SEKSUAALÕIGUSED: IPPF-i DEKLARATSIOON
Kes me oleme
IPPF (Rahvusvaheline pereplaneerimise föderatsioon) on kõikide inimeste seksuaal- ja
reproduktiivtervise ning -õiguste juhtiv eestkostja ja vastavate teenuste pakkuja. Oleme
rahvuslike organisatsioonide ülemaailmne liikumine, mis töötab koostöös ühiskondade ja
indiviididega nende hüvanguks. Meie eesmärgiks on maailm, kus naistel, meestel janoortel on võimalus ise kontrollida oma keha ning otsustada oma tuleviku üle. Maailm,
kus kõik saavad valida, kas saada lapsi või mitte; otsustada nende arvu ja sündimise aja
üle; elada seksuaalelu ilma, et peaks tundma hirmu soovimatu raseduse või seksuaalselteel levivate infektsioonide, sh HIV ees. Maailma nimel, kus sugu või seksuaalne
suundumus ei ole enam ebavõrdsuse või stigma allikas. Teeme kõik endast oleneva, ettagada need olulised valikud ja õigused nii praegustele kui tulevastele põlvedele.

SisukordEessõna i
Ajalugu ii
Kokkuvõte iv
Seksuaalõigused: IPPF-i deklaratsioon ix
Sissejuhatus 10Üldpõhimõtted 12
Seksuaalõigused on seksuaalsusega seotud inimõigused 16
Viited ja märkused 25
Järelmärkused 26
EESSÕNA
Seksuaalsus on inimese elu loomulik ja hinnaline tahk, selle olemuslik ja põhiline osa. Etolla terve, peab inimestel olema võimalik teha seksuaal- ja reproduktiivset elu
puudutavaid valikuid ning tunda end kindlalt ja turvaliselt oma seksuaalse identiteedi
väljendamisel.
Tänapäeval on paljudele inimestele tõeliseks ohuks diskrimineerimine, stigmatiseerimine,hirm ja vägivald. Need ohud kui neist vallanduvad teod – ulatudes halvakspanust
surmadeni – jätavad paljud ilma nende põhilistest seksuaalõigustest ja kahjustavad
tervist. IPPF on pühendunud eesmärkide täitmisele, milles peegelduvad kõigi inimõigusteuniversaalsus, vastastikune seotus, sõltuvus ning jagamatus. Me teeme kõik endast
oleneva, et tagada seksuaalõigused – inimõigused – nii meie enda tegemistes kui avalikus
elus.
Seksuaalõigused: IPPF-i deklaratsioon on enam kui kaheaastase rahvusvahelise koostöö
tulemus. Seda juhtis mitmekesine grupp inimesi: rahvusvaheliselt tunnustatud seksuaalja reproduktiivtervise, inimõiguste, õiguse ja rahvatervise eksperdid; kogenud IPPF-i
vabatahtlikud, kellest igaüks tõi endaga kaasa unikaalse vaatenurga kohalike tugevustega;lisaks neile osales kolm IPPF-i sekretariaadi juhtivtöötajat. Deklaratsioon küpses paljudel
Vastu võetud IPPF-i nõukogu poolt
10. mail 20081

regionaalsetel kohtumistel ja rajaneb IPPF-i seksuaal- ja reproduktiivõiguste hartale.
Kuigi maailmas on saavutatud teatavat edu ÜRO Milleeniumprogrammi
arengueesmärkide ja 1994. a. ICPD (rahvusvahelise rahvastiku- ja arengukonverentsi)
tegevusprogrammi sihtmärkide elluviimisel, on teha siiski palju. Seksuaalõigusi ei saa
ignoreerida, sest need kuuluvad inimõiguste kogumisse, mis aitavad saavutada kõigi
nimeste vabadust ja võrdsust ning tagada väärikust. Peame olema kindlameelsed,
kompromissitud ja innukad, et vähendada stigmatiseerimist ja parandada teenuste
kättesaadavust ning suurendada seksuaalsuse kui inimelu positiivse tahu tunnustamist.
Erilist tähelepanu vajavad marginaliseeritud grupid, näiteks noored; transseksuaalid;seksitöötajad; mehed, kes seksivad meestega; geid; lesbilised või biseksuaalsed inimesed;
lapsena abielluma sunnitud naised ja lapssünnitajad. Deklaratsioon rakendub ka neile
tüdrukutele ja naistele, kes on haavatavad või allutatud soopõhisele vägivallale,sealhulgas sellistele traditsioonidele nagu naiste ümberlõikamine või meeste
domineerimisel põhinev diskrimineerimine.
Seksuaalõigused: IPPF-i deklaratsioon on mõeldud kõigile organisatsioonidele,vabatahtlikele, teadlastele, poliitikutele ja otsusetegijatele, kelle eesmärgiks oninimõiguste edendamine ja tagamine. Deklaratsioon annab võimaluse muutusteks ja
algatusteks, mis on seksuaalõiguste osas hakanud kujunema seoses eeloleva 2015. a.
rahvusvahelise rahvastiku- ja arengukonverentsi ettevalmistamisega.
Liiga sageli eitatud, liiga kaua marginaliseeritud seksuaalõigused vajavad tähelepanu jatähtsustamist. On aeg neid austada. On aeg neid nõuda.
Me loodame, et deklaratsioon pakub teie tegevuse jätkamisel tõhusat abi.
Jacqueline Sharpe, IPPF president

Ajalugu

2006. a novembris lõi IPPF-i kõrgeim
otsustuskogu, IPPF-i nõukogu, seksuaalõigustepaneeli, et juhendada ja toetada föderatsiooni
seksuaalõiguste deklaratsiooni koostamist.
Deklaratsiooni koostamisel nähti ette, et see rajaneb IPPF-i seksuaal- ja
reproduktiivõiguste hartal. See dokument osutus erakordselt populaarseks ja edendasinimõiguste integratsiooni IPPF-i teenustesse ja eestkostetöösse. IPPF-i läänepoolkera
regiooni poolt viimasel ajal tehtud töö seksuaalõiguste alal on samuti andnud panuse
deklaratsiooni valmimisse. Deklaratsiooni esitlus ja vastuvõtmine IPPF-i nõukogu poolt
toimus mais 2008.
Seksuaalõiguste paneel hõlmas nii kogenud IPPF-i vabatahtlikke ja töötajaid kõigist
IPPF-i piirkondadest kui ka rahvusvaheliselt tunnustatud seksuaal- ja reproduktiivtervise
ja –õiguste eksperte kogu maailmast.
Paneeli liikmed olid: Mariem Mint Ahmed Aicha
Governing Council Member, Mauritania• Hossam Bahgat

Vastu võetud IPPF-i nõukogu poolt
10. mail 20082

Director of the Egyptian Initiativefor Personal Rights, Egypt• Dr Carmen Barroso
Regional Director, IPPF/WHR• Gert-Inge Brander
Governing Council Member, Sweden• Professor Paul Hunt
UN Special Rapporteur on the Right to Health• Dr Alice Miller
Columbia University/Berkeley Law at University ofCalifornia, USA• Madhu Bala NathRegional Director, IPPF/SARO• Dr Naomi Mmapelo Seboni
Governing Council Member, Botswana• Dr Nono Simelela
Director of Technical Knowledge and Support• Tang Kun
Governing Council Member, China• Dr Esther Vicente (Chair)
Governing Council Member, Puerto Rico
• Dr Gill Greer (Ex-officio)
Director-General of IPPF
• Dr Jacqueline Sharpe (Ex-officio)
IPPF PresidentKõige esimesel kohtumisel 2007. a. jaanuaris leppisid paneeli liikmed kokku, etseksuaalõiguste deklaratsiooni väljaarendamine on esmatähtis IPPF-i visiooni ja
missiooni elluviimisel. Alates harta avaldamisest (1994) on toimunud suur läbimurre
seksuaalõiguste vallas, kuid esile on kerkinud uued muret tekitavad valdkonnad, milles
seksuaalsuse erinevad tahud on seksuaalõiguste aspektist sageli haavatavad, ignoreeritud
või mitmeti mõistetud. Harta tugevdas teadlikkust seksuaalsete õiguste versus
reporduktiivõiguste erinevusest — see erinevus tekitas vajaduse tegevusjuhiste järgi justseksuaalõiguste osas. Paneel oli arvamusel, et deklaratsioon parandaks IPPF-i poolt
pakutava reproduktiiv- ja seksuaaltervise teenuste kasutajate tervist ja heaolu ning annaks
panuse ÜRO Milleeniumprogrammi arengueesmärkide täitumisele.
Seksuaalõiguste deklaratsiooni koostamise protsess oli arendav ka organisatsioonile
endale. Koostöö deklaratsiooni ettevalmistamisel kohalikul, riiklikul ja rahvusvahelisel
tasandil on parandanud IPPF vabatahtlike ja töötajate arusaama seksuaalsusega seotudinimõiguste olemusest, nagu ka seksuaalsete ja reproduktiivsete õiguste erinevustest ja
kattuvustest. Ekspertide arutlused lõid uusi teadmisi seksuaalõiguste tähtsusest füüsilisele
ja vaimsele tervisele ning seostest seksuaalõiguste ja teiste inimõiguste vahel: õigusest
arengule, vabadusele, võrdsusele ja väärikusele. Need teadmised on leidnud koha
deklaratsioonis.
Deklaratsiooni koostamisel oli pidevalt tähelepanu all vajadus võtta arvesse erinevateriikide kultuurilisi erinevusi ja religioosset tausta. Paneeli liikmed esitasid erinevaid ja
vahel vastakaid arvamusi seksuaalõigustest kui inimõigustest. Samal ajal tervitasid
osalejad võimalust neid iseärasusi arvestades rääkida seksuaalsusega seotud teemadel
avatult, sealhulgas ka teemadel, millega IPPF puutub kokku iga päev: sundabielu
lapseeas, seksitöötajate õigused, sugude sotsiaalsed erinevused, seksuaalne orientatsioon
ja uudsed reproduktiivtehnoloogiad.
Vastu võetud IPPF-i nõukogu poolt
10. mail 2008

3

IPPF-i regioonid analüüsisid seksuaalõigusi omaenda ajaloo ja kultuurikogemustekontekstis, mis andis samuti deklaratsiooni koostamisele oma panuse. Araabiamaad
kohtusid mais 2007 Rabatis, mille tulemusena valmis sealne seksuaal- ja
reproduktiivõiguste deklaratsioon. Euroopa võrgustik viis juunis 2007 geisid, lesbisid jatransseksuaale puudutavates küsimustes läbi õpikoja, kuhu oli kaastatud selliseid eksperte
nagu rahvusvahelise lesbi- ja geiassotsiatsiooni (ILGA-Europe) president. Deklaratsiooni
mustandit ja seksuaalõigusi arutati Aafrika regionaalsel nõupidamisel ning Lõuna-Aasia
regiooni ja Ida- ja Kagu-Aasia ja Okeaania regiooni ühiskoosolekul. Läänepoolkera
regionaalsel nõupidamisel olid osalejad kaasatud arutlusse, mida juhtis ekspertide paneel,kuhu kuulusid inimõiguste aktivist Sonia Correa, Ameerika kodanikuõiguste liidu
tegevdirektor Anthony Romero ja Humberto Arango Läänepoolkera regionaalsest
osakonnast. Nagu Araabiamaade osalejad Rabatis, nii koostasid ka läänepoolkera
delegaadid deklaratsiooni. IPPF-i peadirektor kõneles igal regionaalsel kohtumisel jaosales järgnevatel aruteludel.
2007.a. novembris esitas paneel organisatsiooni nõukogule mustandi. “ Seksuaalõigused:
IPPF-i deklaratsioon” paludes nõukogu liikmetelt ning regionaalsete osakondade ja
liikmesassotsiatsioonide juhtidelt ja töötajatelt kommentaare, mida arutati deklaratsioonilõppdokumendi ettevalmistamisel. Deklaratsiooni esitleti ja võeti IPPF-i nõukogu poolt
vastu mais 2008.
Deklaratsiooni väärtusliku abiga loodab IPPF luua maailma, kus iga inimese vabadus,võrdsus ja väärikus oleks tagatud ka nendes eluvaldkondades, mis seostuvad
seksuaalsusega.

Kokkuvõte
Seksuaalõigused: IPPF-i deklaratsioon põhineb rahvusvahelistelinimõigustega seotud kokkulepetel, autoriteetsetel rahvusvahelistel
standarditel ja lisaks täiendavatel seksuaalsust puudutavatel õigustel, mis
IPPF-i veendumuse kohaselt võivad mõjutada inimesi .
Deklaratsioon on kooskõlas rahvusvaheliste kokkulepetega, mida tunnustab ka IPPF.
Deklaratsiooni raamistik on laialdaselt kajastatud paljude IPPF liikmesorganisatsioonide
väljaaannetes ning peegeldab IPPF missiooni, visiooni ja väärtusi. Deklaratsioonis
kajastuvad mitmete ÜRO organite ja erireferentide uurimistulemused ning soovitused,sealhulgas aruanne inimõiguste komisjonile seoses õigusega tervisele. Viimase töötas
välja asjatundjate nõukogu, kuhu kuulus selline rahvusvaheliselt tunnustatud seksuaal- ja
reproduktiivõiguste valdkonna liider nagu ÜRO erireferent Paul Hunt.
See kokkuvõte on sissejuhatus deklaratsiooni erinevatele osadele ja sisule, mittealternatiiv kogu deklaratsioonile. Kokkuvõttega kaasas peaks alati olema deklaratsiooni
täistekst, et kõik seksuaalõiguste ja nende tausta üksikasjad oleksid kergesti
kättesaadavad.
Seksuaalõigused: IPPF-i deklaratsioon hõlmab kolme osa:
• Sissejuhatus esitab deklaratsiooni mõtte IPPF-i eesmärgi ja nägemuse, rahvusvaheliste
seksuaal- ja reproduktiivtervist ning õigusi ja inimõigusi puudutavate kokkulepete ja
dokumentide valguses - see visandab inimõiguste raamistiku peamise tähenduse.
Vastu võetud IPPF-i nõukogu poolt
10. mail 20084

• Seitse juhtivat põhimõtet annavad raamistiku kõikidele deklaratsiooni kaasatud
seksuaalõigustele teavitades ning kindlustades seksuaalõiguste austamise, kaitsmise ja
edendamise IPPF-s. Seksuaalõigused on ühilduvad kõigi universaalsete ja jagamatuteinimõigustega, olles ühtaegu kooskõlas diskrimineerimist eitavate põhimõtetega.
• “Seksuaalõigused on seksuaalsusega seotud inimõigused” sisaldab kümmet
seksuaalõigust. Seksuaalõigused tulenevad kõikide inimeste õigusest vabadusele,võrdsusele, eraelu puutumatusele, autonoomiale, terviklikkusele ja väärikusele.
Arvesse võttes rahvuslikke, ajaloolisi, kultuurilisi ja religioosseid erisusi, saavad igas
maailma regioonis töötavad organisatsioonid ja üksikisiskud oma tegevuse, teenusteja/või programmide tarvis kasutada deklaratsiooni raamistiku ja sellele aluseks olevaidpõhimõtteid aidates kaasa püüetele propageerida, kaitsta ja edendada seksuaalõigusi.
Veendunud, et see kõikehõlmav ja integreeritud inimõigustele rajanev lähenemine
seksuaalsusele ja seksuaaltervisele aitab edendada seksuaalõiguste kui ülemaailmseõiguse, arengu ja tervise ühe tahu teostumist, kinnitame me järgmisi põhimõtteid:
1. põhimõte: Seksuaalsus on inimeseks olemise lahutamatu osa. Seetõttu tuleb luua
soodne keskkond, kus igaüks võiks osana oma arengust nautida seksuaalõigusi.
Seksuaalsus on kõigis ühiskondades inimeseks olemise lahutamatu osa. Samal ajal, kuiüksikisikud kogevad, olenevalt sisemistest ja välistest faktoritest, oma seksuaalsust
erinevalt, peaksid seksuaalsusega seotud inimõigused, nende kaitse ja edendamine olemakõikjal ja kõigile inimestele ühtemoodi tagatud. Lisaks, seksuaalsust peaks tunnustama
kui inimelu positiivset osa. Seksuaalõigused on universaalsed inimõigused, mispõhinevad inimeste vabadusel, väärikusel ja võrdsusel.
Kooskõlas seksuaal- ja reproduktiivõiguste hartaga kinnitab IPPF, et inimene on arengu
keskne subjekt ning tunnistab soodsa keskkonna loomise tähtsust, kus kõik isikud võiksid
nautida kõiki seksuaalõigusi, et osaleda aktiivselt majandusliku, sotsiaalse, kultuurilise ja
poliitilise arengu protsessis. Seksuaalsus on inim- ja sotsiaalse elu aspekt, mis on seotud
keha, vaimu, poliitika, tervishoiu ja ühiskonnaga.
2. põhimõte: alla 18aastastele isikutele tagatud õigused ja kaitse erinevad
täiskasvanute omadest ning peavad arvestama iga üksiku lapse arenevaid võimeid,
et iseseisvalt oma õigusi kasutada.
IPPF mõistab, et alla kaheksateistkümneaastastele (18) inimestele tagatud õigused ja
kaitse kui rahvusvahelise ja riikliku õiguse küsimus võib mõnikord erineda täiskasvanuteõigustest. Need erinevused on seotud inimõiguste kõigi aspektidega, kuid
seksuaalõigustega seoses vajavad need erilist lähenemist. IPPF lähtub eeldusest, et allakaheksateistkümneaastased (18) isikud on õiguste valdajad ning erinevatel hetkedel
imikuea, lapsepõlve ja noorukiea raames on teatud õigustel ja kaitsel suurem või väiksem
tähtsus.
Lisaks ühineb arenevate võimete põhimõttes laste ja nende väärikuse austamine ningõigus kaitsele igasuguse kahju eest koos nende omapoolse panuse tunnustamisega.
Ühiskond peab looma keskkonna, kus lapsed saaksid saavutada oma optimaalsevõimekuse ning kus suuremal määral respekteeritakse nende osalemise potentsiaali ja
vastutust omaenese elu puudutavate otsustes.
Vastu võetud IPPF-i nõukogu poolt
10. mail 20085

3. põhimõte: olla vaba igasugusest diskrimineerimisest rõhutab kõigi inimõigustekaitset ja edendamist. IPPF leiab, et mittediskrimineerimise raamistik rõhutab kõigi
inimõiguste kaitset ja edendamist keelates ära igasuguse eristamise, tõrjumise või
piirangud soo, vanuse, sugupoole, soolise identiteedi, seksuaalse orientatsiooni,
perekonnaseisu, tegeliku või oletatava seksuaalse tausta või käitumise, rassi, nahavärvi,etnilise päritolu, keele, religiooni, poliitiliste või muude seisukohtade, rahvusliku,
geograafilise või sotsiaalse päritolu, sünnipära, füüsilise või vaimse puude, tervisliku
seisundi, sh HIV, ning tsiviil-, poliitilise, sotsiaalse või muu staatuse põhjal, milleeesmärgiks või tagajärjeks on vähendada või muuta võimatuks teistega võrdsel aluselkõigi inimõiguste ja põhivabaduste nautimine või kasutamine poliitilises, majanduslikus,
sotsiaalses, kultuurilises, tsiviil- või mistahes muus valdkonnas.
Indiviidid kogevad oma seksuaalõiguste täitmisel erinevaid takistusi. Tegelik võrdsusnõuab nende takistuste eemaldamist, et kõik isikud saaksid võrdsetel alustel nautida kõiki
põhiõigusi ja vabadusi . See võib nõuda erilise tähelepanu pööramist marginaliseeritud ja
sotsiaalse kaitseta gruppidele.
4. põhimõte: seksuaalsus ja sellest tulenev nauding on üheks inimeseks olemisekeskseks aspektiks olenemata sellest, kas isik otsustab lapsi saada või mitte.
Seksuaaltervis on oluline kogu elu jooksul. Seksuaalsus on peaaegu kõigi
reproduktiivsete otsuste lahutamatuks osaks, kuid see on üheks inimeseks olemisekeskseks aspektiks olenemata sellest, kas isik otsustab lapsi saada või mitte. Seksuaalsus
ei ole inimestele pelgalt vahendiks oma reproduktiivsete huvide teostamisel. Õigus
kogeda ja nautida seksuaalsust sõltumatult soo jätkamisest ning soo jätkamine sõltumatult
seksuaalsusest peaks olema tagatud, pöörates erilist tähelepanu neile, kellelt see õigus on
ajalooliselt või momendil ära võetud.
5. põhimõte: seksuaalõiguste tagamine ühteviisi kõigile on pühendumine vabadusele
ja kaitse kahjustamise eest.
Seksuaalõigusi toetab õigus omada võimalust kaitsta end vägivalla ja kahjustamise kõigi
vormide eest. Seksuaalsusega seotud kahjustamine võib olla füüsiline, verbaalne,
psühholoogiline, majanduslik ja seksuaalne vägivald ning vägivald üksikisikute vastu
nende soo, vanuse, soolise identiteedi, seksuaalse orientatsiooni, perekonnaseisu, tegeliku
või väidetava seksuaalse tausta või käitumise, seksuaalsete praktikate või oma
seksuaalsuse avaldamise viisi tõttu.
Kõigil lastel ja noorukitel on õigus kaitsele igasuguse ekspluateerimise vastu . Selle hulka
kuulub kaitse seksuaalse väärkohtlemise, lasteprostitutsiooni ja mis tahes seksuaalse
kuritarvituse, ründe ja ahistamise kõigi vormide vastu, sealhulgas lapse sundimine
mistahes seksuaalseks toiminguks ning laste ärakasutamine pornograafilistes etendustes
ja materjalides.
6. põhimõte: seksuaalõigusi võidakse piirata ainult seaduses sätestatud juhtudel
eesmärgiga tagada teiste isikute õiguste ja vabaduste tunnustamine ja austaminening demokraatiliku ühiskonna üldine heaolu.
Seksuaalõigustele nagu ka muudele inimõigustele võidakse rakendada ainult seaduses
kindlaksmääratud piiranguid eesmärgiga tagada teiste isikute õiguste ja vabaduste
Vastu võetud IPPF-i nõukogu poolt
10. mail 20086

tunnustamine ja austamine ning demokraatiliku ühiskonna üldine heaolu, rahva tervishoid
ja avalik kord vastavuses inimõigustega. Sellised piirangud ei tohi olla diskrimineerivad,
need peavad olema vajalikud ja proportsionaalsed legitiimse eesmärgiga. Seksuaalõiguste
elluviimisel peab lähtekohaks olema teadlikkus indiviidi ja ühiskonna huvide vahelisest
dünaamilisest suhtest, arvamuste paljususest ja vajadusest tagada võrdsus,väärikus ja
austus erinevuste vastu.
7. põhimõte: kohustus austada, kaitsta ja täita kehtib kõigi seksuaalõiguste ja
vabaduste suhtes.
Seksuaalõigused ja -vabadused sisaldavad põhilisi seaduslikke nõudeid ning juurdepääsu
vahenditele nende nõuete täitmiseks. Nagu ka muude inimõiguste puhul on riikidel
kolmel tasandil kohustusi: austada, kaitsta ja täita kõigi inimeste seksuaalõigusi.
Kohustus austada nõuab riikidelt otsesest või kaudset mittesekkumist konkreetse õiguse
kasutamisse, antud juhul seksuaalõiguste kasutamisse. Kohustus kaitsta nõuab riikidelt
meetmete rakendamist, et takistada kolmandate osapoolte sekkumist inimõigustetagatistesse. Kohustus täita nõuab riikidelt vastavate seadusandlike, administratiivsete,eelarveliste, kohtulike, propageerivate ja muude meetmete vastuvõtmist õiguste täielikuks
realiseerimiseks.

Seksuaalõigused on seksuaalsusega seotudinimõigused

IPPF kinnitab, et seksuaalõigused on inimõigused. Seksuaalõigused on seksuaalsusega
seotud õiguste kogum, mis lähtub kõigi inimeste õigusest vabadusesle, võrdusele, eraelu
puutumatusele, autonoomsusele, isikupuutumatusele ja väärikusele.
Kümme seksuaalõigust on:
1. Õigus võrdsele kohtlemisele, võrdsele kaitsele seaduste ees ning õigus olla vaba
igasugusest soolistest ja seksuaalsest diskrimineerimisestKõik isikud on sündinud vabana ja võrdsena nii eneseväärikuselt kui õigustelt ja neilpeab olema sool või seksuaalsusel põhineva diskrimineerimise vastu võrdne kaitse
seaduse ees.

2. Õigus osaleda ühiskonnaelus olenemata soost või seksuaalsusestKõigil isikutel on õigus keskkonnale, mis võimaldab aktiivset, vaba ja mõtestatudosalemist ning panustamist era-, majanduslikku, sotsiaalsesse ja poliitilistesse ellu
kohalikul, riiklikul, piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil ning mille realiseerimistvõimaldavad inimõigused ja põhivabadused.
3. Õigus elule, isikuvabadusele, turvalisusele ja kehalisele terviklikkuseleKõigil isikutel on õigus elule ja isikuvabadusele, õigus mitte olla piinamise või julma,
ebainimliku või alandava kohtlemise ohver eriti tingituna soost, vanusest, sugupoolelrajanevast identiteedist, seksuaalsest orientatsioonist, perekonnaseisust, tegelikust või

Vastu võetud IPPF-i nõukogu poolt
10. mail 20087

oletatavast seksuaalsest taustast ja käitumisest või HIV/AIDS seisundist ning neil onõigus väljendada oma seksuaalsust vabana vägivallast või sunnist.
4. Õigus eraelu puutumatuseleÜkski isik ei tohi olla eraelu, perekonna, kodu, dokumentide või kirjavahetuseomavolilise häirimise objektiks, mis on eeltingimuseks seksuaalse autonoomia
kasutamiseks.
5. Õigus isikuvabadusele ja tunnustamisele seaduse eesKõigil isikutel on õigus olla tunnustatud seaduse ees ja vabalt otsustada oma seksuaalsuseüle, valida seksuaalpartnereid, kogeda täielikult oma seksuaalset potentsiaali ja naudingut
samal ajal silmas pidades teiste inimeste õigusi, laste puhul nende arenevaid võimeid.
6. Õigus mõtte-, arvamus- ja väljendusvabadusele, ühinemisõigus
Kõigil isikutel on ilma meelevaldse sekkumise või piiranguteta õigus mõtte-, arvamus- ja
väljendusvabadusele seksuaalsust, seksuaalset suundumust, soolist identiteeti ja
seksuaalõigusi puudutavates küsimustes, mille aluseks võivad olla domineerivad
kultuurilised arusaamad, poliitiline ideoloogia või avalik kord, kehtivad moraalinormid,
rahva tervist või avalikku julgeolekut puudutavad diskrimineerivad arvamused.
7. Õigus tervisele ja teaduse arengust tulenevatele hüvedeleKõigil isikutel on õigus kõrgeimale füüsilise ja vaimse tervise standardile, sealhulgas
seda mõjutavatele teguritele ning preventiivsetele tervishoiuteenustele, et vältida,
diagnoosida ja ravida kõiki seksuaaleluga seotud probleeme ja häireid.
8. Õigus haridusele ja teabeleKõigil isikutel on ilma diskrimineerimiseta õigus haridusele ja teabele, sealhulgas
ammendavale seksuaalharidusele ja teabele, et teostada kodanikuõigusi ning osaledavõrdsena eraelus, avalikus ja poliitilises sektoris.
9. Õigus otsustada, kas abielluda või mitte, õigus planeerida ja luua perekonda ningõigus otsustada kas ja millal saada lapsiKõigil isikutel on õigus valida, kas abielluda või mitte, kas planeerida ja rajada peret või
mitte, kas ja millal saada lapsi ning otsustada vabalt ja vastutustundlikult oma laste arvu
ja nende sündimise aja üle keskkonnas, kus seadused ja poliitika tunnustavad
peremudelite mitmekesisust, kaasa arvatud mudelid, mis ei ole määratletud põlvnemisevõi abieluga.
10. Õigus esitada arupärimine ja saada hüvitistKõigil isikutel on õigus tõhusatele, adekvaatsele, kättesaadavatele ja sobivatele
hariduslikele, seadusandlikele, kohtulikele ning muudele meetmetele, et tagada ja nõuda
neilt, kelle kohustuste hulka kuulub seksuaalõiguste toetamine, oleksid nende ees täiel
määral aruandekohustuslikud. Nende hulka kuulub võimalus jälgida seksuaalõigusteellurakendamist ja seksuaalõiguste rikkumise korral juurdepääsu selle kõrvaldamise
vahenditele, sh juurdepääs täielikule heastamisele restitutsiooni, kompensatsiooni,
rehabilitatsiooni, hüvitamise, mittekordumise tagamise ja muude vahendite näol.
Vastu võetud IPPF-i nõukogu poolt
10. mail 2008

8

IPPF-i deklaratsioon pakub üheselt arusaadava raamistiku seksuaalõigustele, mille abilliikmesorganisatsioonid võivad enda vastutuse lahti mõtestada. Tänu deklaratsioonile onnad paremini varustatud, et alustada või jätkata oma tööd, mille eesmärgiks on tagadakõikide inimeste seksuaal- ja reproduktiivõigused. Deklaratsioon on ka
eestkosteraamistik, et meenutada riikidele nende kohustusi. Iseäranis järgmise globaalse
algatuse planeerimisel, mis keskendub seksuaal- ja reproduktiivtervisele ning –õigustele,on deklaratsioonil rajanev eestkoste valitsusorganisatsioonidele abiks, et mõista ja võtta
püsikohustusi, mis seovad seksuaalõigused rahva tervise ja arenguga.

Sissejuhatus
IPPF (Rahvusvaheline Pereplaneerimise Föderatsioon) on pühendunud oma eesmärkide
täitmisele lähtudes inimõiguste universaalsusest, vastastikusest seotusest, sõltuvusest ja
jagamatusest. IPPF tunnistab ja usub, et seksuaalõigused on inimõigused, mis on seotud
seksuaalsusega ja aitavad saavutada kõigi inimeste vabadust, võrdsust ja väärikust.
Seksuaalõigused: IPPF-i deklaratsioon tugineb rahvusvaheliste inimõiguste lepingutes
ja muudes instrumentides ning rahvusvahelistes standardites sisalduvate inimeste
seksuaalsust puudutavatele õigustele.1 See tugineb dokumentidele, mis lähtuvad ÜRO
1993. a. inimõiguste maailmakonverentsist, ÜRO 1994. a. rahvusvahelisest rahvastiku- ja
arengukonverentsist, ÜRO 1995. a. neljandast ülemaailmsest naiste konverentsist, ÜROMilleeniumi deklaratsioonist ning Milleeniumi arengueesmärkidest. Selles kajastuvad ka
mitmete ÜRO lepinguliste organite ja ÜRO erireferentide uurimistulemused jasoovitused, eriti erireferendi 2004. a. aruanne inimõiguste komisjonile seoses õigusegakõrgeimale saavutatavale tervisestandardile.
IPPF-i deklaratsioon täiendab IPPF-i seksuaal- ja reproduktiivõiguste hartat. Selle
eesmärgiks on selgesõnaliselt määratleda seksuaalõigused ja toetada kõikehõlmavat
nägemust seksuaalsusest. Selles püütakse austada, kaitsta ja edendada kõigi isikute
seksuaalseid õigusi ning edendada seksuaaltervist ja -õigusi vabana igasugusest
diskrimineerimisest.
IPPF usub, et tervis on põhiline inimõigus, mis on asendamatu kõigi teiste inimõigusterakendamisel.2 IPPF usub, et seksuaal- ja reproduktiivne tervis kuulub lahutamatu
koostisosana iga inimese õiguste hulka, et nautida füüsilise ja vaimse tervise kõrgeimatsaavutatavat standardit.3 Seksuaaltervist ei ole võimalik saavutada ega säilitada ilma
seksuaalsete õigusteta, mis hõlmavad rohkemat kui ainult tervishoiuga seotud õigused.
Seksuaalõigused kujutavad endast spetsiifilisi norme kui olemasolevaid inimõigusi
rakendatakse seksuaalsusele. Need õigused sisaldavad kõigi inimeste vabadust, võrdsust,eraelu puutumatust, autonoomsust, terviklikkust ja väärikust, põhimõtteid, mida on
tunnustanud mitmed rahvusvahelised õigusaktid ja mis on eriti olulised seoses
Vastu võetud IPPF-i nõukogu poolt
10. mail 20089

seksuaalsusega. Seksuaalõigused pakuvad igale konkreetsele inimesele tema identiteedi
kaitset, kuid lähevad sellest kaugemale. Seksuaalõigused tagavad, et igaühel on
juurdepääs tingimustele, mis lubavad oma seksuaalsuse väljendamist vabana igasugusest
sundusest, diskrimineerimisest või vägivallast austades iga indiviidi väärikust.
IPPF tunnustab, et seksuaalsusel on inimeste elus keskne roll. Seksuaalsus sisaldab endas
väga erinevaid mõõteid kuigi neid kõiki alati ei kogeta ega väljendata. Tegemist on
areneva kontseptsiooniga, mis hõlmab seksuaalset aktiivsust, soolist identiteeti,
seksuaalset orientatsiooni, erootilisust, naudingut, intiimsust ja reproduktsiooni. See on
määratud bioloogiliste, psühholoogiliste, sotsiaalsete, majanduslike, poliitiliste,kultuuriliste, eetiliste, õiguslike, ajalooliste, religioossete ja vaimsete tegurite
koostoimega. Seksuaalsust kogetakse ja väljendatakse mõtetes, fantaasiates, soovides,
uskumustes, hoiakutes, väärtushinnangutes, käitumises, tavades ja suhetes.4
IPPF on teadlik, et mitmed seksuaalsuse väljendusvormid on mittereproduktiivsed ningarusaamine seksuaalsusest muutub pidevalt. Seetõttu arvab IPPF, et seksuaalõigusi on
vajadus käsitleda eraldi reproduktiivsete õigustest.5
IPPF tunnustab, et püüe luua tingimused seksuaalõiguste tagamiseks täiendab IPPF-i
laiemat panust kohalikku ja globaalsesse võitlusse võrdse juurdepääsu eest ressurssidele,rahule ning universaalsele sotsiaalsele ja rahvusvahelisele korrale, kus täiel määral on
kaitstud kõigi isikute väärikus, õigused ja vabadused. Inimeste seksuaalõiguste tagamine
on tähtis, et kindlustada areng milles üksikisik on subjektiks, aktiivseks osaliseks ja
kasusaajaks majanduslikus, sotsiaalses, kultuurilises ja poliitilises arenguprotsessis, kus
on võimalik realiseerida täielikult kõik inimõigused ja põhivabadused.
IPPF on seisukohal, et tingimuste loomisel õiguste kasutamiseks on kesksel kohal
vastutavate struktuuride väljakujundamine, mis ei peaks mitte ainult pakkuma
individuaalset heastamist ja hüvitamist, vaid esitama väljakutse seksuaalõiguste rikkumisipõhjustavale võimule, tavadele ja tähendust kandvatele mehhanismidele. IPPF tunnistab,
et sellel on mõju IPPF-i põhimõtete laiemale levikule.
Seega julgustab IPPF oma liikmesühinguid kasutama deklaratsiooni kui juhist, etpanustada seksuaalõiguste austamisse, kaitsmisse ja edendamisse ning tugevdada javõimendada oma poliitikaid, strateegiaid ja programme.
Deklaratsioon on raamistik, et mõista põhiliste inimõiguste rakendumist seksuaalsusele.
Kõik föderatsiooni liikmed võivad lülitada selle põhimõtted ja kogu raamistiku oma
toimingutesse, teenustesse ja programmidesse, et järgida vastutust seksuaalõiguste
edendamise ja kaitsmise eest.
IPPF on pühendunud nägemusele universaalsetest, võõrandamatutest ja jagamatutestinimõigustest, mille hulka kuuluvad seksuaalõigused. Kuid IPPF tunnistab, et selles
deklaratsioonis sisalduvate põhimõtete ja õiguste rakendamise ajastust, viisi ja ulatustvõivad mõjutada riikide eripärad. Selliste situatsioonide äratundmiseks japõhjendamiseks saavad olema kindlad reeglid.6
Vastu võetud IPPF-i nõukogu poolt
10. mail 200810

Seksuaalõigused: IPPF Deklaratsioon võeti vastu IPPF-i nõukogu poolt 10. mail2008.

Vastu võetud IPPF-i nõukogu poolt
10. mail 200811Üldpõhimõtted
IPPF eeldab, et kõik liikmesorganisatsioonid panustavad föderatsiooni missiooni,
nägemusse ja väärtustesse, sealhulgas põhimõtetesse, mis on aluseks ja sisalduvad
seksuaalõiguste deklaratsioonis. Need põhimõtted on föderatsiooni liikmete poolt välja
töötatud programmides ja strateegiates, et kaitsta, edendada ja täita seksuaalõigusi, mis
on määratletud deklaratsiooni osas "Seksuaalõigused on seksuaalsusega seotudinimõigused".
1. põhimõte: Seksuaalsus on inimeseks olemise lahutamatu osa. Seetõttu tuleb luua
soodne keskkond, kus igaüks võiks osana oma arengust nautida seksuaalõigusi.
Seksuaalsus on kõigis ühiskondades inimeseks olemise lahutamatu osa. Samal ajal, kuiüksikisikud kogevad olenevalt sisemistest ja välistest faktoritest oma seksuaalsust
erinevalt, peaksid seksuaalsusega seotud inimõigused, nende kaitse ja edendamine olemakõikjal ja kõigile inimestele ühtemoodi tagatud. Seksuaalõigused on universaalsedinimõigused, mis põhinevad inimeste vabadusel, väärikusel ja võrdsusel.7
Vaesus on halva seksuaaltervise ning seksuaalsusel põhineva ebavõrdsuse ja tõrjutusepõhjus ja tagajärg. Vaesust peab käsitlema koos selle mõjuga inimõiguste kasutamiselevõi mittekasutamisele, eriti pöörates tähelepanu vaesuse mõjule seksuaalõigustele.
Viies ellu nt Milleeniumi arengueesmärkidel põhinevaid arenguprojekte, programme või
raamprogramme, tuleb tegelda küsimustega, mis on seotud ebavõrdsuse,8võrdõiguslikkuse puudumise,9 sugude ebavõrdsuse,10 sugudevahelise võrdõiguslikkusepuudumise11 ning halva tervisega. Muude eesmärkide hulgas sõltub sellest niisuguste
Milleeniumi arengueesmärkide saavutamine nagu emade tervise parandamine, laste
suremuse vähendamine, sugudevahelise võrdsuse edendamine ja HIV ning AIDS-i vastu
võitlemine ning juurdepääsu tagamine seksuaalterviseteenustele ning seksuaalõigustele.
Kooskõlas seksuaal- ja reproduktiivõiguste hartaga kinnitab IPPF, et inimene on arengu
keskne subjekt ning tunnistab soodsa keskkonna loomise tähtsust, kus kõik inimesedvõiksid nautida kõiki seksuaalõigusi, et osaleda aktiivselt majandusliku, sotsiaalse,
kultuurilise ja poliitilise arengu protsessis. Seksuaalsus on inim- ja sotsiaalse elu aspekt,
mis on alati seotud keha, vaimu, poliitika, tervishoiu ja ühiskonnaga.
Seksuaalõiguste mõju on ideoloogiline ja poliitiline aga ka personaalne ja subjektiivne.
Seksuaalõigused sisaldavad väljenduslikke, suhte- ja osaluselemente ning on tihedalt
seotud kehalise puutumatuse ja indiviidi suveräänsete õigustega. Tunnustades
seksuaalõigusi ja pühendudes nende tagamisele, mõistab IPPF, et nende õiguste
austamine, kaitse ja täitmine nõuab tähelepanu pööramist kõigile neile valdkondadele jaelementidele, mis omakorda on kõigis inimtegevuse era- ja avalikes valdkondades
toimivate ajalooliste protesside osaks.
2. põhimõte: alla 18aastastele isikutele tagatud õigused ja kaitse erinevad
täiskasvanute omadest ning peavad arvestama iga üksiku lapse arenevaid võimeid
teostada oma õigusi iseseisvalt.
Vastu võetud IPPF-i nõukogu poolt
10. mail 2008

12

IPPF mõistab, et alla kaheksateistkümneaastastele (18) inimestele tagatud õigused ja
nende kaitse kui rahvusvahelise ja riikliku õiguse küsimus võib mõnikord erineda
täiskasvanute õigustest. Need erinevused on seotud inimõiguste kõigi aspektidega, kuid
seksuaalõigustega seoses vajavad need erilist lähenemist. IPPF lähtub eeldusest, et allakaheksateistkümneaastased (18) isikud on õiguste valdajad ning erinevatel hetkedel
imikuea, lapsepõlve ja noorukiea raames on teatud õigustel ja kaitsel suurem või väiksem
tähtsus.
Lapse õiguste konventsiooni artikkel 512 sätestab, et last suunates ja juhendades peavad
vanemad või teised lapse eest vastutavad isikud võtma arvesse lapse võimeid teostadaoma õigusi iseseisvalt. Laste võimete arengu kontseptsioon nõuab tasakaalu laste
tunnustamisel omaenese elude aktiivsete korraldajatena, kellel on õigus olla koheldud
iseseisvate ja täieõiguslike kodanikena, inimestena ja õiguste valdajatena ning samal ajal
on neil õigus ka erilisele kaitsele olenevalt nende haavatavusest. Kontseptsioon
tunnustab, et kaitse vajadus osalemise eest tegevustes, mis võivad lapsi kahjustada,väheneb koos nende arenevate võimetega.
Lisaks ühineb arenevate võimete põhimõttes laste ja nende väärikuse austamine ja õigus
kaitsele igasuguse kahju eest nende omapoolse panuse tunnustamisega. Ühiskond peablooma keskkonna, kus lapsed saaksid saavutada oma optimaalse võimekuse ning kus
suuremal määral respekteeritakse nende osalemise potentsiaali ja vastutust omaenese elu
puudutavate otsustes.
Mitmed olulised põhimõtted käsitlevad laste õiguste ja muude huvide vahelisi suhteid.
Nende hulgas on: alla kaheksateistkümneaastaste (18) isikute käsitlemine õiguste
valdajatena13, lapse parimad huvid14, lapse arenevad võimed15, mittediskrimineerimine16
ja vastutus jõudsat arenemist tagavate tingimuste loomise eest17.
Seksuaalõiguste kontekstis nõuavad need põhimõtted individuaalset lähenemist, millealuseks on küpsuse olemasolu. Arvesse tuleb võtta konkreetseid asjaolusid, nt lapse või
nooruki võimet aru saada ja tegutseda, tema füüsilist ja vaimset tervislikku seisundit,
suhteid vanemate või muude huvitatud osapooltega, võimusuhteid asjaosaliste vahel ningkõnealuse küsimuse olemust.
3. põhimõte: olla vaba igasugusest diskrimineerimisest rõhutab kõigi inimõigustekaitset ja edendamist.
IPPF mõistab, et mittediskrimineerimise raamistik rõhutab kõigi inimõiguste kaitset ja
edendamist18 keelates igasuguse eristamise, tõrjumise või piirangud soo,19 vanuse,20
sugupoole,21 soolise identiteedi,22 seksuaalse orientatsiooni,23 perekonnaseisu, tegeliku
või oletatava seksuaalse tausta ja käitumise, rassi, nahavärvi, etnilise päritolu, keele,
religiooni, poliitiliste või muude seisukohtade, rahvusliku, geograafilise või sotsiaalse
päritolu, sünnipära, füüsilise või vaimse puude, tervisliku seisundi, sh HIV, ning tsiviil-,
poliitilise, sotsiaalse või muu staatuse põhjal, mille eesmärgiks või tagajärjeks onvähendada või muuta võimatuks teistega võrdsel alusel kõigi inimõiguste japõhivabaduste nautimine või kasutamine poliitilises, majanduslikus, sotsiaalses,
kultuurilises, tsiviil- või mistahes muus valdkonnas.24

Vastu võetud IPPF-i nõukogu poolt
10. mail 200813

Diskrimineerimine seksuaalõiguste valdkonnas võib ilmneda ebavõrdse juurdepääsuna
kultuurilistele, majanduslikele, poliitilistele või sotsiaalsetele õigustele tingituna soost,vanusest, soolisest identiteedist, seksuaalsest suundumusest, perekonnaseisust, tegelikust
või väidetavast seksuaalsest taustast või käitumisest, seksuaalpraktikatest või seksuaalsest
suundumusest ning selliste seksuaalõiguste keelamisena nagu seksuaalterviseteenused,ammendav seksuaalharidus ja seksuaalse vägivalla hüvitamine, mis kahjustab õigustenautimist isiku poolt teistega võrdsel alusel.
Indiviidid kogevad oma seksuaalõiguste täitmisel erinevaid takistusi. Tegelik võrdsusnõuab nende takistuste eemaldamist, et kõik isikud saaksid võrdsetel alustel nautida kõiki
põhiõigusi ja vabadusi. See võib nõuda erilise tähelepanu pööramist marginaliseeritud ja
sotsiaalse kaitseta gruppidele.
4. põhimõte: seksuaalsus ja sellest tulenev nauding on üheks inimeseks olemisekeskseks aspektiks olenemata sellest, kas isik otsustab lapsi saada või mitte.
Seksuaaltervis on oluline kogu elu jooksul. Seksuaalsus on peaaegu kõigi
reproduktiivsete otsuste lahutamatuks osaks, kuid see on üheks inimeseks olemisekeskseks aspektiks olenemata sellest, kas isik otsustab lapsi saada või mitte.
Seksuaalsus ei ole inimestele pelgalt vahendiks oma reproduktiivsete huvide teostamisel.
Õigus kogeda ja nautida seksuaalsust sõltumatult soo jätkamisest ning soo jätkaminesõltumatult seksuaalsusest peaks olema tagatud, pöörates erilist tähelepanu neile, kellelt
see õigus on ajalooliselt või momendil ära võetud.
Kõigil inimestel on õigus tingimustele, mis võimaldavad nautida seksuaalsust.25 Naudingpõhineb individuaalsel ja suhete autonoomial, mis on tagatud juurdepääsuga
seksuaalharidusele ja terviseteenustele, vabadusega olla ilma sunni ja vägivallata ning
eetiliste normidega õigluse, võrdsuse ja vabaduse küsimustes. Eeldades, et nauding on
seksuaalsusele olemuslikult omane aspekt, ei tohi kellelegi keelata õigust seda otsida,
väljendada ja kogeda.
5. põhimõte: seksuaalõiguste tagamine ühteviisi kõigile on pühendumine vabadusele
ja kaitse kahjustamise eest.
Seksuaalõigusi toetab õigus olla kaitstud vägivalla ja kahju kõigi vormide eest ning saada
kahju eest hüvitist.26 Seksuaalsusega seotud kahjustamine võib olla füüsiline, verbaalne,
psühholoogiline, majanduslik ja seksuaalne vägivald ning vägivald üksikisikute vastu
nende soo, vanuse, soolise identiteedi, seksuaalse orientatsiooni, perekonnaseisu, tegeliku
või väidetava seksuaalse tausta ja käitumise, seksuaalsete praktikate või oma
seksuaalsuse avaldamise viisi tõttu.
Kõigil lastel ja noorukitel27 on õigus kaitsele igasuguse ekspluateerimise vastu. Selle
hulka kuulub kaitse seksuaalse väärkohtlemise, lasteprostitutsiooni ja mis tahes
seksuaalse kuritarvituse, ründe ja ahistamise kõigi vormide vastu, sealhulgas lapse
sundimine mistahes seksuaalseks toiminguteks ning laste ärakasutamine pornograafilistes
etendustes ja materjalides.
6. põhimõte: seksuaalõigusi võidakse piirata ainult seaduses sätestatud juhtudel,
eesmärgiga tagada teiste isikute õiguste ja vabaduste tunnustamine ja austamine

Vastu võetud IPPF-i nõukogu poolt
10. mail 200814

ning demokraatiliku ühiskonna üldine heaolu, rahva tervishoid ja avalik kord
vastavuses inimõigustega.
Seksuaalõigustele, nagu ka muudele inimõigustele, võidakse rakendada ainult seaduses
kindlaksmääratud piiranguid eesmärgiga tagada teiste isikute õiguste ja vabaduste
tunnustamine ja austamine ning demokraatiliku ühiskonna üldine heaolu,28 rahva
tervishoid ja avalik kord vastavuses inimõigustega.29 Sellised piirangud ei tohi olla
diskrimineerivad, need peavad olema vajalikud ja proportsionaalsed legitiimse
eesmärgiga. Seksuaalõiguste elluviimisel peab lähtekohaks olema teadlikkus indiviidi jaühiskonna huvide vahelisest dünaamilisest suhtest, arvamuste paljususest ja vajadusest
tagada võrdsus,väärikus ja austus erinevuste vastu.30
7. põhimõte: kohustus austada, kaitsta ja täita kehtib kõigi seksuaalõiguste ja
vabaduste suhtes.
Seksuaalõigused ja vabadused sisaldavad põhilisi seaduslikke nõudeid ning juurdepääsu
vahenditele nende nõuete täitmiseks.31 Nagu ka muude inimiõiguste puhul on riikidel
kolmel tasandil kohustusi: austada, kaitsta ja täita kõigi inimeste seksuaalõigusi.32
Kohustus austada nõuab riikidelt otsesest või kaudset mittesekkumist konkreetse õiguse
kasutamisse, antud juhul seksuaalõiguste kasutamisse. Kohustus kaitsta nõuab riikidelt
meetmete rakendamist, et takistada kolmandate osapoolte sekkumist inimõigustetagatistesse. Kohustus täita nõuab riikidelt vastavate seadusandlike, administratiivsete,eelarveliste, kohtulike, propageerivate ja muude meetmete vastuvõtmist õiguse täielikuks
realiseerimiseks.33
Samal ajal, kui riigid jäävad oma territooriumil põhiliseks kohustuste kandjaks seosesinimõiguste austamise, kaitsmise ja täitmisega, peaksid vastutama ka tsiviilühiskonna
teised osalejad, kelle tegevus ja tegematajätmised mõjutavad seksuaalõiguste kasutamist.
Nende hulka võivad kuuluda teised riigid, piiriülesed institutsioonid ja programmid, mis
toimivad abi ja arengutoetuste kaudu, jõustruktuurid ja muud liidud ning samuti
mitteriiklikud osalejad, kelle hulka kuuluvad nii äri-, mittetulunduslikud ja religioossedühendused kui üksikisikud.
Seetõttu peavad riigid hoiduma rikkumast indiviidi seksuaalõigusi või neisse muul viisil
sekkumast, kaitsma neid õigusi kolmandatest osaspooltest lähtuva rikkumise ja
sekkumise eest ning rakendama positiivseid samme ja meetmeid, sh rajama tõhusaid,
osalusel põhinevaid ja vastutavaid institutsioone ning eraldama vahendeid
seksuaalõiguste realiseerimiseks.

Seksuaalõigused on seksuaalsusega seotud inimõigused

Vastu võetud IPPF-i nõukogu poolt
10. mail 2008

15

IPPF kinnitab, et seksuaalõigused on inimõigused. Seksuaalõigused moodustuvad
seksuaalsusega seotud õiguste kogumist, mis lähtub kõigi inimeste õigusest vabadusele,võrdusele, eraelu puutumatusele, autonoomsusele, isikupuutumatusele ja väärikusele.
Paljud rahvusvahelised instrumendid, normid ja standardid tunnustavad seksuaalsusega
seotud tähtsaid põhimõtteid. Seksuaalõigused on spetsiifilised normid, mis ilmnevad
olemasolevate inimõiguste rakendamisel seksuaalsusele. Seksuaalõigused kaitsevad
konkreetse isiku seksuaalset identiteeti, kuid ulatuvad sellest kaugemale kaitstes kõigi
inimeste õigust väljendada ilma diskrimineerimiseta oma seksuaalsust pidades silmas
teiste inimeste õigusi.
Seksuaalõigused rakendavad põhilisi, tuntud inimõiguste põhimõtteid inimeste
seksuaalsusele. Nende rakendamine on eriti tähtis vaestele, marginaliseeritud, sotsiaalselttõrjutud ja alavarustatud inimestele vaatamata sellele, kas selline seisund on ajalooline
või tekkinud hiljuti.
Eeldades, et IPPF kinnitab kõigi inimõiguste universaalsust, vastastikust seostatust ja
jagamatust, ei väljenda deklaratsioonis sisalduvate järgnevate seksuaalõiguste esitamise
järjekord nende tähtsust. Alljärgnevate õiguste rakendamine peaks toimuma vastavuses
nende väljatöötamisel aluseks olnud üldpõhimõtetega.
1. Õigus võrdsele kohtlemisele, võrdsele kaitsele seaduste ees ning õigus olla vaba
igasugusest soolistest ja seksuaalsest diskrimineerimisest•Kõik isikud on sündinud vabana ja võrdsena nii eneseväärikuselt kui õigustelt34 ja
neil peab olema võrdne kaitse seaduse ees 35 seksuaalsusel, sool või sugupoolelpõhineva diskrimineerimise vastu.36•

Kõigile isikutele peab olema tagatud keskkond, mis võimaldab võrdse
juurdepääsu riigi poolt kehtestatud õigustele. Riigid ja kodanikuühiskond peavad
astuma samme edendamaks sotsiaalsete ja kultuuriliste tavade muutmist, mispõhinevad naise või mehe stereotüüpsetel rollidel või arusaamal sugude,
sugupooltevõisugupoolte
avaldumisvormideülemuslikkusest
võialaväärtuslikkusest.

•Kõigil isikutel on ilma diskrimineerimiseta õigus tööle, haridusele, tervisele,sotsiaalkaitsele ja muudele majanduslikele, sotsiaalsetele ja kultuurilisteleõigustele ning nende realiseerimiseks vajalikele rajatistele, kaupadele, teenustele
ja tingimustele.

•Kõigile isikutele on tagatud õigus- ja teovõime ning ühesugused võimalused
nende teostamiseks, võrdsed õigused sõlmida lepinguid ja hallata omandit ningsaada võrdselt koheldud kohtuprotsesside ja tribunalimenetluste kõigil etappidel,laste puhul pidades silmas nende arengust tulenevaid võimeid.

Vastu võetud IPPF-i nõukogu poolt
10. mail 200816•Kõigil isikutel on ilma diskrimineerimiseta ühesugused õigused inimeste vaba
liikumist käsitleva seaduse ees ja vabadus valida elu- ja asukohta.

2. Õigus osaleda ühiskonnaelus olenemata soost või seksuaalsusest•Kõigil isikutel on õigus keskkonnale, mis võimaldab aktiivset, vaba ja mõtestatudosalemist ning panustamist era-, majanduslikku, sotsiaalsesse ja poliitilistesse ellu
kohalikul, riiklikul, piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil ning mille
realiseerimist võimaldavad inimõigused ja põhivabadused.37•

Kõigil isikutel on õigus osaleda nende heaolu38, sh nende seksuaal- ja
reproduktiivset tervist mõjutavate poliitikate väljatöötamisel ja rakendamisel ilma
selliste formaalsete või mitteformaalsete takistusteta nagu nt abielukõlblikuks
tunnistamine, tingimused, mis on seotud HIV-staatusega39 või diskrimineerivad
soonormid, stereotüübid ja eelarvamused, mis, tuginedes arusaamadele soolisest
ja seksuaalsest sobivusest, välistavad või piiravad isikute osalemist.

•

Noored, kes on sageli tõrjutud, saavad õiguse olla osalejad ja eestvõitlejadühiskonna muutmisprotsessis. Nad saavad võimaluse anda oma panus poliitikate
ja programmide väljatöötamisse seksuaal- ja reproduktiivse tervise ja õigustekaitsmiseks, edendamiseks ja täitmiseks ning jagada selle eest vastutust.40•Kõigil isikutel on vabana mistahes diskrimineerimisest võimalus osaleda avalikus
ja poliitilises elus, sh olla avalikus ametis ja täita avalikke funktsioone.

•

Osalemise aluseks on kõigi inimeste õigus vabalt, ilma diskrimineerimiseta
liikuda, lahkuda oma riigist ja sinna tagasi pöörduda ning omada võrdset
juurdepääsu liikumist ja reisimist võimaldavatele dokumentidele.41

3. Õigus elule, isikuvabadusele, turvalisusele ja kehalisele terviklikkusele•Kõigil isikutel on õigus elule ja isikuvabadusele42, õigus mitte saada piinamise,julma, ebainimliku ja alandava kohtlemise ohvriks,43 eriti tingituna mistahes
diskrimineerimisest. Kõigil isikutel on õigus teostada oma seksuaalsust vabana
vägivallast või sunnist.

•Kõigil isikutel on õigus elule ja füüsilisele puutumatusele,44 mida ei tohi rikkudaähvardades või perekonna "au eest kätte makstes".45•

Kellegi puhul ei tohi rakendada kohtulikku või kohtuvälist tapmist, kohtulikku või
kohtuvälist füüsilist karistust nende seksuaalse tausta või käitumise, sugupoolelrajaneva identiteedi või selle avaldumisvormi eest.46

Vastu võetud IPPF-i nõukogu poolt
10. mail 200817•Ühegi naise elu või tervist ei tohi seada ohtu tingituna asjaolust, et talle keelduti
osutamast meditsiinilist abi seoses mistahes füüsilise või vaimse haigusega võiseetõttu, et teised isikud loevad loodet, mida naine kanda võib, konkureerivaks
väärtuseks.

•Ühelegi naisele ei tohi tema seksuaalsuse teostamise ettekäändel peale sundida
emadust.

•Kõigil isikutel on õigus elada vabana kahjulikest traditsioonilistest tavadest, shnaiste suguelundite vigastamisest ja sunnitud varasest abielust.47•Kõigil isikutel on õigus elada vabana mistahes vägivalla, sh füüsilise, verbaalse,
psühholoogilise või majandusliku kuritarvitamise vormidest, seksuaalsestmõnitamisest või seksuaalsest vägivallast, vägistamisest ja mistahes muudest
sunniviisilise seksi vormidest nii abielus kui abieluväliselt, relvastatud konflikti
käigus või kinnipidamisasutuses.

•Kõigil isikutel, sh mõlemast soost seksitöötajatel48 ja tegeliku või väidetava
abieluvälise seksuaaltegevuse korral, on õigus olla vaba vägivallast, millepõhjuseks on nende sool või seksuaalsusel põhinev häbimärgistamine ja
diskrimineerimine.

•

Mitte kedagi ei tohi seoses vabatahtliku seksiga paigutada kinnipidamisasutusse
ega karistada omavoliliste või diskrimineerivate sanktsioonidega ebatäpselt või
halvasti määratletud kriminaalsätete rikkumise eest.49•Ühegi isiku seksuaalsed valikud, toimingud või väljendusvormid, sh tegelik või
väidetav seksuaaltöö praktiseerimine, ei õigusta, vabanda ega leevenda karistustvägivalla, kuritarvituse või mõnitamise eest50.

•

Kõigil migrantidel ja migranttöölistel, eriti noortel, naistel ja transseksuaalsetel
migrantidel peab olema riikides, kus nad töötavad ja elavad, juurdepääs
vahenditele, mis kaitsevad neid nende seksuaalse ja soolise kuuluvuse põhjuseks
oleva füüsilise kahju, vägivalla ning kuritarvitamise eest ning juurdepääs
vahenditele, et kaitsta oma seksuaaltervist ja realiseerida seksuaalõigusi.

•Kõigil isikutel on õigus kasutada varjupaika tagakiusamise eest, sh tagakiusamise
eest, mis on tingitud kas riigi tegevusest või tegematajätmisest seoses meetmete
rakendamisega inimese kaitseks tõsise kuritarvitamise eest,51 mille põhjuseks on
sugu, sooline identiteet, seksuaalne taust või käitumine, seksuaalne suundumus
või HIV seisund.52•

Ühtegi isikut ei tohi välja anda ega välja saata (ega sellega ähvardada) riiki, kus
neid võib oodata tagakiusamine, mille põhjuseks on sugu, sooline identiteet,
seksuaalne taust või käitumine, seksuaalne suundumus või HIV seisund.53

Vastu võetud IPPF-i nõukogu poolt
10. mail 200818

4. Õigus eraelu puutumatusele• Kõigil isikutel on õigus mitte olla allutatud meelevaldsele sekkumisele oma
eraellu, perekonda, koju, dokumentidesse või kirjavahetusse54 ning õigus eraelu
puutumatusele, mis on eeltingimuseks seksuaalse autonoomia kasutamiseks.
•Kõigil isikutel on õigus ilma meelevaldse sekkumiseta seksuaalsele autonoomialening neil peab olema võimalus langetada otsuseid oma seksuaalsuse, seksuaalse
käitumise ja intiimelu küsimustes.

•Kõigil isikutel on õigus ilma diskrimineerimiseta konfidentsiaalsusele
seksuaaltervise teenuste ja oma meditsiiniliste andmete kasutamisel ning kehtivate
piirangute raames õigus mitte levitada informatsiooni oma HIV seisundi kohta ja
olla kaitstud meelevaldsete paljastuste või meelevaldsete paljastustegaähvardamise eest.55•Kõigil isikutel on õigus kontrollida info paljastamist oma seksuaalsete valikute,
seksuaalse tausta, seksuaalpartnerite ja käitumise ning muude seksuaalsusega
seotud küsimuste kohta.

5. Õigus isikuvabadusele ja tunnustamisele seaduse ees•Kõigil isikutel on õigus olla tunnustatud seaduse ees ja vabalt otsustada oma
seksuaalsuse üle, valida seksuaalpartnereid, kogeda täielikult oma seksuaalset
potentsiaali ja naudingut pidades silmas teiste inimeste õigusi, laste puhul pidades
silmas nende arenevaid võimeid.

•Kõigil isikutel on õigus ilma diskrimineerimiseta olla alati tunnustatud seaduseees.

•Kõigil isikutel on vabadus autonoomseteks ja suhetega seotud
seksuaalpraktikateks sotsiaalsete, poliitiliste ja majanduslike tingimustekontekstis, kus kõik inimesed saavad võrdselt, vabana diskrimineerimisest,
vägivallast, sunnist või kuritarvitamisest realiseerida kõiki õigusi ja vabadusi.

•

Kedagi ei tohi allutada seadustele, mis muudavad meelevaldselt ebaseaduslikuks
vabatahtlikud seksuaalsed suhted või praktikad ega vangistada või pidada kinni
soo või seksuaalse suundumuse, vabatahtlike seksuaalpraktikate või -käitumisetõttu.

•

Ühtegi vahialust ei tohi ära kasutada või ükskõik millisel viisil diskrimineerida.
Kõigil vahialustel on õigus kaitsele marginaliseerimise eest56 ning abikaasa
regulaarsetele külaskäikudele.57

Vastu võetud IPPF-i nõukogu poolt
10. mail 200819•Kõigil isikutel peab olema võimalus hoida eemale kahju eest, mis on seotud
inimkaubandusega.58•

Kedagi ei tohi allutada sunniviisilistele meditsiinilistele uuringutele ega
protseduuridele, sundida läbima meditsiinilisi teste või taluma meelevaldset
meditsiinilist kinnipidamist oma seksuaalsete väljendusvormide, seksuaalse
suundumuse, tegeliku või väidetava seksuaalse tausta ja käitumise, soolise
identiteedi või väljendusvormi tõttu.

•Kedagi ei tohi sundida läbima meditsiinilisi protseduure, mis on vajalikud nende
soolise identiteedi tunnustamiseks, sh soo muutmine kirurgilisel teel,steriliseerimine või hormoonteraapia ega allutada survele varjata, alla suruda või
eitada oma sugu, vanust, soolist identiteeti või seksuaalset suundumust.

•

Kellelegi ei tohi keelduda väljastamast isiku soole osutavaid isikut tõendavaid
dokumente, mis kajastavad antud isiku enese poolt määratletud soolist identiteeti,
sealhulgas sünnitunnistused, passid ja valimisel osalemiseks vajalikud
dokumendid.

6. Õigus mõtte-, arvamus- ja väljendusvabadusele, ühinemisõigus
•Kõigil isikutel on õigus mõtte-, arvamus- ja väljendusvabadusele seksuaalsust,seksuaalset suundumust, soolist identiteeti ja seksuaalõigusi puudutavatesseisukohtades ilma meelevaldse sekkumise või piiranguteta, mille aluseks on
domineerivad kultuurilised arusaamad, poliitiline ideoloogia või avalik kord,
kehtivad moraalinormid, rahva tervist või avalikku julgeolekut puudutavad
diskrimineerivad arvamused.59•Kõigil isikutel on ilma kõrvalise sekkumiseta õigus mõtte-, südametunnistuse ja
usuvabadusele60 ja arvamustele, laste puhul pidades silmas nende arenevaidvõimeid.

•Kõigil isikutel on ilma hirmu, häbi, süütunde, valede uskumuste ja muude
takistusteta õigus avastada oma seksuaalsust, unistada ja fantaseerida ningarvestades teiste inimeste õigusi oma soove vabalt väljendada.

•Kõigil isikutel, eriti naistel, on ilma piiranguteta õigus väljendada oma identiteeti
või isiksust kõne, käitumise, riietuse, füüsiliste näitajate, nime valiku ja muude
vahendite abil.61•

Kõigil isikutel on mittediskrimineerivalt vabadus otsida, saada ja edastada teavet
ning ideid, mis puudutavad inimõigusi, seksuaalõigusi, seksuaalset suundumust,soolist identiteeti ja seksuaalsust, kasutades selleks mistahes riigipiiridestsõltumatuid seaduslikke meediume ja arvestades teiste inimeste õigusi, laste puhul
arvestades nende arenevaid võimeid.

Vastu võetud IPPF-i nõukogu poolt
10. mail 200820•Kõigil isikutel on õigus rahumeelsetele kogunemistele ja erinevates vormidesühingute moodustamisele 62. Nende hulka kuulub õigus rajada, liituda ja luua
gruppe ning organisatsioone, et töötada välja, vahetada, propageerida ja edastada
infot ning ideid küsimustes, mis on seotud inimõiguste, seksuaalõiguste,
seksuaalsuse, seksuaalse suundumuse ja soolise identiteediga, kasutades selleks
mistahes meediume ja arvestades kõigi õigusi ja vabadusi.

7. Õigus tervisele ja teaduse arengust tulenevatele hüvedele•Kõigil isikutel on õigus kõrgemaile füüsilise ja vaimse tervise standardile,63
sealhulgas
sedamõjutavatele
teguritele64
ning
preventiivsetele
tervishoiuteenustele, et vältida, diagnoosida ja ravida kõiki seksuaaleluga seotud
probleeme ja häireid.

•Kõigil isikutel on õigus nõuda turvaseksi, et vältida soovimatut rasedust ja
seksuaalselt levivaid infektsioone, sh HIV ja AIDS.

•

Kõigil isikutel on õigus osaleda rahva tervishoidu puudutavate seaduste,
poliitikate, programmide ja teenuste loomises.

•

Terviseküsimuste lahendamisel tuleb arvestada marginaliseeritud üksikisikute ja
kogukondade erivajadustega.

•Kõigil isikutel peab olema sõltumata terviseteenuse pakkuja hoiakutel
põhinevatest vastuväidetest juurdepääs tervishoiule ning terviseteenustele.65•

Kõigil isikutel on õigus nende tervisega seotud teabele seksuaalõiguste,
seksuaalse suundumuse, seksuaalsuse ja soolise identiteedi kohta ning
juurdepääsule parimatele võimalikele terviseteenustele, mille aluseks ontõenduspõhisus ning teaduslikult valiidsed uuringud.

•Kõigil isikutel, sh seksitöötajatel, on õigus turvalistele töötingimustele,
juurdepääsule terviseteenustele, vajalikule toele ja kaitsele ning õigusele nõuda
turvaseksi kõigilt partneritelt ja klientidelt.

•Kõigil isikutel peab relvakonflikti piirkonnas või sunnitud asukohamuutuse korralolema juurdepääs ammendavatele seksuaalsetele ja reproduktiivsetele
terviseteenustele.

•Kõigil isikutel on õigus kasutada teaduse arengust tulenevaid hüvesid ja selle
rakendusi66 seksuaalõigustele ja seksuaaltervisele.

•Kõigil isikutel on ilma diskrimineerimiseta ning võrdsetel alustel teistega õigus ja
vahendid reproduktiivtehnoloogiate ja -teenuste kasutamiseks või neist

Vastu võetud IPPF-i nõukogu poolt
10. mail 200821

keeldumiseks. Selle õiguse realiseerimisel vanusest tulenevad piirangud peavad
vastama mittediskrimineerimise nõuetele ning laste puhul arenevate võimetepõhimõttele.
•Kõigil isikutel peab olema ilma diskrimineerimiseta ning võrdsetel alustel teistegaõigus ja vahendid teadusuuringutel osalemiseks või õigus ja vahendid sellest
keelduda.

8. Õigus haridusele ja teabele•Kõigil isikutel on ilma diskrimineerimiseta õigus haridusele ja teabele, sealhulgas
ammendavale seksuaalharidusele ja teabele, et teostada kodanikuõigusi ningosaleda võrdselt eraelus, avalikus ja poliitilises sektoris.

•Kõigil isikutel on õigus haridusele, mis on suunatud stigmade ja
diskrimineerimise kõrvaldamisele, noorte inimeste arengu edendamisele, etvastutada informeeritult omaenese elu eest samaaegselt võimestades neidosalemiseks otsustustes, mis puudutavad seksuaaltervist ja seksuaalharidust. 67•

Kõigil isikutel, eriti noortel, on õigus anda panus ammendavatesse
seksuaalhariduse programmidesse ja seksuaalsusega seotud poliitikatesse.

•Kõigil isikutel on õigus kasutada vahendeid, et arendada oskusi, mis viivad
õiglasematele kokkulepetele ja võrdsematele suhetele.

•Kõigil isikutel peab riigipiiridest sõltumatult kõigis meediumides olema
juurdepääs mittetraditsioonilisele ja traditsioonilisele seksuaalsust, seksuaalõigusi
ja seksuaaltervist parandavale teabele; eriti noortel sellisele teabele, mis puudutab
seksuaalselt ja sooliselt ebatraditsioonilisi partner- ja seksuaalsuhteid.

•Kõigil isikutel peab arusaadavas keeles olema juurdepääs avaliku sektori, kooli ja
terviseteenuse pakkuja poolt väljastatavale seksuaalsust puudutavale teabele,
kaasa arvatud teave vahenditest, mis tagavad seksuaalse ja reproduktiivse tervise
ning võimaluse otsustada millal, kuidas ja kellega elada seksuaalelu ning millal
nende seksuaalne käitumine on reproduktiivne.68•

Kõigil isikutel on õigus küllaldasele haridusele ja teabele, et langetada oma
seksuaal- ja reproduktiivse elu osas täiesti vabatahtlikke ja informeeritud
otsused.69

Vastu võetud IPPF-i nõukogu poolt
10. mail 200822

9. Õigus otsustada, kas abielluda või mitte, õigus planeerida ja luua perekonda ningotsustada kas ja millal saada lapsi•Kõigil isikutel on vabalt ja vastutustundlikult õigus valida, kas abielluda või
mitte, kas planeerida ja rajada peret või mitte, millal saada lapsi ning otsustada
oma laste arvu ja nende sündimise aja üle keskkonnas, kus seadused ja poliitikad
tunnustavad peremudelite mitmekesisust, kaasa arvatud mudelid, mis ei ole
määratletud põlvnemise või abieluga.70•

Kõigil isikutel on ilma diskrimineerimata õigus astuda vabalt ja vastastikkusel
kokkuleppel abiellu või muusse partnerlussuhtesse, laste puhul pidades silmas
nende arenevaid võimeid.

•Kõigil isikutel on õigus perekonnaga seotud sotsiaalhoolekandele ning muudele
avalikele hüvedele, nt tööhõive ja immigratsioon sõltumatult peremudelist, mille
kasuks nad on otsustanud, sh mudelid, mille aluseks ei ole põlvnemine või abielu.

•Kõigil isikutel on õigus teabele, haridusele ja vahenditele, mida nad vajavad, etotsustada, kas ja millal saada lapsi ning otsustada vabalt ja vastutustundlikult oma
laste arvu ja nende sündimise aja üle.71•Kõigil isikutel on õigus teha vabasid ja vastutustundlikke valikuid seoses laste
saamise ja perekonna rajamisega. Selle hulka kuulub õigus otsustada, kas saada
bioloogilisi lapsi või adopteerida, samuti õigus turvalistele, tõhusatele,
tunnustatud ja kättesaadavatele viljakuse reguleerimise meetoditele,
reproduktiivtehnoloogiatele ja ravile.

•

Olenemata perekonnaseisust on kõigil isikutel õigus mittediskrimineerivalenõustamisele ja muudele teenustele, mis on seotud reproduktsiooni, viljatuse ja
raseduse katkestamisega, laste puhul arvestades nende arenevaid võimeid.

•Kõigil naistel on õigus kõigile kättesaadavale, tunnustatud ja sobivale infole,haridusele ja teenustele, et kaitsta oma reproduktiivtervist, kindlustada turvaline
emadus ja turvaline abort.

•Kõigil isikutel on mittediskrimineerimise raamistikus samad õigused ja vastutus
seoses hoolduse, eestkoste ja laste adopteerimisega või muude sarnaste
toimingutega vastavalt riigi seadusandlusele. Esmatähtsad on alati laste huvid.

10. Õigus esitada arupärimine ja saada hüvitist•Kõigil isikutel on õigus tõhusatele, tunnustatud, kättesaadavatele ja sobivatele
hariduslikele, seadusandlikele, kohtulikele ning muudele meetmetele, et tagada janõuda neilt, kelle kohustuste hulka kuulub seksuaalõiguste toetamine, oleksidnende ees täiel määral aruandekohustuslikud. Nende hulka kuulub võime jälgida

Vastu võetud IPPF-i nõukogu poolt
10. mail 200823

seksuaalõiguste ellurakendamist ja seksuaalõiguste rikkumise korral juurdepääsu
selle kõrvaldamise vahenditele, sh juurdepääs täielikule heastamisele
restitutsiooni, kompensatsiooni, rehabilitatsiooni, hüvitamise, mittekordumise
tagamise ja muude vahendite näol.72•

Riigid peavad looma aruandluse mehhanismid, et kindlustada täiel määral oma
kohustuste täitmine seksuaalõiguste tagamisel.

•

Relvastatud konflikti ajal on kõigil inimestel õigus kasutada tõhusaid mehhanisme
aruandekohustuse ja heastamise tagamiseks, eriti seoses seksuaalse ja soolise
vägivallaga.

•Kõigil isikutel on juurdepääs teabele ja toetusele, mis on vajalik, et nõuda hüvitist
ja tagada oma seksuaalõiguste rikkumise heastamine.

•Kõigil isikutel on õigus pärida aru mitteriiklikelt osalejatelt, kelle tegevused või
tegematajätmised mõjutavad nendepoolset seksuaalõiguste kasutamist. Selle
hulka kuulub võimalus nõuda hüvitist ja heastamist seksuaalõiguste rikkumiste
eest.

•

Riigid peavad rakendama meetmeid, et takistada teiste inimeste seksuaalõigusterikkumist kolmandatel osapooltel.

IPPF püüab teha oma võimaluste piires kõik, sh osutades tehnilist abi, arendades
tegutsemisvõimet ja pakkudes finantstoetust, et julgustada kõiki liikmesühinguid
propageerima
seksuaalõigusi,
osutamamittediskrimineerivaid
seksuaalterviseteenuseid, pakkuma infot ja ammendavat seksuaalharidust ningkohtlema oma personali ning programmides ja projektides osalejaid kooskõlas
selles deklaratsioonis sisalduvate põhimõtete ja seksuaalõigustega.

Vastu võetud IPPF-i nõukogu poolt
10. mail 2008

24

VIITED JA MÄRKUSED
Viited ja märkused toovad ära nende põhimõtete ja õiguste allikad, mis olid aluseks
IPPF-i seksuaalõiguste deklaratsiooni koostamisel. IPPF-i deklaratsioon põhineb
rahvusvahelistel inimõigustega seotud kokkulepetel, autoriteetsetel rahvusvahelistel
standarditel ja nende usaldusväärsetel tõlgendustel. Lisaks ka need dokumendid, mis
IPPF-i arvates toetavad ja täiendavad rahvusvahelisi õigusi ja standardeid nagu erinevateriikide seadused ja poliitikad, teadlaste ning eeskõnelejate poolt selgelt väljendatud
rahvusvahelised inimõigused, mis on rakendatud IPPF-i liikmesühingute poolt.
• IPPF-i 1995. a. seksuaal- ja reproduktiivõiguste harta täisteksti leiate aadressilt:
http://www.ippf.org/en/Resources/Statements/IPPF+Charter+on+Sexual+and+Reproducti
ve+Rights.htm•

Rahvusvaheliste standardite ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni inimõigustegategelevate organisatsioonide aruannete täistekstid võib leida Ühinenud Rahvaste
Organisatsiooniinimõigusteülemvoliniku
bürooveebisaidilt.
http://www.ohchr.org•

WHO-s toimunud seksuaalõiguste ja seksuaaltervishoiu alase diskussiooni
täielikku
versiooni
vt:
http://www.who.int/reproductivehealth/gender/sexualhealth.html#4

Yogyakarta-põhimõtete täistekst: Principles on the Application of International Human
Rights Law in Relation to Sexual Orientation and Gender Identity (Yogyakarta
Principles) (2007) võib leida aadressilt: http://www.yogyakartaprinciples.org

Vastu võetud IPPF-i nõukogu poolt
10. mail 200825

JÄRELMÄRKUSED1

Rahvusvaheline inimõiguste seaduseelnõu:Inimõiguste ülddeklaratsioon (UDHR)
Kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt (ICCPR) ja selle 2 lisaprotokolli
Majanduslike, sotsiaalsete ja kulutuuriliste õiguste rahvusvaheline pakt (ICESCR)
Kesksed inimõiguste instrumendid ja nende järelvalveorganid:
Rahvusvaheline konventsioon rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimisekohta (ICERD)- järelvalveorgan: CERD
Konventsioon naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta (CEDAW)järelvalveorgan: CEDAW ja selle lisaprotokoll
Piinamise ning muude julmade, ebainimlike või inimväärikust alandavate
kohtlemisviiside vastane konventsioon (CAT)- järelvalveorgan: CAT ja sellelisaprotokoll
Lapses õiguste konventsioon (CRC) ja selle 2 lisaprotokolli- järelvalveorgan: CRC
Rahvusvaheline konventsioon kõigi migranttööliste ja nende perekonnaliikmete õigustekaitseks (CMW-j ärelvalveorgan: CMW
Puuetega inimeste õiguste konventsioon (jõustumise kuupäev: 3. mai 2008)
Rahvusvaheline konventsioon kõigi inimeste kaitseks sunnitud kadumise eest (mais 2008
ei olnud veel jõustunud)
Lisaks kesksetele inimõiguste lepingutele on olemas mitmeid rahvusvahelisi inimõiguste
instrumente, mis ei ole seaduslikult siduvad, kuid on kahtlemata moraalseks jõuks ja
annavad riikidele nende rakendamise osas praktilisi juhiseid. Nende hulka kuuluvad:
Viini deklaratsioon ja tegevusprogrammÜRO Milleeniumi deklaratsioon
ÜRO deklaratsioon naiste vastu suunatud vägivalla likvideerimiseks
ÜRO arenguõiguse deklaratsioon
Konventsioon abieluks nõusoleku andmise, minimaalse abiellumisvanuse ja abielude
registreerimise kohta
Deklaratsioon kohustuste kohta seoses HIV/AIDS-iga
2

The CESCR Committee has stated that States that the right to health contains freedoms
which include the right to decide over one’s health and body, including sexual andreproductive freedom. Committee on Economic, Social and Cultural Rights: General
Comment 14: “The right to the highest attainable standard of health”. UN Document
E/C.12/2000/4 11 August 2000.
3

Report of the Special Rapporteur on the Right to Health to the 60th Session of theCommission on Human Rights, UN Document E/CN.4/2004/49 (2004) at para 9.
4

Seksuaalsus asub sotsiaalse ja individuaalse valdkonna kokkupuutepunktis ning ilmneb
sotsiaalsete, majanduslike, poliitiliste ja kultuuriliste struktuuride dünaamilise koostoimemõjul kohalikul, riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil. See dünaamika aitab kõigil
inimestel tajuda iseennast ja teisi seksuaalõiguste subjektina.
Vastu võetud IPPF-i nõukogu poolt
10. mail 200826

5

Report of the Special Rapporteur on the Right to Health, E/CN.4/2004/49 (2004) atpara. 55.

6

Selliste situatsioonide äratundmise protsess sarnaneb protsessile, mida kasutatakse, kuiliikmesorganisatsioonid ei rakenda kõiki strateegilise raamprogrammi eesmärke seotuna
oma riigi kontekstist, sh seadusandlusest, konkreetsetel põhjustel. Riigi situatsioonilise
analüüsi teostab liikmesorganisatsioon ning see dokumenteeritakse. Sõlmitakse
kokkulepe regionaaldirektori/regionaalse täitevkomitee ja liikmseorganisatsiooni vahel.
7

Vt P. Ilkkaracan and S. Jolly, Gender and Sexuality: Overview Report (BRIDGE:
Institute for Development Studies, 2007) aadressil:
http://www.bridge.ids.ac.uk/reports_gend_CEP.html#Sexuality
8Võrdsus on õiglus ja õiguspärasus hüvede ja vastutuse jagamisel. Sugudevahelisevõrdsuse kontseptsioon tunnistab, et naistel ja meestel on erinevad vajadused javõimalused ning et need erinevused tuleks kindlaks määrata ja tegeleda nendega viisil,
mis vähendab sugudevahelist ebavõrdsust.
9Võrdõiguslikkus on diskrimineerimise puudumine seoses
juurdepääsuga ressurssidele, hüvede eraldamisele või teenustele.

võimalustegaja

10

Sugude võrdsus on seotud olukordadega, kus meeste ja naiste vajadused on erinevad,
ressursid ja programmiline tähelepanu peaks olema nende vajadustega proportsionaalne;
tagatud peaksid olema võrdsed võimalused ning vajadusel tuleks rakendadadiferentseeritud kohtlemist ja tähelepanu, tagamaks tulemuste võrdsus ning hüvitamaks
ajaloolist ja sotsiaalset ebaõiglust, mida kogevad naised.
11

Sugudevaheline võrdõiguslikkus on seotud naiste ja meeste mõõdetava võrdse
esindatusega. Sugudevaheline võrdõiguslikkus ei tähenda, et naised ja mehed oleksidühesugused, vaid et neil on võrdne väärtus ning neile tuleks rakendada võrdset
kohtlemist. Sugudevaheline võrdõiguslikkuks on seotud nii naiste kui meeste võimega
jagada võrdselt võimu ja mõju, omada võrdseid võimalusi, õigusi ja kohustusi avalikus ja
eraelu sfääris, sh seoses töö või sissetulekuga, omada võrdset juurdepääsu kvaliteetsele
haridusele ja teovõime suurendamise võimalustele, omada võrdset võimalust oma täieliku
potentsiaali väljakujundamiseks, omada võrdsest juurdepääsu ressurssidele ja teenustele
perekonna, kogukondade ja laiemalt ühiskonna raames ning olla koheldud võrdselt
seaduse ja poliitikate poolt.
Sugudevaheline võrdsus ei tähenda, et naised ja mehed oleksid samasugused, vaid et
nende õigused, vastutused ja võimalused ei sõltu nende soost.
12

Lapse õiguste konventsioon, art. 5: Osalisriigid austavad vanemate, või kus see on
kohaldatav vastavalt kohalikele tavadele, ka laiendatud perekonna või kogukonna
liikmete, seaduslike hooldajate või teiste lapse eest seaduslikult vastutavate isikute
Vastu võetud IPPF-i nõukogu poolt
10. mail 200827

vastutust, õigusi ja kohustusi, et tagada lapsele kohane suunamine ja juhendamine, mis on
kooskõlas lapse arenevate võimetega ning käesolevas konventsioonis tunnustatudõigustega.
www2.ohchr.org/english/law/crc.htm
13Lapse õiguste konventsioon sätestab alla 18aastaste inimeste kui õiguste valdaja
mõiste. Hetkel kehtiva rahvusvahelise õiguse alusel on laps iga alla kaheksateistkümne
aastane inimene.
Lapse õiguste konventsioon, art 1: Käesolevas konventsioonis mõistetakse lapse all iga
alla 18 aastast inimest, kui lapse suhtes kohaldatava seaduse põhjal ei loeta teda varem
täisealiseks.
14

Lapse õiguste konventsioon, artikkel 3: (1.) Igasugustes lapsi puudutavates
ettevõtmistes riiklike või erasotsiaalhoolekandeasutuste, kohtute, täidesaatvate või
seadusandlike organite poolt tuleb esikohale seada lapse huvid. (2.) Osalisriigid seavad
eesmärgiks tagada lapsele tema heaoluks vajalik kaitse ja hooldus, arvestades tema
vanemate, seaduslike hooldajate või teiste tema eest seaduslikult vastutavate isikuteõigusi ja kohustusi ning võtavad selleks kõiki vastavaid seadusandlikke jaadministratiivmeetmeid. (3.) Osalisriigid tagavad, et laste hoolduse või kaitse eest
vastutavad asutused, teenistused ja organid vastaksid pädevate ametivõimude kehtestatud
normidele, eriti mis puudutab ohutust ja tervishoidu, personali suurust ja sobivust ning ka
nende üle toimuva järelevalve kompetentsust.
15

Lapse õiguste konventsioon, art. 5: Osalisriigid austavad vanemate, või kus see on
kohaldatav vastavalt kohalikele tavadele, ka laiendatud perekonna või kogukonna
liikmete, seaduslike hooldajate või teiste lapse eest seaduslikult vastutavate isikute
vastutust, õigusi ja kohustusi, et tagada lapsele kohane suunamine ja juhendamine, mis on
kooskõlas lapse arenevate võimetega ning käesolevas konventsioonis tunnustatudõigustega.
16

Lapse õiguste konventsioon, artikkel 2.1: Osalisriigid tunnustavad käesolevas
konventsioonis esitatud õigusi ja tagavad need igale nende jurisdiktsiooni all olevale
lapsele ilma igasuguse diskrimineerimiseta, sõltumata lapse või tema vanema või
seadusliku hooldaja rassist, nahavärvist, soost, keelest, usust, vaatamata tema poliitilistelevõi muudele seisukohtadele, kodakondsusele, etnilisele või sotsiaalsele päritolule,varanduslikule seisundile, puudele või sünnipärale või muudele tingimustele.
17

Lapse õiguste deklaratsioon, artikkel 6.2: Osalisriigid tagavad lapse ellujäämise ja
arengu võimalikult maksimaalselt.
18

Mittediskrimineerimise raamistik kehtib kõigile selles dokumendis sisalduvatele
diskrimineerimist puudutavatele viidetele.
Vastu võetud IPPF-i nõukogu poolt
10. mail 2008

28

19

Sugu (sex) viitab bioloogilistele näitajatele, mis määratlevad inimolendid naiste võimeestena. Samal ajal ei ole need bioloogiliste näitajate kogumid üksteist välistavad, seston olemas inimesi, kellel on olemas mõlema soo tunnused, kuid nad identifitseerivad end
kas mehe või naisena.
20

Vt selle deklaratsiooni 2. põhimõtet. Vanusel põhinev diskrimineerimine on samavõrra
oluline vanematele inimestele.
Majanduslike, sotsiaalsete ja kultuurialaste õiguste rahvusvaheline pakt, art. 2.2:
Käesolevast paktist osavõtvad riigid kohustuvad garanteerima, et paktis väljakuulutatudõigusi teostatakse ilma igasuguse diskrimineerimiseta rassi, nahavärvuse, soo, keele,
religiooni, poliitiliste või muude tõekspidamiste, rahvusliku või sotsiaalse päritolu,
varandusliku seisundi, sünni või mõne muu asjaolu põhjal.
21

Sugupool (gender) tähistab sotsiaalseid, kultuurilisi ja majanduslikke atribuute javõimalusi, mida seostatakse meheks või naiseks olemisega konkreetsel ajahetkel.
22

Sooline identiteet on seotud indiviidi sisemise eneseteadvustamisega mehe või naisena.

23

Seksuaalne suundumus on seotud esmase seksuaalse atraktiivsusega samast soost,vastassoost või mõlemast soost isikute suhtes.
24

Rahvusvahelise seadusandluse tõlgenduste näitena seoses mittediskrimineerimisegakõigis eluvaldkondades ning seoses niihästi eesmärgipäraste kui 'juhuslikult'diskrimineerivate toimingutega rassi, soo ja sool põhineva rassilise diskrimineerimise
aspektide kontekstis, vt Human Rights Committee’s, General Comment No.18 on: “Nondiscrimination” UN Doc. HRI/GEN/1/Rev.6 at 146, 2003.
Vt the Committee on the Elimination of All Forms of Racial Discrimination’s General
Recommendation 25 on “Gender-related dimensions of racial discrimination,” UN Doc
A/55/18, 2000.
25

CLADEM Manifesto (2nd version, Campaign for a Convention on sexual rights andreproductive rights October 2006), lk. 26.
http://www.convencion.org.uy
26

Seoses varajaste ja mõjuvate otsustega, mis puudutavad konkreetseid kaitsemeetmeid
seksuaalse kahjustamise vastu ühes piirkondlikus kohtus vt: European Court of Human
Rights, X AND Y v. The Netherlands, 26 March 1985.
27

Lapse õiguste konventsioon, art. 34: Osalisriigid kohustuvad kaitsma last igasuguse
seksuaalse ekspluateerimise ja seksuaalse ärakasutamise eest. Selleks võtavad osalisriigid
tarvitusele vastavad riiklikud, kahe- ja mitmepoolsed abinõud vältimaks: (a) lapse
ahvatlemist või sundimist osalema ükskõik millises ebaseaduslikus seksuaaltegevuses;
Vastu võetud IPPF-i nõukogu poolt
10. mail 200829

(b) lapse kasutamist prostituudina või mõnel muul ebaseaduslikul seksuaalsel eesmärgil;(c) laste kasutamist pornograafilistes etendustes ja materjalides.
28Inimõiguste ülddeklaratsioon (UDHR)
art. 29: (1) Igal inimesel on kohustused ühiskonna ees, kus ainuüksi ongi võimalik temaisiksuse vaba ja täielik arenemine. (2) Oma õiguste ja vabaduste teostamisel peab iga
inimene alluma vaid sellistele piiramistele, mis on seadusega kehtestatud ainsa
eesmärgiga tagada teiste inimeste õiguste ja vabaduste tarvilik tunnustamine ja austaminening moraalist, avalikust korrast ja üldise heaolu nõuetest kinnipidamine demokraatlikusühiskonnas. (3) ende õiguste ja vabaduste rakendamine ei või mingil juhul olla
vastuolus Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhimõtete ja eesmärkidega.
http://www.un.org/Overview/rights.html.
29

Majanduslike, sotsiaalsete ja kultuurialaste õiguste rahvusvaheline pakt, artikkel
12: 1. Käesolevast paktist osavõtvad riigid tunnustavad iga inimese õigust maksimaalsele
füüsilisele ja psüühilisele tervisele. 2. Abinõud, mida käesolevast paktist osavõtvad riigid
selle õiguse täielikuks teostamiseks peavad tarvitusele võtma, sisaldavad samme, mis on
vajalikud, et: (1) kindlustada surnultsündimise ja laste suremuse vähenemine ning laste
tervislik areng; (2) parandada igati väliskeskkonna hügieeni ja tööhügieeni tööstuses; (3)ära hoida ja ravida epideemilisi, endeemilisi, kutse- ja teisi haigusi ja võidelda nendega;(4) luua tingimused, mis tagaksid kõigile arstiabi ja meditsiinilise hoolitsuse haiguse
korral.
Vt Committee on Economic, Social and Cultural Rights, General Comment 14: “Theright to the highest attainable standard of health”, UN Document E/C.12/2000/4 11
August 2000, paras. 28-29.
30

Selle nimel tuleb teha tööd, et muuta neid seadusega sätestatud piiranguid, mis ei ole
vastavuses selles põhimõttes väljendatud legitiimsete eesmärkidega.
Vt: CLADEM Manifesto (2nd version, Campaign for a Convention on sexual rights andreproductive rights October 2006), lk. 33.
http://www.convencion.org.uy
31Inimõigustel põhinev lähenemine arengukoostööle: Towards a Common Understanding
Among UN Agencies aadressil:
www.undp.org/governance/docs/HR_Guides_CommonUnderstanding.pdf
32'
Austuse, kaitse ja täitmise'kontseptsioonid on vastu võtnud majandusliku, sotsiaalse jakultuurialaste õiguste komtee, organ, kes jälgib majanduslike, sotsiaalsete ja
kultuurialaste õiguste rahvusvahelist pakti, analüüsides sel viisil paktis osalevate riikide
kohustusi seoses õigusega tervisele muude õiguste seas. Committee on Economic Social
and Cultural Rights (CESCR) General Comment No. 14, paras. 34-37.

Vastu võetud IPPF-i nõukogu poolt
10. mail 2008

30

33

Vt CESCR, General Comment No. 14, para. 39.

34

Inimõiguste ülddeklaratsioon, 1948, art. 1: Kõik inimesed sünnivad vabadena javõrdsetena oma väärikuselt ja õigustelt.
35

Kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt, art. 2 (1): Iga käesolevast
paktist osavõttev riik kohustub austama ja tagama kõikidele tema territooriumil asuvatele
ja tema jurisdiktsioonile alluvatele isikutele õigused, mida tunnustab käesolev pakt
tegemata mingit vahet rassi, nahavärvuse, soo, keele, usutunnistuse, poliitiliset või muudetõekspidamiste, rahvusliku või sotsiaalse päritolu, varandusliku sseisundi, sünni või mõnemuu asjaolu põhjal.
art. 3: Käesolevast paktist osavõtvad riigid kohustuvad tagama meestele ja naistele võrdse
õiguse kasutada kõiki käesolevas paktis ettenähtud kodaniku- ja poliitilisi õigusi.
art. 26: Kõik inimesed on seaduse ees võrdsed ja neil on ilma igasugusediskrimineerimiseta õigus seaduse võrdsele kaitsele. Selles suhtes tuleb igasugune
diskrimineerimine seadusega keelata ja seadus peab kõikidele isikutele garanteerimavõrdse ja efektiivse kaitse igasuguse diskrimineerimise vastu, olgu see siis rassi,nahavärvuse, soo, keele usutunnistuse, poliitiliste või muude tõekspidamiste, rahvusliku
või sotsiaalse päritolu, varandusliku seisundi, sünni või muu asjaolu põhjal.
Inimõiguste komitee tõlgendas ja rakendas neid sätteid ka soolisele diskrimineerimisele.
Vt HRC General Comment 18 “Non-Discrimination”, UN Doc. HRI/GEN/1/Rev.6, 146,
2003.
Konventsioon naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, 1979, art
1: Käesolevas konventsioonis tähendab mõiste "naiste diskrimineerimine" mistahes
vahede või erandite tegemist või piiranguid soo järgi, mille eesmärgiks on luua olukord,
kus inimõiguste ja põhivabaduste olemasolu naistel tunnistatakse vähem või üldse mitte,
kus naistel on vähem võimalusi või puuduvad võimalused kasutada või realiseeridainimõigusi ja põhivabadusi poliitikas, majanduses, sotsiaal-, kultuuri-, tsiviil- või mis
tahes muus valdkonnas meeste ja naiste võrdõiguslikkuse alusel olenemata nende
perekonnaseisust.
Vt Committee on the Elimination of All Forms of Racial Discrimination’s General
Recommendation 25, UN Doc A/55/18, 2000.
Vt UN Economic and Social Council’s Background Paper for the World Conference
against Racism, E/CN.4/1999/WG.1/BP.7 (1999), mis käsitleb seoseid rassilise
diskrimineerimise ja seksuaalsel suundumusel põhineva diskrimineerimise vahel.
Lapse õiguste konventsioon, 1989, art. 2 (1): Osalisriigid tunnustavad käesolevas
konventsioonis esitatud õigusi ja tagavad need igale nende jurisdiktsiooni all olevale
lapsele ilma igasuguse diskrimineerimiseta, sõltumata lapse või tema vanema või
seadusliku hooldaja rassist, nahvärvist, soost, keelest, usust, vaatamata tema poliitilistelevõi muudele seisukohtadele, kodakondsusele, etnilisele või sotsiaalsele päritolule,varanduslikule seisundile, puudele või sünnipärale või muudele tingimustele.(2)Vastu võetud IPPF-i nõukogu poolt
10. mail 200831

“Osalisriigid võtavad tarvitusele kõik vastavad abinõud, et tagada lapse kaitse igasuguste
diskrimineerimis- ja karistusvormide eest tema vanemate, seaduslike hooldajate või
perekonnaliikmete seisundi, tegevuse, vaadete või nende tõekspidamiste pärast.
Puuetega inimeste õiguste konventsioon, art. 1, 2, 3 ja 4 ning spetsiaalne
diskrimineerimise keelamine artiklis 5: Võrdsus ja mittediskrimineerimine: 1.
Osalisriigid tunnistavad, et kõik inimesed on seaduse ees võrdsed ning neil on ilma mingi
diskrimineerimiseta õigus võrdsele seadusest tulenevale kaitsele ja soodustusele. 2.
Osalisriigid keelustavad mistahes diskrimineerimise puude alusel ning tagavad puuetega
inimestele võrdse ja tõhusa õigusliku kaitse mistahes alustel toimuva diskrimineerimiseeest.
Vt Puuetega inimeste õiguste konventsiooni artiklit 2, kus “diskrimineerimist puude
alusel” määratletakse kui puude alusel toimuvat mis tahes vahetegemist, välistamist või
piiramist, mille eesmärk või tagajärg on kõigi inimõiguste ja põhivabaduste teistegavõrdsetel alustel tunnustamise, teostamise või kasutamise tõkestamine või tühistamine
poliitika, majanduse, sotsiaal-, kultuuri, kodanikuühiskonna või mis tahes muus
valdkonnas. See hõlmab kõiki diskrimineerimise vorme, kaasa arvatud põhjendatudümberkorralduste tegemisest keeldumine.
36

Spetsiifilisi allikaid seksuaalsusel ja eriti seksuaalsel suundumusel põhineva
diskrimineerimise takistamiseks võib leida inimõiguste komitee viienda istungjärgu
otsusest väljaandest Toonen v. Australia, Communication No. 488/1992, U.N. Doc
CCPR/C/50/D/488/1992 (1994); http://hrw.org/lgbt/pdf/toonen.pdf. ning inimõigustekomitee järgnevast teabevahetusest ja lõppkommentaaridest riikidele.
Vt I. Saiz, “Bracketing Sexuality: Human Rights and Sexual Orientation—A Decade ofDevelopment at the UN”, 7 (2) Health and Human Rights Quarterly, 49-80, 2004 .
Keeldumise kohta kohelda naisi võrdselt tingituna nende seisukohtadest oma
seksuaalsuse kohta vt Human Rights Committee’s General Comment No. 28 on theinterpretation and reach of Article 3 of the ICCPR: “Equality of rights between men andwomen”, UN Doc. CCPR/C/21/Rev.1/Add.10 (2000).
37

United Nations, Statement of Common Understanding: The Human Rights BasedApproach to Development Cooperation - Towards a Common Understanding Among the
UN Agencies. UN Inter-Agency Workshop, May, 2003.
38

Vt nt Konventsioon naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta,
art 7: Osavõtvad riigid rakendavad kõiki vastavaid abinõusid, et likvideerida naiste
diskriminineerimine riigi poliitilises ja ühiskondlikus elus, eriti kindlustavad nad naistele
meestega võrdsetel tingimusel õiguse
a. hääletada kõikidel valimistel ja avalikel
referendumitel ning olla valitud kõigisse avalikult valitavatesse organitessse; b. võtta
osa valitsuse moodustamisest ja tema poliitika teostamisest ning olla riiklikel
ametikohtadel, samuti õiguse teostada kõiki riiklikke funktsioone riigivalitsemise kõigil
Vastu võetud IPPF-i nõukogu poolt
10. mail 200832

tasanditel; c. võtta osa valitsusvälistest organisatsioonidest ja assotsiatsioonidest, mistegelevad riigi ühiskondliku ja poliitilise elu probleemidega.
Seda väljendab ka CEDAW-i komitee oma 16. istungjärgul 1997. a. 23. üldsoovituses“Political and Public Life”.
Vt ka Yogyakarta Principle 25: The Right to Participate in Public Life- Yogyakarta
Principles on the Application of International Human Rights Law in relation to Sexual
Orientation and Gender Identity.
39

International Guidelines on HIV-AIDS and Human Rights (2006 consolidated version).
Office of the High Commissioner for Human Rights and UNAIDS
http://www.ohchr.org/english/issues/hiv/guidelines.htm
40

Vt lapse õiguste konventsiooni komitee 4. üldkommentaari “Adolescent health anddevelopment in the context of the Convention on the Rights of the Child” (2003) para 8:
Respect for the views of the child: Õigus väljendada vabalt oma vaateid ja lasta neidnõuetekohaselt arvesse võtta (art. 12) on seega põhimõttelise tähtsusega, et realiseerida
noorte õigust tervisele ja arengule. Osalisriigid peavad tagama, et noortele antaks tõelinevõimalus oma vaadete vabaks väljendamiseks kõigis neid endid puudutavates küsimustes,
eriti perekonna, kooli ja oma kogukondade raames. Et noored saaksid turvaliselt janõuetekohaselt seda õigust teostada, tuleb ametivõimudel, vanematel ja teistel
täiskasvanutel, kes töötavad lastega või laste heaks töötavad, luua keskkond, mis põhineb
usaldusel, info jagamisel, võimel kuulata ja mõistlikul juhendamisel, mis aitab noortelvõrdsetel alustel osaleda otsuse langetamise protsessis.
41

Vt seksuaalse diskrimineerimise ja mobiilsuses kontekstis inimõiguste komitee 28.
üldkommentaari “Equality of rights between men and women”.
Vt ka Yogyakarta Principle 22 on the Right to Freedom of Movement ning International
Guidelines on HIV-AIDS and Human Rights of 2006.
42

Kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt, 1966, art. 9.1: Igal isikul onõigus vabadusele ja isikupuutumatusele. Kedagi ei tohi meelevaldselt vahistada või kinni
pidada. Kelleltki ei tohi vabadust võtta muidu kui üksnes seadusega kehtestatud alustel jakorras.
43

Kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt, 1966, art. 7: “Kellegi suhtes ei
või rakendada piinamist või julma, ebainimlikku, tema väärikkust alandavat kohtlemistvõi karistust. Muu hulgas ei tohi ühtegi isikut tema vabatahtliku nõusolekuta allutada
meditsiinilistele või teaduslikele katsetele.”
Piinamisevastane komitee rakendas kaitset piinamise ja julma, ebainimliku ja alandava
kohtlemise vastu USA vanglas naiste vastu suunatud seksuaalsele vägivallale.
Conclusions and Recommendations of the Committee against Torture: United States ofAmerica. 2000; UN Doc. A/55/44, paras.175-180, 2000.
Vastu võetud IPPF-i nõukogu poolt
10. mail 2008

33

Komitee rakendas kaitset piinamise ja julma, ebainimliku ning alandava kohtlemise vastu
teotavatele kehalistele läbivaatustele ning muudele, homoseksuaalsete või määratlemata
soolise kuuluvusega isikute vastu suunatud toimingutele.
Piinamisvastane erireferent on samuti väljendanud tõsist muret seoses seksuaalse
vägivallaga ning piinamise ja julma, ebainimliku ning alandava kohtlemisega, mis on
suunatud isikute vastu nende seksuaalse või soolise identiteedi tõttu. Vt International
Court of Justice Reference Guide lk 106-122. UN Doc. EICN.4/2002/76.
44

Õigust füüsilisele puutumatusele kasutatakse üha suuremal määral fikseerimaks
vajalikke tagatisi kõigi inimeste, kuid eriti naiste, kaitsmiseks vägivalla ja muu
kuritarvitamise vastu, mis põhjustab tervise halvenemist, vähendab indiviidi suveräänseidõigusi ja vabadust piinamisest.
Vt United Nations Fourth World Conference on Women’s Platform for Action (FWCW),
Beijing, China: 4-15 September 1995, para. 112.
Vt ka UN Secretary-General’s In-depth Study on All Forms of Violence against Women
with regard to its focus on rights to bodily integrity. UN DOC. A162/122/Add., para. 277.
45

UN General Assembly Resolution A/Res/S-23/3, para. 69 on the Outcome of the Fiveyear Review of the Implementation of the Beijing Declaration and Platform for Action :http://www.un.org/womenwatch/daw/followup/ress233e.pdf
46

Vt Report of the Special Representative of the Secretary-General on the Situation of
Human Rights Defenders, E/CN.4/2006/95/Add.1, March 22, 2006; Special Rapporteuron violence against Women, its causes and consequences; E/CN.4/2005/72/Add. 3,
February 10, 2005, para. 21; Human Rights Committee, Concluding observations: Chile,
CCPR/C/79/Add.104, March 30, 1999, para. 20; Report of the Special Rapporteur on
extrajudicial executions, E/CN.4/2002/74, January 9, 2002; Report of the Special
Rapporteur on extrajudicial, summary or arbitrary executions, E/CN.4/2001/9, January
11, 2001 ja E/CN.4/2001/9/Add.1, January 17, 2001, para. 175.
Vt ka International Commission of Jurists, Sexual Orientation and Gender Identity in
Human Rights Law, References to Jurisprudence and Doctrine of the United Nations
Human
RightsSystem,October
2007,
aadressil:
http://www.icj.org/news.php3?id_article=4209&lang=en

47

Seda küsimust peegeldab selgelt rahvusvaheline inimõiguste seadusandlus, vt näiteks:
Commission on the Status of Women Resolution 51/2 on Ending Female Genital
Mutilation and Resolution 51/3 on Forced Marriage of the Girl Child UN Doc.
Vastu võetud IPPF-i nõukogu poolt
10. mail 200834

E/2007/27-E/CN.6/2007/9; Report of the Special Rapporteur on Violence Against
Women: "Cultural practices in the family that are violent towards
women" E/CN.4/2002/83 31 January 2002.
48

International Guidelines on HIV-AIDS and Human Rights, 2006 consolidated version,
Office of the UN High Commissioner for Human Rights and UNAIDS.
aadressil: http://www.ohchr.org/english/issues/hiv/guidelines.htm
Vt “Sex workers in Europe Manifesto” ja “Declaration of the Rights of Sex Workers in
Europe”, aadressil:
http://www.sexworkeurope.org/site/index.php?option=com_content&task=view&id=24&
Itemid=201
49

Vt International Guidelines on HIV-AIDS and Human Rights, 2006 consolidated
version, Office of the High Commissioner for Human Rights and UNAIDS aadressil:
http://www.ohchr.org/english/issues/hiv/guidelines.htm
Vt ka Yogyakarta Principle 7.
50

Vt Yogyakarta Principle 5.

51

Commission on Human Rights resolution 1998/52, “The elimination of violenceagainst women”, ESCOR Supp. (No. 3) at 171, UN Doc. E/CN.4/1998/52 (1998); Reportof the Special Rapporteur on Violence against Women, its Causes and Consequences,
Ms. Radhika Coomaraswamy, submitted in accordance with Commission on Human
Rights resolution 1997/44. UN Doc E/CN.4/1998/54
Kommentaare homoseksuaalsete või määratlemata soolise kuuluvusega isikute(transgender'
id, transseksuaalid) soolise tagakiusamise kohta vt: Report of the Special
Rapporteur on extrajudicial executions, E/CN.4/2002/74, January 9, 2002; Report of theSpecial Rapporteur on extrajudicial, summary or arbitrary executions, E/CN.4/2001/9,
January 11, 2001 and E/CN.4/2001/9/Add.1, January 17, 2001, para. 175
Vt International Commission of Jurists in: Sexual Orientation and Gender Identity in
Human Rights Law, References to Jurisprudence and Doctrine of the United Nations
Human Rights System, October 2007, pp 177-180; aadressil:
http://www.icj.org/news.php3?id_article=4209&lang=en
52

The United Nations High Commissioner for Refugees (UNHCR), Guidelines on
Preventing and Responding to Sexual Violence against Refugees, 1995.
www.unhcr.org/publ/PUBL/3b9cc26c4.pdf
Vt ka Yogyakarta Principle 23.

Vastu võetud IPPF-i nõukogu poolt
10. mail 2008

35

53

The United Nations High Commissioner for Refugees (UNHCR), Guidelines on
Preventing and Responding to Sexual Violence against Refugees, 1995.
www.unhcr.org/publ/PUBL/3b9cc26c4.pdf
Vt ka United Nations High Commissioner for Refugees (UNHCR) Sexual and GenderBased Violence against Refugees, Returnees and Internally Displaced Persons:
Guidelines for Prevention and Response (2003) and Yogyakarta Principle 23.
54

Kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt, art. 17: Kellegi isiklikku või
perekonnaellu ei tohi meelevaldselt või ebaseaduslikult vahele segada, kellegi korteri
puutumatusele, kirjavahetuse saladusele, aule ja reputatsioonile ei tohi meelevaldselt võiebaseaduslikult kallale kippuda.
55

Vt: WHO, “HIV Status Disclosure to Sexual Partners: Rates, Barriers and Outcomesfor Women” (Geneva: WHO, 2004).
http://www.who.int/gender/documents/en/VCTinformationsheet_%5b92%20KB%5d.pdf
Täielik aruanne: http://www.who.int/gender/documents/en/genderdimensions.pdf
56

Vt Yogyakarta Principle 9.

57

Yogyakarta Principle 9.

58

UN Protocol to Prevent, Suppress and Punish Trafficking in Persons, Especially
Women and Children, supplementing the United Nations Convention against
Transnational Organized Crime aadressil:
http://www.unodc.org/unodc/en/crime_cicp_convention.html#final
59

Yogyakarta Principle 19.

60Inimõiguste ülddeklaratsioon, 1948, art. 19: Igal isikul on õigus veendumustevabadusele ja nende veendumuste vabalt avaldamisele; see õigus kätkeb vabadusttakistamatult oma veendumustest kinni pidada ja vabadust informatsiooni ja ideid otsida,saada ja levitada igasuguste seaduslike abinõudega ja riigipiirist sõltumata.
61

Yogyakarta Principle 19.

62Inimõiguste ülddeklaratsioon, art. 20: Igal isikul on õigus rahumeelse kogunemise ja
liitumise vabadusele. Kedagi ei või sundida ükskõik millisesse ühingusse astuma.
63

Majanduslike, sotsiaalsete ja kultuurialaste õiguste rahvusvaheline pakt, art. 12.1
Käesolevast paktist osavõtvad riigid tunnustavad iga inimese õigust maksimaalsele
füüsilisele ja psüühilisele tervisele.

Vastu võetud IPPF-i nõukogu poolt
10. mail 2008

36

64

Committee on Economic, Social and Cultural Rights’ General Comment 14: The rightto the highest attainable standard of health (article 12 of the International Covenant on
Economic, Social and Cultural Rights, 2000).
65

IPPF-i seksuaal- ja reproduktiivõiguste harta aadressil:
http://www.ippf.org/en/Resources/Statements/IPPF+Charter+on+Sexual+and+Reproducti
ve+Rights.htm.
Vt ka Yogyakarta Principle 21.
66

Majanduslike, sotsiaalsete ja kultuurialaste õiguste rahvusvaheline pakt, art.
15.1(b): Käesolevast paktist osavõtvad riigid tunnustavad iga inimese õigust..... (b)kasutada teaduse saavutusi ja rakendada neid praktikas.
67

Konventsioon naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, art.
10(h): Osavõtvad riigid rakendavad kõiki vastavaid meetmeid, et likvideerida naiste
diskrimineerimine ja tagada neile meestega võrdsed õigused hariduse valdkonnas,
tagades eriti meeste ja naiste võrdsuse alusel: ... (h) juurdepääsu harivale
eriinformatsioonile, mis aitab kaasa perekonna tervise ja heaolu tagamisele, sealhulgas
informatsioonile ja konsultatsioonidele pereplaneerimise kohta.
68

Vt International Conference on Population and Development, Key Actions for thefurther Implementation of the Programme of Action of the International Conference on
Population and Development, UN Doc. A/Res/S-21/2, para. 73:
Valitsused, kaasates täiel määral noori inimesi ning rahvusvaheliseüldsuse toel, peaksid esmase prioriteedina püüdma rakendada
tegevusprogrammi seoses noorukite seksuaal- ja reproduktiivtervisega
kooskõlas tegevusprogrammi paragrahvidega 7.45 ja 7.46 ning peaksid …
arvestades vanemate õiguste, kohustuste ja vastutusega ning kooskõlas
noorukite arenevate võimetega ja nende õigusega reproduktiivtervise
alasele haridusele, informatsioonile ja hooldusele ning austades nende
kultuurilisi väärtusi ja religioosseid uskumusi veenduma, et noorukid
saaksid niihästi koolis kui kooliväliselt vajalikku infot, sealhulgas infot
preventsiooni, hariduse, nõustamise ja terviseteenuste kohta, andmaks
neile võimaluse teha vastutustundlikke ja informeeritud valikuid ja võtta
vastu otsuseid oma seksuaal- ja reproduktiivtervist puudutavate vajaduste
kohta, et muuhulgas vähendada teismeliste rasedusi.
http://www.unfpa.org/icpd/docs/icpd5/resolution/icpd5_eng.pdf
69

IPPF-i seksuaal- ja reproduktiivõiguste harta, 8.1, aadressil:
http://www.ippf.org/en/Resources/Statements/IPPF+Charter+on+Sexual+and+Reproducti
ve+Rights.htm.
70

Yogyakarta Principle 24.

Vastu võetud IPPF-i nõukogu poolt
10. mail 2008

37

71

Konventsioon naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, art.
16(1)(e): Osavõtvad riigid rakendavad kõiki vastavaid abinõusid, et likvideerida naiste
diskrimineerimine kõigis abielu ja perekonnasuhteid puudutavates küsimustes ningtagavad sealhulgas meeste ja naiste võrdsuse alusel: .......... (e) ühesugused õigused vabalt
ja vastutavalt otsustada, kui palju sünnib lapsi ja kui suured on ajavahemikud nende
sündimise vahel, ning saada informatsiooni, haridust ja vahendeid selle õiguse
realiseerimiseks.
72

Yogyakarta Principle 28 ja Yogyakarta Principle 29.

Vastu võetud IPPF-i nõukogu poolt
10. mail 200838