Foto: Mads Nordtvedt/NTNU

NTNU har hovedansvaret for den høyere teknologiutdanningen i Norge og er landets fremste institusjon for utdanning
av ingeniører. Universitetet har flere profesjonsutdanninger og et bredt fagtilbud innen naturvitenskap, samfunnsfag,lærerutdanning, humaniora, medisin og helsefag, økonomisk-administrative fag, arkitektur og kunstfag.

NTNU har et bredt internasjonalt nettverk og det er egne NTNU-kontor i Japan og Brussel (sammen med Universitetet iBergen og SINTEF).

7491 Trondheim | Tlf: 73 59 50 00

Trondheim | Gjøvik | Ålesund

www.ntnu.no

NTNU – Årsrapport (2017–2018)

NTNU har fire tematiske satsingsområder for forskning i 2014–2023: NTNU Bærekraft, NTNU Energi, NTNU Havrom og NTNU
Helse. Bioteknologi, IKT og nanoteknologi er NTNUs strategiske satsing på muliggjørende teknologier i perioden 2011–2020.

Årsrapport (2017–2018)Årsrapport (2017–2018)
Ved NTNU – Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet skapes kunnskap
for en bedre verden og løsninger som kan forandre hverdagen.

Årsrapport (2017–2018)Årsrapport med årsregnskap for 2017, samt planer for 2018.
Godkjent av NTNUs styre i styremøte 14. mars 2018.

NTNU – Kunnskap for en bedre verdenÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

3

INNHOLD
1

STYRETS BERETNING		

			

			

6

2

INTRODUKSJON TIL VIRKSOMHETEN OG HOVEDTALL				

9

3
3.1
3.2
3.3
3.4
3.5
3.6
3.7
3.8
3.9
3.10
3.11

ÅRETS AKTIVITETER OG RESULTATER						Oppsummering av resultater							Ett NTNU										Nasjonal premissleverandør							Sterke, internasjonalt orienterte fagmiljøer					Øvrige aktiviteter og resultater							KDs styringsparametere								Midler og måloppnåelse til oppgradering av bygg				Midler til samarbeid, arbeidsdeling, konsentrasjon og sammenslåing
Midler tildelt over kap. 281								Øvrige midler gitt i supplerende tildelingsbrev					Samfunns- og effektmål for byggeprosjekter					

13
13
19
23
27
30
34
49
52
53
54
55

4
4.1
4.2
4.3
4.4
4.5
4.6
4.7

STYRING OG KONTROLL I VIRKSOMHETEN					Overordnet vurdering								Aktivitet og status i 2017								Tiltak for avbyråkratisering og effektivisering					Sikkerhet og beredskap								Lærlinger i statsforvaltningen							Brukerorientering									Likestilling, diskriminering og tilgjengelighet					

57
57
57
60
62
64
64
65

5
5.1
5.2
5.3
5.4
5.5
5.6

VURDERING AV FRAMTIDSUTSIKTER						Utfordringsbildet i 2018								Planer for 2018									Budsjett for 2018									Utdanningskapasitet								Større investeringsprosjekter							Overordnet risikovurdering								

70
70
70
73
73
74
76

6
6.1
6.2
6.3
6.4
6.5
6.6
6.7
6.8
6.9

ÅRSREGNSKAPET									Styrets kommentarer til årsregnskapet						Prinsippnote SRS									Resultatregnskapet									Balanseregnskapet									Kontantstrømoppstilling								Bevilgningsoppstilling								Noter											Segmentregnskaper for nasjonale fellesoppgaver				Tabeller										

79
79
81
84
85
87
88
90
107
118

7

ALFABETISK LISTE OVER UTTRYKK OG FORKORTELSER			121

MERKNAD:
Alle dataserier som er presentert i rapporten viser summen av fusjonspartnerne. Det betyr at NTNUs resultater for 2016 sammenlignes med
resultatene for fusjonspartnerne sammenlagt for årene før fusjonen. (Vi sammenligner altså ikke «Nye» NTNU med «Gamle» NTNU).
Dette er i tråd med måten KD har tilrettelagt datagrunnlaget for rapportering på DBH (Database for statistikk om høyere utdanning/KD-portalen).
5

1 Styrets beretning
MEDLEMMER I STYRET I 2017:
Eksterne representanter:• Styreleder Svein Richard
Brandtzæg
• Nina Refseth• Nils Kristian Nakstad• Maria StrømmeInterne representanter:

Representanter for devitenskapelige ansatte:• Kristin Melum Eide
• Tim Torvatn• Aksel Tjora

Representanter for studenter• Christoffer Vikebø Nesse

STYRETS ARBEID
Styret gjennomførte 6 ordinære styremøter, behandlet 46 saker og fikk 30
orienteringer i 2017.
Oppfølging av fusjonen hadde en viktig plass på styrets dagsorden også i 2017. I
januar vedtok styret ny modell for fordeling av rammebevilgningen fra Kunnskapsdepartementet. Et viktig mål for fusjonen er å skape høyere kvalitet og nye faglige
muligheter. Samlokalisering av fagmiljø er et viktig virkemiddel for å oppnå dette,og stod på dagsorden i flere møter. Høsten 2017 arbeidet styret med å oppdatere og
revidere NTNUs strategi, og ny strategi for perioden 2018–25 ble vedtatt i desember.
Selv om det fortsatt gjenstår viktige oppgaver i gjennomføringen er styret er tilfreds
med at alle de fleste store milepælene knyttet til fusjonen nå er tilbakelagt og at«nye NTNU» går over i en fase mer preget av ordinær drift.
Av andre viktige tema som styret drøftet i 2017 nevnes utviklingen av NTNUs
campuser, videreutvikling av det integrerte universitetssykehuset, oppfølging av
humanioraevalueringen, politikk for samarbeid med arbeidslivet, samt NTNUs
høringsinnspill til revisjon av Langtidsplan for forskning og høyere utdanning. Forøvrig har styret fulgt prosjektet «Bedre sammen» om samarbeidet med Sintef, og
drøftet saker som utvikling av studieportefølje og utdanningskvalitet, oppfølging av
midlertidige ansettelser, samt status i gjennomføring av planlagte aktiviteter og drift.

• Anja Beate Andersen

Representant for midlertidig
vitenskapelige ansatte• Nina Helen Aas Røkkum

Representant for de tekniskadministrativt ansatte• Kjersti MøllerVIKTIGE AKTIVITETER OG RESULTATER I 20172017 ble et spennende, men også krevende år. Spennende fordi 2017 var det første
ordinære driftsåret for den nyfusjonerte virksomheten og «Ett NTNU» er i ferd med
å finne sin form. Vi har lagt bak oss en interessant høst med arbeid for å stake ut
den strategiske kursen. Året var også krevende i den forstand at omstillingene fororganisasjonen var omfattende, effektiviseringskravene utfordrende og vi erfartebåde innkjøringsproblemer og arbeidsmiljøutfordringer. Styret verdsetter høyt bådeledere og medarbeideres pågangsmot, engasjement og vilje til innsats for å realiserevår felles visjon.
I 2017 tok vi viktige steg i å etablere et strategisk og organisatorisk fundament for
fremtiden. Ny faglig og administrativ organisering ble satt i verk i januar, og fra
august var også nye ledere på institutt, fakultet og i rektorat på plass for kommendefireårsperiode. En rekke aktiviteter for faglig integrasjon ble gjennomført og ny
strategi ble vedtatt i desember. Økosystemet for nyskaping ble gjennomgått og ettydeligere lederskap for nyskaping og innovasjon etablert, sammen med nye virkemiddel som skal stimulere til økt innovasjonsinnsats i fagmiljøene. Vi har utviklet
og iverksatt flere politikker og etablert praksis for enkel og forutsigbar fordeling
av bevilgning til enheter på alle nivå i organisasjonen. Det ble også investert i ny
teknologi for å styrke samhandlingen på tvers av geografiske og gamle institusjonsgrenser. Det ble lagt til rette noen arealer for nye lærings- og undervisningsformer,
og prioritert midler til en rekke utviklingsprosjekter for å forsterke arbeidet med
innovativ utdanning.

Dokumentet definerer i alt 36
utviklingsmål innen våre kjerneoppgaver og på noen felles innsatsområder. Vi forplikter oss også til åbidra for å nå FNs 17 bærekraftsmål.

I utgangspunktet var administrativ effektivisering og fusjon to ulike prosesser, men
ved NTNU falt de sammen i tid. Dette gav muligheter til å gjøre grep, og regjeringens
krav om innsparing i offentlig sektor ble i hovedsak gjennomført gjennom reduksjon
i administrative årsverk. Ved utgangen av 2017 hadde NTNU redusert de administrative kostnadene med 7%, uten å gå til oppsigelser. Arbeidet var svært utfordrende forbåde ledere, tillitsvalgte og ansatte, men har skapt et viktig handlingsrom for videre
utvikling. Kostnadsreduksjoner alene er ikke tilstrekkelig, og vi har i løpet av 2017også kommet godt i gang med forbedring av administrative tjenester gjennom tiltak
for forenkling, standardisering og digitalisering.

6ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

Kort fortalt så sier strategien at NTNU
ønsker å sette større avtrykk, at vi har
høye ambisjoner og at vi hele tidenskal utvikle oss.

De senere årene har NTNU forsterket arbeidet med tiltak for å utvikle og ivaretavåre ansatte på en god måte. Karriereutvikling for vitenskapelig ansatte har særlig
høy prioritet. NTNU sitt Stjerneprogram fortsetter og andre pulje deltakere startet
opp i 2017. Samtidig har vi også satt i gang fase to av Onsager Fellows med åtte nye
kandidater, og gjennomført pilotprosjektet «Postdoktorløftet». Som ledd i arbeidet
med å øke statusen til undervisning er det utviklet et pedagogiske meritteringssystem for å godkjenne og hedre dyktige undervisere. I 2017 ble det gjennomført enpilot som resulterte i at ni forelesere ble meritterte i første runde. NTNU vektlegger
god ledelse, og det ble gjennomført en rekke leder- og ledergruppeutviklingstiltak i
2017, både for linjeledere, forskningsgruppeledere og studieprogramledere.
Gjennom tiden med fusjon og omstilling har det vært viktig for NTNU å hold fast
ved høye faglige ambisjoner innen forskning, utdanning, nyskaping, kunstnerisk
virksomhet og formidling. Vi er i en konkurranseutsatt sektor, og kvaliteten i vår
virksomhet vurderes gjerne ut ifra i hvilken grad vi lykkes på disse konkurranse
arenaene. Det er derfor gledelig å kunne registrere at resultatene for 2017 er gode.
Å rekruttere gode studenter er kritisk, og søkertallene for 2017 viser at NTNU
har flest søkere i Norge. Søkertallene er stabilt gode, med en økning på énprosent fra 2016 til 2017. Søkningen i 2016 var svært god, noe som antakelig var
en engangseffekt av fusjonen. Nær 17% av alle søkere gjennom Samordna opptak(SO) har NTNU som førsteprioritet. I tillegg har NTNU flest søkere til, og studentersom møter ved, toårig master.
NTNUs samlede inntekter fra Forskningsrådet økte fra 2016 til 2017 med hele 13,7%
og NTNU hentet totalt over en milliard kroner herifra i 2017. Av Forskningsrådets
tildelinger nevnes særskilt at vi i mars fikk tildelt to nye sentre for fremragende
forskning (SFF). Begge er knyttet til Institutt for fysikk. I juni fikk vi tilsagn om trenye nasjonale forskningsinfrastrukturer, i tillegg til de sju vi allerede leder. NTNU
sin satsing på studentinnovasjon viser gode resultater, blant annet gjennom store
tildelinger til NTNU-studenter fra Forskningsrådets innovasjonsprogram StudENT.
Internasjonalt forskningssamarbeid har hatt god utvikling. Samarbeidet med Kina
har tatt seg kraftig opp og i november inngikk vi seks bilaterale INTPART-prosjekt
med USA, Japan, India, Tyskland, Canada og Brasil. I 2017 startet vi opp NTNU
Alumni Chapters i Europa og Kina.
Halvveis i Horisont 2020 deltar vi i over hundre prosjekter, og vi ligger vi an til ånå det langsiktige målet om samlet inntekt fra rammeprogrammet på en milliard
kroner. NTNU vektlegger å utnytte virkemidlene i EU-programmet Erasmus+ aktivt
og fikk i 2017 innvilget et kapasitetsbyggingsprosjekt, tre Erasmus Mundus Joint
Master’s Degrees (oppretting av fellesgrader) og en kunnskapsallianse, i tillegg til
seks strategiske partnerskap. Innovasjons- og nyskapingsaktiviteten ved NTNU erstyrket gjennom internasjonal deltakelse i flere European Institute of Innovation andTechnology (EIT) sine Knowledge and Innovation Communities (KICs).
Kunnskapsdepartementets utdanningskvalitetspris for 2017 gikk til prosjektet«Nasjonal delprøve i medisin» som er et samarbeid mellom de fire medisinske
fakultetene ved Universitetet i Bergen, Universitetet i Oslo, UiT Norges arktiske
universitet og NTNU. Norgesuniversitetet lyste ut midler til prosjekter innenfor
fleksibel høyere utdanning og 7 av 22 innvilgede søknader var fra NTNU.
Oppsummert er styret er fornøyd med samlet måloppnåelse i 2017. Årsrapporten
viser at vi i stor grad har nådd målene vi satte oss for året, eller har gjort vesentlige
fremskritt sammenlignet med fjoråret. Studiepoeng- og kandidatproduksjonen er
god. Doktorgradsproduksjonen ved NTNU holder seg på et stabilt høyt nivå. Vitenskapelig publisering i 2017 forventes å ligge om lag på samme nivå som i 2016(endelig tall blir først klare i april.) Når det gjelder Kunnskapsdepartementet sine
styringsparameter er utviklingen og resultatene i hovedsak positive.

ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

Fysikkshow med Selda Ekiz på
Trondheim torg. Starmusfestivalensatte NTNU på kartet nasjonalt og
internasjonalt og ble en folkefest i
Trondheim.
Foto: Torleif Kvinnesland

7

UTFORDRINGER OG PLANER FOR 2018
Hovedutfordringene ved inngangen til 2018 er at vi fortsatt har noe ujevn kvalitet i
fagmiljøene, noen studier har fortsatt utfordringer knyttet til lav gjennomstrømmingog høyt frafall, og det er krevende å realisere våre ambisiøse mål om åpen tilgang til
publikasjoner og egenarkivering. Resultatene fra nyskapingsaktiviteten har svingninger og vi arbeider for at disse skal stabilisere på et varig høyere nivå. For å styrkevår konkurransekraft på flere områder er vi avhengige av å styrke samhandlingen
med internasjonale partnere og arbeidslivet, vi må i større grad unytte mulighetene iny teknologi og vi må forbedre arbeids- og læringsmiljøene ved våre campus.
De tre hovedprioriteringene ble i utgangspunktet vedtatt for tre år (2017–2019),
og det samme gjelder målene som inngår i utviklingsavtalen med Kunnskapsdepartementet. For 2018 har styret vedtatt å videreføre hovedprioriteringene og
oppdatere enkelte av virksomhetsmålene. Hovedprioriteringene er:
1. Ett NTNU
2. Nasjonal premissleverandør
3. Sterke, internasjonalt orienterte fagmiljøer
I høst har NTNU arbeidet med revisjon av strategien parallelt med årsplanen for2018. Hovedprioriteringene og målene for 2018 henger godt sammen med den
reviderte strategien.
STYRING OG KONTROLL
Gjennom tertialvise virksomhetsrapporter får styret jevnlig oppdatering om
gjennomføring av planer og budsjetter. Styret mener NTNU har tilfredsstillende
styring og kontroll, og forvalter ressursene forsvarlig og effektivt. Det har værtutfordringer med økonomistyringen i 2017. Det var i utgangspunktet krevende åutarbeide gode budsjetter for de nye enhetene på grunn av store endringer, samtidig
erfarte vi kapasitetsutfordringer ift gjennomføring og vi fikk vesentlig høyere inntekter enn forventet. Trass i utfordringer mener styret at det i det store og hele harvært forsvarlig drift og god kvalitet i administrative tjenester og faglig virksomhet.
Når det gjelder lovpålagte krav til systematiske kartlegginger og utviklingsarbeid,
gjennomførte NTNU i 2017 blant annet en arbeidsmiljøkartlegging og en overordnet
ROS-analyse for universitetets beredskap. I 2017 var utvikling av et styringssystem
for informasjonssikkerhet en prioritert oppgave. Det nye systemet blir rullet ut i heleorganisasjonen i 2018, og vil være en viktig del av et mer helhetlig system for internkontroll. Nytt Personvernombud og Studentombud skal styrke rettssikkerheten til
ansatte og studenter på disse områdene. NTNU har deltatt i Difi sitt fellesinnkjøp av
internrevisjonstjenester, og styret vil i 2018 få på plass en internrevisjon for NTNU.

8ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

2 Introduksjon til virksomhetenog hovedtall
Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet (NTNU) er en ung institusjon med enlang historie. NTNU er i dag Norges største universitet, med historie tilbake til 1910
og røtter tilbake til 1760 og Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab (DKNVS).
Hovedsetet ligger i Trondheim, med campuser i Gjøvik og Ålesund. NTNU har åttefakulteter samt enheter som NTNU Vitenskapsmuseet og NTNU Universitets-biblioteket, og i overkant av 40 000 studenter og mer enn 7000 ansatte.
VÅR VISJON: KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN
Kunnskap gir mennesker muligheter og innflytelse, og er et fundament for å ta godevalg. Kunnskap inspirerer og utfordrer, endrer holdninger, tenkemåter og hvordan
vi ser verden. Demokratiet vårt styrkes av en opplyst debatt. Kunnskap utviklet ved
NTNU skal komme fellesskapet til gode, og man skal kunne stole på at kunnskap fra
NTNU er kommet frem i tråd med normer for utvikling av god vitenskap.
Kunnskap og teknologiutvikling gir muligheter for å øke den bærekraftige verdiskapingen og for å finne svar på store utfordringer. Verden har gjennom FN blitt
enige om 17 bærekraftsmål. NTNU vil bidra aktivt til å nå bærekraftsmålene.
SAMFUNNSOPPDRAGETSamfunnsoppdraget rommer både de forventningene omverdenen har til oss, og desamfunnsoppgavene vi selv ønsker å løse. Vi har et generelt oppdrag som er likt det
andre universiteter har, og et spesielt oppdrag som gjør oss unike.

Foto: NTNU Info/Mentz Indergaard.

«NTNUsstyrke er vår
teknisk-naturvitenskapelige
hovedprofil
kombinert med
faglig bredde og
tverrfaglighet.»

Innsiden av en vannturbinrigg.
Foto: Geir Mogen/NTNU

Vårt generelle oppdrag
Som universitet har NTNU et ansvar for å frembringe nye perspektiver for langsiktig,
grunnleggende forskning og for utdanning av fremragende kandidater. Vi tilbyr
forskningsbasert utdanning på alle nivåer. Vi utvikler og formidler kunnskap og
forvalter kompetanse om natur, mennesker, samfunn og teknologi. NTNU er enkulturbærer og bidrar til innovasjon i samfunn og arbeidsliv.

ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

9

En av universitetets oppgaver er å delta i en kunnskapsbasert offentlig debatt.
Vi bruker vår viten til beste for samfunnet. Vi engasjerer oss i å løse globale utfordringer. Vår virksomhet fremmer utvikling, menneskerettigheter og tverrkulturell dialog.
Vårt spesielle oppdrag
NTNU er et breddeuniversitet med en teknisk-naturvitenskapelig hovedprofil, og
et tyngdepunkt innen profesjonsutdanning.
Vi bidrar til å utvikle Norge. Vi skaper verdier, økonomisk, kulturelt og sosialt, og har
en nasjonal rolle i å utvikle det teknologiske grunnlaget for fremtidens samfunn.
Med vår hovedprofil og tverrfaglige styrke bidrar vi til å løse sammensatte problemstillinger. Vi er en premissleverandør for omstilling og grønt skifte, og vi bidrar til
et konkurransedyktig næringsliv og en god offentlig sektor gjennom samarbeid om
utvikling av nye praksiser, prosesser og produkter.
Kunstfag er en sentral del av identiteten til NTNU. Vi har også et ledende
universitetsmuseum med unike vitenskapelige samlinger og publikumsutstillinger.
Som flercampusuniversitet er NTNU en tydelig aktør i byene og regionene der vi har
vår hovedaktivitet.

Foto: Hydro

Foto: Thor Nielsen

ORGANISERINGNTNU er underlagt Kunnskapsdepartementet (KD). Styret er NTNUs øversteorgan, og representerer institusjonen overfor offentlige myndigheter. Svein
Richard Brandtzæg har vært NTNUs styreleder siden januar 2014. Rektor er
styrets sekretær og daglig leder ved NTNU. Gunnar Bovim har vært NTNUs
rektor siden august 2013. Virksomheten er organisert i åtte fakulteter og
Vitenskapsmuseet.

Styreleder
Svein Richard
Brandtzæg

RektorGunnar
Bovim

Figuren viser NTNUs organisasjonskart.

STYRETREKTORØkonomi og
eiendomsdirektør

Prorektor for
fagligintegrasjon(tom. 31/7)

Prorektor for
utdanning

Prorektor forforskning

Prorektor fornyskaping

Organisasjonsdirektør

Fellesadministrasjonen og Universitetsbiblioteket

Viserektor
NTNU i Gjøvik

10

Dethumanistiske
fakultet(HF)

Fakultet for
arkitektur og
design(AD)

Fakultet for
informasjonsteknologi og
elektroteknikk(IE)

Fakultet foringeniørvitenskap(IV)

Fakultet formedisin og
helsevitenskap(MH)

Fakultet for
naturvitenskap(NV)

Fakultet forsamfunns- og
utdanningsvitenskap(SU)

Fakultet forøkonomi(ØK)ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

NTNU
Vitenskapsmuseet(VM)

Viserektor
NTNU i Ålesund

UTDANNING
NTNU er landets fremste institusjon for høyere teknologiutdanning og utdanning av
ingeniører for fremtiden. Universitetet har flere profesjonsutdanninger og et bredt
fagtilbud innen naturvitenskap, samfunnsvitenskap, lærerutdanning, humaniora,
medisin og helsevitenskap, økonomisk-administrative fag, arkitektur og kunstfag.
Utdanningen ved NTNU er relevant – for studentene, for arbeidslivet og for verden.
Ved endt utdanning kan NTNU-studenten faget sitt, er mer nysgjerrig enn da hun
begynte, og har gode verdier. Studentene tar kunnskapen med seg ut i verden og
anvender den på globale utfordringer. Det gir «Kunnskap for en bedre verden» ipraksis.
FORSKNING OG KUNSTNERISK VIRKSOMHET
Ved NTNU driver vi forskning og kunstnerisk virksomhet på høyt nivå innenfor en
rekke fagområder, – og i grensesnittet mellom dem. NTNU har et særlig ansvar for å
drive tverrfaglig forskning og samarbeider tett med næringslivet. Mye av forskningen
krever avansert teknisk utstyr og NTNU har mer enn hundre forskningslaboratorier.
Vi har forskningsgrupper og laboratorier i internasjonal toppklasse og rike utviklingsmuligheter for unge forskertalenter. Vårt mål er at NTNUs forskning og kunstneriske
virksomhet skal bidra til samfunnsutviklingen i dag og i framtiden.

3 NTNU har over
40.000 studenter3 Årlig
uteksamineres
7.900 kandidater3 Årlig publiseres
cirka 4.500 vitenskapelige artikler

FORSKERUTDANNING
Forskerutdanningen er en strukturert grad som er normert til tre år. Det er ogsåvanlig med et fjerde år der kandidaten underviser. NTNU er medlem av en rekke
nasjonale forskerskoler innenfor ulike fagområder. Hver skole består av etnettverk av institusjoner som samarbeider om doktorgradsutdanningen. En
doktorgrad fra NTNU gir grunnlag for ledende arbeid i næringsliv, forvaltning,
høyere utdanning og forskning.

3 Hver år avlegger
cirka 360
kandidater
doktorgraden

NYSKAPING OG SAMARBEID MED ARBEIDSLIVETVår tverrfaglige profil og erfaring i samarbeid med samfunnet og bedrifter gir
NTNU et konkurransefortrinn innenfor nyskaping. Vår ambisjon er å være en stor
bidragsyter til bærekraftig verdiskaping. Nyskaping er mer enn å utvikle bedrifter av
nye ideer. Samfunnet trenger nye tanker, oppfinnere, innovatører og videreutviklere
av både metoder, produkter, arbeidspraksis og tjenester. Det finnes knapt noe mer
spennende enn at ideer fødes, konkretiseres og blir til noe nytt. NTNU får forskningog næringsliv til å satse sammen.

3 Hver år
etableres rundt
20 nye bedrifter
med utspring fra
NTNU

FORMIDLINGNTNU formidler kunnskap fra forskning, utdanning og nyskaping. Vår formidlingfavner samlinger, kunst og kultur. NTNU skal være i åpen og konstruktiv dialog
med samfunnet, og bidra til kunnskapsbasert, offentlig debatt der også studenterog ansatte deltar. NTNU bistår beslutningstakere og næringsliv med forskningsbasert kompetanse. NTNU skal være synlig, med godt omdømme nasjonalt og
internasjonalt, og utvikle og ta i bruk nyskapende virkemidler og medier.

3 På våre nettsider finnes over
600 eksperter

MUSEUMSVIRKSOMHETNTNU Vitenskapsmuseet er en av Norges ledende institusjoner innenfor sikring,
bevaring, tilgjengeliggjøring og forskning på natur- og kulturhistorisk materiale fra
Norge og resten av verden. Museet ble kåret til Årets museum i Norge i 2010, og er
ett av i alt seks universitetsmuseer i Norge.

ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

11

SATSINGSOMRÅDER 2014–2023
MATISKESATSINGSÅDER 2014–2023

SATSINGSOMRÅDERNTNU har fire tematiske satsingsområder i 2014–2023: NTNU Bærekraft, NTNU
Energi, NTNU Havrom og NTNU Helse. NTNUs tematiske satsningsområder skal
løse komplekse utfordringer av stor betydning for samfunnet gjennom tverrfaglig
samarbeid.

ENERGIGS-

4–2023HELSE

HAVROMHELSE

HAVROMBÆREKRAFTNTNUs strategiske satsing på tre muliggjørende teknologier i perioden 2011–2020
omfatter bioteknologi, IKT og nanoteknologi. Muliggjørende teknologier er tverrfaglig basert grunnlagsforskning som bidrar til å utvikle nye næringer, produkterog løsninger innen de fleste samfunnsområder.
SENTRE OG SAMARBEIDBÆREKRAFTNTNU er vertskap for to nasjonale sentre for fremragende utdanning (SFU), seks
nasjonale sentre for fremragende forskning (SFF) og sju sentre for forskningsdrevet innovasjon (SFI) samt tre forskningssentre for miljøvennlig energi (FME).
Vi er i tillegg partner i tre SFF, åtte SFI og seks FME.

HAVROM

NTNU har Kavli Institute for Systems Neuroscience som drives sammen med
Senter for nevrale nettverk. Videre har NTNU tre K.G. Jebsen-sentre innenBÆREKRAFT
medisinsk forskning.
NTNU er vertskap for ECCSEL, et europeisk forskningssamarbeid og en europeisk
laboratorieinfrastruktur innen fangst, transport og lagring av karbondioksid (CO2).

BÆREKRAFT

Geminisentrene er et samarbeid mellom NTNU, SINTEF og Universitetet i Oslo om
å bygge større fagmiljøer på tvers av organisatoriske grenser innen ulike fagområder. Vi samarbeider tett med St. Olavs Hospital og SINTEF, et av Europas største,
uavhengige forskningsinstitutter og en av Europas største organisasjoner innen
forskningskontrakter. SINTEF har spesiell ekspertise innen teknologi, medisin og
samfunnsvitenskap. NTNU og SINTEF er samlokaliserte i Trondheim.
NTNU samarbeider med rundt 200 universiteter i verden om forskning og utdanning.
NTNU har et bredt internasjonalt nettverk og det er egne NTNU-kontor i Japan og
Brussel (i samarbeid med Universitetet i Bergen og SINTEF).
HOVEDTALL
Tabellen under viser hovedtall for NTNU.
Grovt regnet utgjør NTNU omlag 20 % av universitets- og høgskolesektoren. Vi har
i underkant av 20% av ressursene, står for litt under 20 % av sektoren sine
utdanningsaktiviteter og noe over 20% av forskningsaktiviteten.

12ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

3 Årets aktiviteter og resultater
Innledningsvis gjør vi en oppsummering av resultatene for 2017. Deretter gjennomgår vi resultatene for de tre hovedprioriteringene med tilhørende virksomhetsmål.
Deretter foretar vi en gjennomgang av vesentlige resultater som det ikke har faller
naturlig å kommentere i forbindelse med hovedprioriteringene. Avslutningsvis
følger rapportering på alle KDs styringsparametere før det kommenteres på «øvrige
aktiviteter og resultater» i tråd med KDs bestilling.
Denne strukturen gir oppmerksomhet til aktiviteter og resultater på områder
der NTNU har sine største utfordringer, og der vi har iverksatt tiltak for forbedring. I tillegg gjennomgår vi områder Kunnskapsdepartementet ønsker belyst.
Vi vier relativt mindre oppmerksomhet til den delen av virksomheten der vi er
fornøyd med status.

3.1

Oppsummering av resultater

NTNUs styre vedtok 3 likeordnede hovedprioriteringer for 2017, og oppsummeringenstruktureres etter disse. KDs styringsparametere samsvarer ikke nødvendigvis fullt
ut med alle våre virksomhetsmål, men gir oss indikasjoner på oppnådde resultaterog trender i utviklingen.
NTNU hadde en vekst i både inntekter og i årsverk i kjernevirksomheten i 2017, og
dermed gode rammebetingelser for å gjennomføre planene. (Se ytterligere detaljer avslutningsvis i kapitlet.) Overordnet sett har 2017 vært et år der vi i stor grad
har investert og bygget et fundament for NTNUs virksomhet i neste strategiperiode
2018–2025. Samtidig har vi opprettholdt stabil drift og resultatene i 2017 er gode.
Fusjonseffektene må vurderes i et lengre tidsperspektiv, og det er foreløpig for tidlig
å se om fusjonen vil gi forbedring i oppnådde resultater og bidra til økt kvalitet slikvi har lagt til grunn.
ETT NTNU
Hovedprioriteringen «Ett NTNU» handler primært om integrasjon av de fire
fusjonerte enhetene, hvordan vi utvikler oss som institusjon til beste for alle
partnerne, legger til rette for å høste gevinster av fusjonen og bygge NTNUidentitet. Tabellen under viser virksomhetsmålene knyttet til hovedprioriteringeni 2017. Mål nummer 2 inngår i utviklingsavtalen med Kunnskapsdepartementet.

Overordnet sett har 2017 vært et år dervi i stor grad har investert og bygget
fundamentet for NTNUs virksomhet ineste strategiperiode 2018-2025.
Ill.foto: ThinkstockMåloppnåelsen i forhold til hovedprioriteringen vurderes som god. Vi har gjennomført aktivitetene vi hadde planlagt. Mål nr. 2 og 3 har en lenger tidshorisont og vi er irute med arbeidet i henhold til plan.
Store deler av 2017 ble brukt til å iverksette ny organisasjon, legge til rette forsamarbeid i og mellom nye fagmiljø og å skape synergier. Det ble det gjennomført
lederskifter i nær alle enheter i august 2017. Med en ambisjon å videreutvikle godÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

13

ledelse ble en rekke ledergruppeutviklings- og opplæringstiltak gjennomført høsten
2017. Som en del av arbeidet med ny administrativ organisering har vi også arbeidet
med gjennomgang av administrative støtteprosesser og tiltak for effektivisering av
driften.
Regjeringens krav om innsparing i offentlig sektor (ABE-reformen) er i hovedsak
gjennomført gjennom reduksjon i administrative årsverk. Ved utgangen av 2017 har
NTNU redusert administrative lønnskostnader med 7%.
Fysisk samlokalisering av fagmiljøer vurderes som viktig for faglig integrasjon.
En plan for samlokaliseringsarbeidet ble vedtatt og de første flyttetiltakene ble
gjennomført i 2017, men hovedflyttingen vil skje i 2018 og utover i 2019.
For å hente ut forventede faglige synergier og kvalitetsgevinster av fusjonen er
det behov for å ha spesiell oppmerksomhet på strategisk arbeid med studieporteføljen de nærmeste årene. Det arbeides systematisk for å realisere målet
og vi er i rute ift plan.
StyringsparametereFor å belyse utviklingen har vi benyttet KDs styringsparametere for sektormål 4(Effektiv, mangfoldig og solid utdanningssektor og forskningssystem). På lengre
sikt vil vår innsats for å realisere «Ett NTNU» også gi effekter i de øvrige styringsparameterne. Tabellen under viser utviklingen de siste tre årene (tallene for 2015
er summen av fusjonspartnerne):

Vi har vekst i vitenskapelige toppstillinger samlet og ser samtidig en forbedring av
kjønnsbalansen. Forbedringen er svak fra år til år, men trenden har vedvart over flere
år. Samtidig som vi har vekst i undervisning- og forskerstillinger har vi også redusert
andelen midlertidig ansatte i denne stillingsgruppen. Vi har hatt høy oppmerksomhetpå begge områdene over tid og det er gledelig å se resultater av arbeidet. Oppmerksomheten på disse områdene vil bli opprettholdt i tiden som kommer.
Når det gjelder produktivitet i form av studiepoeng per faglige årsverk er det en
negativ utvikling de siste par årene. Dette skyldes en viss utflating i samlet studiepoengproduksjon, samtidig som vi har vekst i antallet årsverk i faglige stillinger. Vi
har fortsatt en økning i studiepoengproduksjonen i 2017, men den er noe lavere enn
forventet. Som følge av nye studieplasser forventes veksten å tilta igjen. Det er viktigå vurdere situasjonen som helhet, og det er en betydelig økning i tilsvarende forholdstall for BOA. Vi vil følge utviklingen nøye.
NASJONAL PREMISSLEVERANDØR
Hovedprioriteringen favner NTNUs nasjonale og regionale samfunnsoppdrag.
Samarbeids- og nyskapingskulturen må i enda større grad være en del av alle vårefagmiljø. NTNU ønsker å være Norges mest attraktive studiested, og en foretrukken
samarbeidspartner og arbeidsgiver. Tabellen på neste side viser virksomhetsmålene
knyttet til hovedprioriteringen i 2017. Mål nummer 6 og 7 inngår i utviklingsavtalen
med Kunnskapsdepartementet.

14ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDENMåloppnåelsen i forhold til hovedprioriteringen er tilfredsstillende. Vi har gjennomført aktivitetene vi hadde planlagt. Mål nr. 6, 7 og 8 har en lenger tidshorisont og vi er
i rute med arbeidet i henhold til plan.
Det er en viktig oppgave for NTNU å medvirke til omstilling av Norge gjennom
kunnskapsoverføring mellom universitet og arbeidslivet. NTNU samarbeider tettmed både eksisterende næringsliv og offentlig sektor gjennom ulike innovasjonsprogram. De tre tematiske rådene for samarbeid med arbeidslivet har kommet godt
i gang med arbeidet.
I 2017 har vi gjennomgått økosystemet for nyskaping og iverksatt ulike tiltak med
virkning fra 2018. For å gjøre nyskaping og innovasjon til et mer tydelig ansvarsområde og gi det større lederoppmerksomhet i organisasjon, er det oppnevnt
prodekaner med ansvar for innovasjon ved alle fakultetene og samtidig etablert
et eget forum for disse. Videre er det utviklet nye virkemidler som skal stimulere
til økt innovasjonsinnsats i fagmiljøene.
NTNU sitt TTO har etablert flere selskap og lisensavtaler med rot i ideer fra fagmiljøene ved NTNU, og arbeidet aktivt med idéutvikling gjennom FORNY og
Discovery-finansierte prosjekt. Vi ser imidlertid en relativt stor nedgang i nyskapingsresultatene for 2017, både når det gjelder ideer, patentsøknader og inngåtte lisensieringskontrakter. Dette er ikke en ønsket utvikling, men vi har tro på at allerede
iverksatte nye tiltak og økt lederoppmerksomhet vil rette opp dette relativt raskt.
Den 19. januar 2018 kom Iselin Nybø, ny statsråd for forskning og høyere utdanning,
med nyheten om et helhetlig vedtak for campusvikling. NTNU gitt en arealrammeog får anledning til å oppføre inntil 92 000 kvadratmeter nybygg og ombygging av 45
000 kvadratmeter ved campus i Trondheim. Anslåtte kostnader er ni milliarder og
utbyggingen skal gjennomføres i løpet av 10 år. Dermed følger regjeringen opp sitt
tidligere vedtak om en helhetlig og sammenhengende utbygging på og nær Gløshaugen, og NTNU får med dette en unik mulighet til å skape fremtidens universitet
som skal bidra til omstillingen av Norge.
StyringsparametereFor å belyse utviklingen har vi benyttet KDs styringsparametere for sektormål 2(Forskning og utdanning for velferd, verdiskaping og omstilling). Tabellen på
neste side viser utviklingen de siste tre årene (tallene for 2015 er summen av
fusjonspartnerne):ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

Iselin Nybø på videkonferanse med
NTNUs ledere på Oppdal 19. januar
2018.
Foto: Tore Oksholen/Universitetsavisa

15

NTNU bruker Norges forskningsråds virkemidler i stor bredde, og vi har bra
gjennomslag i konkurransen om midler. NTNUs inntekter fra Forskningsrådet
økte igjen fra 2016 til 2017, både målt i totale inntekter og i inntekter per fagligeårsverk. NTNU er den enkeltaktøren i sektoren som hentet mest midler fra
Forskningsrådet – nominelt over 1 milliard kroner totalt i 2017, som er en økningpå 13,7 %. Inntekter per faglig årsverk økte med 7,6 %. De fleste enheter harstabil eller økt NFR-finansiert aktivitet.
Det er en nedgang i Andre bidrags- og oppdragsinntekter på 3,4%, samtidig som vi
har en vekst i faglige årsverk. Vi får dermed et relativt stort fall styringsparameteren «Andre bidrags- og oppdragsinntekter per faglig årsverk». Dette kan indikere
lavere aktivitet finansiert av næringsliv og andre offentlige instanser. Det er imidlertid tekniske og periodiseringsmessige forhold i regnskapsføringen som gjør atvi vil være forsiktige med å trekke konklusjoner. Flere fakulteter har en god vekst i
BOA-aktiviteten mot nærings-livet i 2017, bl.a. gjennom økende aktivitet ved de ny
nyeste SFI’ene. De store sentraene (SFI, FME) mottar finansiering fra både Norges
forskningsråd og næringslivet. Vi vil følge utviklingen nøye.
STERKE, INTERNASJONALT ORIENTERTE FAGMILJØ
Denne hovedprioriteringen bygger opp under visjonen om at NTNU skal bli et internasjonalt fremragende universitet som leverer «kunnskap for en bedre verden».
NTNU skal være et internasjonalt orientert universitet som har høy kvalitet i all
forskning og kunstnerisk virksomhet. Vi ønsker å ha flere fagmiljøer som hevder seg
verdenstoppen og forskning som setter tydelige spor etter seg. Vår utdanning skal
holde høy faglig og pedagogisk kvalitet.
Tabellen under viser virksomhetsmålene knyttet til hovedprioriteringen i 2017. Målnummer 11 og 12 inngår i utviklingsavtalen med Kunnskapsdepartementet.

16ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDENMåloppnåelsen i forhold hovedprioriteringen er god. Vi har gjennomført aktivitetene
vi hadde planlagt. Mål nr. 10, 11 og 12 har en lenger tidshorisont og vi er i rute medarbeidet i henhold til plan.
Med fusjonen fikk NTNU en større og mer sammensatt organisasjon, med ulike
forsknings-tradisjoner og kulturer. Arbeidet med å styrke forskningskulturen erlangsiktig og det er for tidlig å se effekter allerede i 2017. Vi har imidlertid lagt et
godt grunnlag gjennom arbeidet med Internasjonal handlingsplan og Publiseringspolitikken.
Internasjonalt forskningssamarbeid har hatt god utvikling i 2017. Vi prioritererdeltakelse i Horisont 2020 på grunn av muligheten programmet gir for å heve kvaliteten i vår faglige virksomhet og gjøre oss gjeldende på den internasjonale forskningsfronten. Halvveis i Horisont 2020 ligger vi an til å nå målet om samlet inntekt
fra rammeprogrammet på en milliard kroner. Før jul nådde vi en milepæl med hundre prosjekt til sammen, og flere av dem er koordinerte av NTNU.
NTNU vektlegger å utnytte virkemidlene i EU-programmet Erasmus+ aktivt og fikki 2017 innvilget et kapasitetsbyggingsprosjekt, tre Erasmus Mundus Joint Master’s
Degrees (oppretting av fellesgrader) og en kunnskapsallianse. I tillegg ble seks
strategiske partnerskap innvilget der NTNU er partner i fire og koordinator i to.
NTNU er den norske institusjonen som deltar i flest strategiske partnerskap.
Samarbeidet med Kina har tatt seg kraftig opp blant annet gjennom avtaler med
Jiangsu Industrial Technology Research Institute og Shanghai Jiao Tong University. I november inngikk vi seks bilaterale INTPART-prosjekt med USA, Japan, India,
Tyskland, Canada og Brasil. I 2017 startet vi opp NTNU Alumni Chapters i Europa og
Kina. Det ble gjennomført en svært vellykket Alumni-konferanse i Brüssel i høst. Internasjonalt har innovasjons- og nyskapingsaktiviteten har økt, blant annet gjennomdeltakelse i flere European Institute of Innovation and Technology (EIT) sine Knowledge and Innovation Communities (KICs).
NTNU arbeider systematisk for å utvikle flere fagmiljøer på internasjonalt høyt nivå.
Virkemidlene i satsingsområdene «NTNU Toppforskning» og «NTNU Toppundervisning» er viktige i så måte.

NTNU-Stipendiat Franco Mbiseintervjuer gjetere i Tanzania.
EU-prosjektet AfricanBioServices har
som mål å finne best mulige løsninger
på hvordan mennesker, plante- og
dyreliv i Serengeti-Mara-regionen iØst-Afrika kan sameksistere. Blant
det som påvirker samspillet er klimaendringer, befolkningsvekst og ulikeinteressekonflikter. Prosjektet samlernærmere 100 forskere fra Afrika og
Europa, og er et av NTNUs hittil
største EU-prosjekter. Området det
forskes på inkluderer blant annet
Maasai Mara og Serengeti nasjonalpark, som står på listen over
UNESCOs verdensarvområder.
Foto: Per Harald Olsen/NTNU

NTNU sitt Stjerneprogram fortsetter og andre pulje deltakere startet opp i 2017.
Samtidig har vi også satt i gang fase to av Onsager Fellows med åtte nye kandidater.
Karriereutvikling for vitenskapelig ansatte er et felt vi har prioritert de senere årene
og i 2017 styrket vi satsingen med to nye tiltak: kurs for forskningsgruppeledere og
pilotprosjektet «Postdoktorløftet». Erfaringene så lagt er positive.
NTNU prioriterer utvikling av innovativ utdanning og tildelte betydelige midler til enrekke utviklingsprosjekter i 2017. Som ledd i arbeidet med å øke statusen til undervisning er det utviklet et pedagogiske meritteringssystem for å godkjenne og hedre
dyktige undervisere. I 2017 har i gjennomført en pilot som resulterte i at ni forelesere
ble meritterte i første runde.
StyringsparametereFor å belyse utviklingen har vi benyttet KDs styringsparametere for sektormål 1(Høy kvalitet i utdanning og forskning). Tabellen på neste side viser utviklingen desiste tre årene (tallene for 2015 er summen av fusjonspartnerne):ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

17

I hvilken grad studentene gjennomfører på normert tid kan fortelle oss noe omkvaliteten i utdanningene og læringsmiljøet. NTNU har over lengre tid hatt utfordringer knyttet til for lav gjennomstrømming og høyt frafall. For 2017 er det en
bedring på bachelor, mens det er en fortsatt nedgang for 2-årige mastere. En langrekke tiltak har vært og vil bli gjennomført for å forbedre resultatene. Resultatene
fra Studiebarometeret viser at NTNUs studenter arbeider godt og vurderer
studiekvaliteten som god, samtidig gir undersøkelsen oss viktige innspill til
forbedringer.
Doktorgradsproduksjonen ved NTNU holder seg på et stabilt høyt nivå, samtidig
som gjennomføringsgraden har naturlige svingninger. I 2017 er det gjort en delgrep for å styrke ph.d.-utdanningen.
Vitenskapelig publisering er en viktig kvalitetsindikator, og i 2017 forventes
resultatet å ligge om lag på samme nivå som i 2016 (endelig tall blir først klare iapril, og vi forventer en økning på nivå 2. Vi forventer imidlertid at publiseringspoeng per faglige årsverk vil gå noe ned fordi veksten i årsverk er høyere enn
veksten i publiseringspoeng.

18ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

3.2

Ett NTNUNTNUs virksomhetsmål for 2017:

1. Vi skal implementere ny organisering som fremmer
kvalitet og skaper faglig synergi.
2. Vi skal heve kvaliteten i studieporteføljen gjennom
samordning og effektivisering.
3. Vi skal forbedre, standardisere og digitalisere utvalgte
arbeidsprosesser.

Støtter sektor-mål 1 og 2:

1. Høy kvalitet i utdanning og forskning
2. God tilgang til utdanning
3. Forskning og utdanning for velferd, verdiskaping
og omstilling

Hovedprioriteringen «Ett NTNU» handler primært om integrasjon av de fire fusjonerte enhetene, hvordan vi utvikler oss som institusjon til beste for alle partnerne,
legger til rette for å høste gevinster av fusjonen og bygge NTNU-identitet.
Virksomhetsmål 1
VI SKAL IMPLEMENTERE NY ORGANISERING SOM FREMMER KVALITET OG
SKAPER FAGLIG SYNERGI.
Fra 2017 ble ny organisasjonsstruktur iverksatt ved NTNU. Dette skjedde etter
omfattende utredninger og styrebehandlinger av ny fakultets- og instituttstruktur i
2016. Faglig tilhørighet er hovedprinsippet for den nye organisasjonsstrukturen. Det
innebærer faglig integrasjon av fagmiljøene på tvers av Trondheim, Ålesund og
Gjøvik. Organisasjonen består nå av 8 fakultet med 53 institutt, samt Vitenskapsmuseet som har 2 institutt. Også ny administrasjonsstruktur ble iverksatt fra 2017
etter forutgående utredninger og innplasseringsprosess i 2016.
Gjennom hele året har det vært lagt ned en betydelig innsats i utarbeidelse av
faglige plattformer for de nye fagmiljøene og overordnede strategier på fakultetsog NTNU-nivå. NTNUs reviderte strategi ble vedtatt i desember 2017. Fakulteteneog instituttenes strategier vil følge våren 2018. Fakultetene rapporterer at strategiprosessen har virket samlende. Man har brukt strategisamlingene til å bli bedre
kjent, til kulturbygging og utvikling av nye felles målbilder.
Samlokalisering av Trondheimsmiljøene er en forutsetning for å ta ut gevinstene
fra ny faglig organisering. Jakten på formålstjenlige løsninger som kunne
realiseres på relativt kort sikt, har vært en krevende prosess for ledere, ansatte,
tillitsvalgte og studenter. Hovedgrepene som ble vedtatt høsten 2017 innebærer
samling av lærerutdanningene på Kalvskinnet og teknologimiljøene på Gløshaugen.
Enkelte administrative enheter flyttes for å gi plass til fagmiljøene. Det praktiske
flyttearbeidet startet i 2017, men vil i hovedsak foregå i 2018 og videre inn i 2019.
Som ledd i arbeidet med faglig integrasjon, ble det etter fusjonen satt ned arbeidsgrupper som skulle utrede og gi tilrådinger om et samordnet og helhetlig studietilbud på områdene helse, IKT, lærer/lektor, naturvitenskap, teknologi og økonomi/
ledelse. Utredningene ble levert ved årsskiftet 2016/2017. Tilrådingene ble i 2017
fulgt opp i studieporteføljeprosessene på fakultetene. Det jobbes med koordineringog sammenslåing av overlappende studieprogram, nye fellesemner og andre grep forå effektivisere studieprogramporteføljen.

ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDENÅpningen av fakultetet
NTNUs nyeste fakultet, Fakultet forøkonomi, ble offisielt åpnet 10. januar
2017. På bildet klipper finansminister Siv Jensen snoren, flankert
av rektor Gunnar Bovim og dekan
Monica Rolfsen med studenter fra
Institutt for internasjonal forretningsdrift i Ålesund og Institutt forindustriell økonomi og teknologiledelse i Trondheim som snorholdere.
Åpningen var preget av debatter rundtøkonomifagets fremtid, av fordelen
med å kombinere økonomi og teknologi i utdanningen og hva som
venter oss med økt digitalisering,
globalisering og nye typer
arbeidsplasser.
Foto: Ole Martin Wold19

1. august 2017 startet ny åremålsperiode for NTNUs linjeledere. På NTNU og ved
fakultetene er det satt i gang en rekke tiltak for opplæring av nye ledere og samkjøring av nye ledergrupper. Nye studieprogramråd er oppnevnt for å ta strategisk
ansvar for utvikling og kvalitet på deres respektive fagområder.
NTNU fulgte i 2017 opp Departementet sitt krav til innsparing i offentlig sektor vedå redusere antall årsverk i administrative funksjoner og å satse på effektivisering
av administrative prosesser. Flere fakultet og avdelinger rapporterer at det har værtkrevende å få en ny organisasjon til å fungere, samtidig som man skulle drive endringsarbeid. Det har tatt mer tid enn forutsatt å utvikle og iverksette nye gjennomgående
administrative prosesser, men arbeidet ventes å gi positive effekter i 2018. Fakultetene
har bidratt aktivt i dette arbeidet og har også drevet betydelig utviklingsarbeid selv.
Det har hatt særlig fokus på bedre arbeidsflyt mellom nivåene i organisasjonen
og mer effektiv dataflyt mellom administrative systemer som har betydning forkvaliteten i primærvirksomheten. Nye samhandlingsverktøy er tatt i bruk i heleorganisasjonen og understøtter det faglige og administrative utviklingsarbeidet.
Virksomhetsmål 2
VI SKAL HEVE KVALITETEN I STUDIEPORTEFØLJEN GJENNOM SAMORDNING
OG EFFEKTIVISERING.
For å realisere de forventede gevinstene av fusjonen har vi spesielt høy oppmerksomhet på strategisk arbeid med studieporteføljen. Målet om samordning og effektivisering av studieporteføljen krever et omfattende og langsiktig studieplanarbeid,
og en vesentlig del av arbeidet handler om faglig integrasjon innenfor NTNUs
utdanningsområder.

Siviløkonomutdanning i Ålesund
Institutt for internasjonal forretningsdrift i Ålesund har endret masterprogrammet i international businessand marketing. Studenter som starter
høsten 2018 kan kalle seg siviløkonomer etter å ha fullført
utdanningen. Ålesund har ikke
hatt siviløkonomutdanning tidligere,og dette er en direkte konsekvens
av fusjonen.
Foto: Tony Hall

Før studieprogram kan samordnes og eventuelt sammenslås må det utvikles felles
basisemner innenfor parallelle studietilbud. Det jobbes også med å få på plass felles
emnestørrelse og ny fellesemneordning1 som implementeres fra og med studieåret
2019/20. Den nye fellesemneordningen skal omfatte alle bachelorprogram og allestudieprogram som fører til høyere grad eller profesjonsstudier. Vi har fortsatt
Eksperter i Team som obligatorisk emne på masternivå. Spesielt innenfor våretreårige ingeniørutdanninger og helsefagutdanninger har det vært stor aktivitet i2017 for å få koordinert og planlagt innføring av de nye ordningene for fellesemnerog felles emnestørrelse med omfattende samordninger i studieporteføljen og
kommende endringer i rammeplaner og retningslinjer.
I 2017 har det vært arbeidet med standardisering av rutiner og grunnlagsdata for
timeplanlegging, samt implementering av nytt felles timeplansystem – TP. Dette er
viktige grep for å realisere gevinstene av samordninga. Det jobbes med ytterligere
forbedring av planprosessene for studieåret 2018/19. Sentralt i et slikt forbedringsarbeid er et større utviklingsprosjekt for standardisering og effektivisering av studieplanprosessen. Et forprosjekt startet høsten 2017 og i 2018 starter et hovedprosjekt
som omfatter utvikling av arbeidsmetodikk og verktøy for de sentrale prosessene istudieplanarbeidet.
Styrket studieprogramledelse er sentralt i arbeidet med utvikling av kvaliteten i utdanningene. Fakultetene har i 2017 implementert mandat for studieprogramledere.
Nytt mandat for studieprogramråd er utarbeidet og implementeres i 2018. Det er
gjennomført lederutviklingsprogram og samling for studieprogramledere. I 2017 er
kvalitetsmeldingsprosessen videreutviklet og en ny mal for fakultetenes meldinger
om kvalitet i utdanningen til rektor er implementert. Med den nye malen er fokus

120

Ny fellesemneordning omfatter en revidering av ex. phil og utvikling av nytt områdeemneÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDENpå kvalitet i studieprogrammene økt, og sammenhengen mellom det systematiske
kvalitetsarbeidet på fakultetene og utviklingen av porteføljen blir tydeligere.
Femårige grunnskolelærerutdanninger (masterprogram) for henholdsvis 1.–7. trinn
og 5.–10. trinn ble startet opp fra og med studieåret 2017/18. Fagfordypningene er
norsk, matematikk, engelsk, naturfag, samfunnsfag, KRLE, kroppsøving, musikk,
spesialpedagogikk og profesjonspedagogikk.
I utviklingsavtalen står det at lærer- og lektorutdanningene skal følges spesielt
gjennom to indikatorer; gjennomsnittlig karakterpoeng ved opptak og gjennomføring i avtaleperioden. For lektorutdanningene har gjennomsnittlig karakterpoengved opptak for møtte studenter økt de siste årene og var på 48,4 i 2017 (opp fra 48,1
i 2016). Tilsvarende indikator for de nye femårige grunnskolelærerutdanningene
i 2017 var 43,6 (42,6 for 1.–7. trinn og 44,5 for trinn 5–10). NTNU skal i henhold til
avtalen også følge med på antall FoU-prosjekter knyttet til universitetsskolene. Per idag er det 12 FoU-prosjekter og 4 ph.d.-er tilknyttet universitetsskoleordningen.
Virksomhetsmål 3
VI SKAL FORBEDRE, STANDARDISERE OG DIGITALISERE UTVALGTEARBEIDSPROSESSER.
NTNU vedtok i 2016 å plassere prosesseierskapet for gjennomgående
administrative prosesser hos direktører og prorektorer. Fra 2017 har organisasjonsdirektøren, økonomi- og eiendomsdirektøren og prorektor for utdanning i fellesskap opprettet et forbedringsprogram for å koordinere arbeidet med forbedring,standardisering og digitalisering av gjennomgående administrative prosesser. Tre
sentrale prosessforbedringstiltak er organisert under denne paraplyen: Plan,
budsjett og oppfølging (PBO), Studieplanlegging og Rekruttering av fast vitenskapelige ansatte. De skisserte tiltakene på hvert område har ulik begrunnelse, men ett
fellestrekk er stor etterspørsel etter og potensial for effektivisert arbeidsflyt og
bedre kvalitet gjennom utvikling av felles rutiner og digitale støtteverktøy. De planlagte forbedringstiltakene på hvert område er i ulik fase og har ulik tidshorisont.
Ved siden av disse tre sentrale forbedringstiltakene, har de fleste enhetene iorganisasjonen satt i verk egne prosjekt for standardisering og forbedring av
administrative prosesser som følge av fusjonen. Tilsvarende har flere andre tiltak
vært med på å effektivisere administrative prosesser, som innføring av nytt timeplanleggingssystem, overgang fra fasttelefon til Skype for Business m.m. Vi harogså hatt stor effekt av å ta i bruk og tilpasse skybasert samhandlingsteknologi,
blant annet gjennom bruk av Office 365.
Høsten 2017 ble det satt i gang arbeid med å opprette et digitaliseringsprogram forå koordinere og prioritere det videre arbeidet med å digitalisere administrative
støtteprosesser. Programmet trer i kraft fra 2018 og har en budsjettramme på cirka
80 millioner det første året.
Forbedring av gjennomgående prosesser
Innen virksomhetsstyring har vi som mål å få på plass en redefinert, standardisert,
digitalisert og effektivisert PBO-prosess innen mars 2019, slik at den kan tas fullt ibruk ved planlegging av 2020. Arbeidet innebærer blant annet utvikling av et felles
sett av maler og verktøy samlet i en digital plattform (BEVISST), noe som vil
forenkle dagens arbeid betydelig, fjerne dobbeltarbeid og redusere risiko for feil.
NTNU bruker i dag om lag 150 årsverk på PBO-prosessen, og det er ventet at en
fullt implementert BEVISST vil redusere tidsbruken med 10–15 %. Den største
forventningen om gevinst for NTNU er knyttet til økt kvalitet i plan, budsjett og
oppfølgingsarbeidet. Med bedre kunnskapsgrunnlag og raskere oppdatering av
prognoser og rapporter vil BEVISST gjøre NTNU i stand til å drive langt mer treffsikker virksomhets- og økonomistyring.

ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

21

«Rekruttering» forventer å ferdigstille sin prosessrevisjon i løpet av våren 2018.
Målet er å sikre at NTNU får riktig person med riktige kvalifikasjoner på plass til
rett tid. Å redusere omløpstida fra utlysning til tilsetting er et sentralt delmål. For åoppnå dette utvikles ei ny felles standardprosedyre for tilsettinger ved NTNU, med
felles maler og kvalitetskrav, færre saksbehandlingsledd og færre avhengigheter.
Prosjektet tar også for seg mindre endringer i og integrasjoner mellom eksisterende
digitale verktøy for å redusere dobbeltarbeid og risiko for feil. Prosjektet har etablertmålesystem for å følge opp utviklingen i omløpstid fra utlysning til tilsetting.
«Studieplan» har i 2017 gjennomført kartlegginger og forprosjekt for å avklarerammer og innhold for et hovedprosjekt som skal starte i 2018 og ventes å vare ut
2020. Målet er at prosessen med å revidere studieplaner, fra beslutning om revisjon
til endelig vedtak og publisering av ny studieplan i relevante verktøy, skal samordnes
i en felles prosess som støtter systematisk utvikling av kvalitet og relevans i utdanningen. Et sentralt delmål er å utvikle systemverktøy som støtter hele prosessen,der data blir lagt inn én gang, blir integrert med FS og blir publisert til andre systemfra én autoritativ kilde. Dagens prosess er preget av mange system, rutiner og verktøy, med konsekvenser som tungvinte arbeidsprosesser, mye manuelt arbeid og lite
effektivt vedlikehold og opplæring. Ved siden av økt kvalitet i studieplanleggingen, er
det ventet en gevinst i form av redusert tidsbruk på om lag 10–20 %.
Digitalisering på utdanningsområdet
I 2017 har det vært stor aktivitet knyttet til digitalisering på utdanningsområdet. De
største enkeltprosjektene er innføring av nytt et nytt e-læringssystem Blackboard,
og arbeid med digital vurdering.

Teknologidesign og ledelse ved Gjøvik.
Foto: Anders Gimmestad Gule

6700 ansatte og 40 000 studenter tok i bruk Blackboard høsten 2017. Bytte ave-læringssystem har vært et omfattende og krevende arbeid. Overgangen har gåttbra, men det er fortsatt utviklingsbehov. Med en slik plattform på plass har vi et godt
utgangpunkt for videre utvikling, framover må funksjonalitet forbedres og skape
ytterligere muligheter for pedagogisk støtte og forbedring av arbeidsprosesser.
Digital vurdering er etterspurt, og det er behov for å øke kapasiteten på gjennomføring av digitale skoleeksamener. Ved NTNU er cirka 20 % av eksamenene digitale.
Vi ønsker å øke denne andelen, og ser samtidig på hvordan vi kan tilrettelegge former bruk av alternative vurderingsformer.
Automatisering/robotisering under utprøving
Flere administrative enheter er i utprøvingsfasen når det gjelder automatisering og
robotisering. Andre enheter orienterer seg i markedet og er i ferd med å bygge opp
kompetanse på feltet.
Økonomiavdelingen har kjørt en pilotprosjekt på RPA (robotic process automation).
Målet har vært å etablere innledende forståelse og se på hvordan dette kan skape
verdi for NTNU, samt starte utvikling, produksjonssetting og forvalting og å avklareeffektivitet, kompleksitet og resultat (gevinst). Tre aktuelle prosesser er valgt ut forpiloten. To av disse ble satt i produksjon i siste halvår 2017, og den siste er testet og
settes i produksjon nå.
Avdeling for dokumentasjonsforvaltning ser på hvordan vi kan automatisereregistrering i ephorte for to prosesser; klage og begrunnelse på sensur og
innlasting av signerte vitnemål. Begge disse prosedyrene er regelstyrte og
ressurskrevende, og kan med fordel automatiseres. Erfaringene vil kunne
overføres til flere andre prosesser.

22ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

3.3

Nasjonal premissleverandør

NTNUs virksomhetsmål for 2017:

4. Vi skal øke vår relevans og videreutvikle vårtsamarbeid med arbeidslivet gjennom å implementere 		politikkene for samarbeid med arbeidslivet og for
etter- og videreutdanning.
5. Vi skal styrke profesjonsutdanningenes forskningsgrunnlag og relevans.
6. Vi skal synliggjøre og øke nyskapingsaktiviteten med 		
utspring fra klynger og sentre.
7. Vi skal planlegge en fremtidsrettet, samlet campus
som kan bli modell for fremtidige offentlige
utbygginger i Norge.
8. Vi skal skape fleksible læringsarealer på alle campus 		som er tilpasset nye læringsformer.

Støtter sektor-mål 1 og 2:

1. Høy kvalitet i utdanning og forskning
2. Forskning og utdanning for velferd, verdiskaping og 		
omstilling

Hovedprioriteringen favner NTNUs nasjonale og regionale samfunnsoppdrag.
Samarbeids- og nyskapingskulturen må i enda større grad være en del av alle vårefagmiljø. NTNU ønsker å være Norges mest attraktive studiested, og en foretrukken
samarbeidspartner og arbeidsgiver.
Virksomhetsmål 4
VI SKAL ØKE VÅR RELEVANS OG VIDEREUTVIKLE VÅRT SAMARBEID MED
ARBEIDSLIVET GJENNOM Å IMPLEMENTERE POLITIKKENE FOR SAMARBEID
MED ARBEIDSLIVET OG FOR ETTER- OG VIDEREUTDANNING.
Arbeidet med systematisk styrking av samarbeid med arbeidslivet er forsterket i
NTNUs nye strategi som ble utarbeidet høsten 2017. Vi valgte dessuten å involvere
en rekke av våre samarbeidspartnere i samfunns- og arbeidsliv i prosessen med åutarbeide strategien.
Det rapporteres allerede om mange konkrete tiltak fra fakultetene, eksempelvis har
Humanistisk fakultet gode erfaringer fra sitt forsøk med å tilsette arbeidslivskontakteri små stillingsandeler for å få til en tettere kontakt mellom arbeidslivet og fagmiljøene. Videre har Vitenskapsmuseet tatt et godt grep om å ha en tydelig regional
tilstedeværelse i Trøndelag, spesielt innen kulturminneforvaltning og formidling.
Samarbeidet med arbeidslivet er ivaretatt gjennom studieprogramrådene. Videre
er dette et hovedfokus for NTNU Råd for samarbeid med arbeidslivet hvor det er
blitt gitt konkrete innspill på et overordnet nivå. Samarbeidet skjer innen alle vårekjerneområder, og der studentenes samarbeid med arbeidslivet er mest synlig
gjennom deres praksis, bachelor- og masteroppgaver.
NTNU er en nasjonal premissleverandør innen fagområdene naturvitenskap og
teknologi, og innen innovasjon og entreprenørskap, men også innen de øvrige
profesjonsområdene med tverrfaglig samspill mellom teknologi og medisin,
helse, humaniora, økonomi og samfunns- og utdanningsvitenskap. Dette reflekteresbåde via forsknings- og innovasjonssamarbeid i de ulike sentraene og klyngene og
gjennom utdanning av bachelor-, master- og ph.d.-kandidater bredt, og innen en delteknologiutdanninger der det er kun NTNU som gir tilbudet.

ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDENNTNU Energy Transition
NTNU og Statoils store satsing
NTNU Energy Transition arrangerte
sin første konferanse «Strategies
for a sustainable energy future»
som ble en møteplass hvor internasjonal ekspertise, politikere,industri og NGO-er debatterte
framtidens energisystem.
Foto: Ole Martin Wold

23

NTNU er allerede en av de største tilbyderne av etter- og videreutdanning blant
universitetene i Norge og har en stor bredde i tilbudet. 2017 har vært et år med fokuspå faglig integrasjon og studieportefølje også innen dette område. Året har også vistet økende behov for videreutdanning som imøtekommer nye kompetansekrav og det
er utviklet nye tilbud i tett samarbeid med arbeidslivet. Innsatsen skal økes for å
imøtekomme omstillingsbehovet i arbeidslivet. Arbeidet som ble satt i gang på
slutten av 2017 er en direkte oppfølging av NTNUs strategi 2018–2020.
Virksomhetsmål 5
VI SKAL STYRKE PROFESJONSUTDANNINGENES FORSKNINGSGRUNNLAG
OG RELEVANS.

Ny revisorutdanning i Trondheim
Etter en endring i revisorforskriften
har NTNU Handelshøyskolen opprettet
et toårig masterprogram i regnskap
og revisjon med flere teknologiemnersom gir kandidatene fra NTNU enhelt unik kompetanse i revisorfaget. Teknologiemnene leveres av
IE-fakultetet, og er skreddersydd for
dette studieprogrammet.
Foto: Elin Iversen

Gjennom fusjonen har et flertall av NTNUs fakulteter fått et betydelig innslag av
profesjonsutdanninger på bachelornivå. Implementeringen av den nye fakultets- og
instituttstrukturen har preget arbeidet i 2017, ikke minst gjennom planlegging og
delvis gjennomføring av samlokalisering av fagmiljøer. Parallelt har det foregått
strategiarbeid på alle nivåer i organisasjonen. Det har vært og er helt avgjørendefor å få til en vellykket integrasjon og utløse de synergieffektene vi ønsker åoppnå. Fakultetene rapporterer om bred interesse og stort engasjement i disse
prosessene. Det vil ta noen år før samlokalisering av fagmiljøene i Trondheim er
fullført, og noe er også avhengig av campusutviklingsprosjektet. Vi har imidlertid
stor tro på at integrerte fagmiljøer som deler kunnskap og kompetanse, læringsog forskningsinfrastruktur, vil styrke forskningskulturen og den forskningsbaserte
undervisningen. Samtidig vil bachelorutdanningens erfaring med tett arbeidslivskontakt og mye praksis bidra til å løfte profesjonsutdanningen på masternivå og
sikre at NTNUs kandidater er relevante for arbeidsmarkedet.
Fra fakultetenes rapporter kan vi nevne at SU-fakultet har gjennomført en
forskningskonferanse med fokus på felles forskningskultur og faglige relasjoner,og en utdanningskonferanse med læringsmiljø som overordnet tema. Fakultetet
har videre arbeidet med faglig integrasjon i lærer- og lektorutdanning og idrettsutdanningene. Teknologifakultetene (IE, IV og NV) har hatt fokus på samlokaliseringsprosjektet og strategiutvikling for samhandling og kulturbygging.
IV-fakultetet gjennomfører en egen pilot på faglig integrasjon, og NV-fakultetet
har hatt kurs for alle nyrekrutterte og tidligere høyskoleansatte. MH-fakultetet harjobbet med å skape faglig synergi og effektivisering i sin nye instituttstruktur, og
ØK-fakultetet har gjennomført fire strategisamlinger med stort engasjement.
Virksomhetsmål 6
VI SKAL SYNLIGGJØRE OG ØKE NYSKAPINGSAKTIVITETEN MED UTSPRINGFRA KLYNGER OG SENTRE.

Førsteamanuensis
Bian Yang (tilvenstre), fikk mye
medieoppmerksomhet for en
sikkerhetsløsning for lagring av
fingeravtrykk utviklet ved Centerfor Cyber and Information Security(CCIS) ved NTNU i Gjøvik. Patentet
er solgt til amerikanske CrossMatchsom står for sikkerhetsløsninger for
fingeravtrykk på grenseoverganger
inn til USA.

24

NTNU samarbeider tett med både eksisterende næringsliv og offentlig sektor
gjennom ulike innovasjonsprogram. Denne kunnskapsoverføringen mellom NTNU
og eksternt arbeidsliv ser styret som ei viktig oppgave for NTNU å medvirke til i
omstillinga av det norske arbeidslivet. NTNU leder til sammen 16 sentra (SFI,
SFF, FME-er) og er partnere i 17 sentra. Det har vært jobbet aktivt med å posisjonere
NTNU inn i flere nye KIC-er (Knowledge and Innovation Communities) i EITprogrammet (European Institute of Innovation & Technology) og er nå partner i
Climate KiC og EIT Raw Materials. Vitenskapsmuseet er langt fremme internasjonalt
i forbindelse med bruk av nye formidlingsmetoder, eksempelvis bruk av geofysiske
metoder innen arkeologi.
NTNU har lang tradisjon for samarbeid med Trondheim kommune (TK). I 2017 er
samarbeidet formalisering gjennom utvikling av en overordnet samarbeidsavtale.
Innholdet er utvidet og samarbeidet har ført til etablering av et nasjonalt pilotprosjekt«Universitetskommune 3.0» Prosjektet skal resultere i et helhetlig forsknings-,
utviklings- og innovasjonssamarbeid mellom NTNU og TK, der det settes fokus påÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

innovasjon og omstilling i offentlig sektor innen fem virksomhetsområder. Innen
virksomhetsområdet «Helse og velferd» blir arbeidet med Universitetskommune 3.0
og samarbeidet via integrert universitetssykehus satt i en sammenheng.
SFU ENgage (Center for engaged education through entrepreneurship) i samarbeid med Nord universitet startet opp i februar 2017 og skal bidra til at framtidens
studenter har ferdigheter innen entreprenørskap og holdninger slik at de kan opptre
som endringsagenter i ulike sammenhenger. Engage har også satt i gang et større
prosjekt med fokus på bærekraft og entreprenørskap, dette skjer i et samarbeid med
de tverrfaglige satsningsområdene «Bærekraft» og «Energi». Senteret har i løpet av
høsten 2017 samarbeidet med Flyktningehjelpen om å etablere en «entrepreneurial
hub» i flyktningeleiren Kakuma i Kenya.
NTNUs TTO har stor aktivitet innen selskapsetableringer og lisensieringskontrakter
med bakgrunn i ideer fra fagmiljøa ved NTNU, og spesielt idéutvikling gjennom
FORNY- og Discovery-finansierte prosjekt. Det er imidlertid en liten nedgang
resultatmessig i 2017. Tilbakegangen skyldes naturlige sykluser og ettervirkninger
av fusjonsprosessen. Det er flere eksempler på godt forskningsbasert innovasjonsarbeid ved NTNU som for eksempel aktiviteten til NTNU-professor Nuria Espallargas
og gründer av Seram Coatings. Hun ble vinneren av Innovasjon Norge sin gründerpris «Female entrepreneur 2017».
NTNU sin satsing på studentinnovasjon viser fortsatt gode resultat blant annet
gjennom mange tildelinger til NTNU-studenter gjennom Forskningsrådet sittinnovasjonsprogram StudENT. Her ble 8 av til sammen 22 gründerstipend i 2017gitt til NTNU-studenter. Gjennom NTNU TTO er det registrert 70 mottatte
studentideer og 7 nye foretak etablert av studenter. Disse registeringene er ikke
tatt med i innrapporteringen til DBH. Studentbedriften AgriMare Bio SB fra NTNU
fikk Ungt Entreprenørskap sin pris som Norges beste studentbedrift og oppnådde
sølv i EM for studentbedrifter i Helsinki.

Professor Nuria Espallargas ble kåret
til årets kvinnelige teknologigründer
2017 under Technoport. Espallargas
har utviklet en metode for å omdanne
silisiumkarbid til flytende form.
Foto: Kristoffer Furberg/Universitetsavisa

I forbindelse med oppfølging av utviklingsavtalen med KD har vi gått gjennomøkosystemet for nyskaping og det er satt i verk ulike tiltak som vil bli realisert i 2018.
For å gjøre nyskaping og innovasjon til et mer tydelig ansvarsområde og med det etstørre lederfokus i organisasjonen, er det oppnevnt prodekaner med innovasjonsansvar på alle fakultet og samtidig etablert et eget forum for disse. Videre er det satti gang et prosjekt med mål om å fremskaffe nytt kunnskapsgrunnlag med forslag tiltiltak og virkemidler for økt nyskapingsaktivitet. Tilsvarende pågår et prosjekt for å
utvikle et helhetlig indikatorsett for måling og synliggjøring av nyskapingsaktiviteten
på instituttene og i klynger/sentra. Sistnevnte prosjekt er tett koblet til NTNUs
virksomhetsstyringsarbeid BEVISST.
Det er utviklet to nye innovasjonsvirkemiddel, «NTNU Innovasjonsstipend» og«Strategisk program for kunnskapsbasert innovasjon ved NTNU». Sistnevnte er
et målrettet tiltak for å øke omsetning av kunnskap, teknologi, metoder, resultaterog ideer fra forskning ved NTNU til konkrete innovasjoner. Midlene ble lyst ut i 2017
og det vil bli tilsatt minst 10 tre-årige 100 % stillinger i fagmiljøet med oppstart fra
høsten 2018. Arbeidet vil konsentreres om målrettet idésøk og videreutvikling av
resultatene til konkrete innovasjoner for å utløse mer av innovasjonspotensialet i
forskningen for å bidra til merverdi for samfunnet. Et eget kompetanseprogram vilinngå som en det av satsingen.
Virksomhetsmål 7
VI SKAL PLANLEGGE EN FREMTIDSRETTET, SAMLET CAMPUS SOM KAN BLIMODELL FOR FREMTIDIGE OFFENTLIGE UTBYGGINGER I NORGE.
NTNU i Trondheim skal over de kommende årene samles i en campus i området
rundt Gløshaugen. I den forbindelse gjennomfører NTNU i 2017 og 2018 flere delprosjekt, hvor de tre hittil mest sentrale har vært Fysisk plan/Planprogram, FagligÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

25

lokalisering og Kartlegging og konseptutvikling. Resultatet fra disse delprosjektene
utgjør masterplan for videre utvikling av samlet campus i Trondheim.
Den fysiske planen er NTNUs prinsipplan som utreder ulike plassering av byggeområder og kapasitet, dvs hvor mange kvadratmeter er det plass til i disse byggeområdene. Fysisk plan er vedlegg til et planprogram som vil ligge til offentlig høring
våren 2018 og fastsettes av Bystyret i Trondheim høsten 2018.
I forbindelse med faglig lokalisering er det nedsatt et representativt utvalg.
10. november leverte utvalget delrapport 1: Prinsipper og kriterier for faglig
lokalisering. Utvalgets delrapport 2, tentativt mai 2018, vil gi en anbefaling av
en prinsipiell faglig lokalisering.
Delprosjektet Kartlegging og konseptutvikling skal kartlegge eksisterende
situasjon og utforske muligheter knyttet til aktiviteter og arealbruk. Hensiktener å ha et datagrunnlag på plass for å beskrive og anbefale arealkonsepter for
ulike typer arealer, blant annet arbeidsplasser, læringsarenaer, knutepunkt,studentvelferd og frivillighet og areal for samarbeidspartnere.
Kunnskapsdepartementet (KD) bad NTNU og Statsbygg i fellesskap utarbeide etgrunnlagsmateriale for regjeringens beslutning om konseptvalg for «Framtidig
lokalisering av campus for NTNU», jf. brev av 1. september 2017. Materialet bygde
på foreliggende konseptvalgutredning (2014), KS1-rapport (2015) og andre
utredninger som er relevante for oppdraget. Rapporten ble oversendt til Kunnskapsdepartementet 27. november 2017. Regjeringens beslutning ble formidlet til NTNU
fra Statsråd Nybø 19. januar.
I etterkant av regjeringens beslutning etableres også flere delprosjekt, blant annet
mulighetsstudier for de mest «modne» byggeprosjektene og interne prosjekter forå sikre ønsket teknisk standard, miljøambisjon osv.
Virksomhetsmål 8
VI SKAL SKAPE FLEKSIBLE LÆRINGSAREALER PÅ ALLE CAMPUS SOM ERTILPASSET NYE LÆRINGSFORMER.
NTNU realiserte i 2017 tre pilotprosjekt for nye undervisningsformer. Sentralt i dette
er utvikling av arealer som er fleksible slik at en kan ha variasjon i bruken både iløpet av døgnet og i løpet av året.

Ved NTNU opplever vi at interessen forlæringsmiljø som legger til rette fornye undervisningsformer er økende.
R2 ble innviet av Kunnskapsministerenden 25. september 2017.
Foto: NTNU

Et tradisjonelt auditorium i Realfagbygget ble bygget om til et interaktivt gruppeundervisningsrom (R2) bestående av 28 gruppestasjoner. Hver stasjon har skjerm
som kommuniserer med de øvrige gruppestasjonene, samt faglærers lerret foran iundervisningsrommet. Faglærer/underviser har regi på hvilket innhold som delespå skjermene. R2 brukes både i formelle undervisningssituasjoner og ved meruformelle gruppearbeid. Utenom undervisningstid er det utstrakt bruk av rommet
til arbeidsplasser for studenter.
Det er etablert to VR-laboratorier for innovative virtuelle og fysiske læringsarenaer.
Budsjettet for pilotene var på til sammen 10 mill. kr. Prosjektene er hhv. gjennomført
på campusene Gløshaugen, Øya og Dragvoll. Det skjer en følgeevaluering av allepilotene for å skaffe bedre kunnskap og erfaring som kan videreføres i utbyggingen i
Campusprosjektet ved NTNU.
Utover dette realiserte NTNU også enkelte mindre ombygginger for å legge bedre
til rette for mer uformelle læringsarenaer og møteplasser med sikte på forbedrelæringsmiljøet for studentene.

26ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

3.4

Sterke, internasjonalt orienterte fagmiljøer

NTNUs virksomhetsmål for 2017:

9. Vi skal bli en mer aktiv internasjonal aktør
gjennom å implementere Internasjonal handlingsplan
i hele organisasjonen.
10. Vi skal videreutvikle og styrke forskningskulturen
gjennom å implementere Publiserings-politikken ihele organisasjonen.
11. Vi skal heve kvaliteten i forskningen og utvikle flere
fagmiljøer på høyt internasjonalt nivå.
12. Vi skal styrke den pedagogiske kompetansen og
utvikle et system for pedagogisk merittering

Støtter sektor-mål 1 og 2:

1. Høy kvalitet i utdanning og forskning
2. Forskning og utdanning for velferd, verdiskaping og
omstilling

Denne hovedprioriteringen bygger opp under visjonen om at NTNU skal bli etinternasjonalt fremragende universitet som leverer «kunnskap for en bedre verden».
NTNU skal være et internasjonalt orientert universitet som har høy kvalitet i all
forskning og kunstnerisk virksomhet. Vi ønsker å ha flere fagmiljøer som hevder seg
i verdenstoppen og forskning som setter tydelige spor etter seg. Vår utdanning skal
holde høy faglig og pedagogisk kvalitet.
Virksomhetsmål 9
VI SKAL BLI EN MER AKTIV INTERNASJONAL AKTØR GJENNOM Å IMPLEMENTEREINTERNASJONAL HANDLINGSPLAN I HELE ORGANISASJONEN.
Siden 2011 har NTNU holdt seg med treårige internasjonale handlingsplanersom konkretiserer vår strategi på det internasjonale områder og angir konkrete
prioriteringer for det internasjonale samarbeidet i planperiodene. Høsten 2017
startet arbeidet med å utvikle internasjonal handlingsplan for perioden 2018–2020.
Den nye planen skal vedtas innen utgangen av juni 2018.
I eksisterende handlingsplan for 2014–2017 er deltakelse i Horisont 2020 en hovedprioritet med et inntektsmålet på 1 milliard kroner. Målet ser ut til å være innenfor
rekkevidde. I desember 2017 passerte NTNU hundre prosjekter i Horisont 2020 med
en samlet bevilgning på ca. 530 millioner kroner. Bred mobilisering og gode partnerskap med kunnskapsmiljøer i Europa med gjennomslagsevne i programmene er
avgjørende for våre muligheter for å nå målet. Det arbeides målrettet med å komme
med i flere EIT KICs (European Institute of Innovation and Technology Knowledge andInnovation Communities). NTNU har vært medlem i Climate-KIC siden 2015 og ble
i 2017 medlem i KIC Raw Materials. Medlemskap i ytterligere KICs vurderes, bl.a.
innenfor energi og manufacturing. Vi er godt fornøyd med det økende aktivitetsnivået
mot Erasmus+ og er det universitetet i Norge med flest prosjekter.
I det bilaterale internasjonale samarbeidet er det stor oppmerksomhet på samarbeid med Kina etter normaliseringen. Det legges vekt på å utvikle langsiktig og
robust samarbeid med utvalgte kinesiske universiteter. Samarbeidet med Innovasjon
Norge og Norges Forskningsråds felles kontor ved ambassaden i Tokyo har åpnet
for flere nye samarbeidsrelasjoner og -områder med japanske universiteter. En mer
strategisk tilnærming til samarbeidet med Brasil er under etablering. NTNU bruker
aktivt det nasjonale virkemiddelapparatet for å styrke de bilaterale samarbeidsrelasjonene, særlig har INTPART vist seg som en god mekanisme. NTNU har storÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

Bedriftsleder, student, forsker eller
turist i Japan? NTNUs mann i Japan,
Hiroshi Matsumoto gir deg seks tips
til suksess.
Skjermdump: www.ntnu.no27

aktivitet og mange pågående prosjekter sammen med aktører i en rekke lav- og
mellominntektsland. Høsten 2017 har et utvalg arbeidet med kartlegging av samarbeidet og utvikling av en strategisk og systematisk tilnærming i samarbeidet
med disse landene. Utvalgets rapport legges fram i februar 2018 som grunnlag forInternasjonal handlingsplan.
NTNUs utreisepolitikk har som målsetting å øke andelen av NTNUs fast vitenskapelig ansatte som er ute på forskningsopphold til enhver tid fra 5% til 10 %.
Vi ser at politikken allerede har god effekt etter første virkeåret med en markantøkning i de som reiser ut i forskningstermin.
Når det gjelder utgående studentmobilitet har ambisjonen vært at 40 % av de somfår en grad ved NTNU skal ha et utenlandsopphold i løpet av studietiden sin, men vi
er langt unna målet. Hva som er naturlig nivå for den utgående – og inngående
– studentmobiliteten i det nye NTNU, vil bli vurdert under arbeidet med ny internasjonal handlingsplan.
Innen utdanningsområdet vektlegger NTNU aktiv utnyttelse av virkemiddelapparatet i EU-programmet Erasmus+ og fikk i 2017 innvilget ett kapasitetsbyggingsprosjekt, 3 Erasmus Mundus Joint Master’s Degrees (opprettelse av
fellesgrader) og en kunnskapsallianse. I tillegg ble det innvilget 6 strategiske
partnerskap hvor NTNU er partner i 4 og koordinator i 2. NTNU er den av denorske institusjonene som deltar i flest strategiske partnerskap.
Virksomhetsmål 10
VI SKAL VIDEREUTVIKLE OG STYRKE FORSKNINGSKULTUREN GJENNOM Å
IMPLEMENTERE PUBLISERINGSPOLITIKKEN I HELE ORGANISASJONEN.

Forskere ved NTNU har estimert
verdien av uoppdagede mineralressurser på havbunnen innenfor norsk
jurisdiksjon til å være på over tusen
milliarder kroner. Marine mineraler
kan bli en stor inntektskilde for AS
Norge og et forretningsområde hvor
kompetanse og teknologi fra blant
annet oljeindustrien kan bringe
Norge inn i en internasjonalt ledende
posisjon. NTNU Havrom jobber med
tverrfaglige problemstillinger knyttet
til denne virksomheten og forskere
har vært på tokt for å hente opp prøver
og geofysiske og morfologiske data
til fremtidig forsvarlig forvaltning av
marine mineralressurser.
Foto: NTNU/IV-fakultetet

I 2017 har det vært jobbet mye og godt med faglig integrasjon i den nye fakultetsog instituttstrukturen, og en viktig del av arbeidet handler nettopp om å bygge felles
forskningskultur. NTNUs publiseringspolitikk er et viktig virkemiddel i denne
sammenhengen, og vi legger vekt på at denne skal være kjent i hele organisasjonen.
I tillegg til målet om å øke omfanget av og kvaliteten i den vitenskapelige
publiseringen, har vi 2017 hatt særlig fokus på åpen tilgang til forskningsresultater.
Vi har en ambisiøs handlingsplan for Open Access 2016–2020 som vi ligger godt ani forhold til. Unntaket er andelen egenarkiverte publikasjoner, der vi fortsatt er godt
stykke unna målet om 90 % egenarkivering av 2017-publikasjoner. Vi har imidlertid
trykk på arbeidet og ser fremgang, også når det gjelder etterregistrering av eldre
publikasjoner. Fortsatt er det krevende å få forskere til å prioritere publisering i åpnekanaler, men også her ser vi en positiv utvikling – i 2017 ser OA-andelen ut til å bli
om lag 16 %. Videre økning er naturligvis avhengig av tilgangen til åpne kanaler med
høy kvalitet og relevans på de enkelte fagområdene.
Åpen tilgang til forskning, Open Science, omfatter også forskningsdata. I 2017 vedtok
rektor en politikk og handlingsplan også på dette feltet som vil bli implementert iårene som kommer. NTNU deltar i nasjonale samarbeidsprosjekter og -fora forlagring og deling av forskningsdata og har etablert en Åpne data-gruppe som
koordinerer arbeidet.
NTNU signerte DORA-erklæringen i januar 2018 og har publisert informasjon på vårtintranett. Vi vurderer hvordan vi best kan følge opp prinsippene i rutiner og praksis.
Virksomhetsmål 11
VI SKAL HEVE KVALITETEN I FORSKNINGEN OG UTVIKLE FLERE FAGMILJØERPÅ HØYT INTERNASJONALT NIVÅ.
Vi har i 2017 arbeidet målrettet med virkemidlene under NTNU Toppforskning. Det
gjelder både gode søknadsprosesser og langsiktig utvikling av forskning som passer

28ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDENbåde i de nasjonale og europeiske excellence-programmene og mekanismene.
Onsager Fellows trinn 2 er i gang og åtte nye kandidater er kommet på plass i fagmiljøene per 1. september. Stjerneprogrammet 2.0 med 27 kandidater har startet
opp, det er gjennomført kick-off og to ordinære samlinger. De to nye Sentre for fremragende forskning ledet av Alex Hansen og Arne Brataas ved Institutt for fysikk er
under oppstart. Vi hadde i 2017 fem søkere fra NTNU til ERC Starting Grant som gikk
videre til Stage 2. Alle fikk gode evalueringer, men bare én av de tre som fikk
karakter A fikk ERC grant; May-Britt Tessem ved MH-fakultetet. Vi arbeider
systematisk med å øke søknadsvolumet og kvaliteten til ERC. Vi har fortsatt stor
oppmerksomhet på å øke omfanget av og kvaliteten på søknader til siste fase av
H2020, og på posisjonering mot EUs 9. rammeprogram.
Virksomhetsmål 12
VI SKAL STYRKE DEN PEDAGOGISKE KOMPETANSEN OG UTVIKLE ET SYSTEMFOR PEDAGOGISK MERITTERING.
NTNU satte våren 2017 ned et arbeidsutvalg med mandat å utvikle og pilotere et
nytt tilbud i utdanningsfaglig basiskompetanse. Utvalget foreslår et tilbud på 200
timer fordelt over ett studieår. Tilbudet skal nå piloteres ved tre fakultet. Det er
lagt til grunn at oppnådd basiskompetanse skal utgjøre en solid plattform for den
enkelte underviser og at denne plattformen skal gi den enkelte mulighet til åutvikle seg videre.

9 meritterte undervisere ble feiret
25. januar.
Foto: Julie Gloppe Solem/NTNU

NTNU har etablert læringsassistentopplæringen LAOS som gir studenter som skalbidra i læringsaktiviteter en grunnleggende innføring i pedagogiske aspekter rundtlæringsaktiviteter, gruppearbeid, veiledning, tilbakemeldinger og læringsmiljø. I2017 så vi en økning i antall studenter som gjennomførte denne opplæringen, fra
230 i vårsemesteret til 362 i høstsemesteret.
Fakultetene oppmuntrer fagmiljøene til å skrive søknader om prosjektmidler og
bruker egne ressurser som insentivmidler og økonomisk støtte til utviklingsprosjekter. Eksempler på dette er sentre for fremragende utdanning, prosjektersom får rektorstøtte gjennom NTNU Toppundervisning, egne prosjekter påfakultetene og prosjekter som støttes av Norgesuniversitetet. Da Norgesuniversitetet lyste ut midler til prosjekter innenfor fleksibel høyere utdanningvar 7 av 22 innvilgede søknader fra NTNU. I tillegg til dette har Norgesuniversitetet
tildelt NTNU 22 millioner kroner til prosjektet «Digitalisering av grunnskolelærerutdanningen ved institutt for lærerutdanning NTNU (DigGILU)».
Det er etablert to sentre som skal støtte fagnær pedagogisk utvikling og styrke
utdanningskvaliteten; Center for Science and Engineering Education Development(SEED) som er tverrfakultært, samt et senter for pedagogikk-, læring- og undervisning (PLUS) ved Fakultet for medisin og helsevitenskap.
NTNU gjennomførte høsten 2017 en pilot for søknader om status som merittert
underviser. Det ble arrangert informasjonsmøter og søkerseminar i alle campusbyene. Det kom inn 37 søknader og 9 undervisere ble tildelt status som merittert
underviser. De meritterte kommer fra 8 ulike institutt ved 4 fakultet. Det vil bli
gjennomført en ny søknadsperiode i 2018. Gjennom denne første piloten er det gjort
mange gode erfaringer som vi vil bygge videre på. Sammen med Universitetet i
Tromsø vil vi dele disse erfaringene med resten av sektoren, blant annet på Læringsfestivalen som er den største høyere utdanningskonferanse i Norge og arrangeresårlig av NTNU og Norgesuniversitetet.

ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

Engage – Senter for
fremragende utdanning
I 2017 rekrutterte Engage-senteretforskere, stipendiater, prosjektledereog studentassistenter og etablerte
seg som senter for entreprenørskapsutdanning. Senteret kom i gang medarbeidet med å øke antallet studenteri Norge som utvikler entreprenørielle
ferdigheter og holdninger, og dermed
blir i stand til å stadig utfordre
vedtatte sannheter og se muligheterfor positive endringer, både i privat og
offentlig sektor.
Foto: Even Larsen

29

3.5

Rundt 200 av NTNUs forskere ble
forespurt om å ta med seg NTNU-flagg
på reiser rundt om i verden og lage
korte videoopptak. Resultatet ble
videoen «This is NTNU» der vi vi annet
ser NTNU-forskere på Nordpolen og
Kilimanjaro (med nobelprisvinner
Edvard Moser). Videoen brukes ved
presentasjoner av NTNU nasjonalt og
internasjonalt.
Foto: Skjermdump

Øvrige aktiviteter og resultater

KOMPETANSE OG KARRIEREUTVIKLING
De senere årene har NTNU lagt økende vekt på karriereutvikling for vitenskapelig
ansatte. Tiltak er satt inn for å utvikle spesielt talentfulle forskere og legge til rettefor kompetanse- og karriereutvikling i bredden. Karriereutvikling tas opp i medarbeidersamtalene med vitenskapelig ansatte. Kompetansebygging, konsentrasjonom forskning og opprykk er aktuelle elementer når karriereplaner legges. NTNU
har et bredt kurstilbud som skal bidra til kompetanseheving for ansatte. I 2017
ble det bl.a. arrangert kurs i doktorgradsveiledning og egne lederkurs forforskergruppeledere.
Forskningstermin gir mulighet til konsentrasjon om forskning og internasjonal
nettverksbygging. NTNU vedtok i 2014 felles kriterier, veiledning og bedreøkonomiske støtteordninger for utreise. Det har hatt ønsket effekt. Antalletutreisende forskere har blitt mer enn doblet siden 2014. 127 forskere fikk innvilget
forskertermin i 2017–18.
Sammensetningen av den vitenskapelige staben ble endret som følge av fusjon.
For de vitenskapelig ansatte i de praksisnære bachelorutdanningene og de mer enn
500 universitetslektorene er to-stige-systemet for karriere særlig relevant. I 2017
ble det nedsatt et utvalg for å utvikle kriterier for ansettelse og opprykk til førstelektor og dosent.
NTNU er i 2017 godt i gang med den strategiske satsningen på postdoktorene ved
universitetet, kalt Postdoktorløftet. Målet med satsingen er at postdoktorene skal
få best mulig utbytte av perioden ved å inngå i forskergrupper og drive forskning av
høy kvalitet, samtidig med at de kvalifiserer seg mot faste vitenskapelige stillinger
eller stillinger utenfor NTNU. Postdoktorløftet startet med en pilot i 2017 der 34
utvalgte postdoktorer fra alle fakulteter har fått tildelt en mentor, deltar på
samlinger, utvikler nettverk, får tilgang til ulike karriereverktøy, tilbud om ulike
kurs og støtte til utenlandsopphold. Deltakernes erfaringer og innspill fra pilotprosjektet vil være avgjørende for utmeisling av en postdoktorpolitikk som skalrulles ut i hele NTNU etter en pilotperiode på 2 år.
For midlertidig ansatte i undervisnings- og forskerstilling er mer forutsigelige
karriereutsikter viktig. NTNU vil fortsatt jobbe for å redusere unødvendig midlertidighet. Ledere oppfordres til å ha et mer langsiktig perspektiv i sin strategiske
bemanningsplanlegging og å ansette flere i faste stillinger selv om det er hjemmel
for midlertidig ansettelse.

NTNU er medeier i Store norske
leksikon. NTNU-ansatte har ansvar for
152 fagområder. NTNUs artikler ble
lest 3,2 millioner ganger, en økningpå 35 prosent fra året før. Psykologi,
teknologi og industri, samt historie er
leksikonets tre fagområder med størst
NTNU-dominans. Artikkelen om Norgei middelalderen er blant de mest leste
artiklene NTNU har ansvaret for.
Foto: Skjermdump

30

TILTAK FOR Å STYRKE NTNUS KUNNSKAPSFORMIDLING
Kunnskapsformidlingen må tilpasse seg samfunnsutviklingen. Digitale plattformer gjør det mulig å nå ut til langt flere enn før nasjonalt og internasjonalt.
NTNUs forskningsmagasin Gemini publiserte mer enn 400 artikler på norsk og
engelsk i fjor. Gemini tar nå også i bruk video i forskningsformidlingen. Sakene
spres videre til et stort publikum via nasjonale og internasjonale forskningsnettsider.
Den mest leste saken på forskning.no i 2017 med 154 000 lesere var fra Gemini og
handlet om hvordan man kan få slutt på depresjon.
Levende bilder blir stadig viktigere. Ansatte som jobber med sosiale medier, fikkopplæring i NTNUs innholdsstrategi, samarbeidsverktøy, teksting og redigering
av video. Satsingen gir resultater og på NTNUs hovedside på facebook var det 1,6
millioner videovisninger i 2017. Dette har i stor grad vært mulig med enkel mobilteknologi, men for større formidlingsprosjekter har innleie vært nødvendig. Flere
fakultet og institutt tilbyr kurs i allmenrettet og vitenskapelig forskningsformidlingfor sine doktorgradskandidater. Disse formidlingskursene hadde rundt 300 deltakere
i fjor. Ledere får også medietrening. Blant de norske universitetet ble NTNU hyppigst
nevnt i norske og internasjonale media i 2017 (kilde: Retriever), men universitetet
skulle gjerne vært mer synlig i riksdekkende medier. Forskere fra sosiologi, samfunnsvitenskap, medisin og helse får mest omtale, mens teknologer og realister er
mer anonyme.

ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDENSAMORDNING MELLOM UNIVERSITETER OG HELSEFORETAKI 2017 ble Samarbeidsorganet mellom Helse Midt-Norge RHF og NTNU reorganisert
for ytterligere å styrke samarbeidet om forskning, innovasjon og utdanning. En ny
samarbeidsavtale ble inngått. Samarbeidsorganet har også adressert oppfølging av
anbefalingene fra Husebekkutvalgets rapport.
Det har gjennom flere år vært jobbet med tettere samordning mellom universitetet
og universitetssykehuset St. Olavs hospital. Det er vedtatt felles strategiske målfor samarbeidet og etablert gjensidig representasjon i styrer og ledergrupper på
flere nivå. Ledelsen ved universitetssykehuset og ved medisin- og helsefakultetet
er samlokalisert og det er etablert månedlige felles ledermøter mellom sykehus og
fakultet. I tillegg er det opprettet felles forskningsutvalg og felles utdanningsutvalg
mellom partene. I 2017 er det i fellesskap utlyst en delt lederstilling for forskning,
innovasjon og utdanning. En felles støttefunksjon for klinisk forskning i form av ensamorganisert Clinical Trial Unit er under etablering og tilsvarende for søknadsstøttepå tvers av institusjonene. Fakultet for medisin og helsevitenskap har dessuteninngått samarbeidsavtale med Helse Nord-Trøndelag om desentralisert medisinerutdanning med hovedforankring ved Sykehuset Levanger. I forhold til samarbeid med
kommunehelsetjenesten ble det i 2017 signert en avtale med Trondheim kommune
innen helse og velferd.

St. Olavs hospital er bygd som etintegrert universitetssykehus hvor
NTNU eier om lag 25% av arealene.
Forskningslaboratorier og undervisningsrom ligger i samme bygg
som der pasientbehandlingen foregår.
Forskere, undervisere og helsepersonell jobber side ved side.
Foto: Helsebygg Midt-Norge

HUMANIORAEVALUERINGEN, HUMEVAL
Det humanistiske fakultet ved NTNU har med utgangspunkt i humanioraevalueringen,prioritert følgende oppfølgingstiltak i 2017:
Heve publiseringskvaliteten
Flere av våre ansatte må publisere mer, og publiseringen skal skje i de kanalene
som blir lest og er anerkjent i fagmiljøene. Vi har derfor startet arbeidet med å øke
bevisstheten om valg av publiseringssted og -type. Stipendiatene blir også i økende
grad sosialisert inn i den ønskede publiseringskulturen.
Utvikle særs god forskningskvalitet i minst ett fagmiljø pr. institutt
Evalueringsrapportene identifiserer gode fagmiljø og grupper, samt peker på desom har potensial til å bli gode. Gjennom styrking av instituttenes forskningsledelse(dedikerte ressurser i instituttenes ledergrupper) og andre målrettede tiltak, vil
disse miljøene bli gitt mulighet for videreutvikling. Forskningsledelse har derfor værttema på flere instituttledermøter og i dialogmøter med instituttene i 2017. I tillegg
er det etablert nye og bedre rutiner i forbindelse med søknader om eksterne
forskningsmidler. Dette inkluderer en internevaluering med bruk av erfarne lesere
før innsending av søknader.

Historiske eksperter ved NTNU hargitt råd til skaperne av NRKs realityserie Anno. Deltakerne i serien reistetilbake til 1537 og både de og tv-seere
har fått god innføring i historie og
datidens levekår. NTNU-ekspertene
hadde også fortellende roller knyttet
til egen forskning.
Foto: Skjermdump

Etablere og (videre)utvikle grupper som styrker forskningsmiljøene
Humanioraevalueringen og fakultetets interne evaluering av vår egen spydspisssatsing har dannet utgangspunkt for arbeidet med forskergrupper i 2017. Flere av
de etablerte forskergruppene bidrar til økt publiseringskvalitet og systematisk
arbeid for økt eksternfinansiering. Vi ser tydelige tegn på at tilknytning til velfungerende forskergrupper er en vesentlig faktor for både gjennomføring og trivsel
blant stipendiatene. Det er derfor lagt mer vekt på slik tilknytning i utlysningen av
stipendiatstillinger høsten 2017 enn ved tidligere utlysninger.
Internasjonalisering
Fakultetet har en bred vifte av tiltak som fremmer internasjonalisering. I 2017 er det
lagt ned stor innsats for å rekruttere forskere av høy kvalitet og med internasjonalprofil, inkludert allokering av ressurser og rekruttering av internasjonale professor II
til flere fagmiljø.
SAMARBEID MED SAMSKIPNADEN (SIT)NTNU er opptatt av et godt samarbeid med Sit og har etter fusjonen gjort ansvaret
for koordinering av dette samarbeidet internt på NTNU tydeligere. NTNU og
Samskipnaden har i 2017 foretatt en helhetlig gjennomgang av velferdstilbudet til
studentene, fra tilbud om studieveiledning til terapi. Målet er å tydeliggjøre forstudenten hvor man kan få hjelp, og unngå overlappende tilbud.

ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

31

Sit Bolig har utfordringer med stor lediggang i boligene som er lokalisert i Trondheim i vårsemesteret. Dette skyldes at antallet internasjonale studenter med behovfor bolig varierer stort mellom vår og høstsemester, og de aller fleste av disse
studentene kommer til NTNU. Våren 2017 ble saken drøftet av Sit og NTNU. Det ble
besluttet at NTNU i de nærmeste to årene skal betale en kompensasjon til Sit, og
samtidig skal en arbeidsgruppe se nærmere på prosessene som gir denne lediggangen og foreslå tiltak som begge parter kan forplikte seg til. Arbeidsgruppen skalvære ferdig med sitt arbeid til sommeren 2018.
SAMARBEID MED UNIVERSITETSSENTERET PÅ SVALBARD
Studiene ved UNIS er et supplement til undervisningen ved NTNU, og for studieprogrammene der det er relevant holdes jevnlig informasjonsmøter og det tilrettelegges for at studentene kan ta semester ved UNIS. Dekanatet ved Fakultet
for ingeniørvitenskap besøkte UNIS i vår for å diskutere rekruttering og muligheter
for ytterligere samarbeid.
NTNU er den institusjonen som har flest studenter ved UNIS og en rekke lærere
i bistillinger og som gjesteforelesere på kursene. Vi deltar også aktivt i utviklingen
av Arctic Safety Center, blant annet med ledelse av arbeidsgruppen som utvikler
mastertilbud i arktisk sikkerhet. NTNU er partner i det UNIS-ledede SIOSkonsortiet og samarbeider dessuten om formidlingstiltakene Svalbardkurset
og Studietur Nord.
SAMARBEID MED FAGSKOLER
Departementet har oppfordret NTNU til å se på samarbeidsmulighetene med
relevante fagskoler. Det er gjennomført en rekke møter mellom NTNU og de tre
fagskolene i Trondheim, Gjøvik og Ålesund vedrørende økt samarbeid.
NTNU har i dag samarbeidsavtaler med fagskolene i Trondheim, Gjøvik og Ålesund.
Avtalene omfatter blant annet laboratoriesamarbeid, lærerutveksling og planleggingsarbeid rundt individuelle overganger for studenter fra fagskolene.

Astronautene Charlie Duke og Crister
Fuglesang på Trondheim torg undervitenskapsfestivalen Starmus.
Foto: Torleif Kvinnesland

FORMIDLINGSARENAER – VITENSKAPSFESTIVALEN STARMUS
NTNU står bak eller er medarrangør for flere store arenaer for forskningsformidling.
Forskningsdagene, Forsker Grand Prix, Technoport og Trondheim Playground er
eksempler på dette. Vitenskaps- og musikkfestivalen Starmus 18.–23. juni 2017 er
NTNUs hittil største satsing. Festivalen ble gjennomført med støtte fra blant andre
Kunnskapsdepartementet, Trondheim kommune og Sør-Trøndelag fylkeskommune.
Det ble en stor suksess. Foruten de som fulgte foredragene på konferansen, deltok
45 000 barn og voksne på de mange arrangementene i Trondheim, og 1,9 millioner
TV-seere fulgte programmene fra Starmus på NRK. Festivalen genererte 1200
artikler og TV/radio innslag i internasjonale media. For første gang i Norge ble
vitenskap og læring viet samme plass i media som en stor sportsbegivenhet.
Forskere ble sett på som stjerner fordi de fikk scene og publikum. Samlet sett menervi at Starmus ga både Norge, Trondheim, NTNU og vitenskapen god profilering.
UTSTILLINGER – TRÅANTE OG «BODY WORLD»NTNU Vitenskapsmuseet har fått et utvidet formidlingsoppdrag for å lage
utstillinger og samarbeide med fagmiljøene om arrangement som formidler temaer
fra universitetets faglige aktivitet og vår visjon «Kunnskap for en bedre verden». I2017 markerte NTNU det samiske jubileet «Tråante 2017» med utstillingen «Hvem
eier historien?» på Vitenskapsmuseet og «Samenes første landsmøte i Trondheim,
2017» på Gunnerusbiblioteket. NTNU-forskere bidro med foredrag. Utstillingene ble
godt besøkt spesielt under jubileumsfestuka, og det pedagogiske opplegget tilbys nå
skoleelever.

Gunther von Hagens’ BODY WORLDS
Vital på NTNU Vitenskapsmuseet i
Trondheim.
Foto: Åge Hojem, NTNU Vitenskapsmuseet &Gunther von Hagens’ BODY WORLDSFor å synliggjøre det tematiske satsingsområdet «NTNU Helse», valgte man i2017 å vise den internasjonale vandreutstillingen «Gunther von Hagens’ BODY
WORLDS Vital». Utstillingen på Vitenskapsmuseet satte publikumsrekord med 53
000 besøkende. I tilknytning til utstillingen og i samarbeid med NTNUs Senter for32ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

toppidrettsforskning og Vitensenteret, fikk de besøkende teste egen fysiske form.
Opptaket fra dialogmøtet på Litteraturhuset «Død kropp, ny viten?» som ble vist på
NRK2 Kunnskapskanalen, nådde 174 000 seere.
KUNSTNERISK VIRKSOMHET
Kunstnerisk utviklingsarbeid er faglig, kunnskapsbasert virksomhet som er likestilt
med forskning ved NTNU. Formidling av kunstnerisk utviklingsarbeid registreres i
forskningsdatabasen Cristin. På Dokkhuset har Institutt for musikk startet opp enserie forskningskonserter som har vært åpne for publikum.
NTNU har et utstrakt samarbeid om kultur innen film, musikk, billedkunst, litteraturog festivaler, om faglige og kunstneriske formidlingsprosjekter, og om utnevning
av NTNU-ambassadør og utdeling av prisene NTNU-kunstner, NTNUs filmpris,
NTNUs litteraturpris og NTNUs kammermusikkpris samt flere interne priser til
egne ansatte.
19 nominerte artister til Spellemannprisens 2017, er ansatte og studenter eller
tidligere studenter ved NTNU. Jazzlinja har satt sitt preg på norsk musikkliv siden
opprettelsen i 1979, og NTNU-studenter var blant alle nominerte i kategorien jazz.

Hjerneforsker May-Britt Moser og
TrondheimSolistene serverte etnyskapende møte mellom kunst
og vitenskap ved Forskningsrådets
markering av 10-årsjubileet for ERC,
Det europeiske forskningsrådet.
Foto: Sindre Mekjan/Forskningsrådet

AKADEMISKE FLYKTNINGER
Academic Guest Network er et samarbeidsprosjekt med Trondheim kommune.
Tilbudet er primært rettet mot flyktninger som deltar i kommunens introduksjonsprogram. Flyktninger med akademisk bakgrunn i NTNUs nærområder kan få tilbud
om gjestestatus i et fagmiljø. Målet er å støtte opp under faglig motivasjon, kartlegge
muligheter for videre studier og/eller å komme seg i arbeid. Dette skjer gjennom
sosial inkludering og faglig oppdatering. Planer er lagt slik at NTNU fra høsten 2018
kan tilby et nytt kompletterende årsstudium i realfag og teknologi som skal bidra til
at flyktninger med teknologi- eller ingeniørutdanning kan få brukt sin kompetanseog komme i relevant arbeid.
NTNU har siden 2012 vært vertskap for tre forfulgte forskere gjennom den internasjonale organisasjonen Scholars at Risk (SAR). Fra 2017 tar NTNU mål av seg til åvære vert for to forskere i året. Behovet er stort, spesielt fra Syria og Tyrkia.
EGENBETALING – STUDIETURER O.L.
NTNU har høsten 2017 foretatt en kartlegging av hvilke studier som har obligatoriske
eller frivillige studieturer o.l. og i hvilken grad det har blitt krevd egenbetaling samt
hvilke tiltak fagmiljøene vil iverksette for at studieturene skal være i samsvar med
forståelsen av regelverket i KDs brev den 7. juli 2017. Vi har også kartlagt hvilke retningslinjer og praksis som følges mht. dekning av ekstra utgifter i forbindelse med
praksisopphold.
Kartleggingen har avdekket at enkelte fagmiljø har krevd egenbetaling for studieturer o.l. som ikke er i samsvar med forståelsen av regelverket. Dersom dissestudieturene fortsatt skal gjennomføres, skal utgiftene dekkes av fakultet eller
institutt. Kartleggingen har også avdekket tilfeller der studieturer ikke erobligatorisk, men hvor det ikke er etablert et faglig tilfredsstillende alternativ
for de som ikke deltar på turen.
Når det gjelder dekning av ekstra utgifter i forbindelse med praksisopphold, foreligger det retningslinjer for dette for de aller fleste studieprogrammene som har
praksisstudier. Det varierer om studentene får dekket ekstra utgifter fullt ut ellerom det gis refusjon av utgifter inntil visse beløp. Her legger vi tidligere føringer fra
KD til grunn om at studenter som må endre bosted på grunn av praksis ikke skal fåurimelige økonomiske belastninger.
Gjennomgangen har vist at det er behov for presisering / klargjøring av regelverket.
NTNU følger opp dette videre i samarbeid med fakultetene.

ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

33

3.6

KDs styringsparametere

For 2017 har NTNU valgt å kun benytte KDs styringsparametere, og har ingenegne indikatorer. Alle data som beskriver utviklingen av styringsparametere erhentet fra DBH/KD-portalen. Alle dataserier som er presentert i rapporten viser
summen av fusjonspartnerne for årene 2013–2015, og deretter det fusjonerte
NTNU fra 2016.
UTVIKLING I FAGLIGE ÅRSVERK
Faglige årsverk er ingen egen styringsparameter, men inngår i flere andresom «nevner i brøken». En betydelig vekst i denne stillingsgruppen vil gi negativ
utvikling i styringsparametere dersom «telleren i brøken» har en lavere vekst,uten at det nødvendigvis er alvorlig for en kortere periode.
Fra 2016 til 2017 har NTNU en vekst på 5,6% i faglige stillinger samlet sett.
Hovedforklaring på veksten er økningen i bidrags- og oppdragsfinansiert aktivitet.
Størst er veksten i rekrutteringsstillinger, som er på 8,4%. Økningen irekrutteringsstillinger er bevisst strategi fra NTNUs side for å styrke og
stimulere fagmiljøene i en ellers krevende periode. En stadig økende andel av
rekrutteringsstillingene er egenfinansierte. Denne strategien innebærer at vi ien periode har flere stipendiater enn normalt som arbeider for å komme «godt
i gang» med sitt doktorgradsarbeid. Dette betyr at veilederoppgavene er store,
samtidig som vi har flere i rekrutteringsstillinger som har kommet for kort isitt utdanningsløp til å publisere eller delta i undervisningen. Dette kan gi
midlertidige utslag på styringsparameterne som måler produktivitet.
Tabellen under viser utviklingen faglige årsverk.

34ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN3.6.1 Sektormål 1: Kvalitet i utdanning og forskning
ANDELEN BACHELORKANDIDATER I ET KULL SOM GJENNOMFØRER PÅNORMERT TID (DBH)

De siste årene har NTNU hatt en positiv utvikling når det gjelder gjennomstrømming på bachelorutdanningene2. I 2017 var andelen NTNU-studenterpå bachelorutdanning som gjennomførte på normert tid høyere enn gjennomsnittet i sektoren.
NTNU har ambisjon om ytterligere positiv utvikling og fagmiljøene iverksetter
tiltak rettet inn mot å bedre gjennomstrømmingen samt forebygge frafall. Det
er behov for mer statistikk og kvalitative undersøkelser for å få et kunnskapsbasert grunnlag til å møte disse utfordringene, og det er utarbeidet tallmateriale over inntakskvalitet og fordypningsvalg i videregående skole. Det
er etablert flere rekrutteringsgrupper og –prosjekter. Analyser viser atmesteparten av frafallet skjer i de to første semestrene, og flere bachelorprogram har iverksatt tiltak rettet spesielt inn mot reduksjon av tidlig
frafall. Tiltakene er både faglige og sosiale, og skal lede til at nye studenterraskt opplever at de mestrer den nye studietilværelsen og føler tilhørighetog trivsel.
Konkrete eksempler på tiltak som fakultetene nevner i sine kvalitetsmeldinger er å ta i bruk nye læringsformer, å bruke mer studentsentrerte
og studentaktive øvingsopplegg, lunsjforedrag, arbeidsstuer samt støtte til
faglig aktivitet i studentforeningene. Videre jobber flere fakultet med å se på
mulighetene for å etablere egne areal for ett eller noen få beslektede studieprogram – identitetsareal – som dedikeres til studenter på lavere grad.
Erfaringene med slike identitetsareal er gode og de anses være et viktig tiltak
for et godt læringsmiljø og styrke studentenes tilknytning til studieprogrammet.
Det ses også på etablering av dedikerte arbeidsplasser for studenter som
arbeider med bacheloroppgaven.
På sikt forventes det at arbeidet med samordning og effektivisering av studieporteføljen (virksomhetsmål 2) gir muligheter for synergier, fornying og endringer
som også vil ha positiv effekt på gjennomstrømming og frafall. Tiltak som bedrerlæringsmiljøet på bachelorutdanningene gjør at flere studenter blir motivert til å
fortsette med masterstudier.

NTNU innførte automatisk utstedelse av bachelorvitnemål 1. august 2014, dette resulterte i bedre kvalitet på registreringen og er en
medvirkende årsak til økningen fra 2013 til 2014.

2ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

35

ANDELEN MASTERKANDIDATER I ET KULL SOM GJENNOMFØRER PÅNORMERT TID (DBH)

KD sin styringsparameter omfatter erfaringsbaserte og toårige masterutdanninger. På NTNU har andelen av studentene som gjennomfører dissestudiene på normert tid gått ned de siste to årene, og NTNU ligger under
gjennomsnittet i sektoren.
Kandidatene fra erfaringsbaserte og toårige masterutdanninger utgjør nesten 60% av kandidatene fra masterutdanninger ved NTNU. De øvrige fullfører femårige
integrerte masterutdanninger. På de femårige utdanningene fullførte i overkant av
70 % av kandidatene på normert tid i 2017.
De fleste av tiltakene som ble nevnt for å forbedre gjennomstrømming og redusere
frafall for bachelorutdanningene er også relevante for masterutdanningene.
I fakultetenes kvalitetsmeldinger nevnes særskilte tiltak rettet inn mot masterstudentene, som f.eks. ordninger hvor studentene knyttes sterkere til forskergrupper på institutt, koordinering av masterarbeidsplasser og tiltak for å øve opp
studentenes ferdigheter i akademisk skriving. Biblioteket tilbyr kurs som støtter
skriving av mastergradsoppgaver. For enkelte av de toårige utdanningene ser vi
at det nødvendig å styrke arbeidet med rekruttering for å sikre gode og motiverte
studenter.
Å redusere uønsket frafall og øke gjennomstrømming er et prioritert arbeid for
NTNU, så utviklingen når det gjelder gjennomstrømming på erfaringsbaserte ogtoårige masterutdanningene vil vi følge nøye.
ANDELEN PH.D.-KANDIDATER SOM GJENNOMFØRER INNEN SEKS ÅR (DBH)

NTNU har fortsatt et høyt antall nye ph.d.-avtaler i året, og det totale tallet foraktive ph.d.-avtaler har hatt en svak økning de senere år (2013 med 2363 avtaler
og 2016 med 2581 avtaler). I perioden mellom 2013 og 2017 har antallet ut
eksaminerte doktorer vært på over 340 pr år, og er 362 for 2017. Mindre
svingninger er naturlig, blant annet som følge av tildelingssykler for nye
forskningssentre, og samlet sett er NTNU tilfreds med at antallet nye doktorer
de siste årene har holdt seg høyt og rimelig stabilt.
Nanocellulose fra plantemateriale
kan erstatte plast. Stipendiat Vegar
Ottesen.
Foto: Julie Gloppe/NTNU

36

Andelen doktorgrader i 2017 av populasjonen som ble tatt opp 6 år tidligere er
69,37 %. Snittet i sektoren for 2017 ligger på 65,93. Denne prosentandelen
varierer årlig; i 2017 ligger NTNU over snittet i sektoren men innenfor en naturlig
variasjonsbredde. Når det gjelder gjennomføringstid for dem som disputerer,
der lovlige permisjoner er trukket fra, ligger NTNU også bedre an enn snittet isektoren. Vi arbeider kontinuerlig med å redusere frafall (under 10 % ved alle
fakulteter) og å bedre gjennomføringstiden i doktorgradsutdanningen. Fakultetene
arbeider med å bedre kvaliteten på ph.d.-ut-

ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

danningen, blant annet gjennom internasjonal evaluering av programmene. I 2017
har flere fakultet redusert antall ph.d.- programmer og styrket de organisatoriske
rammene for dem, i bestrebelsen på å utvikle kvaliteten ytterligere samt oppfylle
nasjonale krav. Fakultetenes nye organisering bidrar til å ivareta helhet og sammenheng i fakultetenes doktorgradsutdanning.
Ph.d.-veilederkurs
Som et tiltak for å bedre ph.d.-veilederkompetansen og dermed øke gjennomstrømmingen for ph.d.-kandidater, har NTNU sentralt tilbudt tverrfakultære
ph.d.-veilederkurs hvert semester siden høsten 2015. Det har tidligere vært store
forskjeller innad i NTNU på hvor hyppig ph.d.-veilederkurs har vært tilbudt, og ihvor stor grad veiledere har vist interesse. De tverrfakultære kursene har bådevært svært etterspurt og fått gode evalueringer.
For ph.d.-kandidatene er informasjon om aktuelle temaer knyttet til stillingensamlet på en nyetablert nettside og i ph.d.-håndboka. Ved å sette en felles
standard som er obligatorisk for all ph.d.-utdanning ved NTNU, søker NTNUs
ph.d.-håndbok å legge til rette for en best mulig gjennomføring av doktorgradsløpet, og gir i tillegg også veiledning for gjennomføring av ph.d.-utdanningen.
Her er rettigheter og plikter til både kandidat og institusjon konkretisert og
systematisk presentert. Mange ph.d.-kandidater eller postdoktorer ved NTNU
skal fortsette sin karriere utenfor NTNU, noe det må legges til rette for.
FAGLIG TIDSBRUK (TIMER) PER UKE BLANT HELTIDSSTUDENTER(STUDIEBAROMETERET)

Ifølge studiebarometeret for 2017 bruker en heltidsstudent ved NTNU i gjennomsnitt 36,8 timer per uke på faglig tidsbruk, herav 15,6 timer på lærings- aktiviteterorganisert av institusjonen og de resterende 21,2 timene på egenstudier. Totalt
sett har tidsbruken både ved NTNU og i gjennomsnitt for statlige institusjoner gåttnoe ned fra 2016 til 2017.
Høy studieinnsats er nødvendig for at studentene skal få et godt læringsutbytte.
NTNU-studentenes faglige tidsbruk er nesten 2 timer høyere per uke enn
gjennomsnittet for sektoren. På Studiebarometerets spørsmål om studentene
opplever at studieinnsatsen er høy gir NTNU-studentene en tilbakemelding på
3,7 i gjennomsnitt på en skala der 1 er «ikke enig» og 5 er «helt enig». Denne
tilbakemeldingen tilsvarer landsgjennomsnittet.
NTNU-studentene opplever studiene som faglig krevende, og dette spørsmålet i
Studiebarometeret er det enkeltspørsmålet i undersøkelsen der NTNU-studentene gir høyest skår: gjennomsnittet er 4,4 på en skala der 1 er «i liten grad» og
5 er «i stor grad». 53% av studentene svarer at de mener studieprogrammet i stor
grad er faglig utfordrende.
De fleste NTNU-studentene går på studieprogrammet de helst ville gå på. De
organiserte læringsaktivitetene studentene møter er i stor grad tradisjonelle
forelesninger og mye av tiden studenten bruker på egenstudier går til å jobbe
med skriftlig arbeid til innlevering. Studentene ved NTNU er motiverte, og 57 %svarer at de benytter seg av de organiserte læringsaktivitetene som tilbys i studieprogrammet. Dette er et godt utgangpunkt for satsingene vi har på å utvikle og
stimulere til bruk av nye lærings- og undervisningsformer.

ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

37

SKÅR PÅ HVORDAN STUDENTENE OPPFATTER STUDIEKVALITETEN(STUDIEBAROMETERET)

Denne styringsparameteren viser studentenes tilbakemelding på påstanden «Jeger, alt i alt, tilfreds med studieprogrammet jeg går på» i Studiebarometeret på enskala der 1 er «ikke enig» og til 5 er «helt enig». NTNUs gjennomsnittsskår i 2017er den samme som gjennomsnittet for sektoren.
Resultatene fra Studiebarometeret må tolkes i lys av en svarprosent på 41,5 %.
NTNU er opptatt av at studentene skal ha en sentral rolle i arbeidet med å utvikle
kvalitet i utdanningene. Derfor er det studentrepresentanter i alle sentrale råd og
utvalg, og studentene har en viktig rolle i kvalitetssystemet gjennom deltakelsei referansegrupper og deltakelse i Studentdemokratiet. Studentdemokratiet
representerer studentene i kvalitetsarbeidet på alle nivå i organisasjonen; Styret,
Utdanningsutvalget, Forskningsutvalget, Læringsmiljøutvalget, Forvaltningsutvalg mm. Studentdemokratiet har tillitsvalgte på fakultets- og instituttnivå og ialle studieprogramråd. Likevel gir studentene uttrykk for at de ikke er tilfreds
med mulighetene for medvirkning. Dette gjelder generelt for studenter i høyere
utdanning, også på NTNU. Det blir viktig for NTNU å forstå og samarbeide med
studentene om å gjøre forbedringer som gjør at studentene i større grad bådeopplever at kritikk og synspunkter blir fulgt opp i studieprogrammene, og at dehar muligheter for å påvirke innhold og opplegg i studieprogrammene.
NOKUT sine analyser viser at studieprogrammets evne til å inspirere er viktig
for studentenes vurdering av overordnet tilfredshet. På NTNU skårer
programmene høyt; 68 % av de spurte studentene mener at deres program er
stimulerende, 88 % mener det er faglig utfordrende og 57 % mener programmet
bidrar til motivasjon for studieinnsats.
NTNU-studentenes vurdering av studiekvaliteten har vært stabil de sisteårene. NTNU har vært gjennom krevende prosesser med fusjon og omorganisering og er fornøyd med at studentenes vurdering har holdt seg stabilog høy i denne perioden.

38ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDENANTALL PUBLISERINGSPOENG PER FAGLIG ÅRSVERK (DBH)

Ved NTNU ble det i 2016 produsert 4600 vitenskapelige publikasjoner, og av dissevar 1055 på nivå 2 (22,9 %). Omregnet til publiseringspoeng utgjør dette 5046,8
poeng, noe som er en økning fra 2015 på 13,2%.
Endelige publiseringsdata for 2017 foreligger ikke, men prognosen tyder på
at NTNU vil øke nivået fra 2015 med hensyn til antall publikasjoner. Basert
på foreløpige registreringer anslår vi en økning på omkring 4 % i publiseringspoeng, og også en økt andel på nivå 2. Forholdstallet publiseringspoeng per
faglig årsverk vet ikke noe sikkert om før publiseringstallene foreligger i mars.
Vi forventer ikke store endringer, men faglige årsverk har økt med 5,6 % i 2017,noe som kan gi en svekket produktivitet. En stor del av veksten er imidlertid
knyttet til rekrutteringsstillinger som vil publisere i årene som kommer, slik at
et eventuelt lavere forholdstall i 2017 ikke er bekymringsfullt.
Andelen publikasjoner i åpne kanaler (Open Access) har økt fra drøyt 9 % i 2014
til om lag 16 % i 2017.
VERDIEN AV HORISONT 2020-KONTRAKTER PER FOU-ÅRSVERK(FORSKINGSRÅDET/NIFU)

Denne styringsparameteren baserer seg på FoU-årsverk fra NIFUs FoUstatistikkbank. NIFUs årsverkstall er uten endring fra 2015-2016 (i motsetningtil «faglige årsverk», definert av KD). Verdien av innstilte prosjekter leveres av
Forskningsrådet basert på uttrekk fra EUs Ecorda-base og verdien regnes i
Euro (ikke NOK). Tallene for 2017 er ikke komplette, de viser tildelinger i perioden
januar–oktober. Det er således vanskelig å gi noen god kommentar på selve
styringsparameteren.
Oppdatert statistikk viser at NTNU ved årsskiftet 2017/2018 deltar i 100 prosjekteri H2020 med en samlet inntekt på drøyt 52 millioner Euro (500 millioner NOK).
Som omtalt under kapittel 3.2 opplever vi en positiv utvikling både i søknadsarbeid, tilslag og deltakelse i Horisont 2020. Det kan være noen svingninger fra
år til år som skyldes når aktuelle utlysinger/tilslag finner sted.
NTNUs regnskap for 2017 viser at EU-aktiviteten samlet har hatt en utvikling med
en nominell vekst på 15 % fra 2016 til 2017. De fleste fakultetene har opplevd tildels betydelig vekst i EU-aktiviteten. Fakultet for medisin og helsevitenskap (MH)har en særdeles god vekst fra 19 mill. i 2015 til 31 mill. i 2017, en realvekst på 63%. Innenfor EU-området har det vært en jevn vekst de siste årene, og det årlige
omsetningsvolumet har økt med 60 % fra 2015 til 2017.

ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

39

ANDELEN UTREISENDE UTVEKSLINGSSTUDENTER PÅ ERASMUS+ AV TOTALTANTALL STUDENTER (DBH)

Denne indikatoren måler andelen utreisende utvekslingsstudenter gjennom
utvekslingsavtalen Erasmus+ av totalt antall studenter. Opphold på minimum
tre måneder regnes her som utveksling. NTNU er landets mest internasjonale
universitet målt i studentutveksling, og det eneste universitetet som øker antalletutreisende utvekslingsstudenter på Erasmus+ betydelig fra 2016 til 2017.
I 2017 registrerte vi 1854 utvekslingsstudenter på programmer under Erasmus+,470 av disse var utreisende studenter og 1384 var innreisende. Både antalletutreisende og innreisende utvekslingsstudenter på Erasmus+-avtaler har økt desiste årene.
Økningen i antallet utreisende studenter til Europa skyldes nok til en viss gradeksterne forhold slik som valutakurser og økt bevissthet blant studentene
om fritak for skolepenger i programmet, men det skyldes nok også at NTNUs
fakulteter og institutter har økt fokus på dette. Omfanget av utveksling varierer
veldig mellom studieområdene. Spesielt sivilingeniørutdanningene har
gjennom flere år har en høy andel utreisende studenter. Etter fusjonen har
NTNU et større antall bachelorutdanninger og profesjonsutdanninger med
obligatorisk praksis. Det blir derfor viktig å øke studentutvekslingen innenfor
bachelorutdanningene samtidig som vi har fokus på å utarbeide gode avtaler
for praksisutveksling i Europa.
NTNU har et mål om at minst 40 prosent av gradsstudentene skal ha et
opphold ved et lærested i utlandet av ett eller to semesters varighet. NTNU
har satt i gang et omfattende prosjekt for å øke antallet studenter som reiserpå utveksling ytterligere, og jobber med å sette mål for utgående studentmobilitet
på studieprogramnivå, at programmene selv skal identifisere samarbeidsavtalerog aktuelle samarbeidsinstitusjoner, og at alle program har ett semester eller ett
år i studieløpet der det er tilrettelagt for internasjonal studentutveksling.
Samarbeid innenfor det europeiske utdannings-, forsknings- og innovasjonsområdet er en hovedprioritet for NTNU, og en økning i utgående studentmobilitet
er et sentralt mål i NTNUs internasjonale handlingsplan.

40ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN3.6.2 Sektormål 2: Forskning og utdanning for velferd,
verdiskaping og omstilling
ANDELEN MASTERKANDIDATER SYSSELSATT I RELEVANT ARBEID ET HALVT ÅRETTER FULLFØRT UTDANNING (NIFU/KANDIDATUNDERSØKELSEN)

NIFUs halvårsundersøkelse gjennomføres annethvert år. Sist publiserte resultat
i KD-portalen er fra 2015 og ble omtalt både i NTNUs årsrapport for 2015 og
2016. I 2015 var 74,6 % av NTNUs masterkandidater sysselsatt i relevant arbeid
et halvt år etter fullført grad. Alle universitetene hadde en nedgang i sysselsettingsandelen fra forrige rapporteringstidspunkt i 2013, for NTNU sin del var
nedgangen på over 10 prosentpoeng. Det skyldtes i hovedsak at arbeidsmarkedssituasjonen var vanskelig, og situasjonen var spesielt utfordrende for realister og
nyutdannede sivilingeniører3.
NIFU gjennomførte i 2017 en undersøkelse av kompetanseutnyttelse blantmastere4 som viser at 58 % av kandidatene fra NTNU opplever å få utnyttet sinekunnskaper og ferdigheter i stor eller svært stor grad i nåværende jobb og at 84 %av kandidatene er fornøyd med utdanningens relevans for arbeidslivet.
NTNU jobber systematisk med å utvikle studienes relevans. Dette gjøres blant
annet gjennom den årlige evalueringen av studieprogrammene, gjennom
eksterne bidrag i studieprogramrådene og gjennom at det minst hvert 5. årgjøres en mer omfattende evaluering av studieprogrammene hvor samfunnsog arbeidslivsrelevans er et sentralt tema. Fakultetene er opptatt av profilering
av studieprogrammene og legger vekt på et godt informasjonsarbeid. Flere
studieprogram har gjort endringer for å tydeliggjøre relevans og gjøre
utdanningene mer arbeidslivsrettet.
I Studiebarometerets indikator for hovedområdet «Relevans for arbeidslivet»
gir studentene programmene våre god tilbakemelding som samsvarer godt
med undervisernes tilbakemeldinger i underviserundersøkelsen. Omfanget av
samarbeid med eksterne samfunns- eller arbeidslivsaktører i undervisningen
er et område som skårer lavt, og vi må se på hvordan dette i større grad kan tas
inn og gjøres tydeligere i læringsaktivitetene.
BIDRAGSINNTEKTER FRA FORSKINGSRÅDET PER FAGLIG ÅRSVERK (DBH)

NTNUs inntekter fra Forskningsrådet økte igjen fra 2016 til 2017, både målt itotale inntekter og i inntekter per faglige årsverk. NTNU er den enkeltaktøren isektoren som hentet mest midler fra Forskningsrådet – nominelt over 1 milliard
kroner totalt i 2017, som er en økning på 123 mill.kr eller 13,7 %. Inntekter per
faglig årsverk økte med 7,6 %.

3Teknologier, realister og økonomer på arbeidsmarkedet. Kandidatundersøkelse tre år etter fullført utdanning blant teknologer, realister ogøkonomier (NIFU-rapport 2015:30)

4Kompetanseutnyttelse blant mastere to-tre år etter eksamen. Resultater fra Spesialkandidatundersøkelsen 2017 (NIFU-rapport 2018:2)

ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN41

NTNU bruker Norges forskningsråds virkemidler i stor bredde, og vi har
godt gjennomslag i konkurransen om midler. Det gjelder så vel innen infrastruktur-utlysninger som i ulike senterordninger og forskningsprosjekter. I
2017 ble vi tildelt to nye SFF og ledelsen av tre nasjonale forskningsinfrastrukturer. NTNU henter midler til sine forskningsprosjekter fra mange ulike
virkemidler som store programmer og handlingsrettede programmer, menogså gjennom brukerstyrt innovasjonsarena. De fleste enheter har stabil ellerøkt NFR-finansiert aktivitet. Den underliggende trenden viser at fakultetene
har stabil eller økt NFR-finansiert aktivitet. Økningen i aktivitet er i stor grad
knyttet til de nyeste SFF-, SFI og FME-sentrene.
ANDRE BIDRAGS- OG OPPDRAGSINNTEKTER UTENOM EU OG FORSKINGSRÅDET
PER FAGLIG ÅRSVERK (DBH)

Det er en nedgang i Andre bidrags- og oppdragsinntekter på 3,4%, samtidig
som vi har en vekst i faglige årsverk. Vi får dermed et relativt stort fall styringsparameteren «Andre bidrags- og oppdragsinntekter per faglig årsverk». Dette
kan indikere lavere aktivitet finansiert av næringsliv og andre offentlige
instanser. Det er imidlertid tekniske og periodiseringsmessige forhold iregnskapsføringen som gjør at vi vil være forsiktige med å trekke konklusjoner.
Vi vil følge utviklingen nøye.
I kategorien Andre bidrag er det totalt sett en liten nedgang sammenlignet med
2016. 10 mill.kr av dette er etter- og videreutdanningsaktivitet som har blitt
omklassifisert fra BOA til salg, dvs. en rent teknisk endring i bokføring. Den rene
oppdragsaktiviteten er i 2017 er reelt sett på samme nivå som i 2016.
Flere fakulteter har en god vekst i BOA-aktiviteten mot næringslivet i 2017, bl.a.
gjennom økende aktivitet ved de ny nyeste SFI’ene. Disse store sentraene (SFI,
FME) mottar finansiering fra både Norges forskningsråd og næringslivet, og
faktureringen mot næringslivet har totalt sett vært omtrent like stor i 2017 som i
2016. Det kan imidlertid se ut som det er brukt noe mer av NRF-midlene enn av
midlene fra næringslivet ved disse sentrene i 2017, og at aktiviteten finansiert
fra næringslivet dermed ser ut til å ha gått noe ned, men dette kan altså væreen forskyvning med tanke på hvilke penger som brukes først og sist ved disse
sentrene. Midlene NTNU mottak fra Helse Midt-Norge i 2017 var på sammenivå som i 2016 (210 mill.kr).
Rangeringer
Det har ikke skjedd store endringer i NTNUs plassering på de internasjonale
universitetsrangeringene i 2017. Vi ligger stort sett plassert som nummer
250–260, med unntak av Academic Ranking of World Universities utført av
Jia Tong-universitetet, der vi i august 2017 ble plassert i gruppen nummer
101–150 i verden.
Svært gledelig var det at Times Higher Education Supplement (THES) i mars 2017
publiserte en oversikt som viste at NTNU har det mest produktive institusjonssamarbeidet i verden, en følge av vårt tette samarbeid med SINTEF. 9,1 prosent
av forskningspubliseringen fra NTNU skjer i samarbeid med SINTEF.

42ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDENANDELEN FORSKINGSINNSATS I MNT-FAG (NIFU/FOU-STATISTIKKEN)

Godt over halvparten av NTNUs forskningsinnsats er rettet inn mot MNTfagene, noe som understreker vår hovedprofil i forhold til andre norske breddeuniversiteter. Fusjonen endrer neppe hovedbildet, men først med neste FoUundersøkelse vil vi få et mål på om det har skjedd en forskyvning av ressursinnsatsen som følge av omorganiseringen.
Mellom 2013 og 2015 var realveksten i NTNUs FoU-kostnader negativ innen
humaniora og samfunnsfag (-5–10 %), men til gjengjeld sterk (30 %) innen
medisin og helsefag. Når det gjelder MNT-fagene, har veksten vært positiv, og
spesielt innen teknologi (10 %). I realiteten er den nasjonale veksten på teknologifeltet knyttet til NTNU; for øvrig i sektoren har det vært en nedgang.
Målt med andre parametere er MNT-fagenes solide stilling ved NTNU tydelig.
Av de 362 doktorgradene som ble tildelt i 2017 var 59 % innen disse fagene,i tillegg til at mange av doktorgradene innen medisin har en forankring inaturvitenskap og teknologi. MNT-fagene står også for om lag 60 % av depublikasjonspoengene som produseres ved NTNU hvert år. Etter som disse
fagområdene er spesielt laboratorie- og utstyrskrevende, får de høy prioritet
i NTNUs søknader til Forskningsrådets satsing på nasjonal forskningsinfrastruktur. NTNU har lykkes godt på denne arenaen tidligere, og i 2016-rundenvar 7 av 9 prioriterte prosjekter innen MNT.
MNT-fagene preger NTNUs fire tematiske satsingsområder og leder an i detre tverrgående satsingene på muliggjørende teknologier – IKT, nanoteknologi
og bioteknologi. Dette utløser også strategiske midler og stipendiatstillinger fra
NTNU sentralt.
MNT-fag, utdanningsstillinger
NTNU, inklusive de innfusjonerte høyskolene, har i perioden 2014–2016 blitttildelt 76 nye rekrutteringsstillinger øremerket MNT-fag. I tilstandsrapporten
for høyere utdanning som kom ut i mai 2017 ser det ut til at vår økning kun var
på 6 årsverk i denne perioden. Dette avviket skyldes blant annet en internregnskapsteknisk rutine ved NTNU (egenfinansierte ph.d.-årsverk ansettes på
BOA-prosjekt), at vi bruker for lang tid i våre ansettelsesprosesser og at KD
ikke hadde inkludert Fakultet for medisin og helse i sine tall. Ved å ansette
egenfinansierte ph.d.-årsverk direkte på BOA-prosjekt, fremkommer disse someksternfinansierte i DBH og faller således ut av KDs telling. Økningen i egenfinansierte stipendiatårsverk ansatt på BOA-prosjekt ved MNT-fakulteter var i
perioden 2013–2016 på 26,1 årsverk. Denne rutinen ble rettet opp i før DBHrapporteringen i oktober 2017. Treghet i ansettelsesprosesser medførte at
23,5 årsverk startet opp ved MNT-fakulteter etter DBH-rapporteringen 2016.
I tillegg er 31 stillinger tildelt MNT-fakulteter, men ikke startet opp per juni
2017. Dette er oppsummert i tabellen under:ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

Vet vi hvordan Svalbardreinpåvirkes av miljøendringene, er
det lettere å bevare bestanden.
Centre for Biodiversity Dynamics,
Senteret for Fremragende Forskning
samler biologer og statistikere. De
studerer hvordan populasjoner endrer
seg over tid i økosystemer. Blant
annet har forskerne sett på reinsdyr på
Svalbard for å se hvordan bestandenpåvirkes av klimaendringene, og destuderer hvordan modellorganismer
som gråspurv og vannlopper tilpasser seg omgivelsene overgenerasjoner. Målet er økt kunnskap
for bærekraftig konservering av
verdens biodiversitet.
Foto: Brage Bremset Hansen/NTNU

43

3.6.3 Sektormål 3: God tilgang til utdanning
KANDIDATMÅLTALL PÅ HELSE- OG LÆRERUTDANNINGENENTNU har 13 helseutdanninger og 5 lærerutdanninger med kandidatmåltall. Kunde utdanningene hvor det er utfordringer knyttet til å nå kandidatmåltallene er
kommentert.5
Helsefagutdanningene:I 2017 ble det registrert 61 kandidater på ABIOK6-utdanningene, mens måltallet er
134. Produksjonen på disse utdanningene varierer veldig fra år til år fordi de tilbys
ved tre studiesteder som har ulike ordninger og ulike tidspunkter for oppstart.
Produksjonen ligger i gjennomsnitt under måltallet. Det pågår en aktiv markedsføring for å rekruttere studenter til disse utdanningene. Rekrutteringen er jevnt
god, størst utfordring har vært på barnesykepleie der det ved enkelte opptak ikke
har kommet nok søkere. Foretakenes tildeling av stipend/utdanningsstillinger harstor innvirkning på antallet som takker ja til studieplass, det er derfor viktig at dette
avklares tidlig slik at vi gjennom supplering kan fylle alle plassene. Det er lite frafallpå disse utdanningene. NTNU har kapasitet til å øke opptaket, utfordringen med økt
opptak er tilgang på praksisplasser hos helseforetakene.
Bachelorprogrammet i tegnspråk og tolking registrerte i 2017 14 kandidater, måltallet er 20. Programmet står blant annet overfor en større studieplan-omlegging
som skal tre i kraft fra 2019/2020, noe vi forventer vil ha en positiv effekt påkandidatproduksjonen.
Kandidatmåltallet for profesjonsstudiet i psykologi ble i 2017 økt fra 55 til 63. Antall
ferdige kandidater i 2017 var 43 og ligger vesentlig lavere enn måltallet. Kandidatene
som ble registrert i 2017 er de første fra det nye seksårige studieprogrammet som
ble innført i 2011. Da ble bare 58 studenter tatt opp. NTNU økte opptaksrammen i2014 etter tilførsel av 10 nye studieplasser, og økte opptaket ytterligere i 2016.
Dette kombinert med arbeid for å redusere frafall forventes resultere i at denne
utdanningen etter hvert vil oppfylle måltallet sitt. Siden dette er et seksårig løp vil
det imidlertid ta tid før vi vil se en økning i antall ferdig kandidater.
På bioingeniørutdanningen ble det registrert 67 kandidater i 2017 mens måltallet var
73. På denne utdanningen svinger kandidatproduksjonen, men i gjennomsnitt har
produksjonen de siste fire årene vært i tråd med kandidatmåltallet.
Lærerutdanningene:
Grunnskolelærerutdanning (GLU) 1–7 produserte 115 kandidater i 2017, mensmåltallet er satt til 149. NTNU er opptatt av å ha et godt søkertrykk til disse utdanningene og høsten 2017 møtte det 182 studenter til studiet. I 2017 er det jobbet
spesielt med rekruttering til denne utdanningen, det er blant annet etablert enstudentambassadørordning hvor nåværende studenter gjennomfører ulike

44

5

Jordmorutdanning opptak annethvert år og har i utgangspunktet ikke kandidatproduksjon i 2017.

6

Videreutdanning i anestesi-, barne-, intensiv-, operasjons- og kreftsykepleieÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

rekrutteringstiltak og det er gjennomført kampanjer på sosiale medier. Det er ogsåsatt i verk tiltak for å redusere frafallet, og statistikk for nyere kull antyder at frafallet er på vei ned. I NTNUs utviklingsavtale er lærer- og lektorutdanningene nevnt
spesielt, og arbeidet med GLU 1–7 i 2017 knyttes opp mot dette.
I 2014 møtte det 60 studenter til den treårige yrkesfaglærerutdanningen. I 2017
ble det uteksaminert 48 kandidater, mens måltallet er 69. For yrkesfaglærerutdanningene er gjennomstrømmingen rimelig god og frafallet begrenset, men
rekruttering er en utfordring og NTNU har gjennom mange år hatt få søkere til
disse utdanningene. I 2017 møtte 59 studenter til studiestart. Fakultet for samfunnsog utdanningsvitenskap har satt ned tre arbeidsgrupper som skal se på hvordan man
kan jobbe med hhv rekruttering, digitalisering og videreutvikling av studieretningen
restaurant og matfag. Gruppene skal se tilbudet i et livslangt læringsperspektiv.
Hensikten er å finne tiltak som kan iverksettes for at disse utdanningene ved NTNU
skal få en produksjon som når kandidatmåltallet.

3.6.4 Sektormål 4: Effektiv, mangfoldig og solid høyere
utdanningssektor og forskningssystem
ANTALL STUDIEPOENG PER FAGLIG ÅRSVERK (DBH)

Antall studiepoeng per faglig årsverk i 2017 var 379,6. Det er lavere enn i 2016, og
lavere enn gjennomsnittet av statlige institusjoner.
Reduksjonen i antall studiepoeng per faglig årsverk fra 2016 til 2017 skyldes at
den totale studiepoengproduksjonen var stabil mens antallet faglige årsverk økte.
Utviklingen i faglige årsverk har sammenheng med økning i bidrags- og oppdragsfinansiert aktivitet og denne økningen er nærmere beskrevet innledningsvis i dette
kapittelet. Vi vil følge utviklingen i denne styringsparameteren nøye.
Vi må se på hvordan vi kan øke studiepoengproduksjonen, og hvordan vi bruker
ressursene på utdanningsområdet. For å sikre en god balanse mellom tilgjengelige
personalressurser og studieporteføljen er det nødvendig med langtidsplanlegging
av undervisningsressursene (inkludert avgang og forskningsterminer), og å se på
muligheter for å gjøre endringer som gir større fleksibilitet. Videre må vi fortsatt ha
trykk på arbeidet med å effektivisere administrative prosesser slik at ressursene
utnyttes best mulig.
Denne styringsparameteren gir en indikasjon på effektivitet, men må ses isammenheng med øvrige mål og styringsparametere. Tilstrekkelig kontakttid
mellom studenter og fagmiljø er viktig. I forbindelse med studentenes vurdering av
studiekvaliteten kartlegges en rekke forhold – omfang og kvalitet på tilbakemeldingog veiledning er noe av det studentene i høyere utdanning er minst fornøyd med. I
underviserundersøkelsen svarer 42 % ved NTNU at timeressursen til undervisningog veiledning bør forbedres og bare 34 % mener at de har tilstrekkelig tid til forberedelse av undervisningen. Vi forventer at arbeidet for økt gjennomstrømming og
reduksjon av uønsket frafall vil lede til økt effektivitet i produksjon av studiepoengog kandidater. For mange av tiltakene som er nevnt i den forbindelse er tilstrekkelig
tilgang til fagressurser en viktig forutsetning for gjennomføring.

ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

45

ANDELEN KVINNER I DOSENT- OG PROFESSORSTILLINGER (DBH)

Med unntak av en liten nedgang i 2016, er det er en langsiktig positiv utvikling iandelen kvinner i dosent- og professorstillinger. Når NTNU ligger under snittet
for sektoren har det sammenheng med NTNUs tradisjonelt mannsdominerte
teknisk-naturvitenskapelige fagprofil.
Nye profesjonsutdanninger, sterkere vektlegging av utdanningsfaglig arbeid og
sidestilling av de to alternative karrierestigene, medvirket til at antallet dosentstillinger på NTNU ble mer enn tredoblet fra 2015 til 2017. I 2017 var kvinneandelen
i dosentstilling kommet opp i 38,89 % (9 årsverk), mens den i professorstilling var
24,6 % (188 årsverk).
Rekrutteringsgrunnlaget tilsier at vi har potensial for bedre kjønnsbalanse over tid.
Tallene for 2017 viser at kvinneandelen ligger over 40 % i alle viktige rekrutteringsstillinger: stipendiater (42 %), postdoktorer (40 %) og førsteamanuensis (42 %). NTNU
har en visjon om et likestilt universitet. I den nye handlingsplanen for likestilling og
mangfold er ett av satsingsområdene å styrke kvinneandelen i vitenskapelige
førstestillinger. For å få det til vil NTNU legge til rette for like karrieremuligheter,samt tid til faglig og personlig utvikling på tvers av livsfaser, kjønn og andre aspekter.
Det vises for øvrig til omtale under kapittel 4.6 om likestilling.
ANDELEN MIDLERTIDIG TILSATTE I UNDERVISNINGS- OG
FORSKERSTILLINGER (DBH)

Andelen midlertidige i undervisnings- og forskerstillinger er nå omtrent på snittet for
sektoren. NTNU har spesielt vært opptatt av å redusere «unødvendig midlertidighet»
der midlertidighet ikke er begrunnet i legitime vikariat eller åremålsstillinger (eks.
rekrutteringsstillinger). Forskere skal i større grad tilsettes fast. Det forutsetterat stillingene kunngjøres for å ivareta kvalifikasjonsprinsippet og at tilsettingsprosessene sees i sammenheng med fagmiljøenes strategier og bemanningsplaner.
Andelen midlertidig ansatte er særlig høy i eksternfinansierte forskerstillinger.
Andelen midlertidig ansatte forskere gikk ned 5 prosentpoeng fra 2015 til 2016 og
ytterligere 6,9 prosentpoeng til 2017. NTNU hadde 189 midlertidige forskerårsverk(63,65 %) i 2017.
Det har vært motsatt utvikling hva gjelder midlertidige årsverk i førsteamanuensisog universitetslektorstilling. Andelen midlertidig ansatte steg fra 2016 til 2017 med 5
prosentpoeng for førsteamanuensis og 1,5 prosentpoeng for universitetslektor. Noenårsverk er ordinære vikariat og innen de midlertidige førsteamanuensis-stillingene
finner vi åremålstilsatte medarbeidere ansatt på innstegsvilkår har som formål å
legge til rette for rekrutteringen av talentfullt faglig personale. For øvrig sees økt46ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

midlertidighet i sammenheng med at man avventer utfallet av de pågående strategi
og faglige integrasjonsprosessene som vil få betydning for hvilken kompetanse og
bemanning man vil ha behov for framover. NTNU hadde 111 midlertidige årsverk(21,28 %) i universitetslektorstilling og 100 midlertidige årsverk (13 %) i førsteamanuensis stilling i 2017.
ANDEL AV SAMLINGENE OG OBJEKTENE SOM ER TILFREDSSTILLENDESIKRET OG BEVARTNTNU Vitenskapsmuseet forvalter store kultur- og naturhistoriske samlinger og
bruker disse i forskning, formidling og undervisning. Vitenskapsmuseet skal bidra
til NTNUs virksomhetsmål ved å sikre og bevare de vitenskapelige samlingene ved
Vitenskapsmuseet og gjøre dem tilgjengelige for forskning, undervisning, forvaltningog allmennrettet formidling. Resultat 2017 og mål 2018 for sikring og bevaring av devitenskapelige samlingene er publisert på DBH.
NTNU Vitenskapsmuseets arbeid med sikring og bevaring av samlingene ble i
perioden 2006 til 2015 organisert gjennom Revita-prosjektet. Det løpende arbeidet
er fra 2016 ivaretatt i fagmiljøene mens større prosjekter prioriteres i forbindelse
med museets felles årsplaner og budsjett.
I 2017 har NTNU prioritert bygningsmessige tiltak som bedrer sikrings- og
bevaringsforholdene i eksisterende magasin med tilhørende arbeidsrom.
Eiendomsavdelingen har gjennomført omfattende tiltak knyttet til avløpssystemetfor å utbedre problemer med inntrenging av vann i kjellermagasin i Gunnerushuset. Til tross for utbedringene, var det også sommeren 2017 vanninntrenging
under de kraftigste regnskyllene. I 2018 settes det i gang en mer omfattende kartlegging av drenering og avløpssystemet for å avklare om det finnes tiltak som kan
utbedre forholdene knyttet til vanninntrenging i disse magasinene.
Vitenskapsmuseet har i samarbeid med Eiendomsavdelingen gjennomført en
betydelig oppgradering av infrastruktur i eksisterende magasin (335 kvm) for debotaniske samlingene. Behovet for ombygging av hovedmagasinet for planterskyldtes en omfattende tilvekst i nyere tid. Kompaktreoler ble satt inn i 2017
som erstatning for skap med fast gulvplassering. Etter ombygging har magasinet
kapasitet til mottak av nye objekter de neste tiårene. Tilgang, sikkerhet og
klimastyring er bedret.

Frøyningsfjelltromma er en av de best
dokumenterte samiske trommene som
finnes, og man antar at den stammer
tilbake til 1600-tallet. Tromma ble
utstilt ved NTNU Vitenskapsmuseet
sammen med originaltegning fra
Gunnerusbibliotekets samlinger.
Frøyningsfjelltromma er vanligvis
utstilt ved Meininger Museen i
Thüringen i Tyskland.
Foto: Trond Sverre Kristiansen,
NTNU Vitenskapsmuseet

I eksternt leid magasin er klima utbedret i forhold til støvproblemer og regulering av
luftfuktig, og det er gjennomført tiltak med hensyn på skallsikring. Det er avviklet etleid areal for mottak av arkeologiske funn, og investert i nye fasiliteter i eide lokaler
som ivaretar krav til skallsikring og tyverisikring.
De store gjenstående utfordringene på sikringssiden gjelder spesielt risiko knyttet tilvannskade samt manglende evakueringsmuligheter fra magasin. På bevaringssiden
er utfordringene å oppnå tilfredsstillende klimaregulering med tanke på luftfuktighetog temperatur i de naturhistoriske magasinene, samt restanser knyttet til preventiv
konservering av kulturhistorisk materiale.

Tilgjengeliggjøring på nett er betydelig høyere en målsettingen for 2017 for denaturhistoriske samlingene, mens den totalt sett er lavere enn målsetting for
kulturhistoriske samlinger. Dette skyldes at stor tilvekst av materiale fra utgravingsprosjekter i 2017 er registrert i samlingsdatabasen, men dataene var ikke klargjort
for nettpublisering ved årsskiftet 2017/2018. Nettportalen «Collections online» med

NTNU Vitenskapsmuseet satser langsiktig på digital kunnskapsdeling ogåpen publisering (Open access). I 2017
ble nettportalen «Collections online»
lansert for å gi engelsk- språklig
tilgang til museets arkeologiske
gjenstandsbaser. I 2015–2017 ble
samlingen med over 250 000 karplanter digitalisert. Dermed er 95 %av de biologiske samlingene åpent
tilgjengelig nasjonalt og internasjonalt
gjennom hhv. Artskart og GBIF (Global
Biodiversity Information Facility).

ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

47

Resultatoppnåelse for aktiv og preventiv konservering av samlingsmaterialet er ihenhold til mål 2017 der en klarer å håndterer tilvekst, men har ikke kapasitet til å
bygge ned restanser.

den første engelskspråklige tilgangen til våre arkeologiske gjenstandsbaser, blelansert i 2017. Portalen er utviklet ved NTNU Vitenskapsmuseet og fase II som
inkluderer flere samlingstyper og økt funksjonalitet, gjennomføres i 2018.
Risiko og tiltak
De største utfordringene for sikrings- og bevaringsarbeidet både på kort og langsikt er fortsatt mangel på tilfredsstillende magasiner for deler av samlingene og
magasinkapasitet. Etablering av nye magasin er planlagt gjennom Campusprosjektet
for NTNU. En god del av utstillingsarealet har ikke tilfredsstillende sikringsforhold
slik at det kan benyttes til utstilling av materiale fra vitenskapelige samlinger.
Det planlegges utbedring av skallsikring knyttet til 750 kvm utstillingsareal i 2018.
Arbeid med rutiner for beredskap, evakuering og sikring vil bli videreført i 2018.

48

ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

3.7

Midler og måloppnåelse til oppgradering av bygg

Selvforvaltende institusjoner skal rapportere resultater og måloppnåelse for
midler som Kunnskapsdepartementet har tildelt til oppgradering av bygg.
NTNU ferdigstilte to større byggeprosjekter i 2017 i egen bygningsmasse:
Rehabilitering og oppgradering av Kjemiblokk 3, samt renovering av laboratorierfor ESFRI 2 i Varmeteknisk laboratorium. I tillegg ble rehabilitering og oppgradering av Hovedbygningen videreført, samt at arbeidet med tak- og fasaderehabilitering av Realfagbygget ble prosjektert og oppstartet. NTNU igangsatteogså planlegging og prosjektering for å samlokalisere teknologifagene ved
tidligere Høgskolen i Sør-Trøndelag på Gløshaugen.
REHABILITERING OG OPPGRADERING AV KJEMIBLOKK 3
Kunnskapsdepartementet ga i brev av 16.03.2015 bevilgning på 40 mill. kr. til rehabilitering og oppgradering av Kjemiblokk 3 (K3), samlet prosjektkostnad ble 187
mill. kr. Målet for prosjektet var å samlokalisere bioteknologimiljøet og gi fasilitetersom bedre støtter opp om virksomheten. Dels hadde de uhensiktsmessige lokaler,i tillegg til at en spredt lokalisering la begrensninger på videre utvikling. Kjemiblokk 3 var i dårlig forfatning med et betydelig vedlikeholdsetterslep.
Det var ikke definert konkrete samfunnsmål for prosjektet, men utgangspunkt
for prosjektutforming og programmering bygger på NTNUs og Fakultet for
naturvitenskaps strategier.
Definerte effektmål for prosjektet:• Nye laboratorie- og kontorfasiliteter skal legge til rette for videreutvikling av 		bioteknologisk forskning ved NTNU i tråd med egne og nasjonale strategier.
• K3 skal ha et state-of-the-art infrastruktur.
• Nye laboratorier skal være i samsvar med HMS-krav og gi et godt fysisk
innemiljø• Forskning og undervisning innen bioteknologi skal styrkes ved at fagmiljøene
samlokaliseres og at laboratorier og kontorer/undervisning integreres.
• Prosjektet skal gi økt arealeffektivitet, økt fleksibilitet og bidra til mer
sambruk av arealer.
• Øke kapasitet og fleksibilitet ved å etablere generiske laboratoriearealer.
• K3 skal bli klassifisert som lavenergibygg etter oppgraderingen
Status
Prosjektet fikk rammetillatelse i januar 2015. NTNU igangsatte rehabiliteringenforsommeren 2015, mens bygningsmessige arbeidene strakte seg fram til utgangen av januar 2017. Fagmiljøene tok bygget i bruk i februar/mars 2017 slik at
bygningens tekniske anlegg var i bruk under prøvedriften. Etter innflytting har det
kun vært mindre avvik som har blitt behandlet fortløpende.
Rehabilitering og oppgradering er gjennomført i samsvar med de forutsetningerog mål som ble satt for prosjektet. Det er investert 11 mill. kr i laboratorieutstyr
i Kjemi 3 i samband med ombyggingen. Både oppgradering av forskningslaboratorier, infrastruktur og kontorfasiliteter legger til rette for videre utvikling
av bioteknologisk forskning og undervisning. Oppgraderingen av bygget harÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

49

medført at instituttet har samlet aktiviteten i Kjemiblokk 3 og 4, og en ser allerede
at det er bedre og mer samspill internt på tvers av faggruppene. Perioden siden
bygget er ferdigstilt til i dag er likevel for kort til å rapportere på de langsiktige
effektene. Det har ikke rapportert vesentlige HMS-avvik etter ferdigstilling.
Bygget tilfredsstiller krav til oppvarmingsbehov og varmetapstall tilsvarendelavenergibygg, men fordi ventilasjonsløsningen gjenbruker eksisterende
føringsveger oppfylles ikke minstekravet til komponenteffekt. Prosjektets
totalkostnad ble 187 mill. kroner, 17 mill. kroner under budsjett.
RENOVERING AV LABORATORIER FOR ESFRI 2 (ECCSEL)
Kunnskapsdepartementet, Forskningsrådet og NTNU/SINTEF bidro sammen til
at man innen ESFRI etablerte en paneuropeisk forskningsinfrastruktur for CO2fangst og lagring, kalt ECCSEL, hvor NTNU er koordinator for nettverket med
SINTEF som samarbeidspartner. Stortinget ga i statsbudsjettet for 2014 en
tilleggsbevilgning til NTNU på 100 mill kr. til satsingen på karbonfangst og–lagring (ECCSEL) for å ivareta NTNUs posisjon og forpliktelser innen ESFRIsamarbeidet.
Tilstrekkelig laboratoriekapasitet og bygningsmessig tilpasning var forutsetninger for etablering av ECCSEL og for en effektiv utnyttelse av forskningsmidlene til miljøvennlig energi. Investeringsmidler har gått til nye laboratoriefasiliteter, tilpasning av eksisterende laboratorieinfrastruktur og vitenskapelig
utstyr i Varmeteknisk laboratorium (VATL).
Prosjektets samfunnsmål er forankret i Forskningsmeldingen Klima for forskning
fra 2009:• Å styrke Europas mulighet til å bidra med avgjørende CCS-teknologi gjennom
et paneuropeisk samarbeid ved å etablere tilpasset laboratorieinfrastruktur
for CCS-forskning ved NTNU som bidrar til å redusere klimagassutslipp og/
eller virkningene av slike.
Effektmål for ECCSEL er:• Oppgradert laboratorieinfrastruktur i VATL med høy kvalitet som er dekkende
for NTNUs og SINTEFs ECCSEL forpliktelser• Ivareta krav til helse, miljø og sikkerhet og gi fysiske rammevilkår for
fremragende forskning og undervisning innen alle fagområder som er
lokalisert i bygget• Bedre arealeffektivitet og mer sambruk av arealer• Økt fleksibilitet gjennom prinsippet om generiske laboratoriearealer• Økt energieffektivitet
Status
Detaljprosjektering startet opp i 2014 og prosjektet fikk rammetillatelse i juni
2015. Som følge av reduserte budsjettrammer ble omfanget av arbeider først
nedskalert, mens gunstige entreprisetilbud tillot at flere tiltak enn opprinnelig
planlagt ble tatt inn igjen i prosjektet. Gjennomføring av prosjektet ble igangsatt
mai/juni 2015 med ferdigstilling av bygningsmessige arbeider i mai 2017. Overtakelse av de tekniske entreprisene ble noe forsinket i forhold til opprinnelige
planer som følge av at man etablerte en mer sofistikert kjøleløsning og foretok
teknisk oppgradering av større del av arealet. Dette bidrar til at laboratoriet er
blitt mer fleksibelt enn man la til grunn ved prosjektering.

50ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

Prosjektet har oppfylt effektmålene som er satt gjennom økt fleksibilitet og mer
sambruk av arealene og oppgradert laboratorieinfrastruktur. Fordi perioden etterat bygget er tatt fullt i bruk er såvidt kort, er det ikke mulig å konkludere mhtmålet om redusert energiforbruk. Deler av virksomheten i bygget ble opprettholdt i byggefasen ved at byggearbeidene ble faseplanlagt i ulike områder.
Dette bidro til at laboratoriene kunne være i drift i store deler av byggeperioden.
Forskningsaktiviteten er planlagt med hensyn til byggeprosessen, slik at nødvendig aktivitet og planlagte forsøk gjennomføres i mellomliggende perioder.
Dette har skapt visse utfordringer underveis som medførte forsinkelser, men samarbeidet mellom prosjektet og laboratorieaktiviteten har fungert godt. Arealene
ble fortløpende tatt i bruk etter hvert som de forskjellige fasene i prosjektet ble
ferdigstilt. Prosjektet er realisert innenfor budsjettrammen på 100 mill. kroner.
OPPGRADERING OG RENOVERING AV HOVEDBYGNINGEN
Kunnskapsdepartementet ga i brev av 18.01.2017 en bevilgning på 25 mill. kr. til
rehabilitering og oppgradering av Hovedbygningen på Gløshaugen. NTNU har som
mål at Hovedbygningen i framtiden både skal ivareta seremonielle og offentlige
funksjoner, ved siden av å brukes til ordinær undervisning og kontoraktivitet.
Bygget skal oppleves som åpent og imøtekommende, samtidig som ærverdigheten bevares. Prosjektet har en samlet kostnadsramme på 94 mill. kr. hvor effektmålene er definert som:
• Sikre bygget som kulturminne og signalbygg for NTNU
• Gi gode og fleksible bruksmuligheter for utdanning og møter/arrangementer

Hovedbygningen på Gløshaugen.
Foto: Gunnar K. Hansen, NTNU Komm.avd.

• Gi et godt fysisk arbeidsmiljø for kontorarbeidsplasser
StatusNTNU har over flere år foretatt oppgradering av bygget for å øke funksjonaliteten,organisert som enkeltprosjekter med ulik framdrift. I 2017 er det gjennomført
brannsikringstiltak med bl.a. nytt brannvarslingsanlegg og sprinkleranlegg.
Det er gjennomført oppgradering av infrastruktur og rørføringer, inkludert
nye toaletter, som gir økt kapasitet for kontor og møtevirksomhet. Det er
etablert flere møterom som gir bedre tilgjengelighet og bruksmuligheter for
arrangementer. Vindusrehabilitering er sluttført for den opprinnelige delen
av bygningen, mens resterende vinduer i bibliotekspåbygg er planlagt gjennomført 2018. Arbeidet er gjort i samarbeid med Riksantikvaren og bidrar til å sikre
bygget som kulturminne og signalbygg.
Tilsammen er det utført arbeider i Hovedbygningen for 45 mill. kr. i 2017.
OPPGRADERING KNYTTET TIL FUSJON MED HØGSKOLENE
Kunnskapsdepartementet ga i brev av 29.01.2018 en bevilgning på 30 mill. kr.
oppgraderingsprosjekter ved NTNU, herunder tilpasning og oppgradering som
følge av fusjon.
Samfunnsmålet for prosjektet er knyttet til NTNUs realisering av reformer iuniversitets- og høyskolesektoren med utgangspunkt i strukturmeldingen fra
Kunnskapsdepartementet (Meld. St. 18 (2014–15)). NTNU har igangsatt etomfattende arbeid for å oppgradere og tilpasse bygningsmassen for å realiserefaglige synergigevinster og effektivisere arealbruken som følge av fusjonen
av institusjoner i Trondheim. NTNU planlegger å samle teknologifagene på
Gløshaugen, mens lærerutdanningen skal samles på Kalvskinnet i løpet av
2020. Dette vil både gjøre det mulig å avvikle flere lokasjoner og øke sambruken
av eksisterende arealer.

ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

51

Samfunnsmålene for fusjonen er direkte relevante for målet med den fysiske
samlokaliseringen:• heve den faglige kvaliteten i hele bredden av virksomheten.
• være en enda bedre partner for utvikling av næringsliv og samfunn i hele landet• gi et mer enhetlig studietilbud, med mulighet for høyere kvalitet og større
samfunnsrelevans.
• være bedre i stand til å utvikle vår nasjonale rolle innen teknologisk og
naturvitenskapelig forskning og utdanning.
Resultatmålene for samlokaliseringsprosjektet vil være å realisere en integrering av fagmiljøene i de fusjonerte enhetene både med hensyn til ansatte og
studenter, bedre tilgang på og mer effektiv utnyttelse av felles infrastruktur i form
av undervisningslokaler, laboratorier og fellesfunksjoner, høyere arealeffektivitet
og reduserte kostnader til drift.
StatusNTNU har startet planlegging og prosjektering av samlokaliseringen både inne
egen bygningsmasse og i leide bygg fra Statsbygg (Kalvskinnet). Samlet budsjett
for samlokaliseringsprosjektet er på 415 mill. kr. I 2017 er det påløpt 11 mill. kr.
i planleggingskostnader.

Realfagsbygget.
Foto: NTNUREALFAGBYGGET – UTBEDRINGER AV TAK OG FASADER
Kunnskapsdepartementet ga i brev av 29.01.2018 en bevilgning på 30 mill. kr.
oppgraderingsprosjekter ved NTNU, herunder utbedring av tak og fasader
på Realfagbygget. Bygget sto ferdig i år 2000 og har vist seg å ha en rekke
bygningstekniske svakheter. Vanninntrenging i tak og fasader har medført
betydelige skader på innvendige konstruksjoner og innredninger. Lekkasjene
har medført at enkelte lokaler ble avstengt eller man løste problemene med
midlertidige tiltak. Utbedrings- og vedlikeholdsbehovene er budsjetter med
en kostnad på ca. 100 mill. kr. og er planlagt gjennomført over en treårsperiode.
Resultatmål for tiltaket vil være et tett tak og en fortsatt funksjonell bygning med
full utnyttelse av arealene til forskning og undervisning.
StatusArbeidet med utbedring er planlagt gjennomført i tre trinn for å sikre rask
oppstart og fleksibilitet mht. entrepriser og gjennomføring. Både prosjektering og
bygningsmessige arbeider startet i 2017. Det er planlagt å ferdigstille arbeidene
i løpet av 2019. I 2017 er det benyttet 25 mill. kr, samlet kostnad er budsjettert til
100 mill. Kr.

3.8

Midler til samarbeid, arbeidsdeling,konsentrasjon og sammenslåing

Kunnskapsdepartementet tildelte 14 mill.kr til dekning av kostnader i forbindelse med sammenslåingen, og til det videre arbeidet med å styrke kvaliteteni utdanningen og forsknings- og utviklingsarbeidet ved den sammenslåtte
institusjonen. Midlene er benyttet i henhold til prosjektplanen. Det vises forøvrig til kapittel 3.2 som blant annet beskriver fusjonsaktiviteter i 2017.

52ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

3.9

Midler tildelt over kap. 281

DIGITALISERING AV GRUNNSKOLELÆRERUTDANNINGENE MED
VIDEREUTDANNINGER, PROSJEKTNUMMER 80038
I november 2017 tildelt Norgesuniversitetet NTNU 22 millioner kroner tilprosjektet «Digitalisering av grunnskolelærerutdanningen ved institutt forlærerutdanning NTNU (DigGiLU)». Prosjektet skal styrke profesjonsfaglig
digital kompetanse hos NTNUs lærerstudenter, samt styrke digital kompetansei de profesjonelle felleskapene i skolen gjennom videreutdanningstilbudet forlærerne. Prosjektet er treårig med oppstart i 2018.
UTVIKLING OG DRIFT AV PARTNERSKAP I GRUNNSKOLELÆRERUTDANNINGENE
I juni 2017 tildelte Kunnskapsdepartementet NTNU 4,957 millioner kroner til
utvikling og drift av partnerskap i grunnskolelærerutdanningene, med sikte på å
styrke praksisopplæring og FoU-samarbeid gjennom lærerutdanningsskoler.
Pengene er disponert iht. følgende plan: Styrking av kapasitet for utvikling og
etablering av pilot i partnerskap for praksis i GLU (et prosjekt hvor det prøves
ut ulike modeller for gjennomføring av praksisopplæringen), FoU-ledere iuniversitetsskoleprosjektet, oppstart eksperimentering med endret praksisopplæring, skolebasert kompetanseutvikling med fokus på FoU-arbeid, samt
utvikling og deltakelse i ulike universitetsskoleprosjekt. Vi bekrefter at tildelingen
er benyttet i samsvar med forutsetningene.
STARMUSNTNU, Trondheim kommune m.fl. gikk sammen om å arrangere Starmus i
Trondheim i juni 2017. Kunnskapsdepartementet tildelte 10 mill. kroner til
gjennomføring av festivalen.
NTNU var vertskap for festivalen. NTNU planla og gjennomførte festivalen som
et prosjekt, med et styre som beslutningsorgan. Styrets representanter var fra
NTNU, Trondheim Kommune, Sør-Trøndelag fylkeskommune og Starmus.
Overordnet mål for festivalen har hele tiden vært å knytte vitenskap og kunst
sammen og formidle til allmennheten. I tillegg hadde Starmus i Trondheim sommål å vise fram rollemodeller for ungdom, dele kunnskap med publikum og økeinteressen for vitenskapskommunikasjon og undervisning.
Starmus presenterte en blanding av vitenskap og musikk der både fremstående
forskere og fremragende musikere var på scenen. Festivalen varte i seks dager
med program i 16 timer hver dag. Over 1000 skoleelever fikk sommerskole med
foredragsholdere. Totalt var det over 137 individuelle arrangement knyttet tilvitenskap, kunst eller musikk. 70 av arrangementene var gratis.

Starmus: Den berømte teoretiske
fysikeren Stephen Hawkings foredragble overført via satellitt. Foredraget«The Future of Humanity» trakk
det største publikummet Hawking
noensinne har hatt.
Foto: Kai T. Dragland/NTNU

På programmet sto 11 nobelprisvinnere, 10 astronauter og rundt 50 av verdens
fremste foredragsholdere og formidlere av vitenskap og musikk. Blant foredragsholderne var Stephen Hawking, Buzz Aldrin, Edvard Moser, May-Britt Moser,
Jeffrey Sachs, Larry King, Oliver Stone, Sandra Magnus, Neil deGrasse Tyson,
Brian Greene, Brian Cox, Emanuelle Carpentier og EU-kommissær for forskningog innovasjon, Carlos Moedas.
Det ble gjort en rekke evalueringer av hvordan Starmus-festivalen i juni ble
gjennomført og opplevd av deltakere og media. Evalueringene er oppsummert i
en egen rapport. Gjennomføringen av Starmus ble en suksess sett med de flestes
øyne. Det var samtidig et til dels risikofylt prosjekt, styringsmessig og økonomisk.
Starmus Trondheim går i tilnærmet balanse ut fra de budsjetter som er avtalt
mellom partene.

ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN53

NTNU har utarbeidet full rapport som omhandler hele Starmus-prosjektet.
Rapporten er tilsendt Kunnskapsdepartementet.

3.10 Øvrige midler gitt i supplerende tildelingsbrev
KAP. 260 POST 50 – MIDLER TIL OPPGRADERING AV BYGG VEDSELVFORVALTENDE INSTITUSJONER
I januar 2017 tildelte Kunnskapsdepartementet 25 mill. kroner til oppgradering
av Hovedbygningen på Gløshaugen ved NTNU. Status for prosjektet er omtalt
under kapittel 3.7.
KAP. 260 POST 50 – MIDLER TIL KOMPLETTERENDE UTDANNING FORFLYKTNINGER
I mars 2017 tildelte Kunnskapsdepartementet NTNU 1,245 mill.kr. til
kompletterende utdanningstilbud for flyktninger. Midlene skal brukes tilå opprette nye studieplasser. Det tildelte beløpet tilsvarer halvårseffekt av
30 studieplasser i 2017 og NTNU vil bli tildelt helårseffekt fra 2018.
Rapporteringen i 2018 er foreløpig.
Fakultet for informasjonsteknologi og elektroteknikk (IE) har det faglige
ansvaret for utdanningen. Det ble vedtatt oppstart av kompletterende utdanning fra våren 2018, og det ble lagt ut for søknad. Det ble ikke nok søkere
til at det startet opp, så det er nå bestemt at det skal starte opp til høsten 2018,
og det er lagt ut for søknad.
KAP. 260 POST 50 – NYE RAMMEPLANER FOR
GRUNNSKOLELÆRERUTDANNINGENESom et ledd i gjennomføringen av strategien Lærerløftet vil regjeringen bidra til åsikre god implementering av de nye femårige grunnskolelærerutdanningene.
I april 2017 ble NTNU tildelt 5,5 mill.kr for å oppfylle faglige og administrative
krav som følger av nye rammeplaner for grunnskolelærerutdanningene
Pengene er disponert til tilsetting av fagpersoner for å øke undervisnings- og
forskningskompetansen og -ressursen innenfor flere relevante fagområder i GLU.
Vi bekrefter at tildelingen er benyttet i samsvar med forutsetningene.
KAP. 260 POST 50 – ARKIVUTDANNING
I juni 2017 ble NTNU tildelt 2 mill. kroner til arkivutdanningen ved NTNU i
forbindelse med Helsearkivet på Tynset, for å styrke å styrke aktiviteten ved
utdanningen.
Midlene er disponert til styrking av fagmiljøet og til utvikling av samlingsbasert
videreutdanning i arkiv- og samlingsforvaltning. Det er tatt opp 64 studenter til
den første av tre videreutdanningsemner som gjennomføres i forbindelse med
etablering av Helsearkivet på Tynset. De to andre videreutdanningsemnene tilbys
høsten 2018 og våren 2019. Vi bekrefter at tildelingen er benyttet i samsvar med
forutsetningene.
KAP. 260 POST 50 – NYE IKT-STUDIEPLASSER
I juli 2017 ble NTNU tildelt kr. 1 867 500 fra Kunnskapsdepartementet for 45 nye
studieplasser. Studieplassene skal bidra til å øke opptaket på IKT-utdanninger,
herunder ingeniørutdanninger som særlig er rettet mot IKT.

54ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDENStudieplassene er hovedsakelig fordelt til Fakultet for informasjonsteknologi og
elektroteknikk (IE), og noen til Fakultet for ingeniørvitenskap (IV) og opptaket er
økt i henhold til intensjonen.
KAP. 260 POST 50 – REKRUTTERINGSSTILLINGER
Kunnskapsdepartementet tildelte i juni 2017 kr. 1 603 000 til fire nyerekrutteringsstillinger ved Center for Cyber and Information Security (CCIS)på Gjøvik. De nye rekrutteringsstillingene skal bidra til å styrke forskning og
kunnskap om IKT-sikkerhet.
De fire stillingene ble lyst ut i august 2017 og rekrutteringsprosessen er isluttfasen. Det forventes tiltredelse i løpet av første halvår 2018.
KAP 276 POST 01 – UNIVERSELL, FAGSKOLEMIDLER – STØTTE TIL KARTLEGGING
Kunnskapsdepartementet tildelte i juni 2017 kr. 800 000 til Universell. Som endel av oppfølging av Meld. St. 9 skal midlene benyttes til kartlegging av hvilket
behov fagskolene har for støtte til arbeidet med studenter med ulike funksjonsnedsettelser og utrede aktuelle tiltak.
Prosjektet er forsinket. Det vises til rapport under kapittel 4.7 om Universell.

3.11 Samfunns- og effektmål for byggeprosjekter
NTNU er bedt om å rapportere på måloppnåelse for byggeprosjekter med
samfunns- og effektmål. Dette gjelder avsluttede byggeprosjekter, samt
byggeprosjekter som fortsatt er i byggefase. For sistnevnte må institusjonene
gjøre rede for hvordan de legger til rette for at målene skal kunne nås etterat bygget står ferdig.
NYBYGG GJØVIK
Eier og utbygger av bygget er Statsbygg med NTNU som leietaker. Bygget
er opprinnelig prosjektert og planlagt for administrasjon og fagmiljø ved
Høgskolen i Gjøvik.
Bygget er oppført og innflytting er gjennomført som planlagt i desember 2017.
NMK2 ÅLESUND
Eier og utbygger av bygget er NMK2 Eiendom AS med NTNU som en av flereleietakere.
Fremdrift er i henhold til plan. NTNU flyttet inn som første leietaker i august 2017,
og har samlet alle maritime utdanninger og det nautiske fagmiljøet i bygget. Det
er samtidig gjort omfattende oppgraderinger av simulatorer og utviklet et eget
forskningslaboratorium for autonome skip, i tillegg til vesentlige forbedringer avlærings- og arbeidsmiljø for studenter og ansatte.
SVERRESGATE 12
Eier og utbygger av bygget er Statsbygg med NTNU som leietaker i en langsiktig leieavtale på 30 år. Bygget er opprinnelig prosjektert og planlagt for
tidligere HiSTs miljø for teknologiutdanning.
Sverresgate 12 ble ferdigstilt i 2016 og NTNU flyttet inn med en midlertidig
brukstillatelse i desember 2016. I 2017 var bygget inne i en 6 månedersÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

55

prøvedriftsfase. Bygget ble overlevert med store feil og mangler fra utleiersom foreløpig reduserer måloppnåelsen. Bygget evalueres som en del av
NTNU campusutvikling.
LÆRERKVARTALET
Eier og utbygger av bygget er E C Dahls Eiendom med NTNU som leietaker ien langsiktig leieavtale på 15 + 15 år. Bygget er opprinnelig planlagt og
prosjektert for tidligere HiSTs lærerutdanning. Kvartalet er ferdigstilt med
innflytting i desember 2017 og oppstart i nybygget i januar 2018. Bygget er inne
i en 6 måneders prøvedriftsfase.

56ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

4		 Styring og kontroll i virksomheten
4.1

Overordnet vurdering

NTNU følger de grunnleggende styringsprinsippene i staten og har systemer,
rutiner og tiltak for internkontroll som skal forebygge styringssvikt, feil og
mangler.
Den overordnede vurderingen av status bygger på egenevalueringer av NTNUs
internkontroll. Som følge av store organisasjonsendringer i 2017 opplever vi
at strukturer, roller og kompetanse til en viss grad må innarbeides på nytt.
Evalueringene viser at nivået på internkontrollen holder seg relativt stabilt,
det arbeides kontinuerlig med utviklingstiltak og bevisstheten om betydningen
av god internkontroll er økende.
Den overordnede vurderingen er at NTNU har rimelig god styring og kontroll
innen de enkelte virksomhetsområder, men med enkelte forbedringspunkter.
Risikoen for brudd på lover og regler vurderes som forholdsvis lav, kvaliteten på
rapporteringen er forholdsvis god, og risikoen for vesentlige feil er lav. Driften
er rimelig effektiv og målrettet. Svakheter som er avdekket, er i de fleste tilfeller
knyttet til uklare ansvarsforhold eller ufullstendige kontroller og dokumentasjon
av disse. Ut fra dette er det igangsatt et arbeid med å utvikle en felles systematikk
og felles IT-verktøy som skal gi en mer helhetlig internkontroll, og som skal gjøre
det lettere for brukerne å etterleve og følge opp av gjeldende krav og avvik.

4.2

Aktivitet og status i 2017

NY ORGANISASJON
Fusjonen mellom NTNU og høgskolene i Ålesund, Gjøvik og Sør-Trøndelagtrådte i kraft 1. januar 2016, mens ny organisering av både faglig og administrativ
virksomhet ble innført fra 1. januar 2017.
Reorganiseringen av NTNU innebar store endringer. 18 institutter fikk ny
faglig sammensetning, et fakultet ble lagt ned og videreført som to nye, vi
sentraliserte flere administrative tjenester og opprettet noen nye fellesadministrative avdelinger. Den administrative oppgavefordelingen mellomnivåene ble endret på flere områder. Cirka 1500 administrativt ansatte ble
innplassert i ny stillingsstruktur. I tillegg gjennomførte vi lederskifte foråremålstilsatte ledere i august og reduserte den administrative bemanningen
med cirka 7 %.
Det generelle inntrykket er at implementeringen av ny organisering har gåttbra, men det er samtidig viktig å påpeke at oppgavemengden og arbeidsbelastningen i perioder har vært stor. Det har vært noen utfordringer, men
ved inngangen til 2018 ser vi at mye er i ferd med å gå seg til og komme påplass rent organisatorisk og ansvarsmessig.
Underveis har vi særlig hatt oppmerksom på tre områder:Risiko knyttet til overbelastning for enkeltmedarbeidere og arbeidsmiljø hadde
fokus under hele fusjonsprosessen. Innenfor enkelte tjenesteområder og i deler
av organisasjonen har vi vært og er fortsatt svært lavt bemannet. Risikoen er betraktelig redusert nå som det vesentligste av fusjonsarbeidet er gjennomført, menpå noen administrative områder er det behov for ressursmessig styrking fremover.

ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN57

I 2017 har vi opplevd utfordringer knyttet til organiseringen av de administrative
tjenestene for den faglige virksomheten i Gjøvik og Ålesund og fremfor alt samspillet mellom de stedlige instituttene, fakultetene og fellesadministrasjonen i
Trondheim. Hovedprinsippet for organiseringen som ble valgt, er basert på
tjenesteavtaler. I løpet av 2017 ble det gjort mange tilpasninger etter at de opprinnelige tjenesteavtalene ble signert og så og si alle avdelinger og fakulteter hartatt grep for å løse både akutte og mer langsiktige problemer. I løpet av 2018 skal
man evaluere de organisatoriske løsningene som er valgt og vurdere behov for å
gjøre eventuelle justeringer.
Det var utfordringer med økonomistyringen i 2017, og vi opplevde et betydelig
mindreforbruk i forhold til budsjett. Det var i utgangspunktet krevende å utarbeide
gode budsjetter for de nye enhetene på grunn av store endringer, samtidig erfartevi kapasitetsutfordringer ift. gjennomføring av nye satsinger og vi fikk vesentlig
høyere inntekter enn forventet. De store omstillingene gjorde det vanskeligere åplanlegge langsiktig, og fremover blir det behov for å re-vitalisere arbeidet med
langsiktig planlegging og ressursstyring.
HELSE, MILJØ OG SIKKERHET
Helse, miljø og sikkerhet har hatt stort fokus i 2017. NTNU har jobbet aktivt forå bringe det systematiske HMS-arbeidet opp på en felles plattform og et felles
kvalitetsnivå i de tre byene. NTNUs digitale verktøy for risikovurdering og avvikshåndtering er tatt i bruk som gjennomgående systemer og grunnkursene i HMS
har hatt god deltakelse i alle byene. Vi antar av det fortsatt er en underrapportering av avvik, men arbeider for å forbedre dette.
NTNU har vært i en betydelig omstillingsprosess etter fusjonen i 2016 og
omorganiseringen av den faglige og administrative virksomheten fra 2017. Detorganisatoriske og psykososiale arbeidsmiljøet ble kartlagt på alle enheter
gjennom «Arbeidsmiljø på dagsorden 2016» og «Arbeidsmiljøundersøkelsen
2017». Utfordringer har typisk vært knyttet til ny arbeidsdeling, midlertidig
lokalisering og stort arbeidspress for nøkkelpersoner og enheter. Ansvaret forå sikre et forsvarlig arbeidsmiljø ble tydelig kommunisert til ledere på alle nivå,og det har vært arbeidet systematisk for å gjøre lederlinja i stand til å håndtere
oppgavene og utfordringene. Arbeidsmiljø og fusjon var faste tema på dagsorden
i dialogen med vernelinja, fagforeningene, arbeidsmiljøutvalget (AMU) og sentralt
samarbeidsutvalg (SESAM).
PERSONVERN OG INFORMASJONSSIKKERHET
Ved NTNU som øvrige institusjoner i UH-sektoren, behandles personopplysninger
i stort omfang for flere formål. Både innenfor personal- og studieadministrasjonog innenfor forskning, er omfanget av behandling av personopplysninger særlig
omfattende.
I 2017 har vi arbeidet med å forberede innføringen av EUs nye personvernforordning («General Data Protection Regulation» – GDPR) som iverksettes i mai
2018. Personvernforordningen viderefører mange av bestemmelsene i gjeldende
lovgivning, men innebærer også flere nye og til dels strengere krav til behandling
av personopplysninger.
Informasjonssikkerhet
Informasjonssikkerhetsmiljøet ved
NTNU i Gjøvik (NISlab) forsker
på metoder for autentisering og
verifisering av brukere. Raghavendra
Ramachandra ser på hvordan
ansiktsgjenkjenning kan forbedresfor å unngå forfalskning.
Foto: Anders Gimmestad Gule

Informasjonssikkerhet har over tid kommet høyere på dagsorden i UH-sektoren,både som følge av et endret trusselbilde og økte krav og forventninger fra
Kunnskapsdepartementet og andre etater i statsforvaltningen om å styrke
informasjonssikkerheten. Av den grunn har NTNU arbeidet med å forberede
implementeringen av et forbedret styringssystem (ledelsessystem) for
informasjonssikkerhet. Implementeringen av styringssystemet starter våren
2018. Det gjennomføres piloter med utvalgte enheter for å bygge erfaringer om
hvordan man arbeider med informasjonssikkerhet i praksis.

58ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDENVi arbeider med å styrke den overordnede koordineringen mellom krav og
oppgaver knyttet til informasjonssikkerhet og personvern gjennom å utvikle enhelhetlig internkontroll i NTNU. En mest mulig felles, overordnet tilnærming
vil være viktig for å sikre oversikt over krav, rutiner og ansvar, samt bidra til enenhetlig praksis ved institusjonen, og en sikker og effektiv drift. Dette vil ogsågjøre det lettere å etterleve og gjennomføre nødvendig internkontrollaktivitet i det
daglige, både for ledere og andre på ulike nivå i NTNUs organisasjon.
PERSONVERNOMBUDSFUNKSJONEN
Alle offentlige virksomheter vil etter nye regler bli forpliktet til å ha personvernombud. Per i dag benytter NTNU Norsk senter for forskningsdata (NSD) som
personvernombud for forskning. Ordningen medfører at forskningsprosjektersom er meldepliktige, skal meldes NSD, og at meldeplikt til Datatilsynet dermed
ikke er nødvendig. Ettersom meldeplikten bortfaller, må man imidlertid se på
samarbeidet med NSD fremover, og hvordan NSDs rolle som personvernombud
for forskning kan utvikles i lys av nytt personvernregelverk. Imidlertid dekker ikke
denne personvernfunksjonen studenttjenester og administrative behandlinger.
NTNU har derfor ansatt eget personvernombud, som skal fylle rollen som ombud
knyttet til administrasjon og studier. Personvernombudet som tiltrer i mars 2018,vil ha en viktig rolle som kontaktpunkt mellom Datatilsynet og NTNU, og væreet viktig kontaktpunkt og ombud for de registrerte. Vi vil se nærmere på hvordan
funksjonsinndelingen mellom forskning og øvrige områder på best mulig måteskal utformes i tråd med endrede krav i nytt regelverk, blant annet i samarbeid
med NSD og personvernombudet.
STUDENTOMBUDNTNUs nye studentombud startet sitt virke i oktober 2017. Formålet med
ordningen er å bidra til økt rettssikkerhet for studentene og avklare rettsstillingen til studentene overfor universitetet. Studentombudets virksomhet
skal i hovedsak omfatte situasjoner hvor en student opplever å være i en formell
eller prosedyremessig gråsone og/eller mener det er begått feil eller urett
overfor vedkommende. Studentombudets oppgaver kan sammenlignes med
Sivilombudsmannen ved at det er studenter som mener å ha blitt utsatt for feil
fra universitetet som i første rekke skal kunne bruke studentombudet. Det somsærlig skiller studentombudet fra andre stillinger ved institusjonen som gir råd
og veiledning til studentene, er at studentombudet skal være en uavhengig
bistandsperson overfor studentene.
KVALITETSSYSTEM FOR UTDANNING
NTNUs mest gjennomarbeidede system for å sikre måloppnåelse er
systemet for kvalitetssikring av utdanning. I 2016 ble det implementert etfelles kvalitetssystem for utdanning for fusjonspartnerne. Hovedinntrykket
fra arbeidet med Kvalitetsmeldingen for utdanning 2017 er at fakultet og institutt
følger opp kvalitetssystemet og tilhørende rutiner gjennom et systematisk og
kontinuerlig kvalitetsarbeid. Arbeidet med re-akkreditering av studietilbudene
som følge av ny studietilsynsforskrift er også i gang. I hovedsak oppleves
kvalitetsarbeidet som positivt. Problemer og utviklingspotensial blir avdekket,
og det iverksettes endringstiltak.
NY RAMMEFORDELINGSMODELL
Styret vedtok i januar 2017 en ny rammefordelingsmodell (RFM). Ny RFM og tilhørende viderefordelingsmodeller i regi av fakultetene ble benyttet i fastsettelsen
av enhetenes budsjettrammer for 2018. Erfaringene er foreløpig svært gode.
Sammenliknet med fusjonspartnernes tidligere budsjettfordelingsmodeller,
representerer RFM en forenkling og gir økt transparens. RFM inneholderÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

59

insentiver for å realisere målene i NTNUs strategi, og legger grunnlag for videre
effektivisering og digitalisering av budsjettarbeidet. Arbeidet med å utforme enviderefordelingsmodell for fellesadministrative enheter vil fortsette i 2018.
VIRKSOMHETSARKITEKTUR
Ved NTNU har vi kommet et godt stykke på vei i arbeidet med digitalisering av
virksomhetsstyringen og utvikling av et nytt lederstøtteverktøy (BEVISST). I densammenheng erfarer vi at vi i stadig større grad har behov for å koble data på
tvers av ulike funksjonsområder («siloer») for å støtte instituttnivåets behov forå helhetlig styring og koordinering.
Den 3.januar 2018 var NTNU vertskap for et seminar om «Digital virksomhetsstyring i UH-sektoren» med cirka 100 deltakere fra store deler av sektoren. En
entydig konklusjon fra dette seminaret er at arbeidet med å utvikle gode digitalevirksomhetsstyringsløsninger hemmes av at informasjonsarkitekturen i dag ersilobasert og fragmentert, og at digitaliseringen av UH-sektoren forsinkes som
følge av mangel på felles digital informasjonsarkitektur.
Anbefalingene som kom fram fra seminaret var blant annet at det må utvikles
en felles digitaliseringsplattform for sektoren i form av en overordnet
informasjons-arkitektur basert på felles definisjoner av virksomhetsdata(metadata). Denne arkitekturen må legge opp til integrasjoner mellom sektorens
felles datavarehus og de respektive institusjonenes egne datavarehus. En felles
informasjonsarkitektur er avgjørende for sømløs, automatisert dataflyt som gir
mulighet for å utnytte felles data uavhengig av hvor de oppstår.
KD bør ta et initiativ som sikrer at det blir utviklet en felles informasjonsarkitektur
for UH-sektoren.
ETABLERING AV INTERNREVISJON
Styret har i flere saker drøftet etablering av internrevisjon ved NTNU i sammenheng med forbedring av styring og kontroll. I 2016 ble det vedtatt å opprette eninternrevisjonsfunksjon ved NTNU, og samtidig som det ble bestemt at internrevisjonsfunksjonen skal organiseres ved å kjøpe tjenester eksternt. Statens
Innkjøpssenter (Difi) inngikk i desember 2017 en rammeavtale for kjøp av internrevisjonstjenester for statlige virksomheter. NTNU har sluttet seg til denne
rammeavtalen, og en internrevisjon for NTNU vil være på plass våren 2018.

4.3

Tiltak for avbyråkratisering og effektivisering

Regjeringen igangsatte en egen avbyråkratiserings- og effektiviseringsreform(ABE-reformen) fra 2015. For NTNU har ABE-trekket i bevilgningen ligget på rundt
40 mill. kr årlig (inkludert de tidligere høgskolene), dvs. at det innen utgangen av
2018 har akkumulert seg opp til cirka 160 mill.kr.
I utgangspunktet var fusjonen og administrativ effektivisering to ulike prosesser,
men ved NTNU falt de sammen i tid. Fusjonen gav oss en anledning og et ekstra
moment til å gjøre en del omfattende grep, både forbedringer, endringer som«stod på vent» og grep som grunnet ny organisasjon. Det var en viktig prinsipiell
beslutning for NTNU å skjerme den vitenskapelige aktiviteten og ta kuttet innenfor administrasjonen.
Styret vedtok i sak 49/16 en «planleggingsramme for administrative effektiviseringstiltak for 2017 på minimum 5 %, og 10% med samlet effekt for perioden 2017–19».
Styrets effektiviseringskrav ble beregnet til cirka 110 mill.kr.

60ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDENHOVEDGREP FOR IVERKSETTING AV STYRETS EFFEKTIVISERINGSKRAV
Det langsiktige målet er å utvikle et effektivt administrativt støtteapparat som yteradministrative tjenester med god nok kvalitet med et varig redusert kostnadsnivå.
Dette vil kreve at oppgavene løses på nye måter med mindre ressurser, eller at
oppgaver avvikles/fjernes, uten at dette går ut over kvaliteten og primærvirksomheten. Samtidig skal et forsvarlig og godt arbeidsmiljø for administrativt ansatte
opprettholdes.
Styrets effektiviseringskrav er iverksatt gjennom flere grep som må ses isammenheng.
Kunngjørings- og tilsettingsstopp: Arbeidet med å redusere administrativ bemanning ble startet i 2016, med innføring av kunngjørings- og tilsettingsstopp. Et
betydelig kutt ble gjennomført gjennom naturlig avgang og en grundig vurdering
av om tilsettinger skulle skje når noen sluttet i en administrativ eller teknisk
stilling. Samtidig ble flere midlertidige engasjementer avsluttet.
Ny administrativ organisering: I januar 2017 ble ny administrativ organisering
iverksatt, og ansatte ble innplassert i en ny organisasjon der prinsippene om åunngå dublisering og ta ut stordriftsfordeler var integrert i bemanningsplaner og
struktur.
Dupliseringseffekt: Fusjonen medførte at NTNU hadde flere ledere innenfor
samme funksjonsområde eller flere medarbeidere som løste samme oppgaver.
Behovet for en del stillinger og oppgaver falt dermed bort som følge av fusjonenog etableringen av den nye administrativ organisasjonen. Slike dupliseringseffekter ble i sin helhet tatt ut i 2017.
Stordriftsfordeler: Integrering av de administrative oppgavene fra høgskolene
innebar i første rekke volumøkning og kun i mindre grad helt nye oppgaver. Det
har derfor vært mulig å løse disse oppgavene med en lavere ressursbruk enn
det fusjonspartnerne til sammen hadde tidligere. Effekten av stordrift ble istor grad tatt ut i 2017, men på sikt kan det også være potensial for å hente ut
ytterligere stordriftsfordeler gjennom å samle funksjoner, forenkle prosesser og
øke standardisering og digitalisering. Sentralisering av teknisk/administrative
tjenester knyttet til variabel lønn, IKT og dokumentasjonsforvaltning er eksempler
på strukturelle grep som skal gi bedre og mer effektive tjenester. Det tar gjerne
tid å ta ut potensialet av en slik omstilling og en forbigående nedgang i kvaliteten.
Erfaringene viser da også at det gjenstår en del arbeid med å ta ut gevinstene og
ytterligere tilpasninger må til.
Etablering av gjennomgående administrativ standard og kvalitet: Arbeidet med
ulike former for forbedringsarbeid ble intensivert i 2017. I første omgang er
fokuset rettet mot forbedringer gjennom forenkling, standardisering og
effektivisering av den administrative virksomheten på alle nivå. I S-sak 47/16
ble prosesseierskap for gjennomgående administrative prosesser lagt til hhv.
organisasjonsdirektør, økonomi- og eiendomsdirektør og prorektor for
utdanning. De tre første prosessene som gis et særskilt løft når det gjelder
forbedring, standardisering og digitalisering er Plan-, budsjett og oppfølging,
Rekruttering av vitenskapelig ansatte og Studieplanlegging. Arbeidet med detre prosessene er godt i gang, og forventes å gi effekter fra 2018 og utover.
Reduserte driftskostnader: I sammenheng med utredningen av administrative
organisering ble det meldt inn en betydelig mengde forslag til avbyråkratiseringog effektivisering. Et utvalg ledet av dekan Geir Øien gjennomgikk forlagene og
utvalgets rapport fra 2017 peker bl.a. på muligheter for å redusere anslagsvis 30
millioner kroner i direkte eller indirekte personalrelaterte kostnader gjennom
endrede måter å arbeide på, innføring av felles print, felles standard for bespisning, redusert reiseaktivitet etc. En viktig grunntanke bak Øien-utvalgets
anbefalinger var at gjenværende kostnadskutt gjennom ABE ikke kun kan tas utÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

Sparer millioner på virtuelle møter
Mye tyder på at SfB-prosjektet (Skypefor Business) allerede tidlig i 2018 harspart NTNU for mer enn hva det kostet
å innføre løsningen. Besparelsene
kommer i all hovedsak gjennom spartereisekostnader og medgått arbeidstid.
Foto: Geir Mogen/NTNU IT

61

gjennom reduksjon av bemanning. Sentralt i dette lå en antakelse om atorganisasjonen nærmet seg et kritisk nivå innenfor noen tjenesteområder.
Ikke minst fordi NTNU i samme periode fortsatt hadde (og fortsatt har), god
vekst i kjerneaktiviteten. Øien-utvalgets forslag er fulgt opp i budsjettet for
2018, og forventes å gi en reduksjon i driftskostnadene fra 2018 og videre
fremover. Tett lederoppfølging er forutsetning for at effekter av denne typen
skal kunne hentes ut.
RESULTAT VED UTGANGEN AV 2017
Resultatet ble at ved utgangen av 2017 hadde vi kuttet 7% av de administrative
kostnadene, hovedsakelig på lønnskostnader. Kuttene skjedde uten oppsigelser.
Arbeidet var krevende, men det er NTNUs vurdering at det var riktig å utnytte
handlingsrommet som fusjonen gav, og at dette har skapt et handlingsrom forvidere utvikling.
Figuren viser forholdet
mellom årsverk i faglige
stillinger (KDs def.) og årsverk
i ledelse og administrasjon.
Hvert administrative årsverk«betjener» 2,87 faglige.

NTNU skiller seg fra sektoren ved å ha en betydelig reduksjon i støtteapparatet
samtidig som vi har en vesentlig vekst i kjernevirksomheten. Dette viser at det
tilsynelatende har skjedd en positiv utvikling i den administrative produktiviteten.
Vi mener imidlertid at vi må være svært forsiktige med å trekke slik konklusjoner.
Det er langt flere forhold som må belyses for å vurdere utviklingen i administrasjonens produktivitet. Signaler fra organisasjonen tyder også på at bildet er
nyansert og ikke udelt positivt, og at utviklingen må følges videre.

4.4

Sikkerhet og beredskap

NTNU vedtok i 2016 Politikk for beredskap, som definerer ambisjonsnivå og mål
for det systematiske beredskapsarbeidet, og NTNUs evne til krisehåndtering. I
2017 ble det utarbeidet ny handlingsplan for perioden 2017–2019 for prioritering
av innsats. Informasjonssikkerhet omfattes ikke særskilt i handlingsplanen, da
et eget prosjekt ble etablert høsten 2016 for innføring av nytt styringssystem
for informasjons-sikkerhet. Følgende rapport omtaler de punktene Kunnskapsdepartementets tar opp i tildelingsbrevet for 2017.
OVERORDNET ROS-ANALYSE FOR NTNU
Det ble i 2017 gjennomført en omfattende, virksomhetsomspennende risiko- ogsårbarhetsanalyse av NTNU. Gjennom ROS-analysen har listen over definerte
fare- og ulykkeshendelser (DFU) blitt revidert. Et tydeligere og forenklet planverk for beredskap videreutvikles i 2018, hvor beredskapsorganisasjonen
gjenspeiler NTNUs nye organisering i tre byer. Det planlegges gjennomført
tilsvarende aktiviteter på samtlige fakultet innen utgangen av 2018. Alvorlig
brudd på informasjonssikkerheten er gjennom denne ROS-analysen blitt
identifisert som en egen DFU, som får en egen tiltaksplan. En egen og mermålrettet ROS-analyse av informasjonssikkerheten vil komme på plass gjennom
den pågående implementeringen av nytt styringssystem for informasjonssikkerhet. Styret informeres om det systematiske arbeidet innen samfunnssikkerhet og beredskap gjennom egen HMS-årsrapport.
BEREDSKAPSØVELSER
Som del av den omfattende ROS-analysen, med påfølgende endringer i planverk
og organisering, er det gjennomført beredskapsanalyse av sentral beredskapsgruppe sammen med dekanene. Beredskapsanalysen ble gjennomført som
rundebords øvelse. Scenario var knyttet til hendelse i utlandet, hvor studenterog ansatte fra flere fakultet, med tilhørighet til også campusbyene, var rammet.
Parallelt med de sentrale aktivitetene i det systematiske beredskapsarbeidet, harogså flere fakulteter gjennomført øvelser på lokalt nivå.

62ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDENOPPFØLGING AV TILTAKSOMRÅDENE I HANDLINGSPLAN FOR
INFORMASJONSSIKKERHET
Styring og kontroll
I påvente av innføring av nytt ledelsessystem for informasjonssikkerhet (ISMS),
har man benyttet de styrende dokumentene fra gamle NTNU. I det pågående
prosjektet med nytt ISMS skal de styrende dokumenter tilpasses NTNUs nye
delegasjons- og styringsreglement. De styrende dokumenter dekker båderisikostyring, etterlevelse i arbeidsprosesser, og de tekniske tiltak. Samtlige
dokumenter er vesentlig endret, forenklet og tydeliggjort med hensyn til mål,roller og ansvar, og kontroll. Målet er å skape bedre etterlevelse, tydeligere
rutiner for internkontroll, avvikshåndtering, systematisk rapportering og
revisjon. Gjennom et mer kontinuerlig og systematisk arbeid, skalforbedringssløyfen bli tydeligere.
Sikkerhet i digitale tjenester
Her har NTNU en variasjon, basert på hvilken del av organisasjonen som eierog drifter den digitale løsningen internt på universitetet. Dette skyldes hovedsakelig mangelfulle styringssystem for informasjonssikkerhet i organisasjonene
før, under og i omorganiseringsfase etter fusjonen (2015–2017). Dette har igjen
ført til varierende sikkerhetspraksis og teknisk gjeld arvet fra IT-avdelingene
i fellesadministrasjonen, fakultetene og instituttene ved gamle NTNU, og fra
IT-avdelingene ved de tidligere høgskolene som nå er slått sammen til en stor
sentralisert IT-avdeling. Til tross for utfordringene er de sentrale digitale
tjenester, og de tjenestene som inneholder sensitive data teknisk sett oppdaterteog lite sårbare. Utfordringer knyttet til arbeidsprosesser adresseres i nytt ISMS.
Digital beredskap
NTNU Seksjon for digital sikkerhet (DS) ble opprettet i januar 2017. Seksjonen
opprettet deretter etter NTNU SOC (NTNU Security Operations Centre) som er
registrert som kontaktpunkt nasjonalt hos NSM NorCERT og internt i UH-sektoren
hos UNINETT CERT. Nye retningslinjer for digital beredskap er utviklet underprosjektet for innføring av nytt ISMS. En ny beredskapsplan for digitale tjenester
er under utvikling for å etterleve «Retningslinje for hendelse og krisehåndtering»som baserer seg på ISO27002:2013 samt beste praksis fra NIST og ENISA.
Sikkerhet i nasjonale felles komponenter
NTNU leverer per i dag ingen nasjonale felles komponenter, men benytter flere av
dem i egen forvaltning. Innen UH-sektoren benyttes Feide og Dataporten. NTNU
leverer kun enkelte felleskomponenter til UH-sektoren. Blant disse finner man
UH- Skype og tungregningsressurser som er en del av UNINETT Sigma2.
Kunnskap, kompetanse og kultur
Det er en målsetting å øke kapasitet og kompetanse i utførende del av ISMS. En
egen retningslinje beskriver hvordan arbeidet med sikkerhetskultur og opplæring
skal etableres og være i drift. Måling av sikkerhetsklima og mer standardiserte
prosesser for eksempelvis innen klassifisering av informasjon, risikovurderinger,og håndtering og lukking av avvik, er tiltak som nå implementeres sammen med
bedre digitale støtteverktøy. Kompetanseheving og utvikling av sikker jobbpraksis sammen med lederes økte oppmerksomhet på risikostyring vil over tid
utvikle bedre informasjonssikkerheten.

Droner – teknologi for et
godt samfunn?
I oktober arrangerte Forskningsetisk
utvalg ved NTNU et åpent seminar i
Litteraturhuset i Trondheim med denne
tittelen. Seminaret belyste utvikling av
kunstig intelligens, bruk av autonomevåpensystemer og etiske utfordringer
knyttet til krigføring. Innleggene ble
holdt av en teknolog, en prest og en
filosof, og trakk opp en rekke
interessante perspektiver. Etter
innledningene ble det en engasjert
debatt der publikum deltok.

RUTINE FOR MELDING OG HÅNDTERING AV AVVIK OG SIKKERHETSBRUDD
En rutine for melding og håndtering av avvik og sikkerhetsbrudd er innført.
Denne rutinen omfatter også brudd på personvernet. En egen retningslinje for
avvik knyttet til informasjonssikkerhet og brudd på personvernet er utarbeidet
for å forbedre etterlevelse og håndteringsevne. Systemet RiskManager benyttes
som elektronisk verktøy for registrering og håndtering av avvik knyttet tilÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

63

«Informasjonssikkerhet og Personvern» og for «Helseforskning». Det har
ikke vært avvik av slik betydning at de har blitt behandlet i ledelsens gjennomgang i 2017.

4.5

Lærlinger i statsforvaltningen

Departementet viste i tildelingsbrevet for 2017 til samfunnskontrakten mellom
regjeringen og partene i arbeidslivet for perioden 2016–2020 og forventer atalle institusjoner bidrar til fortsatt økning i antallet lærlinger. NTNU har tatt
oppfordringen. I 2015 hadde NTNU 35 lærlinger. De siste to årene har NTNU tattinn i overkant av 30 lærlinger i året. De fleste har en læretid på to år. NTNU harnå ca 62 lærlinger til enhver tid. I 2018 vil det være aktuelt å ta inn lærlinger i defleste fagene universitetet har godkjenning i, og at det i tillegg søkes om godkjenning i sikkerhetsfaget der man ved bestått fagprøve får yrkestittelen vekter.
Tabellen viser antall lærlinger fordelt på fagområder i 2017:

4.6

Brukerorientering

BRUKERINVOLVERING, STUDENTERNTNU har generelt gode ordninger for å ivareta studentenes interesser. Gjennom
studentdemokratiet er studentene representert på alle nivå i organisasjonen,
fra emnenivå og opp til NTNU-styret. Studentene kan fremme sine synspunkter
gjennom studentrepresentantene, og studentrepresentantene skal ivareta
studentenes rettigheter. Veiledningstilbudet omfatter både veiledning i forhold
til den faglige delen av studiet og veiledning inn mot mestring av det å værestudent samt karriereplanlegging. NTNU har også et eget avvikssystem hvor
studentene kan melde fra om avvik både i forhold til utdanningskvalitet og
mangler ved læringsmiljøet. På lik linje med ansatte kan studentene varsle
om alvorlige forhold som lovbrudd, mobbing og trakassering. NTNUs varslingsrutiner gjelder også for studentene. Et studentombud vil være et supplement til
disse ordningene.

64ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDENRÅD FOR SAMARBEID MED ARBEIDSLIVETNTNU Råd for samarbeid med arbeidslivet består av tre tematiske råd; NTNU RSA
Helse og helserelaterte teknologier, NTNU RSA Teknologi og næringsliv og NTNURSA Skole, kultur og velferd. Disse har kommet godt i gang med sitt arbeid og har
utarbeidet egne handlingsplaner for sine respektive områder. I tillegg har de gitt
innspill til både revisjonen av NTNUs strategi 2018–2025 og til konseptutredningen
av Campusprosjektet.
ALUMNIVIRKSOMHETGjennom NTNUs alumni-nettverk har vi styrket kontakten med arbeids- ognæringsliv nasjonalt og internasjonalt i 2017. Vi har rettet oppmerksomheten
mot internasjonalisering, opprettet alumni-nettverk i Europa og i Kina og økt
samspillet med våre alumner gjennom aktiviteter i Brussel, Shanghai, Bejingog New Dehli. NTNUs alumner har også bidratt overfor våre studenter
gjennom flere tiltak.

Viserektor ved NTNU i Ålesund Annik
Fet Magerholm (midten). CampusUkai Ålesund inviterte publikum ognæringslivet til formidling av kunnskap
om dagsaktuelle temaer. Nye nettverk
skapes også mellom CampusUkas
partnere NTNU i Ålesund, næringslivet
på Norsk Maritimt Kompetansesenter(NMK), Fagerlia VGS og Fagskolen iÅlesund.
Foto: Tone Molnes

FUSJON
Fusjonen har medført store endringer og til dels krevende omstillinger. Sterk
involvering av brukerne, dvs. studenter og ansatte, har vært med på å forme
prosessen underveis, og deres deltakelse har vært avgjørende både for prosessenog for det endelige resultatet.
NIFU utfører på oppdrag fra NTNU et 3-årig følgeforskningsprosjekt om
fusjonen og integrasjonsarbeidet. Prosjektet skal bla belyse i hvilken grad enevner å ta ut synergier, hva de viktigste driverne for å få dette til er, og hva
som er til hinder for å nå målene som bla ble satt i fusjonsplattformen. NIFU
leverte sin første rapport i 2016. Våren 2018 gjennomføres en spørreundersøkelse
rettet mot alle vitenskapelig ansatte, samt to case-studier rettet mot utvalgte
fagmiljø. Følgeevalueringen avsluttes våren 2019 med en oppsummerende rapport
og en konferanse.
CAMPUSUTVIKLINGNTNUs campusprosjekt har i regi av delprosjektet Kartlegging og konseptutvikling
gjennomført en omfattende brukerinvolveringsprosess i 2017, som fortsetter ut
i 2018. Hensikten er å kartlegge behov og utforske muligheter når konsepter for
ulike typer arealer skal utvikles i ny campus.
Involveringen har vært organisert i form av arbeidsgrupper med bred deltakelse
av ansatte og studenter fra hele NTNUs organisasjon i tillegg har det værtgjennomført en rekke kvalitative og kvantitative kartleggings og utforskings
aktiviteter for å innhente kunnskap til å utarbeide konsepter for ulike typer
arealer i fremtidig campus.
NTNUs campusprosjekt, og spesielt den omfattende brukerinvolveringen NTNU
har kjørt i tidligfase, i tråd med NTNUs program for involvering i campusutvikling(2016) kan bli en modell for framtidige statlige utbyggingsprosesser.

4.7

Likestilling, diskriminering og tilgjengelighet

LIKESTILLING
Handlingsplan for rekruttering av kvinner til faste vitenskapelige stillinger fra
2013 ble forlenget til 2017. I planperioden økte kvinneandelen i professorstillinger
med 2,8 %-poeng til 24,6 %, og for førsteamanuenser med 5,5 %-poeng til 42,2 %(kilde: DBH). Det ble tildelt 30 kvalifiseringsstipend og 17 startpakker i planperioden. NTNU har god erfaring med disse virkemidlene. Gjennom årene harÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

65

67 % av førsteamanuensene som fikk kvalifiseringsstipend, blitt professor 3–4
år etter at de fikk stipend. Ordningen med startpakker har også positiv effekt.
Størstedelen av midlene går til finansiering av forskningsassistanse, bearbeidelse
av date, innkjøp av teknisk utstyr og nettverksbygging.
Utviklingen i forbedring av kjønnsbalansen i faste vitenskapelige stillinger viser
store variasjoner mellom instituttene. Følge­forskning fra NTNUs BALANSEprosjekt viser at de institutter som tar aktive grep for å bedre kjønnsbalansen, har
større og raskere fremgang enn de som ikke gjør det. Erfaringene tas med inn ineste planperiode. NTNUs BALANSE-prosjekt 2016–2018 er finansiert av NFR og
NTNU.
NTNU utarbeidet i 2017 en ny handlingsplan for likestilling og mangfold som
skal gjelde for perioden 2018–2021. For første gang inkluderes perspektiver
på mangfold. Mangfold er et vidt begrep. I handlingsplanen har NTNU valgt åfokusere på internasjonalt ansatte, med kobling til NTNUs strategi for perioden
2018-2025. Politikk for likestilling og mangfold skal integreres i alle deler av
NTNUs virksomhet og gjelder for alle ansatte, uavhengig av stilling.
Likestilling i utdanningene
Ved NTNU er kjønnsfordelingen blant registrerte studenter omtrent 50/50. I
samarbeid med næringslivet har NTNU jobbet målrettet for å rekruttere kvinner
til teknologifag. Dette har gitt resultater og i 2016 ble det besluttet å fjerne
jentepoeng på seks av sivilingeniørstudiene ved NTNU. Søkertallene til NTNU i
2017 viste imidlertid at færre jenter søkte seg til teknologifagene og færre gutter
søkte seg til helsefagene enn året før. NTNU vil følge denne utviklingen nøye og
vurdere om det er behov for tiltak for å bedre kjønnsbalansen i utdanningene.
Seksuell trakassering#metoo kampanjen ga fornyet oppmerksomhet om seksuell trakassering som
en kulturell og organisatorisk utfordring. I 2011 fikk NTNU en «Policy mot
trakassering, utilbørlig atferd og harde konflikter». Den vektlegger ledere og
ansattes ansvar for å forebygge krenkende adferd og at konkrete saker håndteres
på en forsvarlig måte slik at begge parter får komme til orde. Høsten 2017 blealle ledere oppfordret til å ta opp seksuell trakassering i forbindelse med Arbeidsmiljøundersøkelsen. NTNUs nettsider om seksuell trakassering ble oppdatertfor å gjøre informasjon om NTNUs støtteapparat og formelle rutiner lettere
tilgjengelig for studenter og ansatte. Sidene ble også oversatt til engelsk.
TILRETTELEGGINGSTJENESTEN VED NTNU
Det antas at ca. 7 prosent av studentmassen har en funksjonsnedsettelse, dettetilsvarer ca. 2700 studenter ved NTNU. God tilgjengelighet er viktig på mangeområder, for eksempel bygg, IKT, undervisning og eksamen. Det er derfor mange
enheter som har en rolle i arbeidet med å gjøre NTNU tilgjengelig for studentermed funksjonsnedsettelse.
NTNU Tilrettelegging er en pådriver og et støtteapparat for universell utformingog individuell tilrettelegging ved NTNU. Dette gjøres gjennom å utvikle og bistå
med kompetanse om universell utforming og tilrettelegging til de ulike enhetene,være en støtte for fakultet/institutt der hvor omfattende tilretteleggingstiltak måpå plass, og etablere hensiktsmessige, sentrale tilbud til studenter med funksjonsnedsettelser for å øke deres forutsetninger for å mestre studiene.
NTNU Tilrettelegging ble i 2017 organisert som en faggruppe under Avdeling forStudenttjenester. Faggruppen ble samlokalisert på Campus Gløshaugen, men har
i tillegg en person i hhv. Ålesund og Gjøvik som har deler av stillingen sin knyttet
til tilrettelegging for studenter. Arbeidet med å kunne tilby likt tilbud til studenteri Trondheim, Ålesund og Gjøvik har fortsatt i 2017, og flere av kursene rettet mot

66ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

studenter med spesifikke funksjonsnedsettelser, som tidligere har vært arrangert
i Trondheim, ble i 2017 også arrangert i Ålesund og Gjøvik.
Hovedaktiviteter 2017:• Studentrettede aktiviteter: Veiledning av studenter, mentortilbud, kurs og
grupper, blant annet: Studieteknikk for studenter med lese- og skrivevansker,
mestringskurs, kurs i bruk av lese- og skrivestøtteprogram, og gruppe forstudenter med Asperger syndrom• Mentorordning: Samkjøring og videreutvikling av rutiner fra tidligere HiSTog gamle NTNU for å oppnå et mer spisset og hensiktsmessig tilbud.
Videreutvikling av kurs for mentorer• Likt tilretteleggingstilbud ved NTNU i Trondheim, NTNU i Ålesund og NTNU i
Gjøvik: I 2017 ble det for første gang arrangert kurs for studenter med
dysleksi og for studenter med ADHD i Gjøvik, og det ble arrangert kurs i brukav spesialprogramvare for studenter med dysleksi i Ålesund. Det ble ogsåopprettet mulighet for tilrettelagte lesesalsplasser ved NTNU i Gjøvik• Synliggjøring etter fusjonen: Etter fusjonen har det vært behov for å jobbe med
synliggjøring, både internt og eksternt, men spesielt for studenter og miljø
fra tidligere HiST grunnet at rådgiver derfra ble samlokalisert med rådgivere
fra gamle NTNU
• Hørselskampanje: Det forventes en stor økning i antall hørselshemmedei årene som kommer. Det er lagt til rette for en større hørselskampanje somlanseres i 2018, som skal bidra til bevisstgjøring om hørselshemming blant
studenter og bidra til økt bruk av mikrofon i undervisningen. I tillegg til
studenter med hørselshemming vil dette være vesentlig for studenter med
konsentrasjonsvansker og studenter som ikke har norsk som morsmål
• Handlingsplan for universell utforming og individuell tilrettelegging: NTNUs
handlingsplan på dette området gikk opprinnelig ut i 2017. I påvente av endelig
organisering ble arbeidet med ny plan utsatt og forgående plan ble videreført ut
2018. Høsten 2017 ble arbeidet med ny plan startet opp• Inkludering av studenter med funksjonsnedsettelse i studentmiljø:«Tilgjengelighetspotten» ble etablert i 2015 og er en årlig pengesum på
25 000,- som studentforeninger/ -organisasjoner kan søke om ifm. å gjøre
arrangement tilgjengelig for studenter med funksjonsnedsettelse. I 2017 ble
25 000,- tildelt ISFiT.
I 2018 vil NTNU Tilrettelegging fortsette arbeidet med å bistå studenter med enfunksjonsnedsettelse slik at de i størst mulig grad kan mestre sitt studie. Vi vil
fortsatt ha fokus på å tilby og utvikle hensiktsmessige tiltak, samt kunne gi etlikt tilbud ved NTNU i Trondheim, Ålesund og Gjøvik. Tilretteleggingsforum vil
gjenopprettes etter fusjonen, og med deltakere fra alle fakultet har også dette
forumet en viktig funksjon med tanke på å sikre lik behandling på tvers av fakultet
og campus. I 2018 vil det også for første gang være mulig å hente ut statistikk fortilrettelagte eksamener for hele NTNU. En prioritert oppgave vil også være å
ferdigstille ny handlingsplan for universell utforing og individuell tilrettelegging.
UNIVERSELL
Den nasjonale enheten Universell mottok i 2017 et driftstilskudd på kr. 2.350.000,via rammetilskudd fra KD til NTNU. I tillegg mottok Universell kr. 800 000,- overkap. 281 post 01 til å styrke arbeidet med universell tilrettelegging, og bidra tilÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

67

implementering av tiltak i regjeringens handlingsplan for universell utforming
2015–2019.
Enheten hadde lønns- og driftsutgifter på kr. 3 473 000, og Universell hadde 3,2årsverk i 2017. Merforbruket ble dekket gjennom tilskuddsmidler fra Barneog likestillingsdepartementet. I tillegg mottar Universell midler fra BLD og KD
for å gjennomføre tiltak i Regjeringens handlingsplan for universell utforming.
Universell rapporterer separat på disse prosjektene. NTNU bisto enheten med
kr. 23 000,-.
Hovedaktiviteter 2017:• Arrangement av 12. nasjonale konferanse om inkluderende læringsmiljø, med
146 deltakere fra 26 utdanningsinstitusjoner og andre samarbeidspartnere• Utredningen «Bedre tilgang til studielitteratur» ble overlevert oppdragsgiverne
KD og Kulturdepartementet i april. Prosjektet ble gjennomført i samarbeid
med NLB.
• Utkast til veileder for kvalitetssikring av tilbud og tjenester for studenter med
nedsatt funksjonsevne ble overlevert referansegruppen. Ventes ferdigstilt
1. mars 2018.
• Oppfølging av EU-prosjektet om «Universell utforming av læring» med mange
foredrag og videre arbeid, særlig i partnerland i Norden og EU.
• Lansering av nye nettsider for Universell• Lansering av ny håndbok for medlemmer av læringsmiljøutvalg, samt direkte
oppfølging av enkelte LMU• Utstrakt foredragsvirksomhet og besøk til utdanningsinstitusjoner om
universell utforming av læringsmiljø, totalt 19 presentasjoner i sektoren.
Universell mottok i tillegg kr. 800 000,- fra Statsbudsjettet 2017 – kap. 276 post
01, for å gjennomføre en kartlegging av hvilket behov fagskolene har for støtte tilarbeidet med studenter med ulike funksjonsnedsettelser, og utrede aktuelle tiltak(brev fra KD til NTNU den 21.06.2017). Grunnet lang tilsettingsprosess er midlene
i sin helhet overført til 2018, og prosjektet vil oversende innledende rapport med
milepæler for prosjektet innen 15. mars 2018.
Universell mottok i tillegg prosjektmidler fra BLD til gjennomføring av
prosjekter om universell utforming. Universell vil rapportere særskilt på bruk
av disse midlene innen oppgitte tidsfrister.
LÆRINGSMILJØUTVALGET (LMU)
Studentene ved NTNU skal være sikret et inkluderende og helhetlig læringsmiljø. Dette gjelder fysiske, digitale, pedagogiske, organisatoriske og psykososiale forhold som påvirker studentenes læring. Læringsmiljøutvalget (LMU)
rapporterer direkte til styret og skal gi råd til styret og ledelsen ved NTNU isaker som vedrører læringsmiljøet. For å ivareta lokale hensyn, har NTNU
etablert underutvalg av LMU på henholdsvis campus Gjøvik og Ålesund.
LMU ser at enhetene i 2017 har jobbet systematisk for å sikre studentene etgodt og inkluderende læringsmiljø. Det har vært jobbet med faglig tilhørighet,
utvikling av innovative læringsarealer og digitale læremidler, og tettere oppfølging av studentene. Dette er faktorer som har positiv innvirkning på
studentenes helhetlige læringsmiljø.

68ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

Avviksrapporteringen for 2017 viser at det meldes inn få avvik og tilbakemeldinger
fra studentene på læringsmiljø.
LMU er opptatt av kommunikasjon av tjenestetilbudet mot studentene, på å sikre
likeverdige studenttilbud på alle campusene, samt av at hensynet til universell
utforming ivaretas også i et digitalt læringsmiljø. LMU har anbefalt NTNU å haspesiell oppmerksomhet på det psykososiale læringsmiljøet og dette følges opp i
prorektor for utdanning sine dialogmøter med fakultetene. Eksempler på aktuelletiltak for bedring av det psykososiale læringsmiljøet er inkluderende og godemottak av studenter, forbedre fagtilhørighet for å forebygge frafall, etablere
sosiale arenaer som kan bidra til redusere opplevelse av ensomhet mm.
UTFORMING AV BYGNINGER OG UTEAREALER
NTNU har mål om at alle bygninger og uteområder skal ha universell
utforming så langt det er mulig. Vårt motto er: Bra for alle, men nødvendig
for noen. For alle byggeprosjekter ved NTNU er det prosedyrer for å sikre og
forbedre tilgjengelighet. I tillegg avsettes det øremerkede midler til spesielletiltak for å oppgradere brukbarhet og tilgjengelighet til eller i NTNUs bygninger.
Som følge av fusjonen har NTNU fått et stort tilfang av leide bygg, NTNU benytterogså midlene til spesielle tiltak i disse bygningene.
I 2017 har NTNU videreført den helhetlige tenkningen ved å oppgradere bygg med
trinnfri adkomst, automatisk åpning av dører, kontrastmarkeringer, merking av
trapper og gangårer med etterlysende merking og ledelinjer, både for å ivareta
bedre tilgjengelighet og rømnings- og orienteringsmuligheter. All glassmerking
er standardisert og alle inngangsdører er merket. Det er gjort tiltak med hensyn
til dårlige lydforhold og akustikk i flere rom. I 2017 er det bl.a. på Gjøvik levert
høreforsterkersystem, montert dørautomatikk, levert rømningsstoler mm for åøke tilgjengelighet og forbedre rømningsforhold. Heiser i Kjemi 5 og Suhmhuseti Trondheim er utskiftet. Det er etablert flere spesielt tilrettelagte rom. Ved utbedring av brannvarslingsanlegg monteres det varsellamper som gjør det
tryggere for hørselshemmede.

ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

69

5		 Vurdering av framtidsutsikter
5.1
Ill.foto: colourbox.dk

Utfordringsbildet i 2018

NTNUs aktiviteter er langsiktige. Samtidig er de nasjonale og globale samfunnsendringene omfattende og raske, og virkningene er til dels uforutsigbare.
Betydningen av kunnskap, kvalitet og høy kompetanse øker, og samfunnsutviklingen avspeiler seg direkte i krav og forventninger til universitetene. Vi sersærlig tre trender som vil være viktige for NTNU i strategiperioden fram til
2025: skjerpet konkurranse, styrket samspill med samfunnet og det å væreen endringsvillig organisasjon.
SKJERPET KONKURRANSENTNU vil oppleve skjerpet konkurranse fremover, både når det gjelder å
rekruttere de beste medarbeiderne og studentene og å skaffe forskningsmidler.
Konkurransen vil bli mer internasjonal. For å sikre at de beste utdanningssøkerne
velger NTNU, må vi ha studie- og læringsmiljøer som er anerkjent for sin høyekvalitet. Vi må sikre at studentene lykkes i arbeidsmarkedet, og hindre frafall
og studieforsinkelse. Mer av forskningen vil bli finansiert gjennom eksterne
konkurransearenaer og i internasjonalt samarbeid. NTNU må være i stand til åvinne frem i konkurransen både nasjonalt og internasjonalt. Konkurransen om debeste medarbeiderne vil øke, og det stiller nye krav til NTNU som arbeidsgiver.
STYRKET SAMSPILL MED SAMFUNNET
Samfunnet forventer at NTNU skal være en samarbeidspartner og bidragsyter iå finne morgendagens løsninger. Slik kan vi styrke verdiskapingen og finne gode
løsninger på globale utfordringer. Store teknologiske endringer gir utfordringer,
men kan også gi nye muligheter og styrket konkurransekraft. NTNU må lede an idette. Samarbeids- og nyskapingskulturen må i enda større grad være en del av
alle våre fagmiljøer.
EN ENDRINGSVILLIG ORGANISASJON
For at vi skal kunne hevde oss i konkurransen om å skape det beste forskningsog læringsmiljøet, og være en attraktiv samarbeidspartner, må vi videreutvikle og
forbedre virksomheten vår. Vi må gjennom gode og inkluderende prosesser værei stand til å utnytte våre samlede ressurser bedre gjennom tydelige prioriteringer
og i større grad ta i bruk ny teknologi. Økt endringstakt i verden rundt oss kreverat vi endrer oss raskere enn før, men at vi samtidig tar vare på universitetets
grunnleggende rolle og verdier.

5.2

Planer for 2018

NTNUs årsplan for 2018 ble vedtatt av styret i desember 2017, sak 40/17.
Årsplanen gir organisasjonen rammer for arbeidet i 2018. Den inneholder ikke
det komplette planverket for NTNU, men fokuserer på hovedprioriteringene som
gjelder felles for hele NTNU. Den langsiktige forankringen av årsplanen finnes
i strategien. Hovedprioriteringene er valgt på områder hvor vi har behov for
endring og hvor de fleste enheter ved NTNU planlegger å legge betydelig innsats
i utviklingstiltak. Det er også prioriteringer som forventes å bidra til å løse flereav våre hovedutfordringer, og som innebærer store muligheter til å styrke NTNUs
organisasjon og posisjon ytterligere. Samlet sett skal hovedprioriteringene bidra
til vesentlig bedre resultater.

70ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDENFor 2018 har vi vedtatt 3 tre likeordnede hovedprioriteringer med tilhørendevirksomhetsmål. Målene i blå, kursiv tekst inngår i NTNUs utviklingsavtale med
Kunnskapsdepartementet. De tre hovedprioriteringene varer i utgangspunktet itre år, og det samme gjelder målene som inngår i utviklingsavtalen med
departementet. De resterende virksomhetsmålene er i utgangspunktet ettårige
og oppdateres i den årlige planprosessen.
ETT NTNU
Denne hovedprioriteringen handler primært om integrasjon av de fire fusjonerte
enhetene, hvordan vi utvikler oss som institusjon og legger til rette for å høste
gevinster av fusjonen. NTNU har vært opptatt av å gjennomføre en fusjonsprosess
som er kunnskapsbasert og med god medvirkning fra studenter og ansatte.
Hovedprioriteringen «Ett NTNU» vil favne et bredt spekter av aktiviteter,
eksempelvis utvikling av en NTNU-identitet og en felles kultur, strategisk arbeid
med studieporteføljen, faglig integrasjon, samlokalisering av fagmiljøer, arbeidsmiljøtiltak, forbedring av administrative støtteprosesser, tiltak for effektivisering
av driften og andre organisasjonsutviklings-tiltak.
Ved inngangen til 2017 vedtok styret ny administrativ og faglig organisering.
2017 ble brukt til å iverksette ny organisasjon, legge til rette for samarbeid på
tvers og skape synergier. For 2018 må dette arbeidet fortsette med full kraft.
Kulturbygging, arbeid med samlokalisering av fagmiljøer, samt arbeidet med
å operasjonalisere og implementere ny strategi vil være omfattende oppgaveri 2018. Dette inkluderer blant annet ferdigstilling av fakultetsvise strategier og
revisjon/utvikling av felles politikker på ulike virksomhets- og funksjonsområder.
Virksomhetsmål:1. Vi skal implementere ny strategi og videreutvikle organisasjonen.
2. Vi skal heve kvaliteten i studieporteføljen gjennom samordning og effektivisering.
3. Vi skal forbedre, standardisere og digitalisere utvalgte arbeidsprosesser.
NASJONAL PREMISSLEVERANDØR
Hovedprioriteringen favner NTNUs nasjonale og regionale samfunnsoppdrag. Viønsker å være Norges mest attraktive universitet, og en foretrukken samarbeidspartner og arbeidsgiver. Som nasjonal kunnskapsleverandør skal vi utdanne
kandidater med høy og relevant kompetanse. Vår profil som profesjonsuniversitet
er styrket gjennom fusjonen. For å realisere våre ambisjoner kreves det et tett og
systematisk samarbeid med samfunns- og arbeidslivet.
Gjennom arbeid med å fornye læringsutbyttebeskrivelsene for studieprogrammene
vil vi utvikle profilen i studietilbudet. Våre studenter skal møte arbeidslivsrelevante problemstillinger gjennom studiet og være attraktive medarbeidere foromstilling og utvikling i eksisterende og nytt arbeidsliv. Implementering og gjennomføring av vedtatt politikk for samarbeid med arbeidslivet vil ha høy prioritet deneste årene. Dette innebærer både å styrke kunnskapsgrunnlaget på nyskapingsog innovasjonsprosesser og å videreutvikle praksisdelen med tanke på kvalitet
og relevans. NTNU skal videreutvikle entreprenørskap, innovasjon og flerfaglig
samhandlingskompetanse i våre utdanningstilbud. Vi ønsker å være en drivkraft
for entreprenørskap og nyskaping og vil styrke satsingen på forskningsbasert
innovasjon gjennom samarbeid mellom klynger og sentre (SFI/FME/NCE).
Vi skal i de tre byene bygge campus som skal støtte opp under den omstillingen
Norge står overfor, og som skal bidra til å realisere visjonen «Kunnskap for en
bedre verden». Våre universitetscampus skal fremstå som attraktive og levende,ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

71

der de fysiske omgivelsene og infrastrukturen stimulerer og inspirerer til læring,forskning, formidling og nyskaping på høyt nivå.
Virksomhetsmål:1. Vi skal utvikle profil, helhet og sammenheng i studieprogrammene gjennom
å fornye og tydeliggjøre læringsutbyttebeskrivelsene.
2. Vi skal øke vår relevans og videreutvikle vårt samarbeid med arbeidslivet.
3. Vi skal synliggjøre og øke nyskapingsaktiviteten med utspring fra klyngerog sentre.
4. Vi skal planlegge en fremtidsrettet, samlet campus som kan bli modell for
fremtidige offentlige utbygginger i Norge.
5. Vi skal skape fleksible arealer som er tilpasset nye læringsformer påalle campus.
STERKE, INTERNASJONALT ORIENTERTE FAGMILJØER
Denne hovedprioriteringen bygger opp under visjonen om å bli et internasjonalt
fremragende universitet som leverer «Kunnskap for en bedre verden». NTNU
skal være et internasjonalt orientert universitet som har høy kvalitet i all
forskning og kunstnerisk virksomhet. Vi ønsker å ha flere fagmiljøer som
hevder seg verdenstoppen og forskning som setter tydelige spor etter seg. Vår
utdanning skal holde høy faglig og pedagogisk kvalitet, og vi har satt i verk fleretiltak for å styrke undervisningskvaliteten gjennom satsingen NTNU Toppundervisning. Utvikling av et pedagogisk meritteringssystem er ett av flere tiltak for å
styrke fagmiljøenes utdanningsfaglige kompetanse. I 2018 skal det gjennomføres
en ny runde med merittering av undervisere og et nytt tilbud om utdanningsfaglig
basiskompetanse piloteres ved tre fakultet.
Samarbeid med institusjoner i andre land er et virkemiddel for å heve
kvaliteten i vår egen virksomhet. Internasjonalisering må være en integrert
del av aktiviteten ved alle NTNUs fagmiljøer – i studieprogrammer, i forskningsaktivitet og i nyskapingsinitiativ. Våre fagmiljøer skal samarbeide med fremragende fagmiljøer over hele verden og rekruttere studenter og ansatte derfra.
Samarbeid innen det europeiske utdannings-, forsknings- og innovasjonsområdet er en hovedprioritet for NTNUs internasjonale samarbeid. Formidlingog kommunikasjon skal styrke NTNUs synlighet og omdømme ute i verden.
Virksomhetsmål:1. Vi skal bli en mer aktiv internasjonal aktør gjennom å øke vår deltakelse i
Horisont 2020, Erasmus+ og EIT.
2. Vi skal styrke forskningskulturen og legge vekt på åpen tilgang til forskning.
3. Vi skal heve kvaliteten i forskningen og utvikle flere fagmiljøer på høytinternasjonalt nivå.
4. Vi skal styrke den pedagogiske kompetansen og utvikle et system forpedagogisk merittering.

72ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

5.3

Budsjett for 2018

For 2018 tildeles NTNU kr. 6 487 014 000 kroner i ordinær rammebevilgning,
noe som innebærer en realvekst sammenlignet med 2017. Tildelingsbrevet fra
KD beskriver bakgrunn og enkeltkomponenter i rammebevilgningen. Trekket ibevilgning knyttet til avbyråkratiserings- og effektiviseringsreformen (ABEreformen) er på 0,7% i 2018, og er innarbeidet i rammefordelingen gjennom deeffektiviseringskrav som styret har vedtatt.
For 2018 er det samlet sett vekst i rammen til fakultetene. Nivået på SOrammen sikrer en strategisk innretning med mulighet for å støtte opp om
hovedprioriteringene. Fordelingen innebærer også en fortsatt føring om
effektivisering av driften.

Ill.foto: thinkstock.com

Ny rammefordelingsmodell (RFM) er tatt i bruk fra 2018. RFM er et redskap
for å fordele NTNUs bevilgning fra Kunnskapsdepartementet til fakultetene,
vitenskapsmuseet og fellesadministrasjonen.
NTNU fordeler bevilgningen innenfor to hovedområder: driftsrammer og
strategi- og omstillingsmidler. I tillegg vil øremerkede bevilgninger fra KD
skilles ut særskilt i budsjettene, og for å håndtere usikkerhet budsjetteres detogså inn en usikkerhetsmargin.
Tabellen under viser fordeling av bevilgningen for 2018, samt endringstall iforhold til 2017.

5.4

Utdanningskapasitet

Det arbeides langsiktig med porteføljeendring innen planleggingsfag ved Fakultet
for arkitektur og design (AD). Siktemålet er å imøtekomme samfunnsbehovet forøkt planleggingskompetanse, jf. St.meld. 18 (2016–2017), om bærekraftige byer og
sterke distrikt, og stortingsvedtak 708 der regjeringen bes sette i gang et arbeid
for å øke utdanningskapasiteten i offentlig planlegging. AD utreder et nytt studieprogram i bærekraftig byplanlegging som forutsetter finansiering av nye studieplasser fra KD før igangsettelse. I påvente av opprettelse av nytt studietilbudÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

73

søker fakultetet løsninger innenfor eksisterende strukturer som i noen grad kan
avhjelpe kompetanseetterspørselen.
NTNU har utredet et tilbud om utdanning innenfor klinisk ernæringsfysiologi,
og kan iverksette et studieprogram med 25 plasser per studieår. Dette kreverimidlertid både tildeling av nye studieplasser og en ytterligere statlig finansiering
av oppstartskostnader.
NTNU ser på mulighetene for å etablere en bachelor i paramedisin ved studiested Gjøvik. Her finnes det allerede et årsstudium innen dette fagområdet.
Tidligst mulige oppstart for en bachelor i paramedisin er i studieåret 2020/21.
Utredninger viser et stort framtidig behov for IKT-kompetanse. NTNU har god
søkning til våre IKT-studier og har faglig kapasitet til å øke opptaket på dissestudietilbudene dersom det opprettes nye studieplasser.
NTNU har et stort tilbud innenfor etter- og videreutdanning (EVU), og ønsker åøke aktiviteten ytterligere. Vi ser på organisering av vårt EVU-tilbud og vurdererområder hvor tilbudet kan økes. Mulighetene for å øke tilbudet innenfor
digitalisering gis særskilt oppmerksomhet.

5.5

Større investeringsprosjekter

NTNU arbeider med planer for campusutvikling både i Trondheim, Gjøvik ogÅlesund. Hovedfokus for NTNU er samling av campus i Trondheim hvor universitet
er selvforvaltende institusjon. I Ålesund og Gjøvik er anleggene i hovedsak eid og
driftet av Statsbygg.
SAMLET CAMPUS I TRONDHEIM
Arbeidet med samlet campus i Trondheim har vært det største delprosjektet innenfor campusutvikling på NTNU i 2017.
I 2017 vil har prosjektet vært inne i fase 2 av samlet campus i Trondheim. I
denne fasen skal overordnede behov og muligheter defineres. Dette gjøres
gjennom arbeid med en masterplan for samlet campus i Trondheim. Det er
tre hovedaktiviteter i 2017 som samlet utgjør masterplan for samlet campus
i Trondheim er:• Utarbeidelse av en fysisk plan (NTNUs disposisjonsplan som legger
grunnlaget for formell planprosess med Trondheim kommune)• Kartlegging av arbeidsmønster og utvikling av konsepter for ulike arealtyper• Utredning av faglig lokalisering innenfor samlet campus.
Arbeid med Masterplan for samlet campus i Trondheim vil fortsette i 2018 og
legge grunnlaget for Statsbygg og NTNU sitt arbeid med Oppstart forprosjektrapport, samt programmering og forprosjektering av delprosjekter.
ELGESETERGATE 10
Eier av bygget vil være Statsbygg med NTNU som leietaker i en langsiktig
leieavtale. I Elgesetergate 10 prosjekterer Statsbygg et kombinert bygg forhelse- og sosialfag ved NTNU og Sit idrett. I 2017 har Statsbygg, NTNU og Sit
gjennomført bearbeiding av forprosjekt med bred involvering av fagmiljøene iregi av Campusprosjektet på NTNU og Sit.

74ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDENNærmere femti personer er involvert i partssammensatte arbeidsgrupper som
gir innspill til bearbeidingen av forprosjektet. Bearbeidelsesfasen avsluttes imars 2018.
LÆRERKVARTALET PÅ KALVSKINNET
Eier av bygget er E C Dahls Eiendom med NTNU som leietaker i en langsiktig
leieavtale på 15 + 15 år. Bygget er opprinnelig planlagt og prosjektert for tidligere
HiSTs lærerutdanning. Kvartalet er ferdigstilt og tatt i bruk av NTNU.
CAMPUS GJØVIK OG CAMPUS ÅLESUND
Kunnskapsdepartementet orienterte høgskolesektoren om at man gjennom
strukturmeldingen ber institusjonene om å utarbeide campusutviklingsplaner i
samsvar med de faglige prioriteringene. NTNUs hovedfokus er samling av campus
i Trondheim. Universitetet har også campuser i Ålesund og Gjøvik, og begge disseanleggene er i hovedsak eid og driftet av Statsbygg.
NTNU har i samarbeid med Statsbygg og Gjøvik kommune startet en prosess med
sikte på etablere en samlet plan for campus på Kallerud i Gjøvik, og vi tar sikte på
oppstart i løpet av 2018. Arbeidet vil skje i samarbeid med flere interessenter og
eiendomsaktører i området.
I Ålesund startet kommunen arbeidet med en områdeplan for Campus Ålesund i
2016. Denne dekker universitetsområdet, vegsystemet og omkringliggende arealer.
Denne er fortsatt under arbeid. Arbeidet skjer med deltakelse fra NTNU, Statsbygg og lokalt næringsliv. Planen vil i stor grad dekke spørsmålene som gjelder
arealanvendelse og behov for arealreserver for framtidig utvikling i området.
NTNU har tidligere utarbeidet en egen utviklingsplan for campus Ålesund. Etter at
kommunen har sluttført områdeplanen, vil det være naturlig at NTNU foretar en
vurdering av om det er behov for revisjon av utviklingsplanen som foreligger.
OCEAN SPACE CENTER
Havromsvitenskap og havromsteknologi er et av fire tematiske satsningsområder
ved NTNU. Ocean Space Center er et prosjekt for utvikling av infrastruktur og
kompetanse knyttet til dette satsningsområdet. Hovedgrepet er en oppgraderingog utvikling av det marintekniske senteret på Tyholt i Trondheim til en framtidsrettet utdannings- og forskningsinfrastruktur for NTNU og for Sintef Ocean. Dettevil gi grunnlag for at fagmiljøene også i framtiden blir en viktig leverandør av
kunnskap som bidrag til fortsatt verdiskaping og til bærekraftig utnytting av havet.
Kostnadene og kompleksiteten ved å flytte eksisterende infrastruktur gjør at det
ikke er tenkt samlokalisert som del av arbeidet med samlet campus i Trondheim.
Prosjektet har vært under utredning siden 2008. I 2016 ble det gjennomført en
tilpasset konseptvalgutredning (KVU) som anbefalte videre utvikling av konseptet
Adskilte laboratorier.
Hovedgrepet i Adskilte laboratorier er en oppgradering av dagens havbassengog et nytt langt sjøgangsbasseng med et adskilt dypvannsbasseng for Sintef.
NTNUs behov for laboratoriefasiliteter inkludert bassenger er hovedsakelig
samlet i et felles utdannings- og forskningslaboratorium som inneholder flere
mindre bassenger og andre laboratoriefasiliteter. Alternativet Adskilte gir enfleksibel løsning for NTNU ved at man får et stort spekter av mindre laboratoriefunksjoner og ved at en i stor grad kan styre sin aktivitet selv, uavhengig av Sintef
sin oppdragsvirksomhet. I tillegg er dette en hensiktsmessig løsning driftsmessig
som gir studenter stor mulighet til å operere friere i laboratoriet og som igjen
gir stor fleksibilitet i den eksperimentelle delen av utdanningen. Samtidig har
løsningen en fleksibilitet med hensyn til endrede behov i fremtiden ved at utstyrÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

75

og mindre basseng lett kan erstattes med nye løsninger som tilfredsstiller de nyebehovene.
Den tilpassede konseptvalgutredningen har i 2017 vært gjennom en eksternkvalitetssikring (KS1) som anbefalte å gå videre med konseptet adskiltelaboratorier med noen justeringer. Det ble anbefalt at det investeres i NTNUs
felles utdannings- og forskningslaboratorium samtidig som en anbefaler at det
ikke investeres i nytt sjøgangsbassening og nytt dypvannsbasseng for Sintef.
Som en følge av dette har NTNU og Sintef fått i oppdrag fra Nærings- og Fiskeridepartementet om å utarbeide en supplerende analyse. Sintef Ocean blir bedtom å lage en oppdatert strategi og forretningsplan knyttet til prosjektet. Samtidig
gis det en mulighet for en justering av konseptet tilpasset justert strategi, framtidig oppdragsmarked og en bærekraftig økonomi. Den supplerende analysen vil
foreligge i mars 2018.

5.6

Ill.foto: colourbox.dk

Overordnet risikovurdering

Risikoen for svikt i gjennomføring av årsplan og budsjett for 2018 vurderes somlav. Planverket er godt gjennomarbeidet, og plansiden godt kvalitetssikret som
følge av at deler av målene inngår i utviklingsavtalen med KD. At vi også hararbeidet med revidert strategi i høst medvirker til bedre forankring av og kvalitet ivirksomhetsmålene og planene for 2018.
Vellykket gjennomføring av årsplan og budsjett for 2018 vil i stor grad avhenge
av at vi fortsetter fusjonsarbeidet som planlagt og har stabil tilgang til ekstern
finansiering. Kritiske suksessfaktorer er rekruttering av de beste studentene,
talentutvikling og systematisk oppfølging og utvikling av medarbeiderne, god
utdanningsledelse, økt samhandling med eksterne, samt forbedring av systemer
for styring og kontroll, herunder standardisering og effektivisering av det
teknisk-/administrative støtteapparatet være. Erfaringer fra 2017 viser at tilstrekkelig kapasitet hos lederne og i støtteapparatet er en vesentlig risikofaktor
for gjennomføring av planene.
Vi har identifisert noen forhold som blir ekstra viktige for å lykkes i 2018. Disse
usikkerhetene går på tvers av alle eller flere av hovedprioriteringene, og vil bli
fulgt opp gjennom monitorering og rapportering.
VELLYKKET FUSJONSARBEID
Vellykket fusjonsarbeid vil være den viktigste suksessfaktoren også i 2018. Selv
om viktige milepæler er tilbakelagt gjenstår det fortsatt mye arbeid med å gjennomføre fusjonen i forhold til samordning av studieprogram, samlokalisering av
fagmiljøer, felles kulturbygging mv. Å lykkes med dette arbeidet vil være kritisk
i seg selv, men også for å realisere potensialet som ligger i det nye, fusjonerte
NTNU.
NTNU har vært gjennom en periode med reorganisering og lederskifter. Det
innebærer at mange må gjøre seg kjent med nye roller og ansvarsområder. Det
er krevende å ivareta en effektiv daglig drift med fokus på primæroppgavene,
samtidig som vi skal prioritere høyt å utvikle felles identitet og skape en felles
kultur, utvikle studieporteføljen, øke faglig integrasjon, gjennomføre samlokalisering og forbedre administrative prosesser. Den nye organisasjonen harbåde behov for konsolidering etter omfattende omstilling og behov for videreutvikling, bl.a. i forhold til å avstemme forventningene til kvalitet på ulike
administrative tjenester og arbeidsdelingen mellom nivåer.
Når det gjelder budsjettoppnåelse for 2018, vil det være en høy risiko knyttet til
samlokaliseringsprosjektet. Her er det mange delprosjekter som skal gjennom-

76ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

føres, med store kostnader. Det vil være behov for god budsjettstyring både for å
klare å holde seg innenfor de gitte kostnadsrammer, men også at man har den
forventede fremdrift i prosjektene og får disse gjennomført i henhold til plan.
Det er mange gjensidige avhengigheter og en høy grad av «domino-effekt» idisse prosjektene, hvor forsinkelser i ett prosjekt også automatisk vil medføre
forsinkelse i andre delprosjekter.
PROSESSFORBEDRING OG DIGITALISERING
Det teknisk-administrative støtteapparatet kan effektiviseres gjennom forenklingog standardisering av arbeidsprosessene. Gjennom 2016 og 2017 har NTNU kuttet
kostnader gjennom å redusere antall årsverk. Samtidig er det igangsatt viktig
forbedringsarbeid i forhold til arbeidsprosesser og verktøy, og dette arbeidet vil
bli forsert i 2018. Digitale løsninger vil være avgjørende for å lykkes.
Kvalitet og tilgjengelighet i støttesystemer og datagrunnlag knyttet til økonomi/
budsjett, søknadsløp, prosjektgjennomføring, utdanningsvirksomhet etc. er enforutsetning for virksomheten. Den reviderte strategien har som mål at NTNU
skal iverksette digitaliseringstiltak og forbedringer som støtter opp under
helhetlige, standardiserte rutiner og arbeidsprosesser.
KAPASITET OG TILGJENGELIGHET I LEDELSE OG STØTTEAPPARATNTNU hadde en vekst i kjernevirksomheten i 2017, samtidig som vi reduserte
administrativ bemanning. Arbeidet med oppfølging av fusjonen, samlokaliseringog campusutvikling kan ta ledelsesmessig oppmerksomhet bort fra kjerneoppgavene og skape arbeidsmiljømessige utfordringer. Begrenset kapasitet iledelse og administrativt støtteapparat kan være er en trussel mot arbeidsmiljø og gjennomføringsevne. I 2018 blir det viktig å fjerne flaskehalser i støtten
til kjernevirksomheten.
TILGANG TIL EKSTERN FINANSIERING
Konkurransen om tilgang til finansiering av forskning blir stadig skarpere, bl.a.
fordi stadig større andel av norske statlige forskningsmidler (NFR) kanaliseres
gjennom EU og tildeles gjennom internasjonal konkurranse. NTNU kan vise tilgode resultater, men det er allikevel viktig «å holde trykket oppe». Vi reduserer
risikoen for inntektssvikt gjennom et systematisk arbeid for å høyne søknadskvalitet og motivere fagmiljøene for å søke virkemidlene.
Nyskaping handler ofte om å få i gang nye tiltak og aktiviteter for å løse
eksisterende utfordringer. Det finnes ikke store ressurser tilgjengelig for slike
tiltak. Derfor er godt samarbeid med eksterne viktig. Det vil alltid være risiko forat midler ikke er tilgjengelig eksternt og i trangere tider stiger usikkerheten.
REKRUTTERING OG UTVIKLING AV MEDARBEIDERNE
Rekruttering av vitenskapelig ansatte og karriereutvikling vurderes som avgjørende
suksessfaktorer for å lykkes på flere områder i fremtiden. Konkurransen om «debeste hodene» er sterk og økende, nasjonalt og internasjonalt. På den annenside har økonomiske innstramminger i mange land gjort at det er større tilgang
på kompetente søkere til vitenskapelige stillinger på flere områder. Risikoen er
knyttet til i hvilken grad vi finner relevante kandidater til ledige stillinger, om vi
makter å rekruttere de beste i konkurranse med andre institusjoner og om vi får
beholde dem vi rekrutterer lenge nok. Det er også en problemstilling at det på
noen felt er færre kompetente norske søkere, blant annet til ph.d.-stillinger. Vår
strategi er dels å satse på utvikling av de talentene og medarbeiderne vi alleredehar, dels å sette inn målrettede tiltak for å rekruttere talenter utenfra. Forsterket
innsats i arbeidet med karrierepolitikk er ett eksempel på tiltak vi arbeider medfor å beholde og utvikle våre ansatte.

ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

77

Vi ser at det er behov for flere medarbeidere med høyere digital kompetanse.
Dette krever et sterkt lederfokus på langsiktig bemanningsplanlegging og
kompetanseutvikling. I tillegg må NTNU tilby brukerrettede kurs for å heve den
generelle kompetansen knyttet til IKT, prosessforbedring og digitalisering.
Som en oppfølging av lederskiftene i 2017 ble det høsten 2017 også igangsatt eteget lederutviklingsprogram som vil pågå videre utover i 2018.
REVITALISERE LANGTIDSPERSPEKTIV I PLANLEGGING OG BUDSJETTERING
Det er økt risiko for dårlig økonomistyring i tider med høy endringsfrekvens. Flere
tiltak vil bli iverksatt for å sikre gjennomføring av budsjettet, blant annet følges
økonomien opp månedlig gjennom vurdering av budsjettavvik og prognoser.
NTNU er en stor virksomhet som det tar tid å endre. Desto viktigere blir det åvære presise i mål og virkemiddelbruk, og arbeide fremtidsrettet og langsiktig.
Etter et par år med til dels kortsiktig ressursstyring som følge av store omstillinger, vil det i 2018 være viktig å revitalisere arbeidet med langsiktig planlegging og ressursstyring. Vi har potensial for å tydeliggjøre det strategiske
handlingsrommet, avstemme felles prioriteringer og forbedre gjennomføringsevnen.
INFORMASJONSSIKKERHET, PERSONVERN OG HELHETLIG INTERNKONTROLL
Informasjonssikkerhet og personvern representerer betydelige risikoområder
også i 2018, der det gjennomføres egne prosjekter for å implementere bedre
styrings- og ledelsessystemer og tilhørende internkontrollrutiner utover iorganisasjonen.
Det er i 2018 igangsatt et arbeid med å utvikle en felles systematikk og felles
IT-systemer for en mer helhetlig internkontroll ved NTNU. Dette arbeidet vil legge
grunnlaget for felles prinsipper, metoder og verktøy for internkontroll på ulikeområder, og bidra til en mer helhetlig internkontroll ved NTNU. Målet med enfelles systematikk og felles system er at det skal være brukervennlig, enkelt og
effektivt for ledere, lederstøtte og andre roller tilknyttet internkontrollsystemet
som skal bidra til at NTNU etterlever gjeldende regelverk og krav som stilles for åoppnå en sikker og effektiv virksomhet. Vi antar at en felles systematikk vil gjøre
det lettere å gjennomføre en helthetlig oppfølging av etterlevelsen av gjeldende
krav for NTNUs samlede virksomhet. Dette oppnås ved at man får en mer samlet
og gjennomgående oversikt over risikoforhold knyttet til ulike virksomhetsområder. Vi tar sikte på at etterlevelsen av regelverk knyttet til HMS, personvern,
informasjonssikkerhet, KVASS mv. skal gjøres i et felles internkontrollsystem som
bygger på en felles overordnet systematikk og en samordning av pålagte krav derdet kan gjennomføres.
Kompleksiteten i virksomheten og gjensidig avhengighet på tvers av fagområder
øker. Dette krever økt samarbeid og fordrer felles språk og rutiner. Det er derfor
viktig at forbedringer på dette feltet gjennomføres.

78ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

6		 Årsregnskapet
6.1

Styrets kommentarer til årsregnskapet

NTNUS FORMÅL
NTNUs visjon er «Kunnskap for en bedre verden». NTNU skal legge premisser
for kunnskapsutviklingen og skape verdier i og for samfunnet – økonomisk,
kulturelt og sosialt.
NTNU er et breddeuniversitet med en teknisk-naturvitenskapelig hovedprofil, ogstår for hovedtyngden av høyere teknologiutdanning i Norge. Universitetet har
flere profesjonsutdanninger og et bredt fagtilbud i naturvitenskap, samfunnsvitenskap, lærerutdanning, humaniora, medisin og helsevitenskap, økonomi,
entreprenørskap, arkitektur og kunstfag. NTNUs forskning er internasjonalt
orientert og kjennetegnes ved teknologisk spisskompetanse, faglig spennvidde
og tverrfaglig tilnærming. Universitetet har om lag 40 000 studenter og cirka
7 100 årsverk.
VURDERING AV INSTITUSJONENS DRIFT
Fra 2017 ble ny organisasjonsstruktur iverksatt ved NTNU. Dette innebærer
faglig integrasjon på tvers av fagmiljøene i Trondheim, Ålesund og Gjøvik. Også ny
administrativ organisering ble iverksatt fra 2017. Samtidig ble det i august tilsatt
nye ledere for den kommende 4-årsperioden på institutt, fakultet og i rektorat.
Aktivitetsnivået har vært høyt for å iverksette fusjonen, både med samordning av
studieporteføljen, samling av fagmiljø og revidering av NTNUs strategi. Arbeid
med standardisering, forbedring og digitalisering av prosesser i det administrative
støtteapparatet er i gang og gjennomføres i form av en rekke større og mindre
tiltak på alle nivå i organisasjonen.
For øvrig nevner vi at vitenskapsfestivalen Starmus og utstillingen «Body
Worlds Vital» ved Vitenskapsmuseet var godt besøkt og har bidratt til svært
positiv profilering av NTNU.
REGNSKAPSAVLEGGELSEN
Regnskapet er avlagt i tråd med de nye statlige regnskapsstandarder gjeldende
fra 1/1-2017 og er utarbeidet i henhold til gjeldende krav om oppstilling og
presentasjon. Regnskapet gir etter styrets mening et riktig bilde av resultateneog den økonomiske situasjonen per 31.12.2017.
OMTALE AV VESENTLIGE AVVIK MELLOM PERIODISERT RESULTATBUDSJETTOG RESULTATREGNSKAP(5% av inntektsnivå). Budsjettet tilsa et negativt resultat på -162,5 mill.kr,
mens årsresultatet viser et overskudd på 244 mill.kr, og oppbygging av
ubrukte bevilgninger. Årsaken til dette mindreforbruket er sammensatt. Deøkte BOA-inntektene var høyere enn forventet og vi fikk forsinkelser på byggeprosjekter i campusprosjektet. NTNU har vært gjennom sitt første år med ny
organisering etter fusjonen. Mange enheter opplevde en usikkerhet knyttet
manglende historikk og oversikt over sine ny-fusjonerte enheter for budsjetteringen for 2017, noe som nok resulterte i at kvaliteten på budsjettene ikke
ble optimal. I tillegg erfarer vi at det å få en ny organisasjon til å fungere har
krevd mye tid og ressurser i mange ledd, noe som har gjort at gjennomføringskapasiteten til nye aktiviteter i 2017 ble mindre enn planlagt.

ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN79

NTNU er i tillegg inne i en periode med mye byggeaktivitet og store utstyrsinvesteringer knyttet til bygg. Noe forsinkelser her medfører også at aktivitet
som var planlagt i 2017 ikke kommer før i 2018.
OMTALE AV UTVIKLINGEN I AVSATT ANDEL AV TILSKUDD TIL
BEVILGNINGSFINANSIERT VIRKSOMHET
Sum avsatt andel av bevilgningsfinansiert aktivitet er pr utgangen av 2017 på 662
mill.kr, tilsvarende cirka 10,5% av årets bevilgning fra Kunnskapsdepartementet.
Cirka 14 mill.kr av dette tilhører Artsdatabanken, som fra 1/18-2018 er et selvstendig, bruttofinansiert forvaltningsorgan under Klima- og miljødepartementet.
Inngående balanse 2018 for NTNU vil derfor være 648 mill.kr. Det planlegges høy
aktivitet og betydelig nedbygging av ubrukte bevilgninger i 2018, både relatert til
mye byggeaktiviteter og samlokalisering ifm fusjonen, men også mange større
investeringer i utstyr og økning i tilsettinger, spesielt rekrutteringsstillinger.
OMTALE AV GJENNOMFØRTE INVESTERINGER I PERIODEN OG PLANLAGTEINVESTERINGER I SENERE PERIODER
Det har vært høy aktivitet og store kostnader knyttet til ulike nybygg i 2017.
Det gjenstår fortsatt en del øremerkede utstyrsmidler mottatt fra Kunnskapsdepartementet til Akrinn, og en del store utstyrsinnkjøp til nytt lærerbygg, som
var planlagt i desember 2017, vil ikke påløpe før i 2018 (30 mill.kr)
I Ålesund er investeringer og innflytting i nytt bygg i NMKII ferdigstilt. I Gjøvik
er Smaragd-bygget ferdigstilt, men det gjenstår noen investeringer til utstyr/laboratorier.
Samlokalisering av virksomheten i Trondheim, ihht. ny fakultets- og instituttstruktur er det neste store prosjektet. Det er i løpet av 2017 arbeidet med
detaljering, kvalitetssikring og gjennomgang av detaljerte fremdriftsplaner.
Risikoene har vært grundig gjennomgått i de ulike delprosjektene, og det er gjort
detaljerte usikkerhetsanalyser for å sikre et best mulig grunnlag for å fastsetteden samlede kostnadsrammen. Vi vil samtidig understreke at det fortsatt er store
usikkerheter i gjennomføringen, bl.a. pga. antallet delprosjekter, at de skal
gjennomføres samtidig og kompleksiteten dette gir. Samlet sett vil cirka 700
ansatte (årsverk) og cirka 4500 studenter flytte som følge av samlokaliseringen.

80ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

6.2

Prinsippnote SRS

GENERELLE REGNSKAPSPRINSIPPER
Regnskapet er utarbeidet og avlagt i samsvar med de Statlige Regnskapsstandardene (SRS) og etter de nærmere retningslinjene som er fastsatt forforvaltningsorganer med fullmakt til bruttoføring utenfor statsregnskapet iBestemmelser om økonomistyringen i staten av 12. desember 2003 med
endringer, senest 5.november 2015. Regnskapet er avlagt i henhold til punkt 3.4 i
Bestemmelser om økonomistyringen i staten og retningslinjene i punkt 6 i Finansdepartementets rundskriv R-115 med Kunnskapsdepartementets tilpasninger
for universitets- og høyskolesektoren. Alle regnskapstall er oppgitt i 1000 kroner
dersom ikke annet er særskilt opplyst.
ANVENDTE REGNSKAPSPRINSIPPER
Inntekter
Tildelinger uten motytelse eller med utsatt motytelse er behandlet etter
bestemmelsene i SRS 10 og sammenstilt med de tilsvarende kostnadene (motsatt sammenstilling). Ordinære driftsbevilgninger fra Kunnskapsdepartementet
og tilskudd til ordinær drift fra andre departement er med mindre annet ikke ersærskilt angitt, å anse som opptjent på balansedagen. Dette innebærer at slike
bevilgninger og tilskudd fra Kunnskapsdepartementet og andre departementerer presentert i regnskapet i den perioden midlene er bevilget. Bevilgninger og
tilskudd til ordinær drift som ikke er benyttet på balansedagen, er klassifisert
som forpliktelse og ført opp i avsnitt C II Avregninger i del C Statens kapital ibalanseoppstillingen. Tilsvarende gjelder for andre statlige bevilgninger og tilskudd til ordinære driftsoppgaver som gjelder vedkommende regnskapsperiode
og som ikke er benyttet på balansedagen. Bevilgninger som gjelder særskilte
tiltak og som ikke er benyttet på balansedagen, er klassifisert som forpliktelseog presentert i avsnitt C IV i balanseoppstillingen. Dette gjelder også bevilgningsfinansiert aktivitet hvor det er dokumentert at midlene av bevilgende myndighet
er forutsatt benyttet i senere terminer. Bidrag og tilskudd fra statlige etater og
tilskudd fra Norges forskningsråd samt bidrag og tilskudd fra andre som ikke
er benyttet på balansedagen er klassifisert som forskudd og presentert som
ikke inntektsførte bidrag i avsnitt D III Kortsiktig gjeld i balanseoppstillingen.
Tilsvarende gjelder for gaver og gaveforsterkninger.
Inntekter som forutsetter en motytelse er behandlet etter bestemmelsene i SRS 9og er resultatført i den perioden rettigheten til inntekten er opptjent. Slike inntekter måles til verdien av vederlaget på transaksjonstidspunktet. Inntekter fra
salg av tjenester anses som opptjent på det tidspunktet krav om vederlag oppstår.
Kostnader
Kostnader ved virksomhet som er finansiert av bevilgninger eller midler som skalbehandles tilsvarende, er resultatført i den perioden kostnaden er pådratt ellernår det er identifisert en forpliktelse.
Kostnader som vedrører transaksjonsbaserte inntekter er sammenstilt med detilsvarende inntekter og kostnadsført i samme periode. Prosjekter innen oppdragsvirksomhet er behandlet etter metoden løpende avregning uten fortjeneste.
Fullføringsgraden er målt som forholdet mellom påløpte kostnader og totalt
estimerte kontraktskostnader.
Tap
Det er ikke foretatt en generell vurdering knyttet til latente tap i aktive oppdragsprosjekter. Eventuelle tap konstateres først ved avslutning av prosjektet og er som
hovedregel kostnadsført når en eventuell underdekning i prosjektet er endeligÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

81

konstatert. For aktive prosjekter hvor det er konstatert sannsynlig tap, er det
avsatt for latente tap.
Omløpsmidler og kortsiktig gjeld
Omløpsmidler og kortsiktig gjeld omfatter poster som forfaller til betaling innen
ett år etter anskaffelsestidspunktet, samt poster som knytter seg til varekretsløpet. Øvrige poster er klassifisert som anleggsmiddel/langsiktig gjeld. Fordringer
er klassifisert som omløpsmidler hvis de skal tilbakebetales i løpet av ett år etter
utbetalingstidspunktet.
Omløpsmidler er vurdert til det laveste av anskaffelseskost og virkelig verdi.
Kortsiktig gjeld balanseføres til nominelt beløp på etableringstidspunktet.
Aksjer og andre finansielle eiendeler
Aksjer og andre finansielle eiendeler er balanseført til historisk anskaffelseskost
på transaksjonstidspunktet. Aksjer og andeler som er anskaffet med dekning ibevilgning over 90-post og aksjer anskaffet før 1. januar 2003 og som ble overført
fra gruppe 1 til gruppe 2 fra 1. januar 2009, har motpost i Innskutt virksomhetskapital. Aksjer og andeler som er finansiert av overskudd av eksternt finansiert
oppdragsaktivitet, har motpost i Opptjent virksomhetskapital. Dette gjelder bådelangsiktige og kortsiktige investeringer. Mottatt utbytte og andre utdelinger er
inntektsført som annen finansinntekt. Når verdifallet ikke er forventet å væreforbigående, er det foretatt nedskrivning til virkelig verdi.
Varige driftsmidler
Varige driftsmidler er vurdert til anskaffelseskost og avskrives over driftsmidlets
forventede levetid, men nedskrives til virkelig verdi ved verdifall som ikke forventes å være forbigående. Varig driftsmidler balanseføres med motpost Statens
finansiering av immaterielle eiendeler og varige driftsmidler.
Forpliktelsen som etableres på investeringstidspunktet oppløses i takt med
avskrivningene og utligner dermed resultatvirkningen av avskrivningene.
Ved realisasjon/avgang av driftsmidler resultatføres regnskapsmessig gevinst/
tap. Gevinst/tap beregnes som forskjellen mellom salgsvederlaget og balanseført
verdi på realisasjonstidspunktet. Resterende bokført verdi av forpliktelse knyttet
til anleggsmiddelet på realisasjonstidspunktet er vist som Utsatt inntekt fra forpliktelse knyttet til investeringer, bokført verdi avhendede anleggsmidler i note 1.
For eiendeler som inngår i åpningsbalansen er bruksverdi basert på gjenanskaffelsesverdi lagt til grunn for verdifastsettelsen, mens virkelig verdi benyttesnår det gjelder finansielle eiendeler. Ved fastsettelse av gjenanskaffelsesverdi
er det tatt hensyn til slit og elde, teknisk funksjonell standard og andre forhold
av betydning for verdifastsettelsen. For tomter, bygninger, infrastruktur er
gjenanskaffelsesverdien dels basert på estimater utarbeidet og dokumentert av
virksomheten selv, og dels på kvalitetssikring fra og verdivurderinger utarbeidet
av uavhengige tekniske miljøer. Verdi knyttet til nasjonaleiendom og kulturminner,
samt kunst og bøker er i utgangspunktet ikke inkludert i åpningsbalansen.
Slike eiendeler er inkludert i den grad det foreligger en reell bruksverdi forvirksomheten. Finansieringen av varige driftsmidler, som er inkludert i åpningsbalansen for første gang, er klassifisert som en langsiktig forpliktelse. Denne
forpliktelsen løses opp i takt med avskrivningen på de anleggsmidler som
finansieringen dekker.
For omløpsmidler, kortsiktig gjeld samt eventuelle øvrige forpliktelser som
inkluderes i åpningsbalansen, er virkelig verdi benyttet som grunnlag for verdifastsettelsen.
Immaterielle eiendeler
Eksternt innkjøpte immaterielle eiendeler er vurdert til anskaffelseskost og

82ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

avskrives over driftsmidlets forventede levetid, men nedskrives til virkelig verdi
ved verdifall som ikke forventes å være forbigående. Immaterielle eiendeler erbalanseført med motpost Statens finansiering av immaterielle eiendeler og varige
driftsmidler.
Forpliktelsen som etableres på investeringstidspunktet oppløses i takt med
avskrivningene og utligner dermed resultatvirkningen av avskrivningene.
Varebeholdninger
Lager av innkjøpte varer er verdsatt til laveste av anskaffelseskost og virkelig
verdi. Egentilvirkede ferdigvarer og varer under tilvirkning er vurdert til fulltilvirkningskost. Det er foretatt nedskriving for påregnelig ukurans.
Fordringer
Kundefordringer og andre fordringer er oppført i balansen til pålydende etter
fradrag for avsetning til forventet tap. Avsetning til tap er gjort på grunnlag av
individuelle vurderinger av de enkelte fordringene. I tillegg er det for kundefordringer gjort en uspesifisert avsetning for å dekke antatt tap.
Internhandel
Alle vesentlige interne transaksjoner og mellomværender innen virksomheten er
eliminert i regnskapet.
Pensjoner
De ansatte er tilknyttet Statens Pensjonskasse (SPK). Det er lagt til grunn enforenklet regnskapsmessig tilnærming, og det er ikke foretatt beregning eller
avsetning for eventuell over- eller underdekning i pensjonsordningen. Årets
pensjonskostnad tilsvarer årlig premie til SPK.
ValutaPengeposter i utenlandsk valuta er vurdert etter kursen ved regnskapsårets slutt.
				
Virksomhetskapital
Universiteter og høyskoler kan bare opptjene virksomhetskapital innenfor sin
oppdragsvirksomhet. Deler av de midlene som opptjenes innenfor oppdragsvirksomhet kan føres tilbake til og inngå i virksomhetens tilgjengelige midler
til dekning av drift, anskaffelser eller andre forhold innenfor formålet til
institusjonen. Midler som gjennom interne disponeringer er øremerket slikeformål, er klassifisert som virksomhetskapital ved enhetene.
Kontantstrøm
Kontantstrømoppstillingen er utarbeidet etter den direkte metode tilpasset
statlige virksomheter.
Kontoplan
Standard kontoplan og Kunnskapsdepartementets anbefalte føringskontoplan forvirksomheter i universitets- og høyskolesektoren er lagt til grunn.
Selvassurandørprinsipp
Staten er selvassurandør. Det er følgelig ikke inkludert poster i balanse eller
resultatregnskap som søker å reflektere alternative netto forsikringskostnader
eller forpliktelser.
Statens konsernkontoordning
Statlige virksomheter omfattes av statens konsernkontoordning. Konsernkontoordningen innebærer at alle bankinnskudd/utbetalinger daglig gjøres
opp mot virksomhetens oppgjørskontoer i Norges Bank. Bankkonti utenfor
konsernkontoordningen er presentert på linjen Andre bankinnskudd i avsnitt IV ibalanseoppstillingen.

ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

83

6.3

Resultatregnskapet

Org.nr: 974767880
Beløp i 1000 kronerNote

31.12.201731.12.2016

Referanse

Driftsinntekter
Inntekt fra bevilgninger

1

6 595 498

5 996 815

RE.1

Inntekt fra gebyrer

1

0

0

RE.2

Inntekt fra tilskudd og overføringer

1

1 917 846

1 795 972

RE.3

Salgs- og leieinntekter

1

471 633

402 522

RE.5

Andre driftsinntekter
Sum driftsinntek ter

1529
8 985 506

3 032
8 198 341

RE.6
RE.7

Driftskostnader
Lønnskostnader

2

5 461 891

5 355 324

RE.8

Varekostnader

0

14 707

255

RE.9

Kostnadsførte investeringer og påkostninger

4,5

0

0

RE.11

Avskrivninger på varige driftsmidler og immaterielle eiendeler

4,5

745 622702 035

RE.12

Nedskrivninger av varige driftsmidler og immaterielle eiendeler

4,5

0

0

RE.13

Andre driftskostnader
Sum driftsk ostnader

3

2 505 540
8 727 760

2 385 373
8 442 987

RE.10
RE.14

Driftsresultat

0

257 746-244 646

RE.15

Finansinntekter og finanskostnader
Finansinntekter

6

3 349

7 060

RE.16

Finanskostnader
Sum finansinntek ter og finansk ostnader

6

5 174
-1 825

6 235
825

RE.17
RE.18

Resultat av periodens aktiviteter0

255 921-243 821

RE.21

Avregninger og disponeringer
Avregning med statskassen (bruttobudsjetterte)

7

0

0

RE.22

Avregning bevilgningsfinansiert aktivitet (nettobudsjetterte)

15 I-243 886

251 890

RE.23

Disponering av periodens resultat (til virksomhetskapital)
Sum avregninger og disponeringer

8-12 035-255 921-8 069243 821

RE.26
RE.24

Avgifter og gebyrer direkte til statskassen

9

0

0

RE.28

Avregning med statskassen innkrevningsvirksomhet
Sum innk revningsvirk somhet og andre overføringer til staten

9

0
0

0
0

RE.30
RE.31

Avregning med statskassen tilskuddsforvaltning

10

0

0

RE.32

Utbetalinger av tilskudd til andre
Sum tilsk uddsforvaltning og andre overføringer fra staten

10

0
0

0
0

RE.33
RE.34

Innkrevningsvirksomhet og andre overføringer til staten

Tilskuddsforvaltning og andre overføringer fra staten

8184ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

6.4

Balanseregnskapet

Beløp i 1000 kronerNote

31.12.201731.12.2016 Referanse

EIENDELER
A. Anleggsmidler
I Immaterielle eiendeler
Forskning og utvikling

4

0

0

AI.01

Programvare og lignende rettigheter

4

6 218

5 225

AI.02

Immaterielle eiendeler under utførelse
Sum immaterielle eiendeler

4

0
6 218

0
5 225

AI.02A
AI.1

Bygninger, tomter og annen fast eiendom

57 977 342

8 104 491

AII.01

Maskiner og transportmidler

5

738 712725 634

AII.02

II Varige driftsmidler

Driftsløsøre, inventar, verktøy og lignende5

401 890371 402

AII.03

Anlegg under utførelse

5

357 713427 413

AII.04

Infrastruktureiendeler
Sum varige driftsmidler

50
9 475 657

0
9 628 940

AII.06
AII.1

III Finansielle anleggsmidler

0

0

0

Investeringer i aksjer og andeler

11

67 65667 667

0
AIII.03

Obligasjoner

0

0

0

AIII.04

Andre fordringer
Sum finansielle anleggsmidler

00
67 656

067 667

AIII.04A
AIII.1

9 549 531

9 701 832

AIV.1

12

12 425
12 425

457
457

BI.1
BI.3

Kundefordringer

13

340 316269 893

BII.1

Andre fordringer

14

74 51541 170

BII.2

Opptjente, ikke fakturerte inntekter
Sum fordringer

16

7 484
422 3158 925
319 988

BII.3
BII.4

III Bankinnskudd, kontanter og lignende
Bankinnskudd på konsernkonto i Norges Bank17

2 688 024

2 473 248

BIV.1

Andre bankinnskudd

17

187 572

120 035

BIV.2

Kontanter og lignende
Sum bank innsk udd, k ontanter og lignende

17

1
2 875 597

1
2 593 284

BIV.3
BIV.4

Sum omløpsmidler

0

3 310 337

2 913 729

BIV.5

Sum eiendeler0

12 859 868

12 615 561

BV.1

Sum anleggsmidler
B. Omløpsmidler
I Beholdninger av varer og driftsmateriell
Beholdninger av varer og driftsmateriell
Sum beholdning av varer og driftsmateriell
II Fordringer82ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

85

Beløp i 1000 kronerNote

31.12.201731.12.2016

Referanse

STATENS KAPITAL OG GJELD
C. Statens kapital
I Virksomhetskapital
Innskutt virksomhetskapital

8

422

422

CI.01

Opptjent virksomhetskapital
Sum virk somhetsk apital8

250 561
250 983

238 526
238 948

CI.03
CI.1

II Avregninger
Avregning med statskassen (bruttobudsjetterte)

0

0

0

CII.01

Avregnet bevilgningsfinansiert aktivitet (nettobudsjetterte)
Sum avregninger

15 I

662 126
662 126

418 240418 240

CII.02
CII.1

4, 5

9 481 875
9 481 875

9 634 165
9 634 165

CIII.01
CIII.1

15 III00

00

CIV.01
CIV.1

10 394 984

10 291 353

SK.1

0
0

0
0

0
0

DI.01
DI.3

0
0

0
0

0
0

DII.01
DII.1

III Statens finansiering av immaterielle eiendeler og varige driftsmidler
Statens finansiering av immaterielle eiendeler og varige driftsmidler
Sum statens finansiering av immaterielle eiendeler og varige driftsmidler
IV Statens finansiering av særskilte tiltak
Statens finansiering av særskilte tiltak med utsatt inntektsføring
Sum statens finansiering av særsk ilte tiltak
Sum statens kapital
D. Gjeld
I Avsetning for langsiktige forpliktelser
Avsetninger langsiktige forpliktelser
Sum avsetning for langsik tige forplik telser
II Annen langsiktig gjeldØvrig langsiktig gjeld
Sum annen langsik tig gjeld
III Kortsiktig gjeld
Leverandørgjeld

0

503 697544 762

DIII.1

Skyldig skattetrekk

0

190 392

192 419

DIII.2

Skyldige offentlige avgifter0

192 509

186 761

DIII.3

Avsatte feriepenger

0453 780424 845

DIII.4

Ikke inntektsførte tilskudd og overføringer (nettobudsjetterte)

15 II

745 423624 674

DIII.05

Mottatt forskuddsbetaling16

56 12982 444

DIII.0618, 200322 954
2 464 884

268 303
2 324 208

DIII.6
DIII.7

Sum gjeld

02 464 884

2 324 208

DV.1

Sum statens kapital og gjeld

0

12 859 868

12 615 561

SKG.1

Annen kortsiktig gjeld
Sum k ortsik tig gjeld

8386ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

6.5

Kontantstrømoppstilling

Kontantstrømoppstilling for nettobudsjetterte virksomheter (direkte modell)Beløp i 1000 kronerNote

31.12.201731.12.2016 Budsjett 2018

6 279 412

6 193 483

6 400 000

3 840

0

4 000

0

0

0

278 034

307 234

300 000

00

0

1 916 405

1 782 618

2 000 000000Kontantstrømmer fra driftsaktiviteter
Innbetalinger
innbetalinger av bevilgning fra fagdepartementet (nettobudsjetterte)
innbetalinger av bevilgninger fra andre departementer (nettobudsjetterte)
innbetalinger av skatter, avgifter og gebyrer til statskassen
innbetalinger fra salg av varer og tjenester
innbetalinger av avgifter, gebyrer og lisenser
innbetalinger av tilskudd og overføringer
innbetaling av refusjoner
andre innbetalinger

287 113170 002

300 000

Sum innbetalinger

8 764 804

8 453 337

9 004 000

utbetalinger av lønn og sosiale kostnader

5 490 826

5 256 530

5 700 000

utbetalinger for kjøp av varer og tjenester

0

0

0

utbetalinger av skatter og offentlige avgifter

0

2 631

0

utbetalinger og overføringer til andre statsetater

0

0

0

Utbetalinger

0

0

0

andre utbetalinger

utbetalinger og overføringer til andre virksomheter (-)

2 398 378

2 196 852

2 600 000

Sum utbetalinger

7 889 204

7 456 013

8 300 000

875 600

997 324704 000

Netto kontantstrøm fra driftsaktiviteter*
Kontantstrømmer fra investeringsaktiviteter
innbetalinger ved salg av immaterielle eiendeler og varige driftsmidler (+)

529

0

0

utbetalinger ved kjøp av immaterielle eiendeler og varige driftsmidler (-)-593 816-901 906-600 000

innbetalinger ved salg av aksjer og andeler (+)

0

1 290

0

utbetalinger ved kjøp av aksjer og andeler (-)

0

0

0

innbetalinger ved salg av obligasjoner og andre fordringer (+)

0

0

0

utbetalinger ved kjøp av obligasjoner og andre fordringer (-)

0

0

0

innbetalinger av utbytte (+)

0

0

0

innbetalinger av renter (+)

0

0

0

utbetalinger av renter (-)

0

0

0

-593 287-900 616-600 0000

Netto k ontantstrøm fra investeringsak tiviteter
Kontantstrømmer fra finansieringsaktiviteter
innbetalinger av virksomhetskapital (+)

00tilbakebetalinger av virksomhetskapital (-)

0

0

0

utbetalinger av utbytte til statskassen (-)

0

0

0

Netto k ontantstrøm fra finansieringsak tiviteter

0

0

0

Kontantstrømmer knyttet til overføringer
innbetalinger fra statskassen til tilskudd til andre (+)

0

0

0

utbetalinger og overføringer til andre virksomheter (-)

0

0

0

Netto k ontantstrøm k nyttet til overføringer

0

0

0

Effekt av valutakursendringer på kontanter og kontantekvivalenter (+/-)

00

0
104 000

282 31396 708Beholdning av kontanter og kontantekvivalenter ved periodens begynnelse

Netto endring i kontanter og kontantekvivalenter (+/-)

2 593 284

2 496 5760Beholdning av k ontanter og k ontantek vivalenter ved periodens slutt

2 875 597

2 593 284

104 00084ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

87

31.12.2017* Avstemming

12 0358069

avregning av bevilgningsfinansiert aktivitet

243 886-251890

bokført verdi avhendede anleggsmidler

0

-3203

745 622702035

nedskrivning av anleggsmidler

00

netto avregninger

00

inntekt fra bevilgning (gjelder vanligvis bruttobudsjetterte virksomheter)

00arbeidsgiveravgift/gruppeliv ført på kap. 5700/5309

00avsetning utsatte inntekter (tilgang anleggsmidler)00resultatandel i datterselskap

00resultatandel tilknyttet selskap

00

endring i ikke inntektsført bevilgning knyttet til anleggsmidler

151 806

199871endring i varelager

11 96894

endring i kundefordringer

70 423-60385endring i ikke inntektsførte bevilgninger og bidrag

102 127-13354

endring i ikke inntektsførte gaver og gaveforsterkninger

18 622-1309

endring i leverandørgjeld-41 065190493effekt av valutakursendringer

00

inntekter til pensjoner (kalkulatoriske)

00

pensjonskostnader (kalkulatoriske)

00poster klassifisert som investerings- og finansieringsaktiviteter

0

-1290

korrigering av avsetning for feriepenger når ansatte går over i annen statsstilling00endring i andre tidsavgrensningsposter-439 824

228193

Netto k ontantstrøm fra driftsak tiviteter*

875 600

997 324

ordinære avskrivninger

6.6
6.5

Bevilgningsoppstilling

Prinsipp for bevilgningsoppstilling
Oppstillingen av bevilgningsrapporteringen er satt opp i samsvar med prinsippene
som gjelder for føring av statsregnskapet. Dette innebærer at opplysningene knyttet
til bevilgningsregnskap og kapitalregnskap er satt opp etter kontantprinsippet og
gjelder for regnskapsterminen fra 1. januar til 31. desember.
Oppstillingen av bevilgningsrapporteringen er satt opp i samsvar med prinsippene
som gjelder for føring av statsregnskapet. Dette innebærer at opplysningene knyttet
til bevilgningsregnskap og kapitalregnskap er satt opp etter kontantprinsippet og
gjelder for regnskapsterminen fra 1. januar til 31. desember.
Oppstillingen av bevilgningsrapporteringen er satt opp i samsvar med prinsippene
som gjelder for føring av statsregnskapet. Dette innebærer at opplysningene knyttet
til bevilgningsregnskap og kapitalregnskap er satt opp etter kontantprinsippet og
gjelder for regnskapsterminen fra 1. januar til 31. desember.
Bevilgningsoppstillingens del III gir en oversikt over utbetalingene som er registrert istatens konsernkontosystem. Utbetalingene er knyttet til og avstemt mot
tildelingsbrevene og er satt opp etter inndelingen Stortinget har fastsatt for budsjettet
og de spesifikasjonene som er angitt i tildelingsbrevene.

858831.12.2016

resultat av periodens aktiviteterÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

Oppstilling av bevilgningsrapportering for 2017 for nettobudsjettertevirksomheter
Del I
Beløp i 1 000 k roner
Beholdninger på konti i kapitalregnskapet

Note

Konto

Tekst

6001/8202xx

Oppgjørskonto i Norges Bank17628002

Leieboerinnskudd

11

6402xx/8102xx

Gaver og gaveforsterkninger

31.12.201731.12.2016

Endring Referanse

2 688 024

2 473 248

214 776

BRI.011

332

332

0

BRI.01268 62036 78731 833

BRI.015DEL II
Beholdninger rapportert i likvidrapport
Oppgjørskonto i Norges Bank

1)

Note

Regnskap
31.12.201717

2 473 248

BRII.001

214 776

BRII.002

17

2 688 024

BRII.11736 787

BRII.021

31 833

BRII.022

68 620

BRII.2Inngående saldo på oppgjørskonto i Norges Bank
Endringer i perioden (+/-)
Sum utgående saldo oppgjørsk onto i Norges BankØvrige bankkonti Norges Bank

2)Inngående saldo på i øvrige bankkonti i Norges Bank
Endringer i perioden (+/-)

17

Sum utgående saldo øvrige bank k onti i Norges BankDel III
Samlet utbetaling i henhold til tildelingsbrev
Kapittelnavn

Post

Posttekst

Samletutbetaling

260

Universiteter og høyskoler

50

Statlige universiteter og høyskoler

6 156 803

BRIII.011

280

Felles enheter

01

Driftsutgifter

0

BRIII.012

280

Felles enheter

21

Spesielle driftsutgifter

0

BRIII.013

280

Felles enheter

50

Senter for internasjonalisering av utdanning

280

Felles enheter

51

Drift av nasjonale fellesoppgaver

47 298BRIII.015

281

Felles utgifter for universiteter og
høyskoler

01

Driftsutgifter, k an nyttes under post 70

35 407

BRIII.016

281

Felles utgifter for universiteter og
høyskoler

45

Større utstyrsanskaffelser, k an overføres

0

BRIII.017

281

Felles utgifter for universiteter og
høyskoler

70

Andre overføringer, k an nyttes under post 01

Utgiftskapittel

Sum på k apitler og poster under programk ategori 07.60 Høyere utdanning og fagsk oler
226
226
226
231
276

Kvalitetsutvikling igrunnopplæringa i
Kvalitetsutvikling
grunnopplæringa i
Kvalitetsutvikling
grunnopplæringa
Fagskoleutdanning872

Nedsatt funksjonsevne

BRIII.018
BRIII.01Særskilte driftsutgifter,kan overføres

19 784

BRIII.019

22

Videreutdanning for lærerer og skoleledere

3 320

BRIII.019

50

Nasjonale senter i grunnopplæringa

15 800BRIII.019

200

BRIII.019

01

Museum og visuell kunst0
6 239 508

21

DriftsutgifterSamlet sum på k apitler og poster under programområde 07 Kunnsk apsdepartementet
328

BRIII.014

800

BRIII.019

6 279 412

BRIII.01A78

Håndverksutdanning

2 140

BRIII.021

21

Spesielle driftsutgifter

1 700

BRIII.021

3 840

BRIII.02

6 283 252

BRIII.1

Sum utbetalinger på andre k apitler og poster i statsbudsjettet
Sum utbetalinger i alt

86ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

89

6.7
6.6

Noter

Videre følger noter til regnskapet. Enkelte nummer er ikke med, enten fordi
de ikke gjelder vår sektor eller fordi vi ikke har data for den aktuelle noten.

Note 1.
Spesifikasjon av driftsinntekter
Beløp i 1000 kroner
31.12.201731.12.2016 Budsjett 2018 Referanse

Periodens bevilgning fra Kunnskapsdepartementet

6 283 252

6 044 196

6 400 000

N1.2

- brutto benyttet til investeringsformål/varige driftsmidler av periodens bevilgning / driftstilskudd (-)-593 816-901 906-600 000

N1.3- ubrukt bevilgning til investeringsformål (bruttobudsjetterte virksomheter)

0

0

0

N1.4

+ utsatt inntekt fra forpliktelse knyttet til investeringer (avskrivninger) (+)

745 622702 035

800 000

N1.5+ utsatt inntekt fra forpliktelse knyttet til investeringer (nedskrivninger) (+)

0

0

0

N1.5A

484

3 203

0

N1.6

0
0

0
0

0
0

N1.7
N1.8

Inntekt fra bevilgninger fra Kunnskapsdepartementet
Overført bevilgning fra foregående år (bruttobudsjetterte virksomheter)

N1.1+ utsatt inntekt fra forpliktelse knyttet til investeringer, bokført verdi avhendede anleggsmidler (+)+ inntekt til pensjoner (gjelder virksomheter som er med i sentral ordning)- periodens tilskudd til andre (-)
Andre poster som vedrører bevilgninger fra Kunnskapsdepartementet

1)

Sum inntek t fra bevilgninger fra Kunnsk apsdepartementet
Tilskudd og overføringer fra andre departement
1)
Periodens tilskudd/overføring fra andre departement

0

0

0

N1.9

6 435 542

5 847 528

6 600 000

N1.10

159 956

149 287

160 000

N1.11A- brutto benyttet til investeringsformål/varige driftsmidler av periodens bevilgning /driftstilskudd (-)

0

0

0

N1.12

- ubrukt bevilgning til investeringsformål (bruttobudsjetterte virksomheter)

0

0

0

N1.13

+ utsatt inntekt fra forpliktelse knyttet til investeringer (avskrivninger) (+)

0

0

0

N1.14

+ utsatt inntekt fra forpliktelse knyttet til investeringer (nedskrivninger) (+)

0

0

0

N1.14A+ utsatt inntekt fra forpliktelse knyttet til investeringer, bokført verdi avhendede anleggsmidler (+)

0

0

0

N1.15

+ inntekt til pensjoner (gjelder virksomheter som er med i sentral ordning)- tilskudd til andre (-)

0
0

0
0

0
0

N1.16
N1.17

0
159 9560149 2870
160 000

N1.18
N1.19

6 595 498

5 996 815

6 760 000

N1.20

Gebyrer000N1.661

Lisenser
Sum gebyrer og lisenser (linje RE.2 i resultatregnskapet)

0
0

0
0

0
0

N1.662
N1.66

501 693463 144550 000

N1.21

0

0

0

N1.21A

Andre poster som vedrører tilskudd og overføringer fra andre departement (spesifiseres)
Sum tilsk udd og overføringer fra andre departement

Sum inntekt fra bevilgninger (linje RE.1 i resultatregnskapet)
Gebyrer og lisenser

1) 2)

Tilskudd og overføringer fra statlige etater

1)

Periodens tilskudd/overføring fra andre statlige etater+ periodens tilskudd fra andre statlige etater via andre virksomheter- periodens tilskudd til andre virksomheter (-)-44 471-40 090-50 000

N1.21B

Periodens netto tilsk udd fra andre statlige etater

457 222423 054500 000

N1.21E

Periodens tilskudd/overføring direkte fra Norges forskningsråd (NFR)

908 587

818 267

1 000 000

N1.23

299 235

254 185

350 000

N1.23A-189 639
1 018 183

-177 159
895 293-200 000
1 150 000

N1.29
N1.29A+ periodens tilskudd fra NFR via andre virksomheter (+)- periodens tilskudd/overføring fra NFR til andre (-)
Periodens netto tilsk udd fra NFR
Andre poster som vedrører tilskudd/overføringer fra andre statlige etater (spesifiseres)
Sum tilsk udd og overføringer fra statlige etater

2)

0

0

0

N1.30

1 475 405

1 318 347

1 650 000

N1.31

87
90

ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

Tilskudd til annen bidragsfinansiert aktivitet

1)

Periodens tilskudd/overføring fra regionale forskningsfond (RFF)

3 227

3 466

3 100

N1.22A+ periodens tilskudd fra RFF via andre virksomheter (+)

6 494

4 910

7 500

N1.22B- periodens tilskudd/overføring fra RFF til andre (-)
Periodens netto tilsk udd/overføring fra RFF-1 183
8 538

-581
7 795

-1 0009 600

N1.22C
N1.22D

Periodens tilskudd/overføring fra kommunale og fylkeskommunale etater

29 69821 10735 000N1.32A

Periodens tilskudd/overføring fra organisasjoner og stiftelser

22 16443 66925 000N1.32B

Periodens tilskudd/overføring fra næringsliv og private

160 773204 381170 000

N1.32C

Periodens tilskudd/overføring fra andre bidragsytere- periodens tilskudd/overføring fra diverse bidragsytere til andre virksomheter (-)

29 554-54 984

70 157-62 004

40 000-50 000

N1.32D
N1.32E

Periodens netto tilsk udd/overføring fra diverse bidragsytere

187 205

277 310220 000

N1.32F

Periodens tilskudd/overføring fra EUs rammeprogram for forskning (FP6, FP7 og Horisont 2020)

74 93657 31780 000N1.35

85 64975 00890 000N1.35B926
161 511-5 581
126 744-1 000169 000

N1.35A
N1.35C

9 287

10 325

10 000

N1.36

5 449

14 7606 000

N1.36B- periodens tilskudd/overføring fra EU til undervisning og annet til andre (-)
Periodens netto tilsk udd/overføring fra EU til undervisning og annet
2)
Periodens tilsk udd/overføring fra andre bidragsytere-1 80012 9360-2 12622 9590-2 000
14 0000N1.36A
N1.36C
N1.37

Sum tilsk udd til annen bidragsfinansiert ak tivitet

370 190434 808

412 600

N1.38

72 25142 81775 000

N1.40

0

0

0

N1.41

0
72 251042 817075 000

N1.42
N1.43

1 917 846

1 795 972

2 137 600

N1.44

Statlige etater

52 15924 50555 000N1.49

Kommunale og fylkeskommunale etater

3 348

2 588

3 500

N1.50

351

3 084

300

N1.51

Næringsliv/privat

53 79750 16755 000

N1.52

Andre
Sum inntek t fra oppdragsfinansiert ak tivitet

17 803
127 458

17 97698 32018 000131 800

N1.54
N1.55

Inntekter fra kurs og seminarer

99 78693 831105 000

N1.56

Refusjon/inntekter fra bygningsdrift/lokaler

90 24588 69692 000N1.56

Andre salgs- og leieinntekter*
Sum andre salgs- og leieinntek ter

154 144344 175

121 675
304 202

160 000
357 000

N1.57
N1.59

Sum oppdrags-, salgs- og leieinntekter (linje RE.5 i resultatregnskapet)

471 633

402 522488 800

N1.60

Gaver som skal inntektsføres

0

0

0

N1.61

Øvrige andre inntekter 1

0

0

0

N1.62

Øvrige andre inntekter 2
1)Øvrige andre inntekter
Sum andre driftsinntek ter (linje RE.6 i resultatregnskapet)

0
0
0

0
0
0

0
0
0

N1.62
N1.63
N1.65

+ periodens tilskudd/overføring fra EUs rammeprogram for forskning fra andre (+)- periodens tilskudd/overføring fra EUs rammeprogram for forskning til andre (-)
Periodens netto tilsk udd/overføring fra EUs rammeprogram for forsk ning (FP6, FP7 og Horisont 2020)
Periodens tilskudd/overføring fra EU til undervisning og annet+ periodens tilskudd/overføring fra EU til undervisning og annet fra andre (+)

Tilskudd fra gaver og gaveforsterkninger

1)

Mottatte gaver/gaveforsterkninger i perioden- ikke inntektsførte gaver og gaveforsterkninger (-)+ utsatt inntekt fra mottatte gaver/gaveforsterkninger (+)
Sum tilsk udd fra gaver og gaveforsterk ninger

Sum tilskudd og overføringer fra andre (linje RE.3 i resultatregnskapet)
Oppdragsinntekter, salgs- og leieinntekter
Inntekt fra oppdragsfinansiert aktivitet

1)

Organisasjoner og stiftelser

Andre salgs- og leieinntekter

Andre driftsinntekter

Gevinst ved salg av eiendom, anlegg, maskiner mv.

1)

Salg av eiendom

0

2 664

0

N1.45

Salg av maskiner, utstyr mv

529

368

0

N1.46

Salg av andre driftsmidler
Gevinst ved salg av eiendom, anlegg og mask iner mv. (linje RE.6 i resultatregnskapet)

0
529

0
3 032

0
0

N1.47
N1.48

8 985 506

8 198 341

9 386 400

N1.67

Sum driftsinntekter

88ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

91

Note 2.
Lønn og sosiale kostnader
DEL I
Beløp i 1000 k roner

31.12.201731.12.2016 Referanse

Lønninger

3 841 155

3 785 033

N2.1

Feriepenger

475 409449 098

N2.2

Arbeidsgiveravgift
1)
Pensjonskostnader

675 527471 236641 169
466 516

N2.3
N2.4

Sykepenger og andre refusjoner-143 326-132 093

N2.5

141 889
5 461 890

145 601
5 355 324

N2.6
N2.7

7 161

6 964

N2.8

Andre ytelser
Sum lønnsk ostnader
Antall årsverk:

NTNU har 7161,4 årsverk pr. desember 2017. Dette er en samlet økning på
197,4 årsverk siden desember året før. Endringene fordeler seg noe
forskjellig på de ulike stillingsgruppene. Størst endring er innen
undervisnings- og forskerstillinger som har økt med 134 årsverk, men idenne gruppen inngår nå også Professor II-stillinger som tidligere var enegen gruppering. Dette skyldes en teknisk endring i stillingskodebruk etterkrav fra Statens pensjonskasse. Rekrutteringsstillinger har økt med 117,7årsverk siden samme tidspunkt for ett år siden. Ingeniørstillinger har økt med
33,4 årsverk, mens hjelpestillinger for undervisning, forskning og formidlinghar økt med 26,4 årsverk siden samme måned i fjor. Størst reduksjon er det,
foruten nevnte professor II gruppen, i mellomlederstillinger som er redusert
med 28,9 årsverk og lederstillinger som er redusert med 27,2 årsverk.
Saksbehandler-/utrederstillinger har også en reduksjon på 22 årsverk siden
samme tid i fjor. En del av endringene kan knyttes til kodeendringer etter
innplassering i ny organisasjonsstruktur og bemanningsplan i 2017. Deøvrige stillingsgruppene har kun mindre endringer.
Pensjoner kostnadsføres i resultatregnskapet basert på faktisk påløpt
premie for regnskapsåret.
Premiesats til Statens pensjonskasse er 11,5 prosent for 2017.
Premiesatsen for 2016 var12,3 prosent.

DEL II
Andre
godtgjørelser

Lønn og godtgjørelser til ledende personer

Lønn

Rektor (gjelder også dersom rektor er tilsatt)

1 737 368

Ekstern styreleder (gjelder institusjoner som har tilsatt rektor)

5 596
225 000

Administrerende direktør

Fast godtgjørelse

Godtgjørelse
pr. møte

Styremedlemmer fra egen institusjon

62 0005 000

Eksterne styremedlemmer

62 0008 000

Styremedlemmer valgt av studentene

62 000

5 000

Varamedlemmer for styremedlemmer fra egen institusjon

28 000

5 000

Varamedlemmer for eksterne styremedlemmer

28 000

8 000

Varamedlemmer for studenter

28 0005 000

Godtgjørelse til styremedlemmer

89
92ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

Note 3.
Andre driftskostnader
Beløp i 1000 k roner
31.12.201731.12.2016 Referanse

Husleie

300 485

288 446

N3.1

Husleie Statsbygg

105 424

94 785N3.2

Vedlikehold egne bygg og anlegg

135 822164 051

N3.2

Vedlikehold og ombygging av leide lokaler

11 7380

N3.3

Andre kostnader til drift av eiendom og lokaler

161 090

174 680

N3.4
N3.5

Reparasjon og vedlikehold av maskiner, utstyr mv.

64 47252 485

Mindre utstyrsanskaffelser

273 769309 508

N3.6

22

0

N3.6A

Tap ved avgang anleggsmidler
Leie av maskiner, inventar og lignende

50 14219 195

N3.7

Konsulenter og andre kjøp av tjenester fra eksterne

500 920393 552

N3.8

Reiser og diett1)Øvrige driftskostnader

332 473569 183

332 529556 143

N3.9
N3.10

2 505 540

2 385 374

N3.11

Frakt,toll og transport

10 52127 000Driftstilskudd

72 15264 760

Kontorrekvisita,trykksaker og kopiutgifter

99 62588 911

Stillingsannonser og kunngjøringer

6 231

9 064

Litteratur

105 890

111 295

Medlemskontigenter

20 73820 696

Sum andre driftsk ostnaderØvrige driftsk ostnader1)

Mobil,datakommunikasjon og porto

21 970

20 046

Kurs,konferanser og møteutgifter

154 146

138 744Øvrige driftskostnader
SUM

77 910569 183

75 627556 143

Note 4.
Immaterielle eiendeler
Beløp i 1000 k roner

F&U

ProgramvareAndreogrettigheter
tilsvarende
mv.

1)

Under
utførelse

SUM

Referanse

Anskaffelseskost 31.12.2016

026 8080026 808N4.1+ tilgang pr. 31.12.2017 (+)

0

3 034

0

0

3 034

N4.2

- avgang anskaffelseskost pr. 31.12.2017 (-)

0

0

0

0

0

N4.3

+/- fra eiendel under utførelse til annen gruppe (+/-)

0

0

0

0

0

N4.3A

0

29 8420029 842

N4.4

0

0

0

N4.5

Anskaffelseskost 31.12.2017- akkumulerte nedskrivninger 31.12.2016 (-)

0- nedskrivninger pr. 31.12.2017 (-)

0

0

0

0

0

N4.6

- akkumulerte avskrivninger 31.12.2016 (-)

0-21 583

00-21 583

N4.7- ordinære avskrivninger pr, 31.12.2017 (-)

0-2 0410

0-2 041

N4.8+ akkumulert avskrivning avgang pr. 31.12.2017 (+)

0

0

0

0

0

N4.9

0

6 218

0

0

6 218

N4.10

Balanseført verdi 31.12.2017
Avskrivningssatser (levetider)

Virksomhets-spesifikt

5 år / lineært

Posten immaterielle eiendeler består av dataprogrammer og lisenser knyttet til programmene.

90ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

93

Note 5.
Varige driftsmidler
Beløp i 1000 k roner

Maskiner,
Infrastruktur- transporteiendeler
midlerAnnetinventar og
utstyrØvrigebygninger

765 726 14 943 350

83 884427 4130

1 295 123

00

0TomterAnskaffelseskost 31.12.2016

Anleggunder
utførelse

Driftsbygninger+ tilgang nybygg pr. 31.12.2017 - eksternt finansiert (+)

0

0

0

+ tilgang nybygg pr. 31.12.2017 - internt finansiert (+)

0

0

0

0

0

+ andre tilganger pr. 31.12.2017 (+)

0

0

0

236 8820

168 779- avgang anskaffelseskost pr. 31.12.2017 (-)

0

0

0

0

0

-7 451+/- fra anlegg under utførelse til annen gruppe (+/-)

0294 117

12 465-306 58200765 726 15 237 467

96 349357 7130

1 456 451

Anskaffelseskost 31.12.2017

Sum

Referanse

2 469 302 19 984 798
0

N5.1

0

N5.20

0

0

N5.20A

185 122590 783

N5.21

-381

-7 832

N5.3

0

0

N5.4

2 654 043 20 567 749

N5.5- akkumulerte nedskrivninger pr. 31.12.2016 (-)

0

0

0

0

0

0

0

0

N5.6

- nedskrivninger pr. 31.12.2017 (-)

0

0

0

0

0

0

0

0

N5.7

- akkumulerte avskrivninger 31.12.2016 (-)

0-7 688 469

0

0

0

-569 490-2 097 900 -10 355 859

N5.8- ordinære avskrivninger pr. 31.12.2017 (-)

0-433 731000-155 292-154 558-743 581

N5.9+ akkumulert avskrivning avgang pr. 31.12.2017 (+)

0

0

0

0

0

7 043

305

7 348

N5.10

765 726

7 115 267

96 349357 7130738 712401 890

9 475 657

N5.11

10-60 årdekomponertlineært20-60 årdekomponertlineært3-15 år
lineært3-15 år
lineærtBalanseført verdi 31.12.2017

Ingenavskrivning

Avskrivningssatser (levetider)Ingenavskrivning

Virksomhetsspesifikt

Sum

Tilleggsopplysninger når det er avhendet anleggsmidler:
Vederlag ved avhending av anleggsmidler

0

0

0

0

0

635

378

- bokført verdi av avhendede anleggsmidler (-)

0

0

0

0

0

-408

-76

1013
-484

N5.12
N5.13

Regnskapsmessig gevinst/tap

0

0

0

0

0

227

302

529

N5.14

Resterende forpliktelse vedrørende bokført verdi av avhendede anleggsmidler er inntektsført og vist i note 1 som "utsatt inntekt fra forpliktelse knyttet til investeringer, bokført
verdi avhendede anleggsmidler" .

Avskrivningsatser (levetider)
TomterIngen avskrivning

Driftsbygninger:
VentilasjonLineært over 25 år

Varme/sanitær

Lineært over 30 år

El kraftLineært over 25 årTele/automatiseringLineært over 10 år

Andre installasjonerLineært over 30 år

Bygningskropp

Lineært over 60 årØvrige bygninger*

Ingen avskrivninger

Anlegg under utførelse

Ingen avskrivninger

Maskiner, transportmidler:
Skip og lignendeLineært over 10 eller 20 år

Biler og transportmidlerLineært over 7 år

Annet inventar og utstyr:
InventarLineært over 10 år

Maskiner og verktøyLineært over 5 eller 10 år

Teknisk vitenskapelig utstyrLineært over 4, 8 eller 12 år

Datautstyr/ IKT/TeleLineært over 3 eller 5 år

KontormaskinerLineært over 3 år

* Øvrige bygninger er borettslagsleiligheter som NTNU eier.

91
94ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

Note 6.
Finansinntekter og finanskostnader
Beløp i 1000 kroner
31.12.201731.12.2016

Renteinntekter

1 305

263

Agio gevinst

Referanse

Finansinntekter
N6.1

2 037

5 039

N6.2

Oppskrivning av aksjer

0

0

N6.2A

Utbytte fra eierandeler i selskaper mv. (spesifiseres i avsnittet nedenfor)

0

0

N6.2B

Annen finansinntekt

7

1 758

N6.3

3 349

7 060

N6.4

Rentekostnad

47

51

N6.5

Nedskrivning av aksjer

0

0

N6.6

4 796

5 672

N6.7

Sum finansinntekter
Finanskostnader

Agio tap
Annen finanskostnad

331

512

N6.8

Sum finanskostnader

5 174

6 235

N6.9

Mottatt utbytte fra selskap X

00

N6.010

Mottatt utbytte fra selskap Y

00

N6.010

Mottatt utbytte fra selskap Z
1)
Mottatt utbytte fra andre selskap

0
0

0
0

N6.010N6.011

Sum mottatt utbytte

0

0

N6.11

Spesifik asjon av utbytte fra eierandeler i selsk aper mv..

1) Spesifiseres om nødvendig på egne linjer under oppstillingen.
Grunnlag beregning av rentekostnad på investert kapital:

31.12.2017
Balanseført verdi immaterielle eiendeler
Balanseført verdi varige driftsmidler
Sum

Gjennomsnitt i31.12.2016 perioden

6 218

5 225

5 722

9 475 657
9 481 875

9 628 940
9 634 165

9 552 299
9 558 020
12

Antall måneder på rapporteringstidspunktet:
Gjennomsnittlig kapitalbinding i år 2017:

9 558 020

Fastsatt rente for år 2017:

0,87 %

Beregnet rentekostnad på investert kapital 2):

83 155

Beregning av rentekostnader på den kapitalen som er investert i virksomheten vises her i henhold til"Utkast til veiledningsnotat om renter på kapital".

92ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

95

Note 8.
Innskutt og opptjent virksomhetskapital (nettobudsjettertevirksomheter)
Beløp i 1000 k roner
Nettobudsjetterte virksomheter kan ikke etablere virksomhetskapital innenfor den bevilgningsfinansierte og
bidragsfinansierte aktiviteten, se note 15. Opptjent virksomhetskapital tilsvarer dermed resultatet fra oppdragsfinansiert
aktivitet.
Universitet og høyskoler kan anvende opptjent virksomhetskapital til å finansiere investeringer i randsonevirksomhet. Nårvirksomhetskapital er anvendt til dette formålet, er den å anse som bundet virksomhetskapital, dvs. den kan ikke
anvendes til å dekke eventuelle underskudd innenfor den løpende driften.
Innskutt virksomhetskapital er kapitalene knyttet til aksjer som ble finansiert av bevilgning på 90-post og som derfor
tidligere var klassifisert som aksjer i gruppe 1. Disse aksjene føres nå i gruppe 2 og er overført til den enkelte institusjonsvirksomhetsregnskap. Innskutt virksomhetskapital skal anses som bundet.
Beløp Referanse

Innsk utt virk somhetsk apital:
Innskutt virksomhetskapital 01.01.2017

422

N8I.011

Oppskrivning av eierandeler i perioden (+)

0

N8I.012

Nedskrivning av eierandeler i perioden (-)

N8I.013

Salg av eierandeler i perioden (-)

N8I.014

Innskutt virksomhetskapital 31.12.2017

422

N8I.1

Bunden virk somhetsk apital:
Bunden virksomhetskapital pr. 01.01.201767 245

N8I.021

Kjøp av aksjer i perioden0

N8I.022

Salg av aksjer i perioden (-)-11

N8I.023

Oppskrivning av aksjer i perioden

N8I.024

Nedskrivning av aksjer i perioden (-)

0

N8I.025

Bunden virksomhetskapital 31.12.2017

67 234

N8I.2

Innskutt og bunden virksomhetskapital 31.12.2017

67 656 N8I.sum

Annen opptjent virk somhetsk apital:
Virksomhetskapital ved enhetene 01.01.2017

144 052

Annen opptjent virksomhetskapital 01.01.201727 229Annen opptjent virksomhetskapital 01.01.2017171 281 N8II.011

Underskudd bevilgningsfinansiert aktivitet belastet annen opptjent virksomhetskapital (-)

0 N8II.012

Overført fra periodens resultat

12 035 N8II.013

Overført til/fra bunden virksomhetskapital (+/-)

11 N8II.014

Annen opptjent virksomhetskapital 31.12.2017

183 327

Sum virksomhetskapital 31.12.2017

250 983 N8.total

Virk somhetsk apital ved enhetene:
Virksomhetskapital ved enhetene 01.01

144 052

Ny avsetning 201712 035Benyttet andel 2017

-955

Virksomhetskapital ved enhetene 31.12.2017 * se spesifikasjon under

155 132

Spesifik ajson bundet egenk apital:
Bokført verdi balanseførte aksjer og leieboerinnskudd jfr. Note 11

67 656

Bokført verdi innskutt virksomhetskapital - aksjer og leieboerinnskudd-422

Netto verdi balanseførte aksjer

67 2349396ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

N8II.1

*Spesifiskasjon Virksomhetskapital ved enhetene.
IBNyavsetning

Benyttet
andel

UB

2017

2017

2017

2017

Fak ultetene
ØK

2 554

73

2 627

AB

2 153

402

2 555

HF

2 797

-34

2 763

IE

19 562

1 604

IV

44 5476 806

21 16650 789

-564

MH

4 739

895

-39

5 595

NV

22 203

1 269

-300

23 17212 109SU

11 718

419

-28

VM

1 470

1 181

-24

Andre enheter inkl. NTNU Videre

32 309-580

Sum virksomhetskapital ved enhetene

144 052

12 0352 627
31 729-955

155 132

Note 11.
Investeringer i aksjer og selskapsandeler
Beløp i 1000 k roner

Organisasjonsnummer

Ak sjer
Leiv Eiriksson Nyskaping AS
NTNU Technology Transfer AS
Vangslund AS
Senter for økonomisk forskning AS
NTNU Samfunnsforskning AS
Oi! Trøndersk Mat og Drikke ASTrådløse Trondheim AS
NTNU Ocean Training AS
Lean Lab Norge AS
Møreforsking AS
Møreforsking Ålesund AS
Offshore Simulator Centre AS
Vitensenteret Innlandet AS
Sum ak sjer

984829906
986251782
946091693
986230416
986243836
988067075
890463282
997761987
994273086
991436502
916095627
987067357
986387625

Ervervsdato

19.08.2002
22.10.2003
28.06.2005
11.09.2003
13.11.2003
18.01.2005
01.09.2006
02.12.2011
23.06.2009
22.06.2007
02.10.2015
06.07.2004
10.02.2011

Antallaksjer/andeler

40 0006 100 000
398
1 020
1 000
60
5 950
100
2 000
180
2 598
700
3

Andeler (herunder leieboerinnsk udd)
Leieboerinnskudd - borettslagsleiligheter
Sum andeler

00Balanseført verdi 31.12.2017

Eierandel

4,00 %
85,00 %
99,50 %
51,00 %
100,00 %13,04 %
60,20 %
100,00 %16,70 %
18,00 %
49,00 %
25,00 %
3,00 %

Balanseført
verdi iRapportert tilvirksomkapitalBalanseført hetens regn- regnskapet
egenkapital**
skap
(1)

Årets
resultat*

Referanse

441
1 273
3 406
541
635
112
-2 510-271
621-1 001
390
1 510
603
5 750

37 04945 80964 5676 568
54 4333 596
10 002
3 349
667
10 4105 401
13 8875 369
261 10740
7 000
48 059
510
1 000
300
6 489
115
200
100
2 598
910
3
67 32440
7 000
48 059
510
1 000
300
6 489
115
200
100
2 598
910
3
67 324

N11.010N11.010N11.010N11.010N11.010N11.010N11.010N11.010N11.010N11.010N11.010N11.010N11.010
N11.1

0
0

0
0

332
332

332
332

N11.021
N11.2

5 750

261 10767 65667 656

N11.3* Gjelder bokført resultat i vedkommende selskaps siste avlagte årsregnskap** Gjelder bokført egenkapital i vedkommende selskaps siste avlagte årsregnskap*** Vesentlige poster spesifiseres i eget avsnitt under oppstillingen94ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

97

Note 12.
Beholdninger av varer og driftsmateriell
Beløp i 1000 k roner
31.12.201731.12.2016 Referanse

Anskaffelseskost
Beholdninger anskaffet til internt bruk i virksomheten

0

0

N12.1

Beholdninger beregnet på videresalg

12 425457

N12.2

Sum anskaffelseskost

12 425

457

N12.3

Ukurans i beholdninger til internt bruk i virksomheten (-)

0

0

N12.4

Ukurans i beholdninger beregnet på videresalg (-)

0

0

N12.5

Sum ukurans

0

0

N12.6

12 425

457

N12.7

Ukurans

Sum varebeholdninger

Note 13.
Kundefordringer
Beløp i 1000 k roner

31.12.201731.12.2016 Referanse

Kundefordringer til pålydende

342979272543

N13.1

Avsatt til latent tap (-)-2 663-2 650N13.2

Sum kundefordringer

340 316269 893

N13.3

Note 14.
Andre kortsiktige fordringer
Beløp i 1000 k roner
31.12.201731.12.2016 Referanse

Forskuddsbetalt lønn

1 139

193

N14.1

Reiseforskudd

23 90418 729N14.2

Personallån

816

1 091

N14.3

Andre fordringer på ansatte

0

0

N14.4

Forskuddsbetalte kostnader

25 593

11 593

N14.5

Andre fordringer
Fordring på datterselskap mv.

23 063
0

9 564
0

N14.6
N14.7

Sum

74 51541 170

N14.8

95
98

ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

Note 15.
Avregning statlig og bidragsfinansiert aktivitet mv. (nettobudsjettertevirksomheter)
Beløp i 1000 kroner
Den andel av bevilgninger og midler som skal behandles tilsvarende som ikke er benyttet ved regnskapsavslutningen, er åanse som en forpliktelse. Det skal spesifiseres hvilke formål bevilgningen forutsettes å dekke i påfølgende termin. Vesentlige
poster skal spesifiseres i egne avsnitt under oppstillingen.
Det er foretatt følgende interne avsetninger til de angitte prioriterte oppgaver/formål innenfor bevilgningsfinansiert aktivitet og
aktivitet som skal behandles tilsvarende:
Avsetning pr.
31.12.2017

Avsetning pr.
31.12.2016

8 724
21 17119 01333 56040 06782 91566 46218 74482 15759 259-174 705
30 887288 254

3 817
31 16815 65524 28543 21660 74370 327-12 740
31 09441 704-228 846
13 00793 430

4 907-9 9973 358
9 275-3 14922 172-3 86531 48451 06317 55554 14117 880
194 824

N15I.011
N15I.011
N15I.011
N15I.011
N15I.011
N15I.011
N15I.011
N15I.011
N15I.011
N15I.011
N15I.011
N15I.011
N15I.127 47046 693
134 709
26 02884 683319 583

23 39038 36684 70914 06085 383245 908

4 080
8 327
50 00011 968-700
73 675

N15I.021
N15I.021
N15I.021
N15I.021
N15I.021
N15I.268 327-141 506
79 98024 2683 193
34 26265 883-194 846
132 233
26 62120 89450 7852 444
53 340-52 253-2 353-17 701-16 523

N15I.031
N15I.031
N15I.031
N15I.031
N15I.031
N15I.3

Sum Kunnskapsdepartementet

642 099390 123251 976

N15I.KD

Andre departementer
Utsatt virksomhet
Strategiske formål
Større investeringer
Andre avsetninger
Sum andre departementer

20 0270
0
0
20 02728 117000
28 117-8 0900
0
0-8 090

N15I.051
N15I.052
N15I.053
N15I.054
N15I.5

Sum avsatt andel av bevilgningsfinansiert aktivitet

662 126

418 240

243 886

N15I.5A

Sum avsatt andel av tilskudd til statlig og bidragsfinansiert
aktivitet

662 126

418 240

243 886

N15I.100

N15I.10B

243 886

N15I.11Del I: Inntektsførte ordinære bevilgninger:
Kunnskapsdepartementet
Utsatt virksomhet
Vitenskapsmuseet
Fakultet for økonomi
Fakultet for arkitektur og design
Det humanistiske fakultet
Fakultet for informasjonsteknologi og informatikk
Fakultet for ingeniørvitenskap
Fakultet for medisin og helsevitenskap
Fakultet for naturvitenskap
Fakultet for samfunns- og utdanningsvitenskap
Kurs og konferanser
NTNU sentralt/fordelingsbalansen
Nasjonale satsinger (Artsdatabanken, Renate, Matematikksenteret)
SUM utsatt virksomhet
Strategiske formål
Tematiske satsninger
NTNU Toppforskning
Rekrutteringsstillinger
SFF/SFI/FME
Andre strategiske satsninger/prosjekter
SUM strategiske formål
Større investeringer
Vitenskapelig utstyr, infrastrukturtiltak, IKT-utstyr og lignende
Byggeprosjekt / Eiendom
Utstyrsmidler nytt Akrinn og nytt lærerbygg tidl. HiST
Nybygg Gjøvik og Ålesund
Samlokalisering/Campusutvikling
SUM større investeringer

Tilført fra annen opptjent virksomhetskapital, se note 8
Resultatført endring av avsatt andel av tilskudd til bidrags- og
bevilgningsfinansiert aktivitet

Endring iperiodenReferanse96ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

99

Del II: Ikke inntektsførte ordinære bevilgninger, tilskudd, bidragog gaver:4)

Avsetning pr.
31.12.2017

Avsetning pr.
31.12.2016

0
0
0
0

0
0
0
0

0
0
0
0

N15II.011
N15II.011
N15II.011
N15II.1

0
0
0
0

0
0
0
0

0
0
0
0

N15II.021
N15II.021
N15II.021
N15II.2

295 6410

193 0820

102 559
0N15II.061
N15II.061

Tiltak/oppgave/formål
Sum andre statlige etater

0295 6410
193 0820
102 559

N15II.061
N15II.6

Norges forskningsråd
Tiltak/oppgave/formål
Tiltak/oppgave/formål

77 665090 4440-12 779
0N15II.031
N15II.031

Tiltak/oppgave/formål
Sum Norges forskningsråd

0
77 665090 4440-12 779

N15II.031
N15II.3

Regionale forskningsfond
Tiltak/oppgave/formål
Tiltak/oppgave/formål

-3 9120-4 9740

1 062
0N15II.041
N15II.041

0-3 9120-4 9740
1 062

N15II.041
N15II.4

7 597
11 941
180 657
37 38257 47722 227

11 1104 284
153 223
36 86484 17316 342-3 5137 657
27 434518-26 696
5 885

N15II.051A
N15II.051B
N15II.051C
N15II.051D
N15II.051E
N15II.051F

317 281305 996

11 285 N15II.051G

Andre tilskudd og overføringer
Sum andre bidrag, tilskudd og overføringer

0317 2810
305 9960
11 285

N15II.052
N15II.5

Sum ikke inntektsførte tilskudd og bidrag

686 675

584 548

102 127

N15II.BB

Gaver og gaveforsterkninger
Tiltak/oppgave/formål/giver
Tiltak/oppgave/formål/giver

58 748040 1260

18 6220

N15II.071
N15II.071

Tiltak/oppgave/formål/giver
Sum gaver og gaveforsterkninger

5)

0
58 748040 1260
18 622

N15II.071
N15II.7

Sum ikke inntektsførte tilskudd, bidrag og gaver mv

745 423624 674

120 749 N15II.BBG

Kunnskapsdepartementet
Tiltak/oppgave/formål
Tiltak/oppgave/formål
Tiltak/oppgave/formål*Sum Kunnskapsdepartementet
Andre departementer
Tiltak/oppgave/formål
Tiltak/oppgave/formål
Tiltak/oppgave/formål*Sum andre departementer
Andre statlige etater (unntatt NFR)
Tiltak/oppgave/formål
Tiltak/oppgave/formål
6)

6)

6)

Tiltak/oppgave/formål
Sum regionale forskningsfond

Endring iperiodenReferanse3)

Andre bidragsytere
Kommunale og fylkeskommunale etater
Organisasjoner og stiftelserNæringsliv og private bidragsytereØvrige andre bidragsytere
EU tilskudd/tildeling fra rammeprogram for forskning
EU tilskudd/tildeling til undervisning og andre formål
1)

Sum andre bidrag

2)

97

100

ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

7)

Del III: Ikke inntektsførte bevilgninger til særskilte tiltak med
utsatt inntektsføring

Forpliktelse
Forpliktelse
pr. 31.12.2017 pr. 31.12.2016
Kunnskapsdepartementet
Tiltak/oppgave/formål
Tiltak/oppgave/formål
Tiltak/oppgave/formål
Sum Kunnskapsdepartementet

Endring iperiodenReferanse

0
0
0
0

0
0
0
0

0
0
0
0

N15III.01
N15III.01
N15III.01
N15III.1

Tiltak/oppgave/formål
Tiltak/oppgave/formål
Tiltak/oppgave/formål
Sum andre departementer

0
0
0
0

0
0
0
0

0
0
0
0

N15III.02
N15III.02
N15III.02
N15III.2

Sum ikke inntektsførte bevilgninger til særskilte tiltak

00

0 N15III.BST

Andre departementer

Note 16
Opptjente, ikke fakturerte inntekter/Forskuddsbetalte, ikke opptjente
inntekter
Beløp i 1000 kroner
DEL I
Opptjente, ikke fakturerte inntekter
1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - statlige etater
1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - kommunale og fylkeskommunale etater
1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - organisasjoner og stiftelser
1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - næringsliv/private
1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - andre
2)
Andre prosjekter
Sum fordringer

31.12.2017
2 545
323
0
3 891
725
0
7 484

31.12.2016
1 686
195
232
6 083
729
0
8 925

Referanse
N16.010A
N16.010B
N16.010C
N16.010D
N16.010E
N16.011
N16.1

31.12.201712 9411 938
028 13213 118056 12931.12.2016
29 9082 030
583
37 487
12 436082 444

Referanse
N16.021A
N16.021B
N16.021C
N16.021D
N16.021E
N16.022
N16.2

DEL II
Forskuddsbetalte, ikke opptjente inntekter
1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - statlige etater
1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - kommunale og fylkeskommunale etater
1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - organisasjoner og stiftelser
1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - næringsliv/private
1)
Oppdragsfinansiert aktivitet - andre
2)
Andre prosjekter
Sum gjeld
Prosjektene spesifiseres etter sin art.
1) Gjelder aktivitet som faller inn under bestemmelsene i F-07-13. Vesentlige poster spesifiseres i egne avsnitt under
oppstillingen.

2) Gjelder aktivitet som ikke tilfredsstiller kravene i F-07-13. Vesentlige poster spesifiseres i egne avsnitt under oppstillingen.

98ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

101

Note 17
Bankinnskudd, kontanter og lignende
Beløp i 1000 kroner3)

Innskudd på oppgjørskonto i statens konsernkontosystem1) 3)Øvrige bankkonti i Norges Bank
1)Øvrige bankkonti utenom Norges Bank
1)Håndkasser og andre kontantbeholdninger
Sum bankinnskudd og kontanter

31.12.2017
2 688 024
68 620118 952
1
2 875 597

31.12.2016 Referanse
2 473 248
N17.1
46 245 N17.2A
73 790 N17.2B
1
N17.3
2 593 284
N17.4

31.12.201745 7218 986
79 800
10 09541 303137 0490322 95431.12.2016 Referanse
68 127
N18.1
6 030
N18.2
77 200N18.3
20 598N18.4
1 852 N18.4A
94 495
N18.5
0
N18.6
268 302
N18.7

Note 18
Annen kortsiktig gjeld
Beløp i 1000 kroner
Skyldig lønn
Skyldige reiseutgifterAnnen gjeld til ansattePåløpte kostnader
1)
Midler som skal videreformidles til andre
Annen kortsiktig gjeld
2)
Gjeld til datterselskap m.v
Sum

99
102

ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

Note 30
EU-finansierte prosjekter
Beløp i 1000 kroner

Prosjektets
kortnavn (hos EU)

Prosjektnavn (tittel)

Full4Health - Understanding food-gut-brain mechanism across thelifespan in the regulation of hunger and satiety for health
STOCHPOP - Stochastic Population Biology in a Fluctuating
Environment
InterPregGen - Genetic Studies of Pre-Eclampsia in Central Asian andEuropean Populations
FREECATS - Doped carbon nanostructures as metal-free catalysts
EFFESUS - ENERGY EFFICIENCY FOR EU HISTORIC DISTRICTSSUSTAINABILITY
ExometNxtHPGGRIDMAP - Grid cells: From brains to technical implementation
ADVANCE - Advanced Model Development and Validation for Improved
Analysis of
IACOBUSCARBONCAPBBMRI-LPC; BBMRI Large Prospective Cohorts
OCEAN-CERTAIN - Ocean Food-web Patrol - Climate Effects:
Reducing Targeted Uncertainties with an Interactive Network
CoSSMic
SUSMILKOPTIMEX - Optimizing Exercise Training in Prevention and Treatment
of Diastolic HeartSEMEOTICONS - " SEMEiotic Oriented Technology for Individuals
CardiOmetabolic risk self-assessmeNt and Self-monitoring "MODENA hovedprosjekt (IKKE poster kostnader her)
GLAMURS
InSpin - hovedprosjekt
IRPWIND (MB)AMIDST - Analysis of MassIve Data STreams
GRIDCODE - Cortical maps for space
NETADIS - Statistical Physics Approaches to Network AcrossDisciplines
LanPercept - Language and Perception
SpinIcurTempo - Training in Embedded Predictive Control and Optimization
ABYSS
NewQuantum hovedprosjekt (ikke poster kostnader her)
CleanSky Network for Cloud Computing Eco-System
MarineUAS
QoE-NetAWESOME
Choreomundus - International Master in Dance Knowledge Practiceand Heritage
COST Action TN1302: BESTPRAC

Tilskudd fra
Tilskudd fra
Tilskudd fra EUs rammeEUs
Horisont
program forrandsoneprog
2020
forskning (FP6ram til FP7
og FP7)

Tilskudd fra
andre tiltak/
programmer
finansiert av
EU

KoordinatorReferanserolle (ja/nei)

SUM

Full4Health

-

1 269

-

-

1269

Nei

EU.011

STOCHPOP

-

763

-

-

763

Ja

EU.011

InterPregGen

-

291

-

-

291

Nei

EU.011FREECATSEFFESUS

-

97
(57)

-

-

97
-57

Ja
Nei

EU.011
EU.011

ExometNxtHPGGRIDMAPADVANCE

-

58
522
1 883
117

-

-

58
522
1883
117

Nei
Nei
Ja
Nei

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011

IACOBUSCARBONCAPBBMRI-LPC;
OCEAN-CERTAIN

-

(710)
604
174
1 978

-

-

-710
604
174
1978

Nei
Nei
Nei
Ja

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011CoSSMic
SUSMILKOPTIMEX

-

219
533
1 012

-

-

219
533
1012

Nei
Nei
Ja

EU.011
EU.011
EU.011SEMEOTICONS-(1 326)

-

-

-1326

Nei

EU.011

MODENAGLAMURS
InSpinIRPWINDAMIDSTGRIDCODENETADIS

-

(242)
944
(225)
1 015
(1 730)
5 772
215

-

-

-242
944
-225
1015
-1730
5772
215

Ja
Nei
Ja
Nei
Nei
Ja
Nei

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011

LanPercept
SpinIcur
Tempo
ABYSS
NewQuantum
CleanSky
MarineUAS
QoE-NetAWESOME
Choreomundus

594
802
753
-

2 750
226
354
1 189
586
1 348
-

-

3 778

2750
226
354
1189
586
1348
594
802
753
3778

Ja
Nei
Ja
Nei
Ja
Nei
Ja
Nei
Nei
Nei

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011

-

-

-

19

19

Nei

EU.011

-

-

-

6 148
720
5

6148
720
5

Nei
Nei
Nei

EU.011
EU.011
EU.011

-

-

-

17
152
720
262
9

17
152
720
262
9

Nei
Nei
Nei
Nei
Nei

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011

-

-

549

-

549

Nei

EU.011

-

-

(257)

-

-257

Nei

EU.011

-

-

60
1 058
(104)
1 351
1 526

-

60
1058
-104
1351
1526

Nei
Nei
Nei
Nei
Nei

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011

-

1 009
1 125

-

115
-

115
1009
1125

Nei
Nei
Ja

EU.011
EU.011
EU.011

10 056
868
240
-

(3)
130

1 545
-

855
-

-3
855
1545
10056
868
240
130

Nei
Nei
Nei
Ja
Nei
Nei
Nei

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011

-

-

-

3 443

3443

Nei

EU.011

1 687
194

-

-

152
166
-

152
166
1687
194

Nei
Nei
Nei
Nei

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011COST Action
TN1302: BESTPRAC
EM-CoMEM - Coastal and Marine Engineering and Management
EM-CoMEM
UseITsmartly
UseITsmartly
COST Action IC1306 ITEMCOST Action IC1306
ITEM
Cost TU 1404
Cost TU 1404
HASIC
HASIC
COST IS1308
COST IS1308
UDLL Universal Design of Learning Erasmus PlussUDLL
COST Action IC1304: ACROSSCOST Action
IC1304: ACROSSERANet - Durable Timber Bridges
ERANet - Durable
Timber Bridges
ERANet - Tall Timber Facades
ERANet - Tall Timber
Facades
Biosuck
Biosuck
Terpenosome
Terpenosome
ARTEMIS-prosjekt R5-COP ITKARTEMIS-prosjekt
HiNEWS Health inewualities in European Welfare states
HiNEWSERA-NET WineSys Eivind Almaas
ERA-NET WineSys
Eivind Almaas
BA-LangMOOCs (T.Talmo)
BA-LangMOOCs
BA-EU-MaSciL 2013 - 2016
BA-EU-MaSciL
Marie Curie CP7.0-Colour Printing 7.0: Next Generation Multi-Channel
Marie
Printing
REALISM v/Martinsen
REALISM
PIDaas - Private Identity as a service)
PIDaasCOFASPCOFASP
AfricanBioServices - Hovedprosjekt
AfricanBioServices
DESTinationRAIL
DESTinationRAIL
COLUMBUS
COLUMBUS
REFLEX - Responsive and flexible: Leaving and learning researcher
REFLEX
career development framework
ERASMUS-MOBILITET-2015/16
ERASMUSMOBILITET-2015/16
PROTEUSPROTEUS
LIFT
LIFT
Waves
Waves
ARISE2 - Hovedprosjekt
ARISE2100ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

103

READEX - Runtime Exploitation of Application Dynamism for Energyefficient eXascale computing
IRES-8ECCSEL - European Carbon Dioxide Capture and Storage Laboratory
Infrastructure
ERA-NET MicdStaTech

READEX

1 964

-

-

-

1964

Nei

EU.011IRES-8ECCSEL

1 466

-

-

92
-

92
1466

Nei
Ja

EU.011
EU.011

ERA-NET
MicdStaTech
Aquaexcel2020
ElixirERA-NET LeanProt
HYDRALAB-PLUS
INSULATRONICS
ERA-NET
Safefishdish
EET+
EET+
SWARMsSWARMs
SelfBack
SelfBack
MICA
MICA
VisualMedia
VisualMediaCLIMSEC
CLIMSEC
PreventIT - Hovedprosjekt
PreventIT
Boundaries religion region language and the state
Boundaries
CHiPS
CHiPS
Socratic
Socratic
MIGHEALMIGHEALINHERITINHERIT
TULIPP - Towards Ubiquitous Low-power Image Processing Platforms
TULIPP
Circular-Ocean
Circular-Ocean
QUANTUM (BA)
QUANTUM
Plastox
PlastoxCTT 2.0 Climate KIC Phase II
CTT
ERA-Nett Markets-Actors-Technologies
ERA-Nett MarketsActors-Technologies
ERA-NET Sweedhart
ERA-NET Sweedhart
TAIAC
TAIAC
ERA-NET Thermo Factories
ERA-NET Thermo
Factories
ERA-IB2 Z-fuels
ERA-IB2
NextGame M-EraNet
NextGame
HeadsUP
HeadsUPCAPSEMCAPSEM
MultiPack
MultiPack
COST CA 15104 IRACONCOST CA 15104
IRACON
COST RECODIS CA15127
COST RECODISCA15127
ERA-NET iC-ACCESSERA-NET iCACCESSMinFuture
MinFuture
Serious Games and Welfare Technology
Serious
IMC4T Climate KIC no costs here
IMC4T
3DGPC LoCal Climate KIC no costs here
3DGPC
E-Info-TED
E-Info-TED
NAGRALEDNAGRALEDECHOESECHOESUPPSCIENCEUPPSCIENCE
IncluSMe ERASMUS+
IncluSMeSATE
SATE
FLEXI Pathfinder main project (no costs here)
FLEXI
ERA-NET-Mar3Bio
ERA-NET-Mar3Bio
RECAP
RECAP
TRANSPIRE
TRANSPIRE
INVADEINVADESIU Erasmus+ Prosjektetableringsstøtte Western Balkan
SIU Erasmus+
Prosjektetableringsst
øtte Western Balkan
PES SCHEMEPES SCHEMEPES Eurolean+ Academy
PES Eurolean+
AcademyBiodiversa: Between Scylla and Charybdis? managing connectivity for Biodiversa: Between
freshwater fish (Odysseus)
Scylla andCharybdis?
managing
connectivity for
freshwater fish
(Odysseus)
AMADEUSAMADEUS
Road-CSR
Road-CSRURBAN-EU-CHINAURBAN-EU-CHINA
MARINET2
MARINET2
Peptidergic Neuromodulation of Sensory Representation in the Brain
Peptidergic
Neuromodulation of
Sensory
Representation in theBrain
SHAPE-ENERGYSHAPE-ENERGY
Climate KIC Climate Sentinel for Cities and Regions
Climate KIC Climate
Sentinel for Cities
and Regions
ERA-NET LAC II - Design of Insect- and Insedct-based Food Products ERA-NET LAC II Design of Insectand Insedct-based
Food Products
SAFEFOOD
SAFEFOOD
GHOST (WP 2 Management and Ethics)
GHOST (WP 2Management andEthics)Aquaexcel2020 - Hovedprosjekt
Elixir - Excelerate -H2020 Infradev
ERA-NET LeanProt
HYDRALAB-PLUS
INSULATRONICS
ERA-NET Safefishdish

-

-

1 322

-

1322

Nei

EU.011

282
551
702
3 484
-

-

1 001
255

-

282
551
1001
702
3484
255

Nei
Nei
Nei
Nei
Ja
Nei

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011

2 154
288
1 199
2 561
505
574
1 115
1 105
1 426
1 247
-

(4)
-

82
182
538

192
313
286
360
-

192
82
2154
288
1199
313
2561
-4
505
574
286
1115
1105
360
1426
182
1247
538

Nei
Nei
Ja
Nei
Nei
Nei
Ja
Nei
Ja
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011

4 699
-

-

1 720
993

-

1720
4699
993

Nei
Ja
Nei

EU.011
EU.011
EU.011

1 070
-

-

1 334
1 343
-

98
430
17

1334
1343
98
430
1070
17

Nei
Nei
Nei
Nei
Ja
Nei

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011

-

-

-

6

6

Nei

EU.011

-

976

-

-

976

Nei

EU.011

638
47
95
3 137
133
1 971
4 550
7 809
-

-

1 032
931
-

231
(1 203)
157
114
122
100

638
231
47
95
-1203
1032
3137
157
114
122
133
931
1971
4550
7809
100

Ja
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Ja
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Ja
Nei
Nei
Ja

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011

-

-

-

50
100

50
100

Nei
Nei

EU.011
EU.011

-

-

1 149

-

1149

Nei

EU.011

3 818
1 158
223
1 242

-

-

39
-

3818
39
1158
223
1242

Nei
Nei
Ja
Nei
Ja

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011

1 139
1

-

-

-

1139
1

Nei
Nei

EU.011
EU.011

-

-

864

-

864

Nei

EU.011

4 095

-

872
-

-

872
4095

Nei
Nei

EU.011
EU.011101
104ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

Czech-Norwegian research programme CZ09

Czech-Norwegian
research programme
CZ09
SAFER-LC
SAFER-LC
FIT4RRI
FIT4RRIGEOCOGGEOCOG
CLASS - Ingen kostnader posteres her
CLASS - Ingen
kostnader posteres
here-UReady4OS
e-UReady4OS
SMILE (WP 1 Project Management, Quality Assurance and Reporting)
SMILE (WP 1
Project Management,
Quality Assurance
and Reporting)GreenCOAT
Choreomundus 2 - International Master in Dance Knowledge, Practiceand Heritage

ELECTRA Call5 Sigurd Jakobsen
ERA-NET Chitowound
DOOLEEERA-NET Polybugs
Creative Internprize
SIDERWINENSUREAL
CitiSense
ECROBOTEPISCOPE
EuroLean+ European Lean Enterprise Alliance Network

GreenCOAT
Choreomundus 2 International Masterin Dance Knowledge,
Practice andHeritage
ELECTRA Call5
Sigurd Jakobsen
ERA-NET
Chitowound
DOOLEEERA-NET Polybugs
Creative Internprize
SIDERWINENSUREAL
CitiSense
ECROBOTEPISCOPE
EuroLean+
European Lean
Enterprise Alliance
Network

Osv.
Sum

-

-

41

-

41

Nei

EU.011

3 054
1 427
5 239
-

-

139

-

3054
1427
5239
139

Nei
Nei
Ja
Nei

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011

3 499

-

-

331
-

331
3499

Nei
Nei

EU.011
EU.011

-

-

609
-

385

609
385

Nei
Nei

EU.011
EU.011

-

-

-

30

30

Nei

EU.011

-

-

292

-

292

Nei

EU.011

686
3 936
-

(79)
-

225
1 385
506
-

199
386
(578)

225
1385
199
686
3936
506
-79
386
-578

Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Nei
Ja

EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.011
EU.01189 48422 78622 54518 820153 634EU.011
EU.1

Forklaring
Tabellen omfatter de tiltak/prosjekter ved institusjonen som finansieres av EU og som er utbetalt i regnskapsperioden. Prosjekter som er EU-finansiert, størrelsen på finansieringen (utbetalingen) og
navnet og kortnavnet på prosjektene skal rapporteres. Det skal skilles mellom prosjekter som finansieres via Horisont 2020, EUs rammeprogram for forskning (FP7 og eventuelt FP6) og andre EUfinansierte prosjekter. Tilskudd fra EUs randsoneprogram til FP7 skal oppgis særskilt. Institusjoner som har koordinatorrolle i EU-finansierte prosjekter, skal opplyse om dette. Det vises til
departementets brev av 16. desember 2011 som inneholder en oversikt over aktuelle randsoneprogrammer til FP7.

Note 32
Datagrunnlaget for indikatorer i finansieringssystemet
Beløp i 1000 kroner
Indikator
Tilskudd fra EU

31.12.2017174 447

31.12.2016
149 703

Tilskudd fra Norges forskningsråd - NFR
Tilskudd fra regionale forskningsfond - RFF
Sum tilskudd fra NFR og RFF

1 018 183
8 538
1 026 721

895 293
7 795
903 088

187 205457 222
127 458
771 885

277 310423 054
98 320798 684

Tilskudd fra bidrags- og oppdragsfinansiert aktivitet (BOA)- diverse bidragsinntekter- tilskudd fra statlige etater- oppdragsinntekter
Sum tilskudd fra bidrags- og oppdragsfinansiert aktivitet

102ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

105

Note 31
Resultat - Budsjettoppfølgingsrapport
Beløp i 1000 kroner
Budsjett pr:
31.12.2017

Regnskap pr:
31.12.2017

Regnskap pr:
31.12.2016

Driftsinntekter
Inntekt fra bevilgninger
Inntekt fra gebyrer
Inntekt fra tilskudd og overføringer
Salgs- og leieinntekter
Andre driftsinntekter
Sum driftsinntekter

Avvik budsjett/regnskap pr:
31.12.2017

6 595 498
01 900 000
480 000
0
8 975 498

6 595 498
0
1 917 846
471 633529
8 985 50600
-17 846
8 367-529-10 008

5 996 815
0
1 795 972
402 5223 032
8 198 341

Driftskostnader
Lønn og sosiale kostnader
Varekostnader
Kostnadsførte investeringer og påkostninger
Avskrivninger på varige driftsmidler og immaterielle eiendeler
Nedskrivninger av varige driftsmidler og immaterielle eiendeler
Andre driftskostnader
Sum driftskostnader

5 550 000
16 0000755 0000
2 550 000
8 871 000

5 461 891
14 707
0745 62202 505 540
8 727 760

88 109
1 293
0
9 378
0
44 460143 240

5 355 3242550
702 03502 385 373
8 442 987

104 498257 746-153 248-244 646

0
0
0

3 349
5 174
-1 825-3 349-5 174
1 825

7 060
6 235
825

Resultat av periodens aktiviteter104 498

255 921-151 423-243 821

Avregninger
Avregning med statskassen (bruttobudsjetterte)
Avregning bevilgningsfinansiert aktivitet (nettobudsjetterte)

0-250 000Tilført annen opptjent virksomhetskapital
Sum avregninger

0-250 0000-243 886-12 035-255 921

0-6 1140-6 1140
251 890-8 069243 821

Innkrevingsvirksomhet og andre overføringer til staten
Inntekter av avgifter og gebyrer direkte til statskassen
Avregning med statskassen innkrevingsvirksomhet
Sum innkrevingsvirksomhet og andre overføringer til staten

0
0
0

0
0
0

0
0
0

0
0
0

Tilskuddsforvaltning og andre overføringer fra staten
Avregning med statskassen tilskuddsforvaltning
Utbetalinger av tilskudd til andre
Sum tilskuddsforvaltning og andre overføringer fra staten

0
0
0

0
0
0

0
0
0

0
0
0

Driftsresultat
Finansinntekter og finanskostnader
Finansinntekter
Finanskostnader
Sum finansinntekter og finanskostnader

103
106

ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

6.8
6.7

Segmentregnskaper for nasjonale
fellesoppgaver

Segmentregnskap for nasjonal fellesoppgave organisert etter UHL § 1.4.4.
Note 19A
Fellesoppgave: BIBSYS
Beløp i 1000 kroner
Driftsinntekter
Inntekt fra bevilgninger
Inntekt fra tilskudd og overføringer
Salgs- og leieinntekter
Andre driftsinntekter
Sum driftsinntekterNote31.12.201731.12.2016

S1
S1
S1
S1

3 649
48 6473646
41711

52 29645 35726 88328434

25 57616944

52 45945 378

0

0

-163

-21

0

0

-163

-21

Driftskostnader
Lønn og sosiale kostnader
Varekostnader
Andre driftskostnader
Kostnadsførte investeringer
Sum driftskostnader

S2
S3
S3
S3

Overføringer til andre
Videreformidling av midler til andre samarbeidspartnere
Sum videreformidling

S4

Driftsresultat
Avregninger
Mellomregnskap med vertsinstitusjonen
Sum avregninger

S5

Periodens resultat

104ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

107

Note S1 Spesifikasjon av driftsinntekter

31.12.201731.12.2016

0
0

0
0

0

0

3649
0
3649

3646
0
3646

0
0
0
48289

0
0
0
40765

48289

40765

0
0
0
358
358

0
0
0
945
945

0
0
0
0

0
0
0
0

0
0
0
0

0
0
0
0

52296

45356

Inntekt fra bevilgninger fra Kunnskapsdepartementet
Periodens bevilgning fra Kunnskapsdepartementet*- brutto benyttet til investeringsformål av periodens bevilgning (-)**
Andre poster som vedrører bevilgninger fra Kunnskapsdepartementet
Sum inntekt fra bevilgninger fra Kunnskapsdepartementet
Tilskudd og overføringer fra andre departement
Periodens tilskudd/overføring fra andre departement*
Andre poster som vedrører tilskudd og overføringer fra andre departement (spesifiseres)
Sum tilskudd og overføringer fra andre departement
Tilskudd og overføringer fra andre statlige forvaltningsorganer*
Periodens tilskudd/overføring 1
Periodens tilskudd/overføring 2
Andre tilskudd/overføringer i perioden*
Andre poster som vedrører tilskudd/overføringer fra andre statlige forvaltningsorganer(spesifiseres)
Sum tilskudd og overføringer fra andre statlige forvaltningsorganer

Tilskudd fra fylkeskommuner og kommuner mv.*
Periodens tilskudd/overføring fra kommunale og fylkeskommunale etater
Periodens tilskudd/overføring fra organisasjoner og stiftelser
Periodens tilskudd/overføring fra næringsliv og private
Periodens tilskudd/overføring fra andre
Sum tilskudd til annen bidragsfinansiert aktivitet
Salgs- og leieinntekter
Salgs- og leieinntekter 1
Salgs- og leieinntekter 2
Andre salgs- og leieinntekter*
Sum andre salgs- og leieinntekter
Andre driftsinntekterØvrige andre inntekter 1Øvrige andre inntekter 2Øvrige andre inntekter*
Sum andre driftsinntekter

Sum driftsinntekter

105
108

ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

Note S2 Spesifikasjon av lønn og sosiale kostnader

31.12.201731.12.2016

19038
2378
3357
2438
-798
470
26883

19700
2377
3454
2507
-303
698
28433

35,2

33,8

Note S3 Spesifikasjon av andre driftskostnader

31.12.201731.12.2016

Husleie
Vedlikehold egne bygg og anlegg
Vedlikehold og ombygging av leide lokaler
Andre kostnader til drift av eiendom og lokaler
Reparasjon og vedlikehold av maskiner, utstyr mv.
Mindre utstyrsanskaffelser
Leie av maskiner, inventar og lignende
Konsulenter og andre kjøp av tjenester fra eksterne
Reiser og diettØvrige driftskostnader (*)
Sum andre driftskostnader

3 262
0
191
49
5 482
11 318
0
8 035
1 769
-4 57825 528

3461
42
0
13
1593
12777
29
3271
1122
-5406
16 902Note

31.12.201731.12.2016

S1
S1
S1
S1

18 417
27
9 008

10826

27 45220 46020 443

21533

9 489

8884

29 93230 4170

0-2 480-9 9570

0-2 480-9 957

Lønninger
Feriepenger
Arbeidsgiveravgift
Pensjonskostnader*
Sykepenger og andre refusjoner (-)
Andre ytelser
Sum lønnskostnader
Antall årsverk:

Note 19B
Fellesoppgave: Senter for Matematikk
Beløp i 1000 kroner
Driftsinntekter
Inntekt fra bevilgninger
Inntekt fra tilskudd og overføringer
Salgs- og leieinntekter
Andre driftsinntekter
Sum driftsinntekter
Driftskostnader
Lønn og sosiale kostnader
Varekostnader
Andre driftskostnader
Kostnadsførte investeringer
Sum driftskostnader

S2
S3
S3
S3

Overføringer til andre
Videreformidling av midler til andre samarbeidspartnere
Sum videreformidling

S4

Driftsresultat
Avregninger
Mellomregnskap med vertsinstitusjonen
Sum avregninger

9634

S5

Periodens resultat

106ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

109

Note S1 Spesifikasjon av driftsinntekter

31.12.201731.12.2016

18417
0

10826
0

18417

10826

Periodens tilskudd/overføring 1
Periodens tilskudd/overføring 2
Andre tilskudd/overføringer i perioden*
Andre poster som vedrører tilskudd/overføringer fra andre statlige forvaltningsorganer (spesifiseres)

21
0
0
0

0
0
0
0

Sum tilskudd og overføringer fra andre statlige forvaltningsorganer

21

0

6
0
0
0
6

0
0
0
0
0

9008
0
0
9008

9634
0
0
9634

0
0
0
0

0
0
0
0

Inntekt fra bevilgninger fra Kunnskapsdepartementet
Periodens bevilgning fra Kunnskapsdepartementet*- brutto benyttet til investeringsformål av periodens bevilgning (-)**
Andre poster som vedrører bevilgninger fra Kunnskapsdepartementet
Sum inntekt fra bevilgninger fra Kunnskapsdepartementet
Tilskudd og overføringer fra andre statlige forvaltningsorganer*

Tilskudd fra fylkeskommuner og kommuner mv.*
Periodens tilskudd/overføring fra kommunale og fylkeskommunale etater
Periodens tilskudd/overføring fra organisasjoner og stiftelser
Periodens tilskudd/overføring fra næringsliv og private
Periodens tilskudd/overføring fra andre
Sum tilskudd til annen bidragsfinansiert aktivitet
Salgs- og leieinntekter
Salgs- og leieinntekter 1
Salgs- og leieinntekter 2
Andre salgs- og leieinntekter*
Sum andre salgs- og leieinntekter
Andre driftsinntekterØvrige andre inntekter 1Øvrige andre inntekter 2Øvrige andre inntekter*
Sum andre driftsinntekter*Vesentlige bidrag skal spesifiseres på i egne avsnitt under oppstillingen. Midler som benyttes til investeringer skal behandles etter
forpliktelsesmodellen og spesifiseres i KD-avsnittet og aktiveres i vertsinstitusjonens virksomhetsregnskap.
Sum driftsinntekter

27452

107
110

ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

20460

Note S2 Spesifikasjon av lønn og sosiale kostnader

31.12.201731.12.2016

13919
1753
2523
1765
-158
641
20443

14700
1812
2639
1939
-230
673
21533

24,5

28,2

Note S3 Spesifikasjon av andre driftskostnader

31.12.201731.12.2016

Husleie
Vedlikehold egne bygg og anlegg
Vedlikehold og ombygging av leide lokaler
Andre kostnader til drift av eiendom og lokaler
Reparasjon og vedlikehold av maskiner, utstyr mv.
Mindre utstyrsanskaffelser
Leie av maskiner, inventar og lignende
Konsulenter og andre kjøp av tjenester fra eksterne
Reiser og diettØvrige driftskostnader (*)
Sum andre driftskostnader

0
0
0
0
6
997
9
2 070
2 818
3 589
9 489

100
6
0
22
0
135
19
1663
3371
3348
8 664

Lønninger
Feriepenger
Arbeidsgiveravgift
Pensjonskostnader*
Sykepenger og andre refusjoner (-)
Andre ytelser
Sum lønnskostnader
Antall årsverk:

Note 19C
Fellesoppgave: Renate
Beløp i 1000 kroner
Driftsinntekter
Inntekt fra bevilgninger
Inntekt fra tilskudd og overføringer
Salgs- og leieinntekter
Andre driftsinntekter
Sum driftsinntekterNote31.12.201731.12.2016

S1
S1
S1
S1

20 667

19466

-89

-680

20 57818 786

4 165

5021

14 02715839

18 19220 860

0

0

2 386

-2 074

0

0

2 386

-2 074Driftskostnader
Lønn og sosiale kostnader
Varekostnader
Andre driftskostnader
Kostnadsførte investeringer
Sum driftskostnader

S2
S3
S3
S3

Overføringer til andre
Videreformidling av midler til andre samarbeidspartnere
Sum videreformidling

S4

Driftsresultat
Avregninger
Mellomregnskap med vertsinstitusjonen
Sum avregninger

S5

Periodens resultat

108ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

111

Note S1 Spesifikasjon av driftsinntekter

31.12.201731.12.2016

20667
0

19466
0

20667

19466

0
0
0

0
0
0

0
0
0
0

0
0
0
0

0

0

0
0
0
0
0

0
0
0
0
0

-89
0
0
-89

-680
0
0
-680

0
0
0
0

0
0
0
0

20578

18786

Inntekt fra bevilgninger fra Kunnskapsdepartementet
Periodens bevilgning fra Kunnskapsdepartementet*- brutto benyttet til investeringsformål av periodens bevilgning (-)**
Andre poster som vedrører bevilgninger fra Kunnskapsdepartementet
Sum inntekt fra bevilgninger fra Kunnskapsdepartementet
Tilskudd og overføringer fra andre departement
Periodens tilskudd/overføring fra andre departement*
Andre poster som vedrører tilskudd og overføringer fra andre departement (spesifiseres)
Sum tilskudd og overføringer fra andre departement
Tilskudd og overføringer fra andre statlige forvaltningsorganer*
Periodens tilskudd/overføring 1
Periodens tilskudd/overføring 2
Andre tilskudd/overføringer i perioden*
Andre poster som vedrører tilskudd/overføringer fra andre statlige
forvaltningsorganer (spesifiseres)
Sum tilskudd og overføringer fra andre statlige forvaltningsorganer

Tilskudd fra fylkeskommuner og kommuner mv.*
Periodens tilskudd/overføring fra kommunale og fylkeskommunale etater
Periodens tilskudd/overføring fra organisasjoner og stiftelser
Periodens tilskudd/overføring fra næringsliv og private
Periodens tilskudd/overføring fra andre
Sum tilskudd til annen bidragsfinansiert aktivitet
Salgs- og leieinntekter
Salgs- og leieinntekter 1
Salgs- og leieinntekter 2
Andre salgs- og leieinntekter*
Sum andre salgs- og leieinntekter
Andre driftsinntekterØvrige andre inntekter 1Øvrige andre inntekter 2Øvrige andre inntekter*
Sum andre driftsinntekter

Sum driftsinntekter

109
112

ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

Note S2 Spesifikasjon av lønn og sosiale kostnader

31.12.201731.12.2016

3005
374
509
381
-231
127
4165

3370
403
615
436
-48
245
5021

4,8

4,8

Note S3 Spesifikasjon av andre driftskostnader

31.12.201731.12.2016

Husleie
Vedlikehold egne bygg og anlegg
Vedlikehold og ombygging av leide lokaler
Andre kostnader til drift av eiendom og lokaler
Reparasjon og vedlikehold av maskiner, utstyr mv.
Mindre utstyrsanskaffelser
Leie av maskiner, inventar og lignende
Konsulenter og andre kjøp av tjenester fra eksterne
Reiser og diettØvrige driftskostnader (*)
Sum andre driftskostnader

0
2
0
0
0
154
7
4 704
457
8 703
14 027

0
23
0
0
0
232
0
6998
489
8097
15 839Note

31.12.201731.12.2016

S1
S1
S1
S1

91 140170-1 827

69382
-5367
53

89 48364 06818 687059 330104
78 121

17026
0
45770
92
62 88800

11 362

1 180

0

0

11 362

1 180

Lønninger
Feriepenger
Arbeidsgiveravgift
Pensjonskostnader*
Sykepenger og andre refusjoner (-)
Andre ytelser
Sum lønnskostnader
Antall årsverk:

Note 19D
Fellesoppgave: Artsdatabank
Beløp i 1000 kroner
Driftsinntekter
Inntekt fra bevilgninger
Inntekt fra tilskudd og overføringer
Salgs- og leieinntekter
Andre driftsinntekter
Sum driftsinntekter
Driftskostnader
Lønn og sosiale kostnader
Varekostnader
Andre driftskostnader
Kostnadsførte investeringer
Sum driftskostnader

S2
S3
S3
S3

Overføringer til andre
Videreformidling av midler til andre samarbeidspartnere
Sum videreformidling

S4

Driftsresultat
Avregninger
Mellomregnskap med vertsinstitusjonen
Sum avregninger

S5

Periodens resultat

110ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

113

Note S1 Spesifikasjon av driftsinntekter

31.12.201731.12.2016

27982
0

27044
0

27982

27044

63158
0
63158

42339
0
42339

0
0
0
0

0
0
0
0

0

0

0
0
0
170
170

0
0
0
5367
5367

-1827
0
0
-1827

53
0
0
53

0
0
0
0

0
0
0
0

89483

74803

Inntekt fra bevilgninger fra Kunnskapsdepartementet
Periodens bevilgning fra Kunnskapsdepartementet*- brutto benyttet til investeringsformål av periodens bevilgning (-)**
Andre poster som vedrører bevilgninger fra Kunnskapsdepartementet
Sum inntekt fra bevilgninger fra Kunnskapsdepartementet
Tilskudd og overføringer fra andre departement
Periodens tilskudd/overføring fra andre departement*
Andre poster som vedrører tilskudd og overføringer fra andre departement (spesifiseres)
Sum tilskudd og overføringer fra andre departement
Tilskudd og overføringer fra andre statlige forvaltningsorganer*
Periodens tilskudd/overføring 1
Periodens tilskudd/overføring 2
Andre tilskudd/overføringer i perioden*
Andre poster som vedrører tilskudd/overføringer fra andre statlige
forvaltningsorganer (spesifiseres)
Sum tilskudd og overføringer fra andre statlige forvaltningsorganer

Tilskudd fra fylkeskommuner og kommuner mv.*
Periodens tilskudd/overføring fra kommunale og fylkeskommunale etater
Periodens tilskudd/overføring fra organisasjoner og stiftelser
Periodens tilskudd/overføring fra næringsliv og private
Periodens tilskudd/overføring fra andre
Sum tilskudd til annen bidragsfinansiert aktivitet
Salgs- og leieinntekter
Salgs- og leieinntekter 1
Salgs- og leieinntekter 2
Andre salgs- og leieinntekter*
Sum andre salgs- og leieinntekter
Andre driftsinntekterØvrige andre inntekter 1Øvrige andre inntekter 2Øvrige andre inntekter*
Sum andre driftsinntekter
Sum driftsinntekter

111
114

ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

Note S2 Spesifikasjon av lønn og sosiale kostnader

31.12.201731.12.2016

13136
1611
2313
1680
-346
293
18687

12198
1426
2014
1561
-514
341
17026

25,5

25

Note S3 Spesifikasjon av andre driftskostnader

31.12.201731.12.2016

Husleie
Vedlikehold egne bygg og anlegg
Vedlikehold og ombygging av leide lokaler
Andre kostnader til drift av eiendom og lokaler
Reparasjon og vedlikehold av maskiner, utstyr mv.
Mindre utstyrsanskaffelser
Leie av maskiner, inventar og lignende
Konsulenter og andre kjøp av tjenester fra eksterne
Reiser og diettØvrige driftskostnader (*)
Sum andre driftskostnader

1 191
0
0
2
315
424
351
46 458971
9 618
59 330

2856
0
2
0
0
285
672
25539
1035
15381
45 770Note

31.12.201731.12.2016

S1
S1
S1
S1

12 734
1 731

11803
30
5611

14 46517 444

10 614

13051

5 054

5689

15 66818 7400

0-1 203-1 29600-1 203-1 296

Lønninger
Feriepenger
Arbeidsgiveravgift
Pensjonskostnader*
Sykepenger og andre refusjoner (-)
Andre ytelser
Sum lønnskostnader
Antall årsverk:

Note 19E
Fellesoppgave: Skrivesenteret
Beløp i 1000 kroner
Driftsinntekter
Inntekt fra bevilgninger
Inntekt fra tilskudd og overføringer
Salgs- og leieinntekter
Andre driftsinntekter
Sum driftsinntekter
Driftskostnader
Lønn og sosiale kostnader
Varekostnader
Andre driftskostnader
Kostnadsførte investeringer
Sum driftskostnader

S2
S3
S3
S3

Overføringer til andre
Videreformidling av midler til andre samarbeidspartnere
Sum videreformidling

S4

Driftsresultat
Avregninger
Mellomregnskap med vertsinstitusjonen
Sum avregninger

S5

Periodens resultat

112ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

115

Note S1 Spesifikasjon av driftsinntekter

31.12.201731.12.2016

12734
0

11803
0

12734

11803

0
0
0

0
0
0

0
0
0
0

30
0
0
0

0

30

0
0
0
0
0

0
0
0
0
0

1731
0
0
1731

5611
0
0
5611

0
0
0
0

0
0
0
0

14465

17444

Inntekt fra bevilgninger fra Kunnskapsdepartementet
Periodens bevilgning fra Kunnskapsdepartementet*- brutto benyttet til investeringsformål av periodens bevilgning (-)**
Andre poster som vedrører bevilgninger fra Kunnskapsdepartementet
Sum inntekt fra bevilgninger fra Kunnskapsdepartementet

Tilskudd og overføringer fra andre departement
Periodens tilskudd/overføring fra andre departement*
Andre poster som vedrører tilskudd og overføringer fra andre departement (spesifiseres)
Sum tilskudd og overføringer fra andre departement*Vesentlige tilsk udd/overføringer sk al spesifiseres på egne linjer under oppstillingen.

Tilskudd og overføringer fra andre statlige forvaltningsorganer*
Periodens tilskudd/overføring 1
Periodens tilskudd/overføring 2
Andre tilskudd/overføringer i perioden*
Andre poster som vedrører tilskudd/overføringer fra andre statlige
forvaltningsorganer (spesifiseres)
Sum tilskudd og overføringer fra andre statlige forvaltningsorganer
Tilskudd fra fylkeskommuner og kommuner mv.*
Periodens tilskudd/overføring fra kommunale og fylkeskommunale etater
Periodens tilskudd/overføring fra organisasjoner og stiftelser
Periodens tilskudd/overføring fra næringsliv og private
Periodens tilskudd/overføring fra andre
Sum tilskudd til annen bidragsfinansiert aktivitet
Salgs- og leieinntekter
Salgs- og leieinntekter 1
Salgs- og leieinntekter 2
Andre salgs- og leieinntekter*
Sum andre salgs- og leieinntekter
Andre driftsinntekterØvrige andre inntekter 1Øvrige andre inntekter 2Øvrige andre inntekter*
Sum andre driftsinntekter
Sum driftsinntekter

113
116

ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

Note S2 Spesifikasjon av lønn og sosiale kostnader

31.12.201731.12.2016

Lønninger
Feriepenger
Arbeidsgiveravgift
Pensjonskostnader*
Sykepenger og andre refusjoner (-)
Andre ytelser
Sum lønnskostnader

7240
876
1302
921
0
275
10614

8674
1059
1595
1129
0
594
13051

Antall årsverk:

12,85

17,1

Note S3 Spesifikasjon av andre driftskostnader

31.12.201731.12.2016

Husleie
Vedlikehold egne bygg og anlegg
Vedlikehold og ombygging av leide lokaler
Andre kostnader til drift av eiendom og lokaler
Reparasjon og vedlikehold av maskiner, utstyr mv.
Mindre utstyrsanskaffelser
Leie av maskiner, inventar og lignende
Konsulenter og andre kjøp av tjenester fra eksterne
Reiser og diettØvrige driftskostnader (*)
Sum andre driftskostnader

0
0
0
0
22
23
23
56
1 717
3 179
5 020

0
9
1
0
0
158
97
78
2975
2335
5 653

114
ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

117

6.9
6.8

Tabeller

Utgiftsart/inntektsart

Regnskap
31.12.2016

31.12.2015

Budsjett201831.12.2017

Regneregler
Merknad/referanse til
kontantstrømoppstillingen

1. Utgifter
Driftsutgifter
Lønnsutgifter
Varer og tjenester
Sum driftsutgifter
Investeringsutgifter
Investeringer, større utstyrsanskaffelser og vedlikehold
Sum utgifter til større utstyrsanskaffelser og vedlikehold

3 910 775
1 583 078
5 493 853

5 256 530
2 199 483
7 456 013

5 490 826
2 398 378
7 889 204

5 700 000
2 600 000
8 300 000

KS.11
KS.12+KS.14+KS.15

612 510612 510901 906
901 906

593 816593 816600 000
600 000

KS.17

0
0
0

0
0
0

0
0
0

0
0
0

1 360
-284
1 076

0
0
0

0
0
0

0
KS.19
0 KS.13+KS.21B+KS.23+KS.24+KS.24A
0

6 107 439

8 357 919

8 483 020

Overføringer fra virksomheten
Utbetalinger til andre statlige regnskaper
Andre utbetalinger
Sum overføringer fra virksomheten
Finansielle aktiviteter
Kjøp av aksjer og andeler
Andre finansielle utgifter
Sum finansielle aktiviteter
SUM UTGIFTER

2. Inntekter

Regnskap
31.12.2016

31.12.2015

Driftsinntekter
Inntekter fra salg av varer og tjenester
Inntekter fra avgifter, gebyrer og lisenser
1)

Refusjoner
Andre driftsinntekter
Sum driftsinntekter
Inntekter fra investeringer
Salg av varige driftsmidler
Sum investeringsinntekter
Overføringer til virksomheten
Inntekter fra statlige bevilgninger
Andre innbetalinger
Sum overføringer til virksomheten
Finansielle aktiviteter
Innbetaling ved salg av aksjer og andeler
Andre finansielle innbetalinger (f.eks. innbet. av rente)
Sum finansielle aktiviteter
SUM INNTEKTER
3. Netto endring i kontantbeholdning (2-1)

8 900 000

Budsjett201831.12.2017

Merknad/referanse til
kontantstrømoppstillingen

245 6280307 2340

278 0340

300 000
0

KS.4
KS.5

0
551 584
797 2120
170 002477 2360287 113565 1470
300 000
600 000

KS.9
KS.10

0
0

0
0

529
529

0
0

KS.16

5 444 667
05 444 667

7 976 101
0
7 976 101

8 199 657
08 199 657

8 404 000
08 404 000

0
0
0

1 290
0
1 290

0
0
0

0
0
0

6 241 879
134 440

8 454 627
96 7088 765 333
282 313

9 004 000
104 000

Alle tall for 2015 gjelder NTNU før fusjon.

115
118

KS.14A
KS.14B+KS.14BI

ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

KS.1A+KS.1B+KS.6
KS.2+KS.3

KS.18+KS.21A
KS.7+KS.8+KS.22+KS.24A

Inntektstype
Bevilgninger til finansiering av statsoppdraget
Bevilgninger fra fagdepartementet
Bevilgninger fra andre departement
Bevilgninger fra andre statlige forvaltningsorganer
Tildelinger fra regionale forskningsfond
Tildelinger fra Norges forskningsråd
Sum bevilgninger til statsoppdraget
Offentlige og private bidrag
Bidrag fra kommuner og fylkeskommuner
Bidrag fra private
Tildelinger fra internasjonale organisasjoner
Sum bidrag
Oppdragsinntekter m.v.
Oppdrag fra statlige virksomheter
Oppdrag fra kommunale og fylkeskommunalevirksomheter
Oppdrag fra private
Andre inntekter og tidsavgrensninger
Sum oppdragsinntekter m.v.
SUM INNTEKTER

Regnskap
31.12.2015

Regnskap
31.12.2016

Regnskap
31.12.2017

Budsjett forRegneregler
2018

4 201 789
113 535
421 955
1 381
706 504
5 445 164

6 044 196
149 287
376 4656 475
966 816
7 543 239

6 283 252
159 956559 7819 600
1 005 404
8 017 993

20 479260 380
131 891
412 750

17 761
228 281144 003390 045

26 185
193 116
153 636372 937

35 000 N1.32A+(N15II.051A)
185 000 N1.32F-N1.32A+(N15II.051B+N15II.051C+N15II.051D+N15II.052)
183 000 N1.35C+N1.36C+(N15II.051E+N15II.051F)
403 000

31 49752 72762 55555 000 N1.49+(Note 16.021A-Note 16.010A)

4 128

0

4 963

101 121247 219383 965

114 689353 927521 343

108 585
198 300
374 403

300 N1.50+(Note 16.021B-Note 16.010B)
N1.51+N1.52+N1.54+(Note 16.021C+Note 16.021D+Note 16
73 000 021E-Note 16.010C-Note16.010D- Note16.010E)
253 100 N1.48+N1.59+N1.65+N1.66+saldering mot tabell 1
381 400

6 241 879

8 454 627

8 765 333

6 400 000 N1.2+N1.8+N1.9+(N15III.1)
160 000 N1.11A+N1.17+N1.18+(N15III.2)
500 000 N1.21E+N1.30+(N15II.6)
9 600 N1.22D+(N15II.4)
1 150 000 N1.29A+(N15II.3)
8 219 600

9 004 000

Alle tall for 2015 gjelder NTNU før fusjon

Regnskap
31.12.2015

Regnskap
31.12.2016

Regnskap
31.12.2017

1 876 221
146 5140
2 022 735

2 473 248
120 035
1
2 593 284

2 688 024
187 572
1
2 875 597

214 776 BIV.1
67 537 BIV.2
0 BIV.3
282 313317 917292 910310 615-130 535
28 383819 290424 845379 180
535 837-187 449
226 676
1 379 089

453 780
382 901496 213-284 187
236 014
1 284 721

28 935 DIII.4
3 721 DIII.2+DIII.3-39 624 DIII.1-BII.3-96 738 DIII.06-BII.1
9 338 DIII.6-BII.2-BI.1-94 368

15 46153
48 53890 444-4 97450 78577 665-3 91234 262-12 779 N15I.7+N15II.3
1 062 N15I.8+N15II.4-16 523 N15I.3

202 383

93 430288 254

194 824 N15I.1

95 3230245 908
28 117319 583
20 02773 675 N15I.2-8 090 N15I.5+N15I.6+N15I.9

361 758

503 710735 879

232 169

Andre avsetninger:
Avsetninger til andre formål/ikke spesifiserte formål

610 739539 204

671 670

Fri virksomhetskapital
SUM andre avsetninger

116 594727 333

171 281710 485

183 327854 997

132 466 N15I.4+N15I.FPF+N15II.1+N15II.2+N15III.1+N15III.2+N15II.5+N15II.6+N15II.7
12 046 CI.1-AIII.1
144 512

Langsiktig gjeld (netto)
Langsiktig forpliktelse knyttet til anleggsmidler
Annen langsiktig gjeld
Sum langsiktig gjeld

0
114 354
114 354

0
0
0

0
0
0

SUM NETTO GJELD OG FORPLIKTELSER

2 022 735

2 593 284

2 875 597

Balansedag 31. desember
Beløp i TNOK
Kontantbeholdning
Beholdning på oppgjørskonto i Norges Bank
Beholdning på andre bankkonti
Andre kontantbeholdninger
Sum kontanter og kontantekvivalenter
Avsetninger til dekning av påløpte kostnader som forfaller
i neste budsjettår :Feriepenger m.v.
Skattetrekk og offentlige avgifter
Gjeld til leverandører
Gjeld til oppdragsgivere
Annen gjeld som forfaller i neste budsjettår
Sum til dekning av påløpte kostnader som forfaller i neste
budsjettår
Avsetninger til dekning av planlagte tiltak der kostnadene
helt eller delvis vil bli dekket i fremtidige budsjettår:Prosjekter finansiert av Norges forskningsråd
Prosjekter finansiert av regionale forskningsfond
Større påbegynte, flerårige investeringsprosjekter finansiert av
grunnbevilgningen fra fagdepartementet
Konkrete påbegynte, ikke fullførte prosjekter finansiert av
grunnbevilgningen fra fagdepartementet
Andre avsetninger til vedtatte, ikke igangsatte formål
Konkrete påbegynte, ikke fullførte prosjekter finansiert av
bevilgninger fra andre departementer
Sum avsetninger til planlagte tiltak i fremtidige budsjettår

Endring 2016 Regneregler
til 2017

0 CIII.01-AII.1-AI.1
0 DI.01+DII.1
0
282 313

Alle tall for 2015 gjelder NTNU før fusjon

116ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

119

Balanseoppstilling
Beløp i 1000 kroner

31.12.2017

EIENDELER

31.12.2016

31.12.2015

A. Anleggsmidler
6 218

5 225

3 821

9 475 657

9 628 940

9 283 188

67 65667 66764 1709 549 531

9 701 832

9 351 179

I Beholdninger av varer og driftsmateriell

12 425457

363

II Fordringer

422 315319 988

249 015

III Bankinnskudd, kontanter og lignende

2 875 597

2 593 284

2 022 735

Sum omløpsmidler

3 310 337

2 913 729

2 272 113

Sum eiendeler

12 859 868

12 615 561

11 623 292

I Virksomhetskapital

250 983

238 948

180 764

II Avregninger

662 126

418 240

972 497

9 481 875

9 634 165

9 401 363

000

10 394 984

10 291 353

10 554 624

I Avsetning for langsiktige forpliktelser

0

0

0

II Annen langsiktig gjeld

0

0

0

III Kortsiktig gjeld

2 464 884

2 324 208

1068668

Sum gjeld

2 464 884

2 324 208

1 068 668

Sum statens kapital og gjeld

12 859 868

12 615 561

11 623 292

I Immaterielle eiendeler
II Varige driftsmidler
III Finansielle anleggsmidler
Sum anleggsmidler
B. Omløpsmidler

STATENS KAPITAL OG GJELD
C. Statens kapital

III Statens finansiering av immaterielle eiendeler og varige driftsmidler
IV Statens finansiering av særskilte tiltak med utsatt inntektsføring
Sum statens kapital
D. GjeldAlle tall for 2015 gjelder NTNU før fusjon.

117
120

ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

7		 Alfabetisk liste over uttrykk og 				 forkortelser
BIBSYS: Den ledende norske databasen for bøker ved universitets- og
høgskolebibliotekene.
BOA: Bidrags- og oppdragsfinansiert aktivitet, dvs. finansiering av forskning og
utdanning postert utenom NTNUs grunnbevilgning.
BOTT: Samarbeid mellom universitetene i Bergen, Oslo, Trondheim og Tromsø
BTA: Bruttoareal.
CIP: Center for Intellectual Property, er en videreføring av IPiN (Nasjonalt
senter for immatrielle rettigheter). CIP er et samarbeid mellom NTNU,
Göteborgs universitet og Chalmers tekniska högskola.
Cristin: «Current Research Information System in Norway». Felles forskningsdokumentasjonssystemet i Norge. Systemet skal brukes i universitets- og
høyskolesektoren, instituttsektoren og de regionale helseforetakene.
DBH: Database for statistikk om høyere utdanning.
DiVA: NTNUs Digitale Institusjonelle Vitenskapelige Arkiv. Inneholder i hovedsak
vitenskapelig materiale produsert ved institusjonen.
EiT: Eksperter i Team. Obligatoriske emne for studenter som tar høyere grad
ved NTNU.
EM: Erasmus Mundus-programmet er et samarbeids- og mobilitetsprogram ihøyere utdanning som fremmer EU som et senter for utmerkelse i læring i verden.
Det støtter europeiske fremragende mastergradskurs og synliggjør EUs høyere
utdanning for omverden. Programmet bidrar også med stipend for partnere overhele verden.
ERC: European Research Council. NTNU deltar i flere prosjekter i EUs rammeprogrammer. Flere forskere ved NTNU har mottatt grunnforskningsbevilgning
fra Det europeiske forskningsråd (ERC).
EVU: Etter- og videreutdanning.
ESFRI: European Strategy Forum for Research Infrastructures. Det europeiske
vegkartet for forskningsinfrastruktur.
Fellesadministrasjonen: Tidligere benevnelse «Sentraladministrasjonen» ved
NTNU. Består av felles administrative tjenester for hele NTNU og Rektors staber.
FME: Forskingssenter for miljøvennlig energi, støttet av Forskningsrådet.
FORNY2020: Forskningsbasert nyskaping, Forskningsrådets program forforskningsbasert nyskaping ved universiteter, høyskoler, helseforetak og offentlig
finasierte forskningsinstitusjoner. Erstatter tidligere FORNY-program.
FORNY StudENT: er nå erstattet av programmet STUD-ENT: Forskningsrådets
program for studententreprenørskap
FP7 = Frame programme 7 = Seventh RP = 7RP: EU’s Seventh Framework
Programme for Research / EUs 7. rammeprogram for forskning, 2007–2013.
FS: Felles Studentsystem for universitetene og de vitenskapelige høgskolene i
Norge.
FUGE: Forskningsrådets program Funksjonell genomforskning.

ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

121

Geminisenter: Samarbeid mellom fagmiljøer på NTNU og SINTEF på en rekke felt
for felles strategiprosesser og koordinering av søknader om større FoU-prosjekterog -programmer.
HiST: Høgskolen i Sør-Trøndelag.
HiG: Høgskolen i Gjøvik
HiÅ: Høgskolen i Ålesund
HMS: Helse, miljø og sikkerhet.
Horisont 2020: EUs 8. rammeprogram for forskning.
HR: «Human Resources». Personal- og organisasjonsarbeid.
HUNT: Helseundersøkelsene i Nord-Trøndelag, Det medisinske fakultet, NTNU.
HUNT er Norges største samling av helseopplysninger om en befolkning, med
data fra 1984–86, 1995–97 og 2006–08.
IFM: Inntektsfordelingsmodellen ved NTNU; en nøkkel til fordeling av NTNUs
offentlige bevilgninger.
INFRA: Forskningsrådets «Nasjonal satsing på forskningsinfrastruktur».
IPIN: Nasjonalt senter for immaterielle rettigheter. Se også CIP.
IPR: Intellectual Property Rights/Immaterielle rettigheter. Rettigheter tilåndsverk/oppfinnelser.
Joint Research Centres: I denne sammenhengen et bilateralt samarbeid mellom
NTNU og andre/utenlandske universitet på avgrensete felter. Ikke å forveksle med
EUs sentrale enhet av samme navn.
KD: Kunnskapsdepartementet.
KIC: Knowledge and Innovation Communities; et virkemiddel organisert av EIT(European Institute of Innovation &Technology) der målsettingen er innovasjon,
entreprenørskap og å utdanne neste generasjons entreprenører. EIT samler
europeiske nettverk bestående av universitet, institutt, industri, offentlig
forvaltning og NGOs innenfor nærmere definerte samfunnsområder.
KVASS: NTNUs nettbaserte kvalitetsstøttesystem for undervisning, læring og
støtteprosesser.
LMS: Learning Management System; datasystem for læringskommunikasjon.
LMU: Læringsmiljøutvalget ved NTNU.
MNT-fag: Matematikk, naturvitenskap og teknologi
MOOC: Massive open online courses.
MUSIT: Universitetsmuseenes felles IT-organisasjon.
NIRS: NTNU International Researcher Support skal bidra til utvikling av kompetanse knyttet til økt forskermobilitet i NTNU (immigrasjon, bolig, lønn, skatt,pensjon, to-karriere, utstasjonering osv).
NFR: Norges forskningsråd, kortform Forskningsrådet.
NNDC: Nordic Network of Disability Coordinators.
NOKUT: Nasjonalt organ for kvalitet i utdanningen. NOKUT er et uavhengig, statlig
organ som skal kontrollere og bidra til å utvikle kvaliteten på høyere utdanning og
fagskoleutdanning i Norge.

122ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

NordicFiveTech/Nordic 5Tech: Et nettverk bestående av fem nordiske
universitet: Danmarks Tekniske Universitet, Tekniska Högskolan i Helsingfors,
Norges teknisk-naturvitenskaplige, Universitet, Chalmers tekniska högskola og
Kungliga Tekniska högskolan.
NTNU Discovery: En finansieringsordning rettet mot potensielt
kommersialiserbare forskningsresultater.
Onsager Fellowship: Gjennom OF rekrutteres unge, internasjonalt anerkjente
forskere for å styrke universitetets fagmiljøer.
Ph.d.: Den akademiske graden philosophiae doctor, som nå er den felles/vanlige
doktorgraden som har sitt eget studieløp.
RBO: Resultatbasert omfordeling; budsjettuttelling for universitet og høgskoler
etter relativ resultat-oppnåelse i forskning (publikasjonspoeng) og utdanning(studiepoeng).
RFF: Regionale forskningsfond
RHF: Regionalt helseforetak
RSA: Råd for samarbeid med arbeidslivet
SAKS: Samarbeid, arbeidsdeling, konsentrasjon og sammenslåing.
SFF: Senter for fremragende forskning.
SFI: Senter for forskningsdrevet innovasjon.
SPARK* NTNU: Spark* er en gratis veiledningstjeneste for studenter som
har en idé.
Stjerneprogrammet er en satsing på unge forskere som har utmerket seg
internasjonalt. Ved hjelp av mentorer, opphold i utlandet, bevilgninger ogtalentutvikling gjennom Olympiatoppen er målet at forskerne skal hevde seg iinternasjonal forskning.
STUD-ENT: Forskningsrådets program for studententreprenørskap
TDI: Forkortelse for «Tid, Direkte og Indirekte kostnader», en modell for
beregning av totale kostnader I eksternt finansierte prosjekter.
NTNU Toppforskning er en satsing for å utvikle eliteforskere og forskningsmiljøer
i internasjonal klasse.
TRL-nivåer: Technology readines level. Skala som brukes i Horisont 2020 for å sinoe om i hvilken grad utlysningen gjelder grunnforskning (lavt nivå) eller anvendt
forskning (høyt nivå).
TTO: NTNU Technology Transfer [Office]. Kontoret for kommersialisering av ideer
fra NTNUs faglige virksomhet.
TSO: Tematisk satsingsområde ved NTNU. Tverrfaglige, langsiktige satsinger.
UH-sektoren: Universitets- og høgskolesektoren.
UHR: Universitets- og høgskolerådet. En sammenslutning av institusjoner i norsk
høyere utdanning.
UNIMUS: Universitetsmuseenes samlinger på nett: Inneholder universitetsmuseenes nettportaler utviklet av Universitetsmuseenes IT-organisasjon (MUSIT).
Universell: Den nasjonale pådriverenheten for funksjonshemmede i høyere
utdanning. Enheten holder til ved NTNU.

ÅRSRAPPORT (2017–2018) • KUNNSKAP FOR EN BEDRE VERDEN

123

Foto: Mads Nordtvedt/NTNU

NTNU har hovedansvaret for den høyere teknologiutdanningen i Norge og er landets fremste institusjon for utdanning
av ingeniører. Universitetet har flere profesjonsutdanninger og et bredt fagtilbud innen naturvitenskap, samfunnsfag,lærerutdanning, humaniora, medisin og helsefag, økonomisk-administrative fag, arkitektur og kunstfag.

NTNU har et bredt internasjonalt nettverk og det er egne NTNU-kontor i Japan og Brussel (sammen med Universitetet iBergen og SINTEF).

7491 Trondheim | Tlf: 73 59 50 00

Trondheim | Gjøvik | Ålesund

www.ntnu.no

NTNU – Årsrapport (2017–2018)

NTNU har fire tematiske satsingsområder for forskning i 2014–2023: NTNU Bærekraft, NTNU Energi, NTNU Havrom og NTNU
Helse. Bioteknologi, IKT og nanoteknologi er NTNUs strategiske satsing på muliggjørende teknologier i perioden 2011–2020.

Årsrapport (2017–2018)Årsrapport (2017–2018)
Ved NTNU – Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet skapes kunnskap
for en bedre verden og løsninger som kan forandre hverdagen.