasti zaštite od nasilja, zlostavljanja izanemarivanja;
4) podsticanje i osposobljavanje učenika za aktivno učestvovanje u radu odeljenjske zajednice,učeničkog parlamenta, školskog odbora i stručnih organa ustanove;5) sadržaje i načine za pojačan vaspitni rad radi razvijanja samoodgovornog i društveno odgovornog
ponašanja;
6) postupke za rano prepoznavanje rizika od nasilja, zlostavljanja i zanemarivanja;
7) načine reagovanja na nasilje, zlostavljanje i zanemarivanje, uloge i odgovornosti i postupanje uintervenciji kada postoji sumnja ili se ono događa;8) oblike i sadržaje rada sa svom decom i učenicima, odnosno onima koji trpe, čine ili su svedocinasilja, zlostavljanja i zanemarivanja;

9) načine, oblike i sadržaje saradnje sa porodicom, jedinicom lokalne samouprave, nadležnim
organom unutrašnjih poslova (u daljem tekstu: policija), centrom za socijalni rad, zdravstvenomslužbom i dr.;10) načine praćenja, vrednovanja i izveštavanja organa ustanove o ostvarivanju i efektima programa
zaštite, a naročito, u odnosu na:(1) učestalost incidentnih situacija i broj prijava;(2) zastupljenost različitih oblika i nivoa nasilja, zlostavljanja i zanemarivanja;(3) broj povreda;(4) učestalost i broj vaspitno-disciplinskih postupaka protiv učenika i disciplinskih postupaka
protiv zaposlenih;(5) ostvarene obuke u prevenciji nasilja, zlostavljanja i zanemarivanja i potrebe daljeg
usavršavanja;(6) broj i efekte akcija koje promovišu saradnju, razumevanje i pomoć vršnjaka;(7) stepen i kvalitet uključenosti roditelja u život i rad ustanove;(8) druge parametre.

Tim za zaštitu od nasilja, zlostavljanja i zanemarivanja
Ustanova ima poseban tim za zaštitu od nasilja, zlostavljanja i zanemarivanja (u daljem tekstu: tim zazaštitu).
Članove i rukovodioca tima za zaštitu određuje direktor ustanove iz reda zaposlenih (nastavnik,
vaspitač, stručni saradnik, sekretar i dr.). Broj i sastav članova tima za zaštitu zavise od specifičnosti
ustanove (vrsta i veličina ustanove, organizacija rada, izdvojena odeljenja, prisustvo dece i učenika iz
manjinskih i marginalizovanih grupa i dr.). Direktor određuje, psihologa, pedagoga ili, izuzetno, drugog
zaposlenog - člana tima za zaštitu, kao odgovornog za vođenje i čuvanje dokumentacije o svim
situacijama nasilja, zlostavljanja i zanemarivanja u kojima tim za zaštitu učestvuje. Ustanova može dauključi u tim za zaštitu predstavnike roditelja i lokalne zajednice, učeničkog parlamenta i po potrebi
odgovarajuće stručnjake (socijalni radnik, specijalni pedagog, lekar, predstavnik policije i dr.).
Zadaci tima za zaštitu jesu, naročito, da:1) priprema program zaštite;2) informiše decu i učenike, zaposlene i roditelje o planiranim aktivnostima i mogućnosti traženja
podrške i pomoći od tima za zaštitu;
3) učestvuje u obukama i projektima za razvijanje kompetencija potrebnih za prevenciju nasilja,
zlostavljanja i zanemarivanja;
4) predlaže mere za prevenciju i zaštitu, organizuje konsultacije i učestvuje u proceni rizika idonošenju odluka o postupcima u slučajevima sumnje ili dešavanja nasilja, zlostavljanja izanemarivanja;
5) uključuje roditelje u preventivne i interventne mere i aktivnosti;6) prati i procenjuje efekte preduzetih mera za zaštitu dece i učenika i daje odgovarajuće predloge
direktoru;
7) sarađuje sa stručnjacima iz drugih nadležnih organa, organizacija, službi i medija radisveobuhvatne zaštite dece i učenika od nasilja, zlostavljanja i zanemarivanja;
8) vodi i čuva dokumentaciju;
9) izveštava stručna tela i organe upravljanja.

INTERVENTNE AKTIVNOSTIIntervenciju u odgovoru na nasilje, zlostavljanje i zanemarivanje čine mere i aktivnosti kojima se ono
zaustavlja, osigurava bezbednost učesnika (onih koji trpe, čine ili svedoče), smanjuje rizik od
ponavljanja, ublažavaju posledice za sve učesnike i prate efekti preduzetih mera.
U ustanovi se interveniše na nasilje, zlostavljanje i zanemarivanje, kada se ono dešava ili se dogodiloizmeđu: dece ili učenika (vršnjačko nasilje); zaposlenog i deteta, odnosno učenika; roditelja i deteta,odnosno učenika; roditelja i zaposlenog, kao i kada nasilje, zlostavljanje i zanemarivanje čini treće liceu odnosu na dete, zaposlenog ili roditelja.
Ustanova je dužna da interveniše uvek kada postoji sumnja ili saznanje da dete i učenik trpi nasilje,
zlostavljanje i zanemarivanje, bez obzira na to gde se ono dogodilo, gde se događa ili gde se
priprema.

Razvrstavanje nasilja, zlostavljanja i zanemarivanja po nivoima
Razvrstavanje nasilja, zlostavljanja i zanemarivanja na nivoe ima za cilj obezbeđivanje ujednačenog
postupanja (intervenisanja) ustanova u situacijama nasilja i zlostavljanja kada su akteri deca,odnosno učenici (dete - dete, učenik - učenik, dete i učenik - zaposleni). Isti oblici nasilja, zlostavljanja
i zanemarivanja mogu da se pojave na više nivoa, ali se razlikuju u intenzitetu, stepenu rizika,
učestalosti, posledicama i učesnicima.

Prvi nivo:
Oblici fizičkog nasilja i zlostavljanja su, naročito: udaranje čvrga, guranje, štipanje, grebanje, gađanje,čupanje, ujedanje, saplitanje, šutiranje, prljanje, uništavanje stvari.
Oblici psihičkog nasilja i zlostavljanja su, naročito: omalovažavanje, ogovaranje, vređanje, ruganje,
nazivanje pogrdnim imenima, psovanje, etiketiranje, imitiranje, "prozivanje".
Oblici socijalnog nasilja i zlostavljanja su, naročito: dobacivanje, podsmevanje, isključivanje iz grupe ili
zajedničkih aktivnosti, favorizovanje na osnovu različitosti, širenje glasina.
Oblici seksualnog nasilja i zlostavljanja su, naročito, neumesno, sa seksualnom porukom:
dobacivanje, psovanje, lascivni komentari, širenje priča, etiketiranje, seksualno nedvosmislena
gestikulacija.
Oblici nasilja i zlostavljanja zloupotrebom informacionih tehnologija i drugih komunikacionih programasu, naročito: uznemiravajuće pozivanje, slanje uznemiravajućih poruka SMS-om, MMS-om.

Drugi nivo:
Oblici fizičkog nasilja i zlostavljanja su, naročito: šamaranje, udaranje, gaženje, cepanje odela,"šutke", zatvaranje, pljuvanje, otimanje i uništavanje imovine, izmicanje stolice, čupanje za uši i kosu.

Oblici psihičkog nasilja i zlostavljanja su, naročito: ucenjivanje, pretnje, nepravedno kažnjavanje,
zabrana komuniciranja, isključivanje, manipulisanje.
Oblici socijalnog nasilja i zlostavljanja su, naročito: spletkarenje, uskraćivanje pažnje od strane grupe(ignorisanje), neuključivanje, neprihvatanje, manipulisanje, iskorišćavanje.
Oblici seksualnog nasilja i zlostavljanja su, naročito: seksualno dodirivanje, pokazivanje
pornografskog materijala, pokazivanje intimnih delova tela, svlačenje.
Oblici nasilja i zlostavljanja zloupotrebom informacionih tehnologija su, naročito: oglašavanje,snimanje i slanje video zapisa, zloupotreba blogova, foruma i četovanja, snimanje kamerom
pojedinaca protiv njihove volje, snimanje kamerom nasilnih scena, distribuiranje snimaka i slika.

Treći nivo:
Oblici fizičkog nasilja i zlostavljanja su, naročito: tuča, davljenje, bacanje, prouzrokovanje opekotina i
drugih povreda, uskraćivanje hrane i sna, izlaganje niskim temperaturama, napad oružjem.
Oblici psihičkog nasilja i zlostavljanja su, naročito: zastrašivanje, ucenjivanje uz ozbiljnu pretnju,iznuđivanje novca ili stvari, ograničavanje kretanja, navođenje na korišćenje narkotičkih sredstava i
psihoaktivnih supstanci, uključivanje u destruktivne grupe i organizacije.
Oblici socijalnog nasilja i zlostavljanja su, naročito: pretnje, izolacija, maltretiranje grupe premapojedincu ili grupi, organizovanje zatvorenih grupa (klanova) koje ima za posledicu povređivanje
drugih.
Oblici seksualnog nasilja i zlostavljanja su, naročito: zavođenje od strane odraslih, podvođenje,
zloupotreba položaja, navođenje, iznuđivanje i prinuda na seksualni čin, silovanje, incest.
Oblici nasilja i zlostavljanja zloupotrebom informacionih tehnologija su, naročito: snimanje nasilnih
scena, distribuiranje snimaka i slika, dečija pornografija.
Radi ujednačenog i primerenog postupanja, ustanova u prevenciji i intervenciji na nasilje, zlostavljanje
i zanemarivanje, opštim aktom utvrđuje kao lakše povrede obaveza učenika:- ponavljanje nasilnog ponašanja sa prvog nivoa kada vaspitni rad nije delotvoran;- nasilno ponašanje sa drugog nivoa kada pojačani vaspitni rad nije delotvoran.
Nasilno ponašanje sa trećeg nivoa može da bude tretirano kao teža povreda obaveza i kao povreda
zabrane utvrđene Zakonom, u zavisnosti od okolnosti (posledice, intenzitet, učestalost, učesnici,
vreme, mesto, način i dr.), što procenjuju tim za zaštitu i direktor.

Intervencija prema nivoima nasilja, zlostavljanja i zanemarivanja
Nivo nasilja i zlostavljanja uslovljava i preduzimanje određenih interventnih mera i aktivnosti.
Na prvom nivou, po pravilu, aktivnosti preduzima samostalno odeljenjski starešina, nastavnik,
odnosno vaspitač, u saradnji sa roditeljem, u smislu pojačanog vaspitnog rada sa vaspitnom grupom,
odeljenjskom zajednicom, grupom učenika i individualno.
Izuzetno, ako se nasilno ponašanje ponavlja, ako vaspitni rad nije bio delotvoran, ako su poslediceteže, ako je u pitanju nasilje i zlostavljanje od strane grupe prema pojedincu ili ako isto dete i učenik
trpi ponovljeno nasilje i zlostavljanje za situacije prvog nivoa, ustanova interveniše aktivnostima
predviđenim za drugi, odnosno treći nivo.

Na drugom nivou, po pravilu, aktivnosti preduzima odeljenjski starešina, odnosno vaspitač, u saradnji
sa pedagogom, psihologom, timom za zaštitu i direktorom, uz obavezno učešće roditelja, u smislu
pojačanog vaspitnog rada. Ukoliko pojačani vaspitni rad nije delotvoran, direktor pokreće vaspitnodisciplinski postupak i izriče meru, u skladu sa Zakonom.
Na trećem nivou, aktivnosti preduzima direktor sa timom za zaštitu, uz obavezno angažovanje
roditelja i nadležnih organa, organizacija i službi (centar za socijalni rad, zdravstvena služba, policija idruge organizacije i službe). Ukoliko prisustvo roditelja nije u najboljem interesu učenika, tj. može damu šteti, ugrozi njegovu bezbednost ili ometa postupak u ustanovi, direktor obaveštava centar za
socijalni rad, odnosno policiju.
Na ovom nivou obavezni su vaspitni rad koji je u intenzitetu primeren potrebama učenika, kao ipokretanje vaspitno-disciplinskog postupka i izricanje mere, u skladu sa Zakonom. Ako je za rad sa
učenikom angažovana i druga organizacija ili služba, ustanova ostvaruje saradnju sa njom imeđusobno usklađuju aktivnosti.
Informacije o nasilju, zlostavljanju i zanemarivanju od učenika prikuplja, po pravilu, psiholog,
pedagog, odnosno drugo zaduženo lice u ustanovi - odeljenjski starešina, vaspitač grupe ili član timaza zaštitu.
Izjavu o nasilju, zlostavljanju i zanemarivanju učenik daje direktoru u prisustvu psihologa ili pedagoga
i roditelja, osim ako je roditelj sprečen da prisustvuje.
Izuzetno, ako postoji sumnja ili saznanje na nasilje, zlostavljanje i zanemarivanje deteta i učenika u
porodici, direktor obaveštava centar za socijalni rad i policiju, koji obaveštavaju roditelja, u skladu sazakonom.
Ukoliko se radi o događaju koji zahteva preduzimanje neodložnih interventnih mera i aktivnosti,
direktor obaveštava roditelja i u proces zaštite uključuje centar za socijalni rad.
Ako postoji sumnja da nasilni događaj može da ima elemente krivičnog dela ili prekršaja, direktor
obaveštava roditelja i policiju.
Uvek kada je zaposleni počinilac nasilja, zlostavljanja i zanemarivanja prema detetu i učeniku uustanovi, direktor preduzima mere prema zaposlenom, u skladu sa zakonom, a prema detetu iučeniku mere za zaštitu i podršku (plan zaštite) na osnovu Pravilnika o protokolu.
Kada je roditelj počinilac nasilja i zlostavljanja prema zaposlenom, ustanova je dužna da odmah
obavesti policiju.
Kada je učenik počinilac nasilja prema zaposlenom, direktor je dužan da obavesti roditelja, a uzavisnosti od slučaja i policiju, odnosno centar za socijalni rad; da pokrene vaspitno-disciplinski
postupak i da izrekne vaspitno-disciplinsku meru, u skladu sa Zakonom.
Ukoliko postoji sumnja da je počinilac nasilja, zlostavljanja i zanemarivanja treće odraslo lice
(uključujući punoletnog učenika) prema detetu i učeniku, direktor je obavezan da istovremeno
obavesti roditelja deteta koje je izloženo nasilju, zlostavljanju i zanemarivanju, nadležni centar za
socijalni rad i policiju.
Kada se nasilje i zlostavljanje dešava u ustanovi između odraslih lica (zaposleni - zaposleni;
zaposleni - roditelj; zaposleni, roditelj - treće lice), direktor preduzima mere, u skladu sa zakonom.
U postupku zaštite deteta i učenika od nasilja, zlostavljanja i zanemarivanja ustanova je dužna da:postupak vodi efikasno i ekonomično; obezbedi zaštitu i poverljivost podataka do kojih dođe pre i utoku postupka; da učenika ne izlaže ponovnom i nepotrebnom davanju izjava.

Redosled postupanja u intervenciji

1) Proveravanje sumnje ili otkrivanje nasilja, zlostavljanja i zanemarivanja obavlja se prikupljanjem
informacija - direktno ili indirektno.
Prikupljanje informacija ima za cilj utvrđivanje relevantnih činjenica na osnovu kojih se potvrđuje ili
odbacuje sumnja na nasilje, zlostavljanje i zanemarivanje. Tokom prikupljanja informacija poštuju se
principi utvrđeni Konvencijom i pravila koja se primenjuju u postupcima u kojima učestvuje maloletno
lice - dete i učenik.
Ustanova proverava svaku informaciju o mogućem nasilju, zlostavljanju i zanemarivanju. Vrši sepregled video zapisa ukoliko ustanova ima elektronski nadzor nad prostorom. Kada roditelj prijavi
direktoru neprimereno ponašanje zaposlenog prema njegovom detetu, direktor postupa u skladu sa
Zakonom.
U slučaju neosnovane sumnje pojačava se vaspitni rad i prati ponašanje učesnika. Kada se potvrdi
sumnja, direktor i tim za zaštitu preduzimaju mere i aktivnosti za izvršeno nasilje, zlostavljanje izanemarivanje.
2) Zaustavljanje nasilja i zlostavljanja i smirivanje učesnika je obaveza svih zaposlenih u ustanovi, anaročito najbližeg prisutnog zaposlenog i dežurnog nastavnika, odnosno vaspitača da odlučno
prekine sve aktivnosti, razdvoji i smiri učesnike u aktu nasilja. U slučaju da zaposleni proceni da jesukob visoko rizičan i da ne može sam da ga zaustavi, odmah će tražiti pomoć.
3) Obaveštavanje roditelja i preduzimanje hitnih akcija po potrebi (pružanje prve pomoći,
obezbeđivanje lekarske pomoći, obaveštavanje policije i centra za socijalni rad) obavlja se odmah
nakon zaustavljanja nasilja i zlostavljanja. Ukoliko roditelj nije dostupan ili njegovo obaveštavanje nije
u najboljem interesu deteta i učenika, ustanova odmah obaveštava centar za socijalni rad.
4) Konsultacije u ustanovi se vrše radi: razjašnjavanja okolnosti, analiziranja činjenica na što
objektivniji način, procene nivoa nasilja i zlostavljanja, nivoa rizika i preduzimanja odgovarajućih merai aktivnosti, izbegavanja konfuzije i sprečavanja nekoordinisane akcije. U konsultacije u ustanovi
uključuju se: odeljenjski starešina, dežurni nastavnik, psiholog, pedagog, tim za zaštitu, direktor,
učenički parlament.
Ukoliko u toku konsultacija u ustanovi direktor i tim za zaštitu, usled složenih okolnosti ne mogu sasigurnošću da procene nivo nasilja, zlostavljanja i zanemarivanja, kao i da odrede mere i aktivnosti, ukonsultacije uključuju nadležne organe i druge organizacije i službe: Ministarstvo prosvete - školsku
upravu, centar za socijalni rad, policiju, zdravstvenu službu i dr.
5) Mere i aktivnosti preduzimaju se za sve nivoe nasilja i zlostavljanja. Operativni plan zaštite (udaljem tekstu: plan zaštite) sačinjava se za konkretnu situaciju drugog i trećeg nivoa za svu decu iučenike - učesnike nasilja i zlostavljanja (one koji trpe, koji čine i koji su svedoci nasilja i zlostavljanja).
Plan zaštite zavisi od: vrste i težine nasilnog čina, posledica nasilja po pojedinca i kolektiv, broja
učesnika i sl.
Plan zaštite sadrži: aktivnosti usmerene na promenu ponašanja - pojačan vaspitni rad, rad sa
roditeljem, rad sa odeljenjskom zajednicom, uključivanje učeničkog parlamenta i saveta roditelja, a popotrebi i organa upravljanja; nosioce tih aktivnosti vremensku dinamiku; načine kojima će seobezbediti ponovno uključivanje svih učesnika nasilja, zlostavljanja i zanemarivanja u zajednicu. Merei aktivnosti treba da budu preduzete uz učešće deteta i učenika i da budu u skladu sa njegovim
razvojnim mogućnostima. Kada tim za zaštitu proceni da postoji potreba da se, osim pojačanog
vaspitnog rada ili vaspitnog rada koji u intenzitetu odgovara potrebama učenika, prilagodi i obrazovnirad, predložiće timu za pružanje dodatne podrške učenicima pripremu individualnog obrazovnog
plana.
Plan zaštite sačinjava tim za zaštitu zajedno sa odeljenjskim starešinom, odnosno vaspitačem,
psihologom, pedagogom (ukoliko nisu članovi tima za zaštitu), direktorom i roditeljem, a po potrebi i

sa drugim nadležnim organizacijama i službama. U pripremu plana zaštite, kada god je moguće,
ustanova će uključiti predstavnike odeljenjske zajednice, odnosno grupe, učeničkog parlamenta, kao iučenike - učesnike u nasilju i zlostavljanju.
Plan zaštite uključuje i informacije o merama i aktivnostima koje ustanova preduzima samostalno, usaradnji sa drugim nadležnim organizacijama i službama i kada druge nadležne organizacije i službe
sprovode aktivnosti samostalno. Kada su u mere i aktivnosti uključene druge organizacije i službe,određuju se zadaci, odgovorna lica, dinamika i načini međusobnog izveštavanja.
Za treći nivo nasilja i zlostavljanja direktor ustanove podnosi prijavu nadležnim organima,organizacijama i službama i obaveštava Ministarstvo prosvete, odnosno nadležnu školsku upravu, uroku od 24 sata. Pre prijave obavlja se razgovor sa roditeljima, osim ako tim za zaštitu, policija ili
centar za socijalni rad procene da time može da bude ugrožen najbolji interes deteta i učenika.
Ukoliko je komunikacija sa medijima neophodna, odgovoran je direktor, osim ako je direktor učesnik
nasilja, zlostavljanja ili zanemarivanja. U tom slučaju komunikaciju sa medijima ostvaruje predsednik
organa upravljanja.
6) Efekte preduzetih mera i aktivnosti prati ustanova (odeljenjski starešina, vaspitač, tim za zaštitu,
psiholog i pedagog) radi provere uspešnosti, daljeg planiranja zaštite i drugih aktivnosti ustanove.
Ustanova prati ponašanje deteta i učenika koje je trpelo i koje je izvršilo nasilje i zlostavljanje, ali idece i učenika koji su indirektno bili uključeni (svedoci).
Prati se i uključenost roditelja i drugih nadležnih organa, organizacija i službi. Efekte preduzetih mera
prate i nadležne službe Ministarstva prosvete.

Dokumentacija, analiza i izveštavanje
U sprovođenju preventivnih i interventnih mera i aktivnosti ustanova:
1) prati ostvarivanje programa zaštite ustanove;2) evidentira slučajeve nasilja, zlostavljanja i zanemarivanja drugog i trećeg nivoa;
3) prati ostvarivanje konkretnih planova zaštite drugog i trećeg nivoa;
4) analizira stanje i izveštava.
Odeljenjski starešina, odnosno vaspitač beleži nasilje na prvom nivou; prati i procenjuje delotvornost
preduzetih mera i aktivnosti; podnosi izveštaj timu za zaštitu, u skladu sa dinamikom predviđenom
programom zaštite.
O slučajevima koji zahtevaju uključivanje tima za zaštitu (drugi i treći nivo) dokumentaciju (službene
beleške i svi drugi oblici evidentiranja podataka o licu, događaju, preduzetim radnjama i dr.) vodi,čuva i analizira za potrebe ustanove psiholog ili pedagog, a izuzetno, drugi član tima za zaštitu koga
je odredio direktor. Tim podnosi izveštaj direktoru dva puta godišnje. Direktor izveštava organ
upravljanja, savet roditelja i učenički parlament.
Izveštaj o ostvarivanju programa zaštite je sastavni deo godišnjeg izveštaja o radu ustanove idostavlja se Ministarstvu prosvete, odnosno nadležnoj školskoj upravi. Izveštaj sadrži, naročito:analizu efekata preventivnih mera i aktivnosti i rezultate samovrednovanja u ovoj oblasti, broj i vrstu
slučajeva nasilja, zlostavljanja i zanemarivanja, preduzete interventne mere i aktivnosti, kao i njihove
efekte.
Direktor odlučuje o dozvoli pristupa dokumentaciji i podacima u postupku zaštite deteta i učenika,
osim ako je na osnovu zakona, a na zahtev suda, odnosno drugog nadležnog organa obavezan da ih
dostavi. Korišćenje dokumentacije u javne svrhe mora biti u skladu sa zakonom.

Na osnovu analiza stanja, praćenja nasilja, zlostavljanja i zanemarivanja, vrednovanja kvaliteta i
efikasnosti preduzetih mera i aktivnosti u oblasti prevencije i intervencije, ustanova definiše dalju
politiku zaštite dece i učenika od nasilja, zlostavljanja i zanemarivanja.