NYELVTAN
1

Nyelvtani áttekintés
１．Nyelvtan① Mondatszerkezet
A japán mondatok az állítmánytól függően három alapvető típusra oszthatók: főnévi, igei vagy melléknévi mondat. Az állítmány mindig a mondat
végére kerül.
・Főnévi mondat: わたしは がくせいです。

Watashi wa gakusee desu.

Én diák vagyok.

・Igei mondat: わたしは パンを たべます。 Watashi wa pan o tabemasu.

Kenyeret eszem.

・Melléknévi mondat: いもうとは かわいいです。Imooto wa kawaii desu.

A húgom aranyos.

② Szószerkezet
A japán nyelvben az ige végződésének megváltoztatásával és bizonyos utótagok hozzáadásával tudunk különböző nyelvtani jelentéseket kifejezni.
・jelen idő, állító

かきますkakimasuírok, írsz, ír, stb.

・jelen idő, tagadó

かきません

kakimasennem írok, stb.

・múlt idő, állító

かきました

kakimashitaírtam・múlt idő, tagadó

かきませんでした

kakimasendeshitanem írtam・かき-たく-な-かった-ようですÚgy tűnik, nem akart írni.

kaki-taku-na-katta-yoodesu（書く）（～たい）（tagadó）（múlt idő）（～ようだ）③ Partikulák
A japán nyelvben a főnevek után partikulák állnak. A legtöbb partikula egyszótagú, a főnévvel együtt ejtjük. A partikulák általában afőnévhez kapcsolódnak, annak mondaton belüli nyelvtani helyzetét fejezik ki.
・わたしは としょかんで にほんごを べんきょうします。 Watashi wa toshokan de nihongo o benkyoo-shimasu.
A könyvtárban japánul tanulok.
A fenti példában az első 「は」 partikula a mondat témáját jelöli, ami gyakran megegyezik a nyelvtani alannyal. A 「で」 partikula a cselekvés
helyét, jelen esetben azt a helyet jelenti, ahol tanulok. A harmadik 「を」 partikula a közvetlen tárgyra mutat, vagyis a példamondatban arra,
amit tanulok.

④ Nem és szám
A japánban nincs nyelvtani nem és nincs szám sem. Például a 「ともだち」 szó lehet „barát”, „barátnő” vagy „barátok”. Ezek
megkülönböztetése a szövegkörnyezetből történik, ha feltétlenül szükséges, akkor a nemet, illetve az egyes vagy többes számot más szavak
hozzáadásával jelezzük.

⑤ Személy
A japán igéknek nincs személyragozása. A 「パンをたべます」（Pan o tabemasu）mondatban a szövegkörnyezetből érthető, hogy ki eszik. Ha
csak a szövegkörnyezetből nem egyértelmű, hogy ki az alany, vagy külön hangsúlyozni szeretnénk, akkor az alanyt is kitesszük a mondatba.

22. Nyelvhasználat
A nyelvhasználattól függően változatos szókincs és ragozás használható.

①Udvariassági szint
Az udvariassági szint alapján a japán nyelvben három fő nyelvi szintet különböztetünk meg: udvarias, tiszteleti és egyszerű stílust, ami amagyar nyelvben a maga, az ön és a te udvariassági szintjeihez és használatához hasonlítható. Mindegyikhez eltérő szókincs és ragozás tartozik.

Udvarias stílus
Jellemzője a 「です」 és a 「ます」 végződés. Ez egy udvarias beszédmód, a mindennapi élet minden helyzetében használható.

Tiszteleti stílus
Két fajtából áll: a tiszteleti és szerény forma. Társadalmi alá-fölérendeltségi helyzetekben (beosztott-főnök, diák-tanár, dolgozó-ügyfél, fiatalidős stb.) használják, illetve más formális kontextusban (felnőttek egymás között, szakemberek között, idegenek között, stb.). A tiszteleti nyelv
elsajátítása még a japán anyanyelvűek számára is bonyolult, sok gyakorlást igényel.

Egyszerű stílus
A fentiekhez nem tartozó, "rövid" formák jellemzik, amelyek nem hordozzák a fent említett végződések egyikét sem. Újságcikkekben,beszámolókban, illetve az informális, lezserebb társalgásban használják.

② Beszélt nyelv és írott nyelv
A modern japán nyelvben nincs nagy különbség a beszélt és az írott nyelv között. a kifejezések nagyrészt mindkettőben használhatóak, devannak olyan kifejezések, amelyeket csak az egyikben használnak. A beszélt nyelvben inkább a japán eredetű szavak, míg írásban a kínai
eredetű szavakat használata figyelhető meg.

③ Férfi és nő nyelvhasználati különbségei
A beszélt nyelvben megfigyelhető különbség a férfiak és a nők beszédmódja között, de fokozatosan a különbségek eltűnnek és
a neutrális kifejezések válnak kedveltté.
pl: én: 「わたし」 semleges: beszélt és írott, 「あたし」 nőies: beszélt, 「ぼく」 férfias: beszélt, gyerektől felnőttig, 「おれ」férfias:beszélt (nagyon férfias)

3. Kiejtés① Szótag
A japán szótagok csak magánhangzóból vagy mássalhangzó + magánhangzóból állnak, minden szótag magánhangzóra végződik. Csak
mássalhangzóból álló szótag, illetve magánhangzó + mássalhangzóból álló szótag nincs.
Az egyetlen kivétel: ん／ン② Magánhangzók
Öt japán magánhangzó van: az 「a」 「i」 「u」 「e」 és az 「o」. Hasonlóak a magyar magánhangzókhoz. Ha két vagy három magánhangzó
folytatólagosan követi egymást, akkor mindegyik időtartama megmarad. Pl.: 「いいえ Nem. Szívesen. Nincs mit」 szó háromszoros időtartamú,
mivel mindhárom magánhangzót azonos hosszúságban ki kell ejteni.

③ Mássalhangzók
A japán mássalhangzók: 「k」 「s」 「t」 「n」 「h」 「m」 「y」 「r」 「w」 「g」 「z」 「d」 「b」 és 「p」. Általában magánhangzó követi őket, együtt
alkotnak egy szótagot. Kivéve az 「n」, amely mögött nem áll magánhangzó, hanem önmagában alkot egy szótagot. A többi mássalhangzóval
3

kapcsolatos szabályról lásd a HIRAGANA, KATAKANA táblázatot.
・「n」＋「a」、「i」、「u」、「e」、「o」 → 「 na」 「ni」 「nu」 「ne」 「no」
→ 「n」

・csak 「n」

④Különleges hosszú szótagok
Hosszú magánhangzók「おはようohayoo」 「ありがとうarigatoo」szavak esetében a 「よ yo」 és a 「と to」 szótagokat hosszan ejtjük. A hosszúság körülbelül a normál
szótag hosszúságának kétszerese. Fontos, hogy a hosszú magánhangzók megfelelő időtartamban legyenek kitartva.
helyes hosszúság

o

ha

yo

helytelen hosszúság

o

ha

yo

o

a

ri

ga

to

a

ri

ga

to

o

Hosszú mássalhangzók
A japánban nincsenek mássalhangzótorlódások, mint a „kr” a szekrény, vagy a „dr” a dráma szavakban. A japánban a hosszú mássalhangzókat
két azonos mássalhangzó alkotja（Itte kudasai /Mondd kérlek!）」 「ゆっくり（yukkuri / lassan）」. Az első mássalhangzót a levegőt benntartva
magánhangzó nélkül ejtjük, megtartva egy szótag időtartamát.

helyes hosszúság

i

t

te

ku

da

sa

helytelenhosszúság

iｔ

te

ku

da

sa

i

i

yu

k

ku

yuk

ku

ri

ri

Nazális n hang
A 「こんにちは kon’nichiwa」 illetve 「こんばんは konbanwa」 szavakban található 「n」 hang önállóan alkot szótagot. Az utáni következő
hangtól függően 「n」-nek,「m」-nek, vagy 「ng」-nak ejtjük, de a japán nyelv ezek között nem tesz különbséget.
helyes hosszúság

ko

n

ni

chi

helytelen hosszúság

kon

ni

chi

wa

wa

ko

n

ba

kon

ban

wa

n

wa

⑤ Hangsúly és hanglejtés
A japán nyelv ingadozó, tonális hangsúlyú. A főneveknek, igéknek és mellékneveknek van egy magas és egy alacsony része. A szó valamelyik
részét: az elejét, a közepét vagy a végét hangsúlyosabban ejtjük, mint a többit. Ugyanannak a szónak a hangsúlya régiónként változhat,
standardnak a Tokióban beszélt nyelvet fogadják el. A Szógyűjteményben jelöltük a szavak hangsúlyozását, részletesebben lásd ott.

GOHAN

rizs

SASHIMITAMAGO

tojás

SAKANAhal

Míg az egyes szavak hangsúlya eltérő, a hanglejtés Japánban általános. Ráadásul befolyásolhatja a mondat jelentését, ezért fontos odafigyelni
rá. Általában a jelentéshez kapcsolodóan egy dombhoz hasonló emelkedő-ereszkedő íve van. A kérdőmondatok végén újra emelkedő intonáció
van.
4

・はじめまして。

ホセです。

どうぞよろしく。

おなまえは？

Önt hogy hívják?
Hajimemashite.

Hose desu.

Doozo yoroshiku.

Onamae wa.

5

Nagyon örvendek. José vagyok. ‘Ajánlom magam’.

トピック１ にほんご Japán nyelv

だい 1 か こんにちは／ひらがな
KONNICHIWA / HIRAGANAA japán nyelv háromféle írásrendszer kombinációjából tevődik össze: hiragana, katakana és kandzsi. Japán mondatok írásánál ezt a háromféleírásrendszert együtt használják. A legtöbb igető, melléknév és főnév kandzsival van írva. Az ige és melléknév toldalékai, illetve a partikulák
stb. hiraganával vannak írva. Gyakran előfordul, hogy a kandzsik helyett hiraganát használnak. Vannak olyan könyvek, amelyek csak
hiraganával íródnak, vagy amelyek csak alapvető kandzsikat tartalmaznak. A kandzsik olvasatát segítő kisméretű hiragana a furigana, vannak
olyan könyvek is, amelyek ilyen olvasási segédletet tartalmaznak. A katakana írásmódot jövevényszavak, idegen nevek (személy és helyek),
hangutánzó és hangulatfestő szavak írására használják. Ezeken kívül a rómadzsi (latin betűk) és az arab számok is használatosak.

・Furiganázott kandzsi:

1. Hiragana és katakana
A hiragana és katakana írásrendszert Japánban találták fel. A hiraganák a kandzsikból rajzolt, egyszerűsített írásjegyek, formailag lekerekítettek.
A katakanákat a kanjik egy elemét felhasználva alkották meg, vonalai egyenesebbek. A hiraganák és a katakanák is mára elvesztették az eredeti
kandzsi jelentését, minden karakter egy fonetikus írásjegyet, szótagot jelöl. A hiragana 「あ」 és a katakana 「ア」 is az "a" szótagot, a hiragana「か」és a katakana 「カ」 egyaránt a "ka" szótagot jelenti, amely a / k / mássalhangzó és a / a / magánhangzó kombinációja.

① A kanák kiejtésével kapcsolatos szabályok (hiragana és katakana)
A hiraganák és katakanák, ahogy a következő oldalon található táblázatban is látható, alapvetően szabályszerűen egy mássalhangzó + egy
magánhangzó kombinációjából állnak, de néhány esetben vannak eltérések, ezekre oda kell figyelnünk:
・「し／シ」 az 「sz」 -sorban található, de nem 「szi」-nek, hanem 「si」-nek ejtjük
・「ち／チ」 a 「t」 -sorban található, de nem 「ti」-nek, hanem 「csi」-nek ejtjük.
・「つ／ツ」 a 「t」 -sorban található, de nem 「tu」-nak, hanem 「cu」-nak ejtjük.
・「ふ／フ」 a 「h」 -sorban található, de nem 「hu」-nak, hanem 「fu」-nak ejtjük.
・「や／ヤ」「ゆ／ユ」「よ／ヨ」
Latin betűvel 「ja」 「ju」 「jo」-ként írjuk, de kiejtésük közelebb van a 「ia」 「iu」 「io」kiejtéséhez.
・「ら／ラ」「り／リ」「る／ル」「れ／レ」「ろ／ロ」
Latin betűvel 「r」 betűvel jelenítjük meg, de a japán nyelv nem tesz különbséget az 「r」 és 「l」 hangok között. Bizonyos szavak esetében, illetvemás-más beszélő esetében 「r」 「l」, vagy az 「r」 és az 「l」 közötti hangként jelenik meg. Mindhárom esetében ugyanolyan hangként kezelik.
・「を／ヲ」 a 「v」-sorban található, de az 「お／オ」-val egyező 「o」 hang. Általában az 「お／オ」-t használjuk, csak partikula esetében lesz
「を／ヲ」. A katakanákat főleg jövevényszavak esetében használjuk, ezért a 「ヲ」 katakana különleges esetek kivételével nem használatos.
・「じ／ジ」「ぢ／ヂ」
Mindkettő 「dzsi」 -nek ejtendő. Általában a 「じ／ジ」 hiraganák használatosak, csak azokban a szavakban fordulnak elő, ahol a 「ち／チ」
hiraganák hangváltozáson estek át, ebben az esetben a 「ぢ／ヂ」 használatos.
・「ず／ズ」「づ／ヅ」
6Mindkettő 「zu」 -nek ejtendő. Általában a 「ず／ズ」 hiraganák használatosak, csak azokban a szavakban fordulnak elő, ahol a 「つ／ツ」
hiraganák hangváltozáson estek át, ebben az esetben a 「づ／ヅ」 használatos.

7

② Különleges hangok írása: hosszítás
A hiraganák esetében a hosszú magánhangzókat az alábbiak szerint jelöljük. (A katakanák hosszításáról lásd a 2. leckét.)「あ」「か」「さ」 stb. esetében az 「あ」 hosszításaként egy 「あ」-t írunk.
おかあさんanya (másé)okaasan「い」「き」「し」 stb. esetében 「い」 hosszításaként egy 「い」-t írunk.
いいえ

iie

nem

「う」「く」「す」 stb. esetében az 「う」 hosszításaként egy 「う」-t írunk.
ゆうめい

híres

yuumee「え」「け」「せ」 stb. esetében az 「え」 hosszításaként egy 「い」-t írunk.
がくせいtanuló

gakusee「お」「こ」「そ」 stb. esetében az 「お」 hosszításaként egy 「う」-t írunk.
おはようございます

ohayoogozaimasu

Jó reggelt!

Van néhány kivétel:Az 「え」 hosszításaként előfordul, hogy 「え」-t írunk.
おねえさんnővér (másé)oneesanAz 「お」 hosszításaként előfordul, hogy 「お」-t írunk.
おおきい

ookii

nagy

Gégezárhang (mássalhangzó hosszítás)A hiragana és a katakana esetében is bármelyik kettős mássalhangzót a kis 「っ」-val jelöljük.
いってくださいittekudasai

Mondja kérem!

ゆっくり

yukkurilassanホットドッグhottodoggu

hot dog

Nazális hang
A hiragana és a katakana esetében is az 「n」 mássalhangzó önállóan alkot szótagot. Az utána következő hangtól függően 「n」-nek, 「m」-nek,vagy 「ng」-nak ejtjük, de a japán nyelv ezek között nem tesz különbséget, mindegyiket 「ん」-ként írjuk le.
こんにちは

kon’nichiwa

Jó napot!

こんばんは

konbanwa

Jó estét!

マンションmanshontársasházÖsszetett szótagok
A hiragana és a katakana esetében is az 「き／キki」、「し／シsi」、「ち／チcsi」 stb. 「i」 magánhangzós szótagok mögé kis 「ja ゃ／ャ」「ju ゅ／ュ」
「jo ょ／ョ」szótag kerül. A 「きゃ／キャ」、「きゅ／キュ」、「きょ／キョ」 összetett szótagokat latin betűvel 「kja」、「kju」、「kjo」-nak írjuk. A 「きゃ／キャ」 összetett szótag a 「き ki」 és 「や ja」 szótag kombinációja, amit 「kia」-nak ejtünk. A きゅ／キュ」、「きょ／キョ」 ejtése 「kiu」、「kio」.
Két írásjeggyel írjuk, de figyeljünk rá, hogy kiejtése rövid, egy szótag hosszúságú.
きょうしつ

kyooshitsu

tanterem

シャツshatsuing③ A kiejtés és az írás eltérései
A partikulák között van néhány, amelyet máshogy ejtünk, mint ahogy írunk.
・A 「wa」 partikulát 「は」 -nak írjuk. A kiejtése viszont a 「わ」-val egyezik meg. A 「は」 hiragana egyéb szavakban 「ha」-nak ejtendő.
8

・Az 「e」 partikulát 「へ」-nek írjuk. A kiejtése viszont az 「え」-vel egyezik meg. A 「へ」 hiragana egyéb szavakban 「he」-nek ejtendő.
・Az 「o」 partikulát 「を」-nak írjuk. A kiejtése viszont az 「お」-val egyezik meg. A「を」 hiragana egyéb szavakban nem fordul elő.
Nincs különösebb szabály rá, régiónként és személyenként is változhat, de előfordul, hogy az 「i」és 「u」 hangokat gyengébben ejtik, elnyelik.
Például: 「～です」「～ます」 kiejtése 「～des」「～mas」-nak hangzik. A 「しつれいします」 pedig a magánhangzókat elnyelve 「sh(i)tsree sh(i)mas」- nak.
2. Kandzsi
A kandzsi írásjegyek Kínában alakultak ki. Alapvetően ideogramma, fogalomjel. Minden kandzsinak több olvasata van. Az eredeti japán eredetű
olvasat (kun'yomi), illetve a Kínából érkezett olvasat (on’yomi). Ugyanazzal az egy kandzsival különböző szavakat le lehet írni.
・kandzsi 「人」:

a kandzsi jelentése 「ember」
kun'yomi 「ひと」→ példa szó 「人」 ： a szó jelentése 「ember」
olvasata: 「ひと」on’yomi 「にん」→ példa szó: 「３人」: a szó jelentése 「három ember」
olvasata: 「さんにん」

on’yomi 「じん」

→ példaszó: 「日本人」: a szó jelentése 「japán (ember)」olvasata: 「にほんじん」

3. Számok
A számokat néha kandzsival, máskor arab számokkal írjuk. Függőleges írás esetén általában a kandzsikat használjuk, vízszintes írásnál pedig
az arab számokkal való írás a gyakoribb. Az arab számoknál a tizedesvesszőt ponttal jelöljük, minden harmadik számjegy (ezres helyiérték)
után pedig vesszőt használunk. (Számok elnevezésével kapcsolatban lásd még a Szótár 80. oldalát.)

európaijapán

japán függőleges írás・huszonötezer

25.00025,000万・tíz egész öt

10,5

10.5

五
千

← ← ← ←

二2
10,0005
1,000

4. Latin betűk
A rómadzsik, vagyis a latin betűk az idegen szavak átírására szolgálnak. A hiraganával és kandzsival írott szövegben a figyelemfelkeltés
eszköze is lehet. A kiolvasásuk az angol ábécén alapul. A latin betűs írásnak vannak helyesírási szabályai.
・「a」「ee」-nek olvassuk. Az 「あ a」 magánhangzó átírására használjuk.

・「i」「ai」-nak olvassuk. Az 「い i」 magánhangzó átírására használjuk.

・「u」「yuu」-nek olvassuk. Az 「う u」 magánhangzó átírására használjuk.

・「e」「ii」-nek olvassuk. Az 「え e」 magánhangzó átírására használjuk.

・「o」「oo」-nak olvassuk. Az 「お o」 magánhangzó átírására használjuk.

・「k」「kei」-nek olvassuk. A 「ka」、「ki」、「ku」、「ke」、「ko」 átírással a 「か ka」、「き ki」、「く ku」、「け ke」、「こ ko」 hiraganákat
jelenítjük meg.

・「s」

「esu」-nek olvassuk. A 「sa」、「su」、「se」、「so」 átírással a 「さ sa」、「す su」、「せ se」、「そ so」 hiraganákat jelenítjük meg.
A 「 し si」-t a 『まるごと』 tankönyv 「shi」-nek jelöli. Előfordul, hogy 「si」- nek írják.
A 「sha」、「shu」、「sho」 áírással a 「しゃ sha」、「しゅ shu」、「しょsho」 hiraganákat jelenítjük meg. Előfordul 「sya」、「syu」、「syo」
átírás is.

・「t」「tii」-nek olvassuk. A 「ta」、「te」、「to」 átírással a 「た ta」、「て te」、「と to」hiraganákat jelenítjük meg.
9

A 「ち chi」-t a 『まるごと』 tankönyv 「chi」-nek jelöli. Előfordul, hogy 「ti」- nek írják.
A 「cha」、「chu」、「cho」 átírással a 「ちゃ cha」、「ちゅ chu」、「ちょ cho」 hiraganákat jelenítjük meg. Előfordul, hogy「tya」、「tyu」、「tyo」- nak írják.
・「n」「enu」-nek olvassuk. A 「na」、「ni」、「nu」、「ne」、「no」 átírással a 「な na」、「に ni」、「ぬ nu」、「ね ne」、「の no」 hiraganákat
jelenítjük meg. A magánhangzó nélküli 「n」 átírással az 「ん n」 hiraganát jelenítjük meg.

・「h」

「eichi」-nek olvassuk. A 「ha」、「hi」、「he」、「ho」 átírással a 「は ha」、「ひ hi」、「へ he」、「ほ ho」 hiraganákat jelenítjük meg.
A 「ふ fu」-t a 『まるごと』 tankönyv 「fu」-nak jelöli. Előfordul, hogy 「hu」-nak írják.

・「m」「emu」-nek olvassuk. A 「ma」、「mi」、「mu」、「me」、「mo」 átírásssal a 「ま ma」、「み mi」、「む mu」、「め me」、「も mo」
hiraganákat jelenítjük meg.

・「y」
・「r」

「wai」-nak olvassuk. A 「ya」、「yu」、「yo」 átírással a 「や ya」、「ゆ yu」、「よ yo」 hiraganákat jelenítjük meg.
「aaru」-nak olvassuk. A 「ra」、「ri」、「ru」、「re」、「ro」 átírással a 「ら ra」、「り ri」、「る ru」、「れ re」、「ろ ro」 hiraganákat
jelenítjük meg.

・「w」

「daburyuu」-nek olvassuk. A 「wa」 átírással a 「わ wa」 hiraganát jelenítjük meg.

・「g」「ji」-nek olvassuk. A 「ga」、「gi」、「gu」、「ge」、「go」 átírással a 「が ga」、「ぎ gi」、「ぐ gu」、「げ ge」、「ご go」 hiraganákat
jelenítjük meg.

・「z」

Zöngés hang, 「zetto」-nak olvassuk. A 「za」、「zu」、「ze」、「zo」 átírással a 「ざ za」、「ず、づ zu」、「ぜ ze」、「ぞ zo」 hiraganákat
jelenítjük meg.

A 「じ、ぢ ji」 hangot a 『まるごと』 tankönyv 「ji」-nek jelöli. Előfordul, hogy 「zi」-nek írják.
A 「ja」、「ju」、「jo」 átírással a 「じゃ ja」、「じゅ ju」、「じょ jo」 hiraganákat jelenítjük meg. Előfordul, hogy 「zya」、「zyu」、「zyo」nak írják.
・「d」「dii」-nek olvassuk. A 「da」、「de」、「do」 átírással a 「だ da」、「で de」、「ど do」 hiraganákat jelenítjük meg.

・「b」

「bii」-nek olvassuk. A 「ba」、「bi」、「bu」、「be」、「bo」 átírással a 「ば ba」、「び bi」、「ぶ bu」、「べ be」、「ぼ bo」 hiraganákat
jelenítjük meg.

・「p」

「pii」-nek olvassuk. A 「pa」、「pi」、「pu」、「pe」、「po」 átírással a 「ぱ pa」、「ぴ pi」、「ぷ pu」、「ぺ pe」、「ぽ po」 hiraganákat
jelenítjük meg.

5. Az írással kapcsolatos néhány szabály① A írásjegyek (fontok) lehetséges variációi
Ugyanazt az írásjegyet különböző betűtípussal írhatjuk, és eltérést tapasztalhatunk a nyomtatott vagy kézzel írott formák között is. Kézzel írásesetén van néhány előnyben részesített forma, néhány példával mutatjuk be ezeket:
・a 「sa」 hiragana esetében előfordul, hogy a nyomtatott verziók közül a 「さ」-hoz hasonlóan a 2. és a 3. vonás nem összefüggő, de találkozhatunkösszefüggő vonalvezetéssel is: 「さ」.
A bal-jobb tükörképe, a 「chi」 hiragana 「ち」 is eredetileg 3 vonásból álló írásjegy, ezért könnyen összekeverhető. Normál esetben kézírással a「さ」-hoz hasonlóan a 2. és a 3. vonást nem összefüggő vonallal írjuk.
A 「ki」 is ugyanígy, kézírással a 「き」helyett inkább általánosabb a 「き」írásmód.
・「ひと（ember）」kandzsija 「人」 és 「人」 is ugyanannak a kandzsinak különböző variánsai. A különböző fontok esetén előfordul, hogy az első vonás
közepe tájáról indul lefelé a második vonás, de kézírással általában az első vonás felső végétől indul balra lefelé a második vonás.
・Nyomtatott írásjegyek esetén előfordul, hogy a vonások kezdete vastagított, a sarkok kilógnak, kézírással ezeket nem szükséges követni.
・A 「ne」 katakana írásakor van olyan font, ahol a 「ネ」 -hez hasonlóan az első vonás érintkezik a második rövid ferde vonással, kézírás esetén 「ネ」-n látható módon, bal fentről jobb lefelé irányba húzzuk a vonalat, a második vonással nem szükséges érintkeznie. Ehhez hasonlóan a kézírás esetén
is előfordul, hogy rövid vonalat írunk.

10

② Egyéb írásjelek「。（まる）」 A mondat végét jelzi, a mondat végére tesszük, ugyanúgy, mint a pontot.
・おはようございます。

Ohayoo gozaimasu.

Jó reggelt.

「、（てん）」 Vessző, a mondaton belüli tagolásra használjuk.
・じゃあ、また。

Viszlát, majd találkozunk!

Jaa, mata.

A mondatvági 「か」 kérdőpartikula jelzi, hogy kérdőmondatról van szó, ezért a 「？」 kérdőjelet nem kell a mondat végére kitenni. Ha nem 「か」kérdőpartikulára végződik a kérdőmondat, akkor a 「？」 kérdőjel kiírásával jelezzük a kérdőmondat jelleget. Informális szövegben előfordul,
hogy 「か」-ra végződik a kérdőmondat, de mégis van a végén kérdőjel. Ezzel kapcsolatban nincsenek szigorú szabályok, a beszélő egyéniízlésétől függ a használata.。Mindig a mondat végén áll.
・おなまえは？

Onamae wa

Mi a neve?

A felkiáltó jel 「！」 használatára sincsenek szigorú szabályok, hivatalos, formális szövegekben nem használjuk. Csak a mondat végén állhat.
・きれいですね！
Idézet esetén nem idezőjelet “Kiree desu ne.

Milyen szép!

“ használunk, hanem szögletes zárójellel 「」 kezdjük és zárjuk az idézett szöveget. Bizonyos meghatározott

információkra való figyelemfelkeltés céljából is használhatjuk. Magyarázó jegyzetek beágyazásakor a sima zárójelet （ ） használjuk.

③ Függőleges és vízszintes irányú írásA japán nyelvben írhatunk vízszintesen és függőlegesen is. A függőleges írású dokumentumokban a sorok az oldal jobb oldalán kezdődnek, ésbalra halad a szöveg. A kiadványok többsége függőleges írással készült, a könyv gerince a jobb oldalon található. A hivatalos iratok esetében
gyakoribb a vízszintes írásmód, itt balról jobbra halad a szöveg.

④ A szavak közötti szóköz
A japán nyelvben a kandzsikat a hiraganákkal kombinálva használják, ennek köszönhetően a szóhatárok szemmel láthatóak. Ezért a japánnyelvben a szavak közé nem kerül szóköz, a szöveg folytatólagos. Ha nem egyértelmű, vagy nehezen érthető, akkor 「、（てん）」vesszőt
használunk. A gyerekek és a külföldiek számára, akik még nem tudnak sok kandzsit olvasni, vannak szóközökkel ellátott könyvek.
Nincsenek elválasztási szabályok sem, nem számít, ha egy szó az egyik sor végén kezdődik és a következő sor elején folytatódik. Nem
szükséges elválasztójelet sem használni.
A mássalhangzó hosszításra használt kis 「っ」, az összetett szótagok kis 「ゃ」「ゅ」「ょ」 hiraganái, illetve a vessző 「、（てん）」, a pont 「。（まる）,a kérdőjel 「？」, a felkiáltó jel 「！」, és a zárójelek záró része nem kerülhet a sor elejére.

Nyelvi-kulturális sarok
1. Köszönések
Japánban a találkozáskor használt üdvözlések a napszak szerint változnak.

① 「おはようございます」 Jó reggelt!
Reggel, vagy délelőtti időpontban való találkozáskor használjuk, ezt a kifejezést általában egy meghajlás kíséri. Családon belül vagy közeli barátok
között az 「おはよう」 rövidebb változatot használják, és nem kell meghajolni. A válaszadáshoz ugyanazeket a kifejezéseket használjuk. Délelőtt, demár a délhez közeledő időpontban már nem az 「おはよう」 köszönést, hanem a 「こんにちは」-t használjuk. Ennek oka, hogy a reggeli köszönés a「はやい’korán’」melléknévből származik. Mivel ezt az üdvözlést az aznapi első találkozáskor használjuk, ezért a televízióban és a vendéglátóiparban
dolgozók 「おはようございます」 kifejezéssel köszönnek a munka kezdetén, még akkor is, ha ez délutáni vagy esti, éjszakai időpontban van. Az
utóbbi időben egyre szélesebb körben elterjedt a reggeli időponton kívüli használata.
11

② 「こんにちは」 Jó napot!
A nap folyamán használt köszönés. Családtagok egymás között nem használják. Általában meghajlás kíséri, de közeli viszonyban lévő emberek
között ez nem szükséges. A hajnali óráktól sötétedésig használják. Válaszadáskor ugyanígy 「こんにちは」 -val viszonozhatjuk a köszönést.
Mivel eredetileg a 「今日はご機嫌いかがですか ’Ma hogy szolgál a kedves egészsége?’」 kifejezés rövidített változata, ezért a 「wa」 egy
partikula, tehát helyesen 「こんにちは」-nak írandó, de vannak, akik 「こんにちわ」-nak írják. Nem hivatalos levelek, e-mailek elején írott
üdvözlésként is használják.

③ 「こんばんは」 Jó estét!
Éjszakai találkozkor használjuk. Ez a kifejezés családon belül nem használatos. Általában meghajlás kíséri, de közeli közeli viszonyban lévőemberek között ez nem szükséges. Válaszadáskor ugyanígy 「こんばんは」-val viszonozhatjuk a köszönést. Csakúgy, mint a 「こんにちは」
esetében, a 「今晩はご機嫌いかがですか ’Ma este hogy szolgál a kedves egészsége?’」 kifejezés rövidített változata, ezért a 「wa」 egy partikula,tehát eredetileg 「こんばんは」-nak írandó, de vannak, akik 「こんばんわ」-nak írják.

2. Búcsúzáskor használt köszönések
A búcsúzáskor használt köszönések a napszaktól függetlenek, viszont a társadalmi kapcsolattól vagy helyzettől függően változnak.

① 「さようなら」 Viszontlátásra!
Ez az elbúcsúzáskor használt leggyakoribb köszönés. Válaszadáskor ugyanígy 「さようなら」-val viszonozhatjuk az elköszönést, de a ②-ban
bemutatott köszönést is használhatjuk.). Akkor használatos, amikor munka vagy iskolai óra befejeztével hazaindulunk, illetve amikor utazás
vagy nyaralás miatt hosszú ideig nem látjuk egymást, vagy ha nem tudjuk, hogy legközelebb mikor találkozunk az illetővel.

② 「じゃあ、また」 Viszlát később!
Ez a Viszlát!-hoz hasonló informális kifejezés könnyedebb változata. Előfordul csak a 「じゃあ」 változatban is. Ha tudjuk, mikor találkozunk
legközelebb, akkor azt mondhatjuk, hogy 「 ま た 明 日 ’Viszlát holnap!’ 」 , 「 ま た 来 週 ’Viszlát jövő héten!’ 」 , 「 ま た 木 曜 日 ’Viszlát
csütörtökön!’」. Ha nem tudjuk, mikor lesz a következő találkozó, akkor azt mondhatjuk, hogy 「またいつか ’Viszlát valamikor!’」, 「また今度 ’Viszlát legközelebb!’」stb. Ha ugyanazon a napon újra találkozunk, akkor 「また後で Viszlát később!」 köszönést is használhatunk. Baráti,
közeli viszonyban lévő emberek gyakran használják. A 「じゃあ」 köszönés udvariassági foka viszonylag alacsony, ezért munkahelyi aláfölérendeltségben egy főnök az alkalmazottnak, vagyis a magasabb rangú az alacsonyabbrangúval szemben használhatja, de fordítva, az
alkalmazott a főnökkel szemben nem. Ez esetben a ③ kifejezés használatos.

③ 「おさきに しつれいします」、「おつかれさまでした」 Munkával kapcsolatos köszönések
A munkanap végén a munkahelyről való távozáskor használatos kifejezés. Az elsőként távozó személy 「おさきに’Ön előtt (távozom)’ しつれ
い し ま す ’elnézést kérek’ 」 kifejezést használja. Erre válaszként 「 お つ か れ さ ま で し た 」 kifejezéssel az elvégzett munkát elismerve
megköszönjük a munkáját. Ha a főnök jön el először, akkor az 「おさきに」 rövidebb verziót is használhatja. Ha együtt távoznak, akkor
kölcsönösen 「おつかれさまでした」 köszönéssel búcsúznak el egymástól.

3. A köszönet kifejezése① 「ありがとうございます」 Köszönöm szépen!
Ez a köszönetnyilvánítás általános kifejezése. A köszönet hangsúlyosabb kifejezésére használhatjuk a 「どうも ありがとうございます」 kifejezést
is. Családi vagy a közeli baráti kapcsolatokban, ahol nem szükséges az udvariassági formákat tartani, használhatjuk csupán az 「ありがとう」 ésa 「どうも」 kifejezéseket. Akkor is használhatjuk, ha valaki ajándékot ad nekünk, ajtót nyit előttünk stb. Ha valaki lefordít valamit, vagy
bevásárol stb., időigényesebb szívességet tesz nekünk, akkor 「ありがとうございました」, múlt idejű alakot használunk. Japánban nemcsak azéppen kapott szívességért szokás hálát adni, hanem a korábban kapott szívességért is. Ebben az esetben 「この間は（a minap） ありがとうございました」 kifejezést használjuk. Válaszként 「いいえ（Nincs mit.）」「どういたしまして ’Szívesen.’ 」 kifejezésekkel viszonozhatjuk a köszönést.

② 「すみません」 Elnézést. Köszönöm.
12

Eredetileg ez a bocsánatkérés kifejezése. A partner a mi érdekünkben tett cselekedete, az általunk okozott kellemetlenségekért érzett hálakifejezése. Felnőttek körében ezt a kifejezést gyakrabban használják, mint a 「ありがとうございます」-t. Gyakran használják mindkét kifejezést
egymás után.

4. Bocsánatkérés
A 「すみません」 a fentiekhez hasonlóan a bocsánatkérés kifejezése. Válaszul az 「いいえ ’Nem történt semmi.’」 kifejezést használhatjuk.

5. A partner figyelmének felkeltésére használt kifejezések
A 「すみません」 kifejezés egy harmadik módon is használható. Az étteremben a pincért vagy a pincérnőt a 「すみません」 kifejezéssel hívjuk.
Választ a 「はい」 kifejezéssel adhatunk. Ha valakitől kérünk valamit, vagy kérdést teszünk fel a tanárnak, akkor nem egyből térünk a tárgyra,
hanem előtte bevezetésként megszólítjuk az illetőt: 「すみません」 (Elnézést, …).

13

トピック１ にほんご Japán nyelv

だい２か もういちど おねがいします／カタカナ
MOO ICHIDO ONEGAI SHIMASU / KATAKANA
1. Katakana
A katakana írásrendszerrel kapcsolatban a hiraganától eltérő esetekre térünk ki.

① Hosszítás
A katakana írásrendszerben a magánhangzók hosszítását a 「ー」 jellel jelöljük. Vízszintes írás esetén fekvő, függőleges írás esetén álló irányú
egyenes vonal.

・ヨーロッパ

YOOROPPA

Európa・コーヒー

KOOHII

kávé

ヨ
ー
ロ
ッ
パ

コ
ー
ヒ
ー

② Idegen eredetű szavak hangjainak átírása katakanával
Az eredetileg a japán nyelvben nem létező, idegen eredetű szavak hangjainak leírására a hiragana írásrendszerben nem létező katakana
kombinációk is vannak.
ウィ wi

ウェ we

ウォ wo

シェ se
ティ ti

トゥ tu

・アルディ

ARUDI

ALDI

・ソファ

SOFA

kanapé

・フィリピン

FIRIPIN

Fülöpszigetek

・パーティーPAATII

parti(buli)

チェ cse
ツァ ca
ファ fa

フィ fi

ツェ ce

ツォ co

フェ fe

フォ fo

ジェ dzse
ディ di

ドゥ du
デュ dju③ Idegen eredetű szavak átírása
Az idegen eredetű szavakat nem az eredeti nyelv helyesírásával írják át, hanem a kiejtett hangok alapján a leginkább hasonlító katakana
karakterek használatával. A szó szótagokra oszlik ("egy mássalhangzó + egy magánhangzó" vagy "egy magánhangzó"), minden szótaghoz
katakana jelet alkalmaznak. Azokat a torlódó mássalhangzókat, amelyek mögött nincs magánhangzó, kiegészítjük: a 「d」 és a 「t」 esetén 「o」-val,
egyéb esetben 「u」-val. A hangsúlyos szótagok hosszú magánhangzóvá vagy kettős mássalhangzóvá válhatnak.

・マドリードMADORIIDOMadrid→ 「ma」 → mássalhangzó+magánhangzó → 「マ(MA)」→ 「d」→ magánhangzóval kiegészítve → 「ド(DO)」→ 「ri」→ mássalhangzó+magánhangzó
hangsúlyos; hosszú
magánhangzóvá válik→ 「d」→ 「リー(RII)」→ magánhangzóval kiegészítve → 「ド(DO)」* 「マドリード」 szót 「マドリッド」-nak is írják.
14

④ Magyar személynevek

Alexandra

アレクサンドラ

Ádám

アーダーム

Brigitta

ブリギッタ

Bence

ベンツェ

Dóra

ドーラ

Dávid

ダービド／ダーヴィド

Enikő

エニクー

Ferencフェレンツ

Eszter

エステル

Gábor

ガーボル

Evelin

エヴェリン

Gergő

ゲルグー

Fanni

ファンニ

János

ヤーノシュ

Izabella

イザベッラ

József

ヨージェフ

Judit

ユディット

Krisztián

クリスティアーン

Júlia

ユーリア

Kristóf

クリシュトーフKármenカールメン

Márton

マールトン

Kinga

キンガ

Patrikパトリク

Krisztina

クリスティナ

Péter

ペーテル

Melinda

メリンダ

Sándorシャーンドル

Virág

ヴィラーグ

Tibor

ティボル

Zsófiaジョーフィア

Zsomborジョンボル⑤ Magyar helynevek

Budapest

ブダペスト

Mórahalom

モーラハロムBékéscsaba

ベーケーシュチャバ

Nagykanizsa

ナジカニジャ

CeglédツェグレードNyíregyháza

ニーレジハーザ

Debrecen

デブレツェンPécs

ペーチ

Dunakeszi

ドゥナケスィ

Sopronショプロン

Dunaújváros

ドゥナウーイヴァーロシュ

Szeged

セゲド

Eger

エゲル

Székesfehérvár

セーケシュフェヘールヴァール

Érd

エールド

Szolnok

ソルノク

Győr

ジュール

Szombathely

ソンバトヘイHarkány

ハルカーニ

Tata

タタ

Kaposvár

カポシュヴァール

Tatabánya

タタバーニャ

Kecskemét

ケチケメートVeszprém

ヴェスプレームMiskolc

ミシュコルツZalaegerszeg

ザラエゲルセグ

15

Nyelvi-kulturális sarok
1. 「～てください」 és 「おねがいします」 Kérem, …! Legyen szíves!
「きいてください」, 「みてください」 kifejezésekhez hasonlóan az 「（ige）＋てください」 egy olyan kifejezés, amellyel megkérünk valakit egy
cselekvésre. Akkor használatos, amikor a tanár a tanulóknak, az orvos a betegnek vagy a szervező a megbeszélés résztvevőinek ad valamilyen
utasítást. Kérés kifejezésére is használható.
Az 「おねがいします」 a ’kérem, legyen szíves’ használatához hasonlóan a kérés kifejezésének kiegészítése.

2. 「しつれいします」 Elnézést!
Ez egy kifejezés, hogy bocsánatot kérjünk udvariatlanságunkért. Az 1. leckében búcsúzó köszönésként már érintettük. Ezen kívül olyan
helyzetekben könnyed üdvözlésként használhatjuk, amikor az ember elhagyja a termet egy óra vagy értekezlet közepén, vagy amikor belép egy
olyan helyiségbe, ahol már van valaki. Egyéb változatai: 「ちょっと、しつれいします」「すみません。しつれいします」

3. Megszólítás
Japánban szokás, hogy ha valakit megszólítunk, említünk, akkor a nevét tiszteletbeli utótaggal kísérjük. A 「～さん」a legelterjedtebb, ami
férfira és nőre, korra való tekintet nékül általában mindenkire vonatkozik. Baráti kapcsolatban a 「személynév＋さん」 is használható, demunkahelyen, kevésbé közeli ismerősöknél a 「családnév＋さん」 megszólítás általános. Gyermekek, nagyon szeretett személy esetén a 「～ちゃん」, fiúgyermekeknél a 「～くん」 használatos. Hivatalos megszólításnál a 「～さま」, tanárok és orvosok esetében a 「～先生」 megszólítás
használatos.
Ha ismerjük a beszélgetőpartnerünk nevét, akkor az 「あなた」 megszólítás használata helyett helyesebb, ha a nevén szólítjuk.

16

トピック２ わたし Én

だい３か どうぞ よろしく
Doozo yoroshiku
はじめまして。
のだ です。
Hajimemashite.
Noda desu.

わたしは マリアです。

どうぞ よろしく。
Watashi wa Maria desu.
Doozo yoroshiku.

HASZNÁLAT

FORMA
・わたしは マリア です。 Watashi wa Maria desu.

・Saját magamról elmondani, hogy ki vagyok.

・わたしは にほんごが できます。 Watashi wa nihongo ga deskimasu.

・Milyen nyelven tudok beszélni.

・わたしも エンジニア です。 Watashi mo enjinia desu.

・Az én foglalkozásom is ugyanaz, mint másnak.

1. わたしは マリアです。 Én Mária vagyok.
Az 「A は B です」 szerkezettel ‘A’-ról állítjuk, hogy ‘B’. A mondat alanya, vagy témája ‘A’, és ‘B’ azt jelzi, hogy mi vagy ki A. A 「は」 partikula
az ’A’ alany után következik. Ezt a partikulát 「は」-nak írjuk, de /wa/-nak ejtjük. Tagadó mondat esetén a 「です」 helyett 「じゃないです」 áll.
A 「じゃないです」-ban a 「じゃ」 a beszélt nyelvben használt tömörítés, az eredeti forma 「ではないです」. Az eldöntendő kérdő mondatot úgy
képezzük, hogy a mondat végére kirakjuk a 「か」 kérdőpartikulát. A kérdő névmást (mit, ki) tartalmazó mondatban a kérdő névmás oda kerül,
ahová a válaszmondatban kerülne. Nem szükséges feltétlenül a mondat elejére helyezni. A kérdő mondatokat emelkedő hanglejtéssel intonáljuk.
A beszélgetés közben intonálhatjuk emelkedő hanglejtéssel csak a minket érdeklő szót, a többit nem szükséges.
・わたしは がくせい です。

Watashi wa gakusee desu.

Én diák vagyok.

・わたしは がくせい じゃないです。

Watashi wa gakusee janai desu.

Én nem vagyok diák.

・わたしは がくせい ではないです。

Watashi wa gakusee dewanai desu.

Én nem vagyok diák.

・マリアさんは がくせい ですか。

Maria-san wa gakusee desu ka.

Maria, Ön diák?

・おしごとは なんですか。

Oshigoto wa nan desu ka.

Mi a munkája?

・おしごとは？

Oshigoto wa?

A munkája?

2. わたしは にほんごが できます／できません。 Tudok/nem tudok japánul.
A mondatot lezáró ige 「ます」 végződéssel rendelkezik. Tagadó alakban 「ません」. Kérdőmondat esetén 「か」 partikula kerül a mondat végére.
・わたしは にほんごが できます。

Watashi wa nihongo ga dekimasu.

Tudok japánul.

・わたしは にほんごが できません。

Watashi wa nihongo ga dekimasen.

Nem tudok japánul.

・マリアさんは にほんごが できますか。

Maria-san wa nihongo ga dekimasu ka.

Maria, tud japánul?

・マリアさんは なにごが できますか。

Maria-san wa nanigo ga dekimasu ka.

Maria, milyen nyelven tud?

17

3. わたしも エンジニアです。 Én is mérnök vagyok.
A 「も」 partikula jelentése "is". A 「A は B です」 mondat esetén az ’A’ elemet kísérő 「は」 partikula változik 「も」 partikulára.
・A: わたしは エンジニア です。

Watashi wa enjinia desu.

Én mérnök vagyok.

B: わたしも エンジニア です。

Watashi mo enjinia desu.

Én is mérnök vagyok.

4. マリアさんは せんせい ですか。Maria tanár?
A 「か」 partikulának két funkciója van: jelzi, hogy a mondat kérdés, illetve kifejezhet meglepődést is. Az első esetben a mondatot emelkedő
hanglejtéssel ejtjük, és a 「か」 azt jelzi, hogy a mondat kérdés. A második, meglepődést kifejező esetben a mondatot ereszkedő hanglejtéssel
ejtjük, ekkor a 「か」 azt jelzi, hogy a kifejezés meglepetést okoz a beszélőnek.
・マリアさんは せんせい ですか。

Maria-san wa sensee desu ka.

Maria tanár?

・A: わたしは エンジニア です。

Watashi wa enjinia desu.

Én mérnök vagyok.

B: そうですか。

Soodesu ka.

Valóban? Tényleg?

5. ホセさんですね。 Ön José, ugye?
A 「ね」 partikulának két funkciója van: az elhangzottak ellenőrzése, illetve dicséretet, érzelmet fejez ki. A következő példában a beszélő
ellenőrzésként elismétli a nevet, mert nem biztos, hogy jól értette. A mondat emelkedő hanglejtésű, ilyenkor a 「ね」 azt jelzi, hogy ez a mondat
megerősítés, ellenőrzés. Ezzel szemben a másik példában a kifejezés ereszkedő hanglejtéssel hangzik el, ebben az esetben a mondat dicséretet
fejez ki.
・A: ホセ です。

Hose desu.

José vagyok.

B: ホセさん ですね。 どうぞ よろしく。

Hose-san desu ne. Doozo yoroshiku.

José, ugye? Nagyon örvendek.

・そうですか。 すごいですね。

Soodesu ka. Sugoidesu ne.

Igazán? Milyen csodálatos!

Nyelvi-kulturális sarok
1. Az E/1. személy kifejezései
A japán nyelvben az ’Én’ személyes névmásnak különböző formái vannak, nemtől és nyelvhasználattól függően. A 「わたし」 udvarias ésáltalánosan használható mindenki számára. Formálisabb kontextusban a választékosabb 「わたくし」 használatos. A férfiak gyakran használják
a 「ぼく」-t vagy a 「おれ」-t, míg a nők az 「あたし」-t. A 「じぶん」 eredetileg azt jelenti, hogy „maga, saját”, de manapság az E/1. személyű
személyes névmás szinonimájaként is használják.

2. A japán családnevek, utónevek
Japánban egy házaspár két tagja azonos vezetéknévvel rendelkezik. Hagyományosan a nő a férje vezetéknevét veszi át. A születendő
gyerekeknek a szülők által válaszott vezeték- és egy személyneve van. A japán nevek esetében a vezetéknév van elől, majd az utónév
következik (pl. Takeda Hitoshi, Yamada Yuzo). Formális környezetben, például a munkahelyen vagy az iskolában, mindenkit vezetéknéven
szólítanak a 「さん」 szócskát a vezetéknév után illesztve (pl. Takeda san, Yamada san). A külföldiek esetében a nyugati stílushoz igazodva anevüket általában fordított sorrendben olvassuk, először az utó--, majd a vezetéknévvel (pl. John Smith, José García).
Gyakori, hogy a külföldieket a személynevükön szólítják a 「さん」 szócskával kiegészítve (Erika san, Kinga san).

18

3. NévjegykártyaJapánban szokás, hogy bemutatkozáskor névjegykártyát cserélnek. Korábban csak munkahelyi környezetben volt szokás, de manapság nem
ritka, hogy az egyetemisták is hordanak magukkal a nevükkel és elérhetőségükkel ellátott kártyákat. A névjegykártyák cseréje a találkozók,
megbeszélések elején történik, ezáltal könnyen azonosíthatjuk, hogy milyen cégtől, kivel beszélünk. A találkozás eleji névjegykártyák
cseréjével elkerülhetjük azt a kellemetlen helyzetet is, amikor esetleg nem tudjuk megszólítani a másikat, mert nem emlékszünk a nevére. A
névjegykártya átadás szabályai szerint a kártyát két kézzel fogva, az írott felével a partner felé fordítva adjuk át, kissé meghajolva és hangosan
is bemutatkozva. A névjegykártya szenzitív adatokat tartalmaz, ezért átvétele után gondos odafigyeléssel kell bánni vele. pl. magunk elé
helyezni a tárgyalóasztalon. Semmiképpen sem szabad hanyagul bánni vele, vagy rendetlenül fiókban tárolni stb.

4. Japán töltelékszavak
A töltelékszavak azok a praktikus kifejezések, amelyek a társalgás gördülékeny folytatását segítik. Az 「あのう」 töltelékszót használhatjuk afigyelem felkeltésére, valakinek a megszólítására is.
・あのう、キムさんは せんせいですか。

Anoo, Kimu-san wa sensee desu ka.

(Öö, elnézést), Kim úr/asszony, ön tanár?

Az 「あのう」 akkor is hasznos, ha elakadunk a következő szó keresésében:・キムさんは、 あのう、 フランスごが できますか。

Kimu-san wa, anoo, furansugo ga dekimasu ka.
Kim úr/asszony, öööö, beszél franciául?

Ha a beszélgetőpartner által elmondottak azonnali ismétlését kérjük, akkor az 「えっ？」 kifejezést használhatjuk.
・A: さとうです。

Satoo desu.

Sató vagyok.

B: えっ？

¿E?

Hogy? Mi?

A: 「さ、と、う」です。

Sa-to-o desu.

Sa-tó vagyok.

5. A 「そうですか。」 különböző helyzetekben
A 「そうですか」 kifejezést különféle helyzetekben használjuk. Mindenekelőtt akkor, ha a beszélgetőpartnerünk az általunk elmondottakatérdekesnek vagy meglepőnek találja.
・A: わたしは エンジニアです。

Watashi wa enjinia desu.

Mérnök vagyok.

B: そうですか。

Soodesu ka.

Valóban? Nahát!

Meglepődés esetén a 「そうですか」 helyett gyakran használjuk a 「すごいですね」 kifejezést.
・A: わたしは エンジニア です。 Watashi wa enjinia desu.

Mérnök vagyok.

B: すごいですね。

Ez csodálatos!

Sugoidesu ne.

A 「そうですか」 egyszerűen annak kifejezésére is szolgálhat, hogy megértettük, amit mondtak nekünk:
・A: わたしは エンジニアじゃないです。

Watashi wa enjiniajanai desu.

Én nem vagyok mérnök.

B: そうですか。

Soodesu ka.

Valóban? Értem.

・A: わたしは こうむいんです。

Watashi wa koomuin desu.

Köztisztviselő vagyok.

B: そうですか。 わたしも こうむいんです。

Soodesu ka. Watashi mo koomuin desu.

Valóban? Én is köztisztviselő vagyok.

6. べんきょうちゅうです
Ha azt akarjuk kifejezni, hogy valamilyen tevékenység éppen folyamatban van, a 「ちゅう」 szócskát kell a tevékenységet kifejező főnév után tenni.
・べんきょうちゅうです。

Benkyoochuu desu.

Éppen tanulok.

・しごとちゅうです。

Shigotochuu desu.

Éppen dolgozik.

19

7. すこし Kicsit
A 「すこし」 egy határozószó, amely ’kicsit’ jelent, és megelőzi az igét. Egyéb gyakoriságot kifejező határozószavak: 「けっこう」 ’eléggé’ és「よく」 ’gyakran, jól’.
・はい、すこし できます。

Hai, sukoshi dekimasu.

Igen, kicsit tudok.

8. (Az ön) neve, (az Ön) munkája
A japán nyelvben a beszélgetőpartner iránti udvariasság érzékeltetésére 「お」 előtag kerül bizonyos szavak elé.
・おなまえ、おしごと、おくに
Egyéb szavak előtt is állhat 「お」 előtag, hogy udvariasabban hangozzanak.
・おかね、おちゃ、おすし
Egyéb, általában kínai eredetű szavak esetében az 「お」 helyett 「ご」 előtag kerül.
・ごしゅじん、ごかぞく

20トピック 2 わたし Én

だい４か かぞくは ３にんです
Kazoku wa san-nin desu
ちちと ははと わたしです。
わたしの かぞくは ３にんです。

Chichi to haha to watashi

Watashi no kazoku wa san-nin

desu.

desu.

HASZNÁLAT

FORMA・かぞくは ちちと ははと わたしです。 Kazoku wa chichi to haha to・Saját családom szerkezetét leírni.

watashi desu.
・あねは おおさかに すんでいます。 Ane wa Oosaka ni sunde imasu.

・Elmondani, hogy hol lakom.

・あにの こどもは ４さいです。

・Elmondani a családi kapcsolatokat.

Ani no kodomo wa yon-sai desu.

1. かぞくは ちちと ははと わたしです。 A családom: az apám, az anyám és én.
A 「と」 partikula két főnév összekapcsolására szolgál. Hasonló a magyar nyelvben az ’és’ kötőszóhoz, de abban különbözik, hogy csakfőneveket kapcsol össze, mondatokat nem.
・かぞくは ちちと ははと わたしです。

Kazoku wa chichi to haha to watashi desu.

A családom: az apám, az anyám és én.

2. あねは おおさかに すんでいます。A nővérem Ószakában él.
Udvarias nyelven az „élni” jelen idejű formája: 「すみます」. Abban az esetben, ha „jelenleg él valahol” jelentésben használjuk, akkor a 「すんでいます」 folyamatos alakot használjuk. A helyhatározó után 「に」 partikula áll.
・あねは おおさかに すんでいます。

Ane wa Oosaka ni sunde imasu.

A nővérem Ószakában él.

3. かぞくは さんにんです。 A családomban hárman vagyunk.
A szám és az utána következő 「にん」 szócska az emberek számlálószava. Az ilyen utótagokat számlálószavaknak nevezzük, használatuk gyakori
a japán nyelvben a mennyiség és időtartam kifejezésére (lásd Szótár 81. o.). Az emberek számlálószava a 「にん」, de az egy fő, két fő kifejezése
kivétel: 「ひとり」 és 「ふたり」. A hány ember kérdés esetén, a 「なん」 kérdőszót a mondatban oda tesszük, ahol a számnak kell állnia, a mondat
végére 「か」mondatzáró partikula kerül.
・かぞくは さんにん です。

Kazoku wa san-nin desu.

A családom háromtagú.

・かぞくは なんにん ですか。

Kazoku wa nannin desu ka.

A családja hány tagú?

4. あにの こども a bátyám gyereke
A 「の」 partikula az előtte álló és az őt követő főnév között áll, birtokos szerkezetet vagy eredetet fejez ki.
・あにの こども

a bátyám gyereke

ani no kodomo21

5. あにの こどもは ４さいです。 A bátyám gyereke 4 éves.
A 「さい」 utótaggal kifejezhetjük az életkort. A 「２０」 éves kifejezés kivétel, 「はたち」-nak ejtjük.
・あにの こどもは ４さい です。

Ani no kodomo wa yon-sai desu.

A bátyám gyereke 4 éves.

・わたしは はたち です。

Watashi wa hatachi desu.

Én 20 éves vagyok.

Az 1, 8, 10 számok használatakor összeolvadás történik.
・いっさい、じゅういっさい、にじゅういっさい、…

issai, juu-issai, nijuu-issai

1 éves, 11éves, 21 éves, stb.

・はっさい、じゅうはっさい、にじゅうはっさい、…

hassai, juu-hassai, nijuu-hassai

8 éves, 18 éves, 28 éves, stb.

・じゅっさい、さんじゅっさい、よんじゅっさい、…

jussai, san-jussai, yon-jussai

10 éves, 30 éves, 40 éves, stb.

Az életkor megkérdezéséhez a 「なん」 kérdőszót a mondatban arra a helyre teszzük, ahol a számnak kell állnia, a mondat végére 「か」mondatzáró
partikula kerül. A 「なんさい」 kérdőszó helyett az 「いくつ」 kifejezést is használhatjuk. Amikor egy idősebb vagy ismeretlen személy életkorát
kérdezzük, a tiszteleti előtagot használjuk: 「おいくつ」.
・なんさい ですか。

Nan-sai desu ka.

Hány éves?

・おいくつ ですか。

Oikutsu desu ka.

Mennyi idős?

Nyelvi-kulturális sarok
1. Családtagok megszólítása
A japán nyelv az elnevezésekben különbséget tesz, ha a saját családunk tagjairól beszélünk másoknak, illetve ha mások családtagjairól
beszélünk. A saját családra vonatkozó elnevezések magukban foglalják az ‘enyém’ jelentést, ezért saját apánkról beszélve nem a 「私の父」
kifejezést, csak a 「父」 ’apám’ kifejezés használjuk, ebből magától értetődik, hogy a saját apámról van szó. Ellenben amikor valaki másnak az
apjára, például a beszélgetőpartnerünk apjára utalunk, akkor az udvarias 「あなたのお父さん」 (kb ’Az Ön kedves édesapja’) kifejezést
használjuk.

2. A család tágabb értelemben
A szüleink férfi és nő testvérei, a nagybácsi 「おじ／おじさん」, és a nagynéni 「おば／おばさん」, az ő gyerekeiket, az unokatestvéreket nemre
való tekintet nélkül 「いとこ」-nak nevezzük. A házastársunk révén közeli rokonaink megnevezése elé a 「義理の」 kifejezést tehetjük (pl. 義理の母、義理の父、義理の兄、義理の妹、anyósom, apósom, sógorom, sógornőm, stb.). Párkapcsolatban a partnerünkre a 彼／ボーイフレンド、
彼女／ガールフレンド、パートナー (barátom, barátnőm, partnerem) kifejezéseket használhatjuk. Második házasság esetén gyakran használjuk
a 'második felesége, ’második férje’ （２番目の奥さん、２番目の旦那さん） kifejezéseket.

3. Szabad-e az életkorra rákérdezni?
Senki sem szereti, ha a koráról kérdezik, ez alól a japánok, különösen a japán nők sem kivételek. Általában nem okoz gondot egy harmadik
személy életkorának megkérdezése, ha például valaki fényképet mutat nekünk, de óvatosság javasolt a beszélgetőpartnerünk életkorának
megkérdezésekor.

4. Ha nincs munkánk…
Manapság előfordul, hogy valamilyen körülmény miatt éppen nincs munkánk. Ilyenkor praktikus a 「今、仕事をさがしています。」 ‘Éppen
munkát keresek.’ kifejezés. Valamint a 「就活中」 ‘Álláskeresésben vagyok’. A 「無職」 ‘munkanélküli’ kifejezést akkor használjuk, ha valakiáltalában nem dolgozik.
22トピック３ たべもの Étkezés

だい５か なにが すきですかNani ga suki desu ka

なにが すきですか。
Nani ga suki desu ka.

にくが すきです。
Niku ga suki desu.

HASZNÁLAT

FORMA・にくが すきです。

Niku ga suki desu.

・Beszélni az általunk kedvelt ételekről.

・やさいは すきじゃないです。

Yasai wa sukijanai desu.

・Beszélni az általunk nem kedvelt ételekről.

・あさごはんを たべます。

Asagohan o tabemasu.

・Beszélni arról, hogy mit eszünk.

・コーヒーを よく のみます。

Koohii o yoku nomimasu.

・Beszélni arról, hogy milyen gyakran iszunk valamit.

１． にくが すきです。やさいは すきじゃないです。 Szeretem a húst. A zöldséget nem szeretem.
Ha arról beszélünk, amit szeretük, a japán nyelvben a 「すきです」 szerkezetet használjuk. A 「が」 partikula jelzi, hogy mit szeretünk. A 「すきです」 egy NA-típusú melléknév. A japánban kétféle melléknév létezik: az I-típusú melléknevek és a NA-típusúak. Mindkettőt más szabályok
szerint kell ragozni. A NA-melléknevek esetén, hasonlóan, mint a főnévi állítmányú mondatban, az állító alak 「です」-re, a tagadó alak 「じゃないです」-re végződik. A tagadó mondatban a partikula, amely megjelöli azt, ami nem tetszik, 「は」-ra változik. Ha a mondat végére a 「か」zárópartikulát illesztjük, akkor kérdő mondattá válik.
・にくが すきです。

Szeretem a húst.

Niku ga suki desu.

・さかなは すきじゃないです。 Sakana wa sukijanai desu.

Nem szeretem a halat.

・にくが すきですか。

Niku ga suki desu ka.

Szereti a húst?

・なにが すきですか。

Nani ga suki desu ka.

Mit szeret?

① A は partikula
Annak jelölésére, hogy ki szeret valamit, a 「は」 partikulát használjuk. A 「は」 jelöli a mondat alanyát vagy témáját.
・わたしは にくが すきです。

Watashi wa niku ga suki desu.

Én szeretem a húst.

A 「食べ物について」「飲み物について」 vagyis ‘az ételekről, italokról szólva’kifejezés esetén, amikor a beszélgetés tárgyát, halmazátszeretnénk behatárolni, szintén használhatjuk a 「は」 partikulát.
・たべものは なにが すきですか。 Tabemono wa nani ga suki desu ka.

Ennivalóból mit szeretsz?

Hasonlóképpen, a 「は」 partikula akkor is használatos, ha kérdést teszünk fel a beszélgetőpartnerrel vagy a beszélgetés tárgyával kapcsolatban.
Ebben az esetben a mondat 「は」 utáni részét elhagyjuk, a mondat intonációja emelkedő hanglejtésú, jelezve, hogy kérdésről van szó.
・わたしは にくが すきです。B さんは？ Watashi wa niku ga suki desu. B-san wa?

Én szeretem a húst. B san?

・A:わたしは にくが すきです。

Watashi wa niku ga suki desu.

Én szeretem a húst.

B:さかなは？

Sakana wa?

És a halat?
23

② A も partikula
Az ’is, ugyanúgy’ kötőszó kifejezésére a 「～も同様に」 szerkezetet használjuk. Az, amit szeretünk után álló 「が」 partikula, illetve az alany,témajelölő 「は」partikula helyett áll a 「も」 partikula. (Lásd 2. lecke 3. pont)
・にくが すきです。さかなも すきです。 Niku ga sukidesu. Sakana mo sukidesu.

Szeretem a húst. A halat is szeretem.

・A: わたしは にくが すきです。B さんは? Watashi wa niku ga suki desu. B-san wa?

Szeretem a húst. B san (szereti)?

B: 「わたしも にくが すきです。」

Én is szeretem a húst.

Watashi mo niku ga suki desu.

③A と partikula
Az 「A と B」 ’és’ kötőszó kifejezésére két vagy több főnév felsorolása esetén a 「と」 partikulát használjuk. Nem használható két mondatösszekapcsolására. (Lásd az L4 1. pontot).
・わたしは にく と さかな が すきです。 Watashi wa niku to sakana ga suki desu.

Szeretem a húst és a halat.

２． あさごはん を たべます。 Reggelizem (reggelit eszem).
Amikor japánul arról beszélünk, hogy mit eszünk és mit iszunk, a cselekvés közvetlen tárgyát az 「を」 partikulával kifejezzük ki. Állító alakban
az ige 「～ます」 végződést, tagadó alakban 「～ません」 végződést kap. Tagadó mondatokban a tárgy 「は」 partikulát kap. Ha az állító mondat
végéhez hozzáadjuk a 「か」 mondatzáró partikulát, akkor a mondat kérdővé válik.
・パンを たべます。

Pan o tabemasu.

Kenyeret eszem.

・さかなは たべません。

Sakana wa tabemasen.

Halat nem eszem.

・あさごはんを たべますか。

Asagohan o tabemasu ka.

Eszel reggelit?

・なにを たべますか。

Nani o tabemasu ka.

Mit eszel?

A japán nyelvben, ha megkérdezünk valakit, hogy akar-e enni vagy inni valamit, akkor a 「～たべますか。／～のみますか。」 kifejezésekkel
tehetjük meg ezt. Ezekben az esetekben a tárgyat jelölő 「を」 partikula gyakran kimarad.
・コーヒー、のみますか。

Iszol kávét?

Khoohii, nomimasu ka.

３． コーヒー を よく のみます。 Gyakran iszom kávét.
A cselekvés gyakoriságát 「いつも」 ‘mindig’, 「よく」 ‘gyakran’, 「あまり」’nem nagyon’ határozószavakkal fejezhetjük ki. Az 「いつも」 és a 「よく」 esetében az ige állító alakban áll 「よく～ます」, az 「あまり」 esetében tagadó alakban. Ha a cselekvés gyakoriságára szeretnénk rákérdezni,a 「よく～ますか？」 kifejezést használhatjuk.
・いつも あさごはんを たべます。 Itsumo asagohan o tabemasu.

Mindig eszem reggelit.

・コーヒー を よく のみます。

Gyakran iszom kávét.

Koohii o yoku nomimasu.

・コーヒー は あまり のみません。 Koohii wa amari nomimasen.

Nem nagyon szoktam kávét inni.

・あさごはん を よく たべますか。 Asagohan o yoku tabemasu ka.

Gyakran reggelizel?

Nyelvi-kulturális sarok
1. たべます、のみます
A japán nyelvben az „enni” és „inni” fogalmak használatának módja némileg eltér a magyartól. Japánban a miszo levest és más folyékony
ételeket isszák, tehát a 「のみます」 ige használatos. Azonban ha leves állagú az étel, de sűrű, vagy tészta van benne pl. sűrű húsleves vagy
curry-étel, azt eszik, tehát a 「たべます」 ige használatos.
24

A magyarban van egy ige, a fogyasztani, amely magában foglalja az evés és az ivás cselekvését, de japánul ennek nincs megfelelője, amely
mindkettőre használható lenne. Emiatt előfordulhat, hogy amikor azt szeretnénk mondani, hogy elfogyasztok egy kávét pirítóssal, akkor
elbizonytalanodhatunk, hogy a 「たべます」 vagy a 「のみます」 ige használata helyes-e. Japánul általában külön mondják mit esznek és mit
isznak, de az előző példára utalva, ilyen esetben használhatjuk a 「たべます」 igét.

2. ごはん、パン Rizs, kenyér「ごはん」: Japánul ennek a szónak két jelentése van: főtt rizs és étel. Ősidők óta a rizs volt a japánok fő tápláléka, ezért lett végül az "étel"szinonimája. Japánban a napi háromszori étkezés az általános, ezek neve: 、「朝ごはん」 ’reggeli’, 「昼ごはん」 ’ebéd’, 「晩ごはん」 ’vacsora’.
Ezeket a szavakat a nap három étkezési időpontja: あさ ’reggel’, ひる ’dél’, ばん ’este’, és a 「ごはん」szó alkotja:「パン」: A kenyér olyan étel, amely Japánban eredetileg nem létezett. A portugálok hozták a 16. században, így a portugál elnevezés honosodott
meg a Japánban is. Később a kenyér egyéb típusait fejlesztették ki Japánban, mint például az édes bab tölteléket tartalmazó 「アンパン」, a currytöltelékes 「カレーパン」, stb., édes kenyerek, zöldségekkel töltött kenyér és más egyéb fajták. A japán nyelvben a 「パン」 szót általánosgyűjtőfogalomként használják, amely magában foglal mindenféle kenyérrel vagy zsemlével készült ételt, mint például a szeletelt kenyér (食パン), croissant (クロワッサン), bagett (フランスパン), vagy a szendvics (サンドイッチ) stb.

3. A japán reggeli
Manapság a japánok rizst (ごはん食), valamint kenyeret, péksüteményt (パン食), egyaránt fogyasztanak reggelire, bár mostanában akenyérfélék fogyasztása vált uralkodóvá. Természetesen sok család van, amelyik váltogatja az egyik és a másik típusú reggelit.
ごはん食: Főtt rizs, miszo leves, hal, omlett vagy rántotta, erjesztett bab, tofu stb. Gyakori, hogy a napot fehérjével kezdjük. Innivaló a zöldtea.
Gyakran esznek még hozzá ecetes zöldségeket, salátát, valamint gyümölcsöt.
パン食: kenyér vagy zsemle, leves, tojásétel és kolbász, sonka, sajt, saláta, gyümölcs, joghurt stb. Innivaló: kávé, gyümölcslé stb.
Egy európai számára furcsa lehet reggel halat és zöldséget enni, de Japánban van egy mondás: 「一汁一菜」 mely szerint a japán főétel, a rizs
mellett levesből, főételből (pl. hal), savanyított zöldségből áll az étkezés. Manapság is alapvetően ezekből áll egy japán reggeli.

4. コーヒー、のみますか？
Azt a kérdést, hogy akar-e valaki inni, általában úgy kérdezzük meg, hogy: „Parancsol egy kávét?" vagy „Akar kávézni?”. Japánul azonban
közvetlenül kell megkérdeznünk: 「コーヒー、のみますか」. ’Iszik egy kávét?’ (A kívánságokkal, óhajtással kapcsolatos kifejezéseket lásd az
L18. lecke). Egy bárban vagy étteremben azonban a pincér tisztelettel szólítja meg a vendéget, és a 「のみます、たべます」 igék helyett az
udvariasabb 「めしあがります」 ’elfogyaszt’ igét használja. Az ilyen típusú tiszteletteljes kifejezéseket けいご-nak, vagyis tiszteleti nyelvnek
hívják.

5. いただきます、ごちそうさま Étkezéskor használt kifejezések
Japánban az étkezés elején az 「いただきます」’Köszönettel elfogadom.’ illetve az étkezés végén a 「ごちそうさま」 ’Hálát adok érte.’kifejezéseket használjuk. Ezzel hálánkat fejezzük ki az élelmet adó élőlényeknek, valamint a gazdáknak, halászoknak, és azoknak, akik
elkészítették nekünk az ételt, ezzel lehetővé téve, hogy megkaphassuk, élvezhessük mindennapi étkünket. Sok japánnál ez a köszönés szokássá
vált, egy mozdulat kíséretében használják: mindkét tenyért összeérintve, enyhe meghajlással.
Az 「いただきます」 azt jelenti: elfogadom, de akkor is használják, amikor itallal vagy étellel kínálnak minket. Például amikor látogatóba
megyünk és teával kínálnak; vagy amikor egy munkatársunk utazásából visszatérve ajándékot hoz nekünk, amely általában a meglátogatottrégióra jellemző édesség (おみやげ); stb.
A 「ごちそうさま」 kifejezést az étkezés végén használjuk, hogy hálát adjunk az elfogyasztott lakomáért. Általában akkor használjuk köszönetünk
25kifejezéseként, amikor elhagyjuk az éttermet vagy az ebédlőt. Egy másik gyakori használat az, hogy köszönetet mondunk annak, aki meghívott
minket enni, hálánk jeléül a meghívó (fizető) félnek mondjuk: 「ごちそうさまでした」.

26

トピック３ たべもの Étkezés

だい６か どこで たべますか
Doko de tabemasu ka

きょう どこで ひるごはんをたべますか。
あの みせで たべます。

Kyoo doko de hirugohan otabemasu ka.

Ano mise de tabemasu.
おいしいですよ。

Oishii desu yo.

HASZNÁLAT

FORMA

・Elmondani, hogy mi a kedvelt ételünk.

・すきな りょうりは カレーです。 Sukina ryoori wa karee desu.
・ラーメンやさんで ラーメンを・Elmondani, hogy hol, mit eszünk.

Raamen’ya-san de raamen o

たべます。
・あのみせは おいしいです。

tabemasu.
・Jellemezni, leírni, hogy milyen az üzlet, étterem.

Ano mise wa oishii desu.

1. すきな りょうりは カレーです。 A kedvelt ételem a curry.
A japánban a 「すき」 ’általam kedvelt’ és a 「きらい」 ’utált’ kifejezések szófajilag NA-típusú melléknevek. Mint a 「すきな りょうり」 ’kedvelt
étel’ jelzői szerkezet esetében is, a NA-típusú melléknév 「な」 végződéssel kapcsolódik a főnévhez, ezért kapta a NA-típusú melléknév
elnevezést. Az I-típusú melléknevek közvetlenül kapcsolódnak a főnévhez, mint például 「おいしい レストラン」. (Lásd L7 Ételek 3). Ahogy a「すきなりょうり」 ’kedvelt étel (az étel, amit szeretek), 「きらいなのみもの」 ’utált ital’ kifejezésekben is látjuk, a japán nyelvben a jelző a jelzettszó, a főnév előtt áll. A mondatban névszói állítmány áll, szerkezete: 「（alany）は（főnév）です。」. A kérdő mondat szerkezete a következő: 「すきな～はなんですか。」. A válaszban kihagyhatjuk az alanyt és közvetlenül megjelölhetjük, hogy mit szeretünk: 「(főnév）です。」 vagy teljes
mondattal: 「～がすきです。」 Az 「いちばん」’első számú’, ’leg-’ szerkezettel a melléknév felsőfokát fejezhetjük ki, hasonlóan a 「最も」 ’leginkább, legjobban’ kifejezéshez.
A kedvenc ételem a curry.

・すきな りょうりは カレーです。

Sukina ryoori wa karee desu.

・きらいな のみものは ビールです。

Kiraina nomimono wa biiru desu.

Az általam utált ital a sör.

・A: すきな りょうりは なんですか。

Sukina ryoori wa nan desu ka.

Mi a kedvelt ételed?

B: (すきな りょうりは) カレーです。

(Sukina ryoori wa) Karee desu.

(az általam kedvelt étel) A curry.

B: カレーが いちばん すきです。

Karee ga ichiban suki desu.

A curry-t szeretem a legjobban.

2.

ラーメンやさんで ラーメンを たべます。 Rámen-étteremben ráment eszem.

① A で helyhatározó partikula27

A 「で」 partikulával a cselekvés helyét fejezzük ki. A 「ラーメンやさんでたべます」 szerkezettel kifejezzük, hogy az étkezés cselekmény helyea rámen-étterem. Ahogy a 「きょう どこで ひるごはんを たべますか。」 mondat esetében is látjuk, a szavak sorrendje: 「いつ、どこで、なにを、どうする」 mikor, hol, mit csinálok. Az ige 「～ます」 végződése nem csak jelen, hanem jövő időt is kifejezhet, ezután bekövetkező eseményekre
is használhatjuk.
・ラーメンやさんで ラーメンを たべます。 Raamen’ya-san de raamen o tabemasu.

Rámen-étteremben ráment eszem.

・きょう どこで ひるごはんを たべますか。 Kyoo doko de hirugohan o tabemasu ka.

Ma hol ebédelsz?

3. あのみせは おいしいです。 Az az étterem jó (finom).
Az 「おいしい」, 「やすい」, stb. ｢い｣-re végződő mellékneveket I-típusú melléknévnek nevezzük. Ha az I-típusú melléknév állítmányi szerepben
van, a mondat szerkezete: 「（alany）は（melléknév）です。」. Az I-típusú melléknév állító alakja 「～いです」 -re végződik, tagadó alakban: 「～くないです」. A japán nyelvben elterjedt a negatív jelentésű melléknevek helyett a pozitív konnotációjú ellentétpár tagadó alakú használata.
Például ahelyett, hogy azt mondanák, hogy valami 「まずい」 ’undorító, rossz ízű’, általában azt mondják, hogy 「あまりおいしくないです」 ’nem
túl finom’. Ezt azért teszik, hogy lágyítsák a mondatot, ne hangsúlyozzák a kifejezés negatív jellegét.
・あのみせは おいしいです。

Az az étterem jó (finom)

Ano mise wa oishii desu.

Az az étterem nem olcsó.

・あのみせは やすくないです。 Ano mise wa yasukunai desu.

① A よ nyomatékosító partikula
A 「よ」 nyomatékosító mondatzáró partikulát akkor használjuk, ha a beszélő tud valamit, amit a beszélgetőpartnere nem ismer, ezzel
hangsúlyozza információját a hallgató számára, aki nem ismeri ezt az információt. Például az 「おいしいですよ」 hangsúlyozza azt az
információt, hogy a beszélő olyan éttermet ajánl, amelyet a hallgató nem ismer.
・ラーメンやさんです。おいしいですよ。 Raamen’ya-san desu. oishii desu yo.

Rámen-étterem. Finom! (jó hely!)

Az 「（ige）ましょう」 alakját T/1. személyű felszólításra használjuk, vagyis, hogy valamit közösen csináljunk. A 「そうしましょう。」 -val
kifejezhetjük, hogy a javaslatot elfogadtuk, az imént elhangzottak szerint fogunk tenni.
・あのみせで たべましょう。 Ano mise de tabemashoo.

Együnk abban az étteremben!

・じゃあ、そう しましょう。

Igen, tegyünk úgy!

Jaa, soo shimashoo.

4. ハンバーガーふたつください。 Két hamburger kérek!
Az ételek és italok megrendelésekor a 「ひとつ、ふたつ、みっつ」 ’egy, két, három’ általános számlálószavakkal fejezzük ki. (a számlálószavak
táblázatát lásd a SZÓJEGYZÉK 79. oldalán). A számlálószavak az adott étel neve után állnak. A 「ください」 ’kérem’ a dolgok rendelésekor
használatos, ahogy a 「コーヒーひとつください」 ’egy kávét kérek’ mondatban is látjuk. Főnevek esetén a 「ください」 helyett az udvariasabb 「おねがいします」 ’legyen szíves’ kifejezést is használhatjuk. Ha két vagy több dolgot kérünk, akkor ezeket a 「と」 ’és’ kötőszóval kötjük össze.
A 「と」 partikula a főnevek összekapcsolására használatos. (lásd 5. lecke).
A 「ください」-t az ige te-formájához is járulhat: 「きいてください」, ebben az esetben kérést fogalmazunk meg, vagy utasítást adunk valamilyen
cselekvés megtételére. (lásd L2: lecke)・ハンバーガー ふたつ ください。

Két hamburger kérek!

Hanbaagaa futatsu kudasai.

・フライドポテト ひとつ と コーヒー ふたつ ください。 Furaidopoeto hitotsu to koohii futatsu kudasai.
Egy sült krumplit és két kávét kérek!

28

Nyelvi-kulturális sarok
1. A japán gyorséttermek
A leghíresebb japán étel minden bizonnyal a szusi. A hagyományos japán éttermekben, a szusi éttermekben, vagy az 「いざかや」-nak nevezettjapán bárokban az étlap gyakran csak japánul található meg. Emiatt a külföldiek számára leginkább a 「ファーストフード」 gyorséttermek érhetők
el. Az ebédidő Japánban egy óra, 12-től 13-ig, így a legpraktikusabb módja az ebéd elköltésének, ha egy 「べんとう」-nak nevezett dobozban
elkészített menüt vagy a sokféle gyorsétterem egyikében egy gyorsételt ebédelünk. Természetesen Japánban is vannak hamburger üzletek és
pizzériák, mint bárhol a világon, de vannak csak Japánban megtalálható jellegzetes japán gyorséttermek is. Ezeken a helyeken az italok, például
a víz és a zöld tea (télen meleg, nyáron hideg) általában ingyenesek.
カレーライス： Curry-s rizs. A curry eredetileg Indiából származik, de a curry-s rizs egy olyan étel, amelyet Japánban fejlesztettek ki. Sűrűcurry szószban főtt zöldségekből és főtt húsból álló étel, amelyet a tipikus, kicsit ragacsosabb állagú japán főtt rizs tetejére tálalnak. A japángyerekek körében ez a legnépszerűbb étel. A curry-re specializálódott éttermekben további összetevőkkel is választható, például rántott hússal
és egyéb feltéttel, valmint a curry szósz csipősségének mértéke is kiválasztható.
麺類： Tésztaételek. A leghíresebbek a 「そば」 hajdina tészta, az 「うどん」 vastag tészta, és a 「ラーメン」 kínai tészta. Mindegyiknek van saját specialisétterme. A japánok szürcsölő hangot adnak, amikor a tányérból szívják a tésztát, de ez nem számít illetlenségnek.
ラーメン： Kínai szoba néven is ismert, mivel Kínából származó sárga búzából készült a tésztája. Minden étteremnek saját ízvilága van, ígysokféle ízt élvezhetünk, mint például a 「とんこつ」 sertéscsontból készült alaplé, 「 しょうゆ」 szójás alaplé, 「みそ」 miso babpasztás alaplé,「しお」 sós alaplé. Vannak olyan híres helyek, ahol az emberek sorban állnak, hogy bejussanak az étterembe.
そば: szürkés színű hajdinalisztből készült tészta. Melegen és hidegen is készítik. A forró leves verzióban 「だし」-val (halból készült alaplé)
készült húslevesben tálalják. A hideg levesek nyáron népszerűbbek, elkészítésekor a megfőtt tésztát szűrőre téve hideg vízzel lemossák,
és bambusz tálcán tálalják, amit 「ざる」-nak hívnak, ezért 「ざるそば」 néven is ismert. Szójával, mirinnel és hallal kevert sűrű szósszal
és kevés wasabi-val tálalják, a tésztát ebbe a szószba mártogatva kell megenni.
うどん: Enyhén vastag búzatészta. Melegen vagy hidegen is fogyasztható. Japán nyugati részén a 「だし」 alapú világos húsleves a jellemző, míg
Kelet-Japánban a szója alapú sötét húsleves az elterjedtebb. Egyéb összetevők, feltétek is választhatók, például 「きつねうどん」 sült tofu,「にくうどん」 marhahús, 「てんぷらうどん」 tempura stb.

丼物：A 「どんぶりもの」 (「どんぶり」 mély tálat jelent) rizsből és a ráhalmozott feltétből áll, ami lehet: 「カツ丼」 sertés rántott húst
tojásrántottával, 「親子丼」 csirkehús tojásrántottával, 「天丼」 tempurával, 「牛丼」 marhahússal, 「鰻丼」 sült angolnával, stb. Édes vagy csípős
mártással tálalják. Létezik még 「刺身の盛り合わせ」 különböző nyers halakból összeállítás, illetve 「海鮮丼」 nyers halas változata is.
すし： A 「すし」 egyfajta gyorsétel, amely az Edo-korszakból származik. A legegyszerűbb kipróbálni a 「回転寿司」 éttermet, ahol futószalagon
különféle szusi tányérok járnak körbe a vendégek előtt. Minden tányér ára 100 és 300 jen között van, általában a tányér színe jelzi az árat.
Miután elfoglaltuk helyünket az étteremben, csak leemeljük a forgó szalagról a kívánt szusi ételt. Fizetéskor a felhalmozott üres tányérok
alapján a pincér kiszámolja a fogyasztást.

2. Az ételek és éttermek udvarias elnevezése・おすし
Az étel elnevezésének elegáns és udvarias módja, ha az ételnév elé 「お」 előtagot teszünk. Más nyelvből származó szavakhoz nem használható.
A nők különösen sokat használják, a férfiak általában nem, kivéve, ha a felettesükkel beszélnek, akkor a tisztelet jele.
Pl.: használható: おすし おそば おべんとう おさけ29nem használható: おコーヒー おラーメン おハンバーガー おワイン・ラーメンやHa a 「や」 képzőt hozzáadjuk az ételtípus nevéhez, ez lesz annak az étteremnek aneve, ahol elkészítik. Praktikusan használható, pl.: ラーメン→ ラーメンや, そ→そばや, べんとう → べんとうや

・おすしやさん
Az 「お」és a 「さん」 elő és utótag használatával egyszerre fejezhetjük ki az
udvariasságot és a bensőségességet, az étteremhez való ragaszkodást, pl: お
すしやさん, カレーやさん

3. Gyorséttermekben gyakran használatos kifejezések
Japánban a szolgáltató szektor alkalmazottai rendkívül udvarias nyelvezetet használnak. Ezeket a kifejezéseket 「けいご」 tiszteleti nyelv néven
ismerik, megértésük gyakran okoz nehézséget a kezdő nyelvtanulóknak. De nem történik semmi baj, ha nem értjük a tiszteleti nyelvet, mert
aki használja, nemcsak udvarias, de nagyon barátságos is és mindent megtesz majd, hogy megértesse magát velünk
A gyorséttermekben a leggyakoribb kifejezések közül néhány, például:
いらっしゃいませ

IrasshaimaseÜdvözöljük üzletünkben!

ごちゅうもんはおきまりですか。

Gochuumon wa okimari desu ka

Sikerült eldönteni, hogy mit rendelnek?

おのみものはいかがですか。

Onomimono wa ikaga desu ka

Innivalót ajánlhatok?

こちらでおめしあがりですか。

Kochira de omeshiagari desu ka

Itt fogyasztva?

おたばこはおすいになりますか。

Otabako wa osui ni narimasu ka

Dohányzik?

どうもありがとうございました。

Doomo arigatoo gozaimashita

Köszönjük szépen!

30

トピック４ いえ Otthon

だい７か へやが ３つ あります
Heya ga mittsu arimasu

へやに エアコンが ありますか。
はい、あります。
Heya ni eakon ga arimasu ka.
Hai, arimasu.

HASZNÁLAT

FORMA
・いえに エアコンが あります。

Ie ni eakon ga arimasu.

・いえに ねこが います。

Ie ni neko ga imasu.

・ベッドが 2 つ あります。

Beddo ga futatsu arimasu.

・Elmondani, hogy mi van a házban.
・Elmondani, hogy ki/mi van a házban.
・Elmondani, hogy a szobában miből hány van.
・Elmondani, hogy milyen a ház, ahol élünk.

・わたしのいえは せまいです。 Watashi no ie wa semai desu.

1. いえに エアコンが あります。A házban van egy légkondicionáló.
いえに ねこが います。

A házban van egy macska.

Amikor élettelen tárgyakról vagy növényekről beszélünk, az 「あります」 létigét használjuk. Emberek és állatok esetén az 「います」 a létige. A
létezés helyének megjelölésére a főnév után álló 「に」 partikulát használjuk, az alany után 「が」 áll. A 「どこにあるか/どこにいるか」 szerkezetet
akkor használják, ha a beszélő egy dolog vagy személy létezéséről, tartózkodási helyéről szeretne információt átadni a beszélgetőpartnerének.
Ha a mondat tagadó alakú, az alany után 「は」 áll. Kérdő mondat esetén élettelen tárgy, növény esetén a 「なにが」’mi?’, élőlény esetén a 「だれが」 ’ki?’kérdőszót használhatjuk.
・いえに エアコンが あります。

Ie ni eakon ga arimasu.

A házban egy légkondicionáló van.

・いえに ねこが います。

Ie ni neko ga imasu.

A házban van egy macska.

・へやに テレビは ありません。

Heya ni terebi wa arimasen.

A szobában nincs televízió.

・アパートに いぬは いません。

Apaato ni inu wa imasen.

A lakásban nincs kutya.

・いえに テレビが ありますか。

Ie ni terebi ga arimasu ka.

Van a házban televízió?

・いえに いぬが いますか。

Ie ni inu ga imasuka.

Van a házban kutya?

・へやに なにが ありますか。

Heya ni nani ga imasu ka.

Mi van a szobában?

・へやに だれが いますか。

Heya ni dare ga imasu ka.

Ki van a szobában?

2. ベッドが ２つ あります。Két ágy van.
・A japán nyelvben a tárgyak vagy emberek mennyiségi kifejezésére a következő szerkezetet használhatjuk:「（hely, pozíció）に （tárgy,ember）が （mennyiség, szám）あります」 「(hely, pozíció）に （tárgy,ember）が （mennyiség, szám）います」
31

・へやに ベッドが ２つ あります。

Heya ni beddo ga futatsu arimasu.

A szobában két darab ágy van.

・クラスに がくせいが １５にん います。

Kurasu ni gakusee ga juugo-nin imasu.

Az osztályban 15 fő diák van.

Kérdő mondatokban, a tárgyak mennyiségére való rákérdezéskor az 「いくつ」 kérdőszót használjuk, emberek esetében a 「なんにん」 kérdőszót.
(Lásd 4. lecke, 6. lecke, Szókincs 81. o.) Háziállatok vagy kistestű állatok esetében a 「ひき」 számlálószót kell használni.
・A: いえに へやが いくつ ありますか。

Ie ni heya ga ikutsu arimasu ka.

A házban hány szoba van?

B: ６つ あります。

Muttsu arimasu.

Hat.

・A: クラスに がくせいが なんにん いますか。 Kurasu ni gakusee ga nannin imasu ka.

Az osztályban hány diák van?

B: ２０にん います。

Nijuu-nin imasu.

20 fő.

・A: ペットが いますか。

Petto ga imasu ka.

Van házi kedvenc kisállat?

B: はい、いぬが ２ひき います。

Hai, inu ga ni-hiki imasu.

Igen, két kutya van.

① A で partikula
A 「で」 partikulának több jelentése is van. Az egyik jelentése annak kifejezése, hogy például hány ember végez valamit. Ebben az esetben a「で」 előtt egy főnév áll, amely mennyiséget vagy számot fejez ki. A 「と」 partikula a társhatározó kifejezésére szolgál, valakivel valamit
csinálunk. Például 「かぞくと」 ’családdal’, 「ともだちと」 ’baráttal’.
・みんなで ごはんを たべます。

Minna de gohan o tabemasu.

Mindannyian együtt eszünk.

3. わたしの いえは せまいです。 Az én házam kicsi (szűk).
A japán nyelvben I-típusú mellékneveket és NA-típusú mellékneveket különböztetünk meg. Az I-típusú melléknevek japán eredetű szavak, aNA-típusú melléknevek pedig kínaiból vagy más nyelvekből származnak. Most az I-típusú melléknevekkel foglalkozunk részletesebben, pl.:「大きい」 ’nagy’, 「明るい」 ’világos’, 「広い」 ’tágas’, stb. Mindig 「い」-re végződnek. Tagadó alakban a végződésük 「～くない」 lesz.
(Részletesebben lásd 5. lecke, 6. lecke)
Ej: おおきい OOKII
おおきいです。 OOKII DESU (jelen idejű állító)

おおきくないです。 OOKIKUNAI DESU. (jelen idejű tagadó)

・わたしの いえは あたらしいです。

Watashi no ie wa atarashii desu.

A házam új.

・マリアさんの くるまは あたらしくないです。

Mariasan no kuruma wa atarashikunai desu.

Maria autója nem új.

・A: あなたの いえは おおきいですか。

Anata no ie wa ookii desu ka.

A te házad nagy?

B: いいえ、おおきくないです。

Iie, ookikunai desu.

Nem, nem nagy.

Nyelvi-kulturális sarok
1. A japán lakhatási körülmények
Sokáig volt csúfolódás tárgya a japán lakások mérete, nyúlketrecnek nevezték három előnytelen adottságuk: a nyugati lakásokhoz képest kicsi mérete,csillagászati ára és rövid élettartama miatt. Az Egyesült Államoktól és Európától eltérően a használt lakások piaca szűkös, a lakások többsége új építésű.
Ráadásul az új építésű házak élettartama is átlagosan mindössze 25-26 év, így 20 év drága jelzáloghitel visszafizetése után a ház gyakorlatilag értékét
veszíti.
アパート： az angol apartman szóból származik. Valójában önállóan bérelhető, kis lakásokra osztott lakóházat jelent. A 「マンション」 elnevezésű
társasházakhoz képest kisebb, általában kétszintes épületek. Ritkán van bennük lift, a lépcső az épületen kívül található.
マンション: az angol mansion szóból ered, ami rezidenciát, kúriát jelent, japánul társasházra utal, amelyben nagyobb méretű lakásokvannak.
32

一戸建て: egyedülálló, kertes ház. Megkülönböztetik a társasházaktól, mivel egyéni lakhatást tesz lehetővé. A társadalmi változásoktól
és divattól függően lehet japán vagy nyugati stílusú; két vagy három generációs, időseknek épült, vagy akár akadálymentesített ház is.
2. A japán lakások számozása
A Heian-korszak (8-10. század) óta a tabukat kerülő szokások alakultak ki. Ilyen például a 「四」 ’négy’ és a 「死」 ’halál’, amely szavak azonos
kiejtésük és a kettő közötti asszociáció miatt Japánban kerülik azoknak a számoknak a használatát, amiben a 4-es szám szerepel. Különösen akórházakban és szállodákban nem használják a 4-es számot szobaszámként, ezért a 203 után a 205 jön. A szobaszámok kiolvasása egyes
helyiértékű számokként történik, például a 301 esetében 「さんまるいち」. A nulla kiolvasására több olvasat is létezik, a 「ゼロ」, a 「れい」 vagy a「まる」, de szobaszámok esetében általában a 「まる」 használatos.

33

トピック４ いえ Otthon

だい 8 か いい へやですね
Ii heya desu ne
ここは わたしの へやです。

Koko wa watashi no heyadesu.

いい へやですね。

Ii heya desu ne.

HASZNÁLAT

FORMA・Útmutatás, ha segítenünk valakinek tárgyakat elhelyezni, vagy ha mi・にんぎょうは たなの うえです。Ningyoo wa tana no ue desu.

kérünk meg valakit.

1. にんぎょうは たなの うえです。 A baba a polcon van.
Ha a beszélő és a beszélgetőpartnere által ismert témában folyik a beszélgetés, a hely meghatározását az alábbi mondatszerkezettel fejezhetjükki:「（élettelen tárgy / növény）～は （hely, pozíció）～です・ ～に あります」 「（emberek, állatok）～は （hely, pozíció）～です・ ～に います」.
A 「です」 helyett használhatjuk a 「にあります」 vagy 「にいます」 szerkezetet is.
・ほんは つくえの うえです。

Hon wa tsukue no ue desu.

A könyv az asztalon van.

・ほんは つくえの うえに あります。 Hon wa tsukue no ue ni arimasu.

ua
A kutya a szék alatt van.

・いぬは いすの したです。

Inu wa isu no shita desu.

・いぬは いすの したに います。

Inu wa isu no shita ni imasu.

ua

2. トイレは どこですか。 Hol van a mosdó?
Ha megkérdezzük, hol van egy tárgy vagy személy, akkor a 「どこ」 ’hol?’kérdőszót használjuk. A válaszban az alany általában kimarad.
・A: トイレは どこですか。

Toire wa doko desu ka.

Hol van a mosdó?

B: しんしつの まえです。

Shinshitsu no mae desu.

A hálószoba előtt.

Ebben az esetben a 「どこですか」 kifejezés azt jelenti, hogy ’hová tegyem?’
・A: にんぎょうは どこですか。

Ningyoo wa doko desu ka.

A babát hová?

B: （にんぎょうは） たなの うえに おねがいします。 （Ningyoo wa） Tana no ue ni onegaishimasu.
(A babát) a polc tetejére legyen szíves.
A válaszban meghatározzuk a helyet, majd hozzáadjuk az 「お願いします」 ’kérem, legyen szíves’ kifejezést. Ezt akkor használjuk, ha valakitől
kérünk valamit. A válaszban elhagyhatjuk az alanyt.
「alany（élettelen, növény, ember, állat ）～は、（hely, pozíció）～に おねがいします。」
34

・A: ほんは どこですか。

A könyvet hová?

Hon wa doko desuka.

B: （ほんは） はこの なかに おねがいします。 (Hon wa ) hako no naka ni onegaishimasu.

A könyvet a dobozba legyen szíves.

3. ここは わたしの へやです。 Ez itt a szobám.
A 「ここ/ そこ/ あそこ/ どこ」 ’itt, ott, amott, hol’ helyre mutató névmások. A 「こちら/ そちら/ あちら/ どちら」’ erre, arra, amarra, merre’névmások alapvetően irányt kifejező névmások, de használhatóak a 「ここ/ そこ/ あそこ/ どこ」 udvariasabb változataiként is.
・ここは わたしの いえです。

Ez itt a házam.

Koko wa watashi no ie desu.

・A: あのう、トイレは どこですか。 Anoo, toire wa doko desu ka.

Elnézést, a mosdó hol van?

B: あ、こちらに どうぞ。

Erre parancsoljon.

A, kochira ni doozo.

4. ロシアのにんぎょう / フランスのとけい Orosz baba / francia óraAz （országnév）の（főnév）szerkezet a főnévvel kifejezett dolog eredetét, származási helyét jelöli.
・ロシアの にんぎょうは エジプトの しゃしんの したです。 Roshia no ningyoo wa ejiputo no shashin no shita desu.
Az orosz baba az egyiptomi fotó alatt van.

Nyelvi-kulturális sarok

1. Látogatás barátunk otthonában
Ha egy japán meghív a házába, akkor érdemes egy nem túl drága ajándékkal (pl. édesség, gyümölcs vagy virág) érkeznünk. Amikor az
ajándékot átadjuk, 「ほんの気持ですが…」 ’Egy kis apróság’ kifejezést használjuk.
玄関 (bejárat, előszoba): A házba való belépés előtt azt mondjuk: 「ごめんください。」. A háziak válasza: 「いらっしゃい。どうぞ、あがってくだ
さい。」’Isten hozta, fáradjon be!’, majd az 「おじゃまします。」 köszönéssel lépünk be a házba. A 6. leckében tanult 「いらっしゃいませ」
kifejezést a bolti eladók vagy az éttermi pincérek használják vendég fogadásakor, otthonunkban vendég fogadásakor az 「いらっしゃい」
üdvözlést használjuk. A japán házak bejáratánál szintkülönbség van, a lakótér egy lépcsőfokkal magasabban helyezkedik el, mint az előszoba.
Még a fellépés előtt, itt az előszobában kell levenni a cipőt és felvenni a papucsot, amit a háziak készítenek elő. A levetett cipőt egymással
párhuzamosan, a későbbi távozás irányába fordítva hagyjuk.
居間 (nappali): A 「こちらへどうぞ。」 ’Erre tessék!’ kifejezéssel általában 「居間」-nak nevezett 「リビングルーム」 ’nappali’-ba invitálnak.
Manapság a nappali szobák nyugati stílusban, kanapéval vannak berendezve. A 「どうぞ」 ’Parancsoljon!’ kifejezéssel teával kínálnak, amit 「ありがとうございます」 vagy 「すみません」 köszönés után elfogyasztunk.
トイレ (vécé): A japán vécék általában a fürdőszobától külön kis helyiségben vannak. A legtöbb nyugati stílusú, de még mindig vannak japán
stílusúak, amelyeket guggolva használhatunk. Ha még nem volt hozzá szerencsénk, akkor célszerű használat előtt rákérdezni. Szintén gyakori
az elektromos vécé, amelyen automata bidé funkció, meleg vizes mosás, meleg levegővel való szárítás is van. Ha nem tudjuk, hogyan kellkezelni a vezérlőpanelt, jobb, ha előbb megkérdezzük.
風呂 (fürdőszoba): お風呂-nak is szokás nevezni. Japánban a fürdőkádat forró vízzel töltik meg és a család összes tagja egymás után ezt a vizet
használja, így csak miután megmosakodtunk és leöblítettük a testünkről a szappanhabot, merülhetünk a kádba, hogy átmelegedjünk. Ennekérdekében mind a magán, mind a nyilvános japán fürdőkben van zuhanyzó a fürdőkádon kívül, gyakran egy sámliszerű ülőalkalmatossággal
együtt. Csak azután mehetünk a házi készítésű kádba vagy a hőforrásokba, miután a szennyeződést és a szappant teljesen eltávolítottuk
magunkról. Még a szállodai szobák fürdőszobáiban is gyakran van lefolyó a fürdőszoba padlóján, így igény esetén a kádon kívül, kint iszuhanyozhatunk.
和室 (japán stílusú szoba): A tatami padlójú szoba. Belépés előtt le kell venni a papucsot is. Tatamis szobában a formális ülésmód az ülőpárnán
a sarkunkon való ülés, de ha kényelmetlennek érezzük, engedélyt kérhetünk a lábak kinyújtásához a következő szavakkal: 「足をくずしてもい35

いですか。」’Megengedi, hogy kinyújtsam a lábaimat?’

2. A házak alaprajza, beosztása
Japánban a házak különböző elrendezésűek lehetnek, a következő kfejezések használatosak:
1room: egy hálószoba beépített konyhával, általában 16-20 m2 alapterületű.
1K: egy hálószoba és egy külön konyha.
1DK: egy hálószoba és külön étkezőkonyha.
2LDK: két hálószoba, egy nappali és egy külön konyha, általában 40-60 m2 alapterületű.
L ＝living room, nappali, D ＝ dining room, étkező, K ＝kitchen, konyha
Az alábbi három kifejezés a méret jelzésére szolgál:
平方（へいほう）メートル：㎡
坪（つぼ）：1 tsubo＝3.3 ㎡＝2 tatami
畳（じょう）：1 tatami ＝ kb. 1.65 ㎡＝0.5 tsubo

3. A japán lakcím[〒] ez a jel a 7 számjegyű postai irányítószámot jelzi. A japán cím megadásakor először a prefektúrát, majd a város nevét írjuk. A végére ezvan írva: 何丁目何番地 (körzet, háztömb). Japánban az utcáknak általában nincs neve, a házak háztömbönként vannak számozva, ami
nagyon megnehezíti a helymeghatározást. Éppen ezért gyakran nehéz a lakcím alapján megkeresni egy helyet.

4. Névtábla
Japánban mindig névtáblát helyeznek a bejárati ajtóra, kapura, amelyen általában a lakó vezetékneve, néha a személyneve van feltüntetve.
Régen csak a családfő nevét írták ki, de most már gyakori, hogy az összes családtag neve szerepel. Készülhet fából, kőből, csempéből stb. és
a kalligráfia és a design is változatos.

36

トピック５ せいかつ Mindennapi élet

だい９か なんじに おきますか
NANJI NI OKIMASU KA
マリアさんはなんじに おきますか。
Maria-san wa nanji ni

８じに おきます。

okimasu ka.

Hachiji ni okimasu.

HASZNÁLAT

FORMA
いま なんじですか。

Ima nanji desu ka.

・Időpontot megkérdezni.

・９じ です。

Kuji desu.

・Időpontot közölni.
・Bizonyos tevékenységek időpontját elmondani. Egész napi
tevékenységünkről beszélni.

・わたしは ７じに おきます。 Watashi wa. shichi-ji ni okimasu.

1. いま なんじですか。 ９じ です。 Most hány óra van? Kilenc óra van.
Az időpont kifejezése a szám után a 「じ」 szócskával történik. A 「４」「７」「９」 számoknak két olvasata van, de az idő megállapításakor csak azegyiket használjuk. Néha a 24 órás időmeghatározást használják, de a 12 órás rendszer a gyakoribb. (Lásd Szótár a 80. o. Számok, illetve 78.
o. Idő kifejezése részt.)
４：００

よじ

yo-ji

７：００

しちじ

shichi-ji

９：００

くじ

ku-ji

Televízió, rádióadásokban és telefonban a 「７ じ」 időpontot néha 「ななじ」-nek mondják, hogy a 「しちじ」 és az 「いちじ」 hasonló kiejtése miatti
félreértéseket elkerüljék.
Az idő meghatározásához 「～じ」 után a 「です」 áll. Annak érdekében, hogy egyértelművé tegyük, hogy a jelen időpontról beszélünk, a mondat
elejére tehetjük az 「いま」 ’most’ időhatározót. A 「～じ」 kifejezéssel meghatározott időpont elé tehetjük még a 「ごぜん」’délelőtt’, 「ごご」 ’délután’, 「あさ（の）」 ’reggel’, 「ひる（の）」 ’délben’, 「よる（の）」 ’este, éjszaka’ időhatározókat is. Időpont megkérdezéséhez a 「なんじ」 ’hány óra?’kérdőszót használjuk.
・（いま） ８ じ です。

(Ima) hachi-ji desu.

(Most) nyolc óra van.

・（ごぜん） ９ じ です。

(Gozen) ku-ji desu.

(Délelőtt) kilenc óra van.

・（よる（の）） １０じです。

(Yoru (no) ) juu-ji desu.

(Este) tíz óra van.

・なんじですか。

Nan-ji desu ka.

Hány óra van?

2. わたしは ７じに おきます。 7 órakor felkelek.
37

Ha meg akarjuk mondani, hogy mikor csinálunk bizonyos tevékenységeket, az ige elé tesszük az időpontot kifejező szerkezetet, majd a 「に」 ’kor’ partikulát. Időpontra kérdezni a 「なんじ」「に」 kérdőszerkezettel tudunk. A 「なんじ」 helyett az 「いつ」 ’mikor?’ kérdőszót is használhatjuk.
Hozzávetőleges idő meghatározásához a 「に」 helyett a 「ごろ」 ’körül’ kifejezést használjuk.
・わたしは ７じはんに おきます。

Watashi wa shichi-ji han ni okimasu.

Fél nyolckor kelek.

・なんじに おきますか。

Nanji ni okimasu ka.

Hány órakor kelsz fel?

・いつ おきますか。

Itsu okimasu ka.

Mikor kelsz fel?

・８じごろ ばんごはんを たべます。

Hachi-ji goro ban-gohan o tabemasu.

Nyolc óra körül vacsorázom.

Nyelvi-kulturális sarok
1. Különböző időhatározó kifejezések
A perc kifejezéséhez a szám mögé a 「ふん（ぷん）」 ’perc’ szót illesztjük. A többi számlálószóhoz hasonlóan ez is a számot jelentő szó utolsó
szótagjához hasonul: 「ふん」 vagy 「ぷん」 lesz. A 3 óra múlt 5 perccel 「さんじ ごふん」, míg a 6 óra múlt 10 perccel 「ろくじ じゅっぷん」.
・A 「１０分」 tízperc kiejtésére két változat van: 「じっぷん」 és 「じゅっぷん」. Régebben a 「じっぷん」 volt elfogadott, hírekben manapság ishallani, de a mindennapi életben már a 「じゅっぷん」 forma az uralkodó.
・A 「～時３０分」 mellett a fél óra kifejezésére a 「～時半」 -t is használhatjuk. A 「半」 azt jelenti 「半分」 ’fél rész’. ’Negyed óra’ kifejezés
nincs a japán nyelvben.

2. A nap felosztása: 「ごぜん」「ごご」 és 「あさ」「ひる」「よる」
A nap 24 óráját két 12 órás részre osztva, éjjel 12 órától déli 12 óráig 「ごぜん」, déltől éjfélig pedig 「ごご」. Éjfélkor azt is mondhatjuk: 「午前０時」 (00:00), délben pedig 「午後０時」 (00:00).
A napot másként felosztva a napkeltétől napnyugtáig tartó szakaszt 「ひる」, a napnyugtától napkeltéig tartó szakaszt 「よる」-nak nevezzük. . A「ひるも よるも」 kifejezés megegyezik az 「一日中」 ’egész nap’ kifejezéssel.”. A 「ごぜん」 és a 「ごご」 helyett az időpont megadásávalkombinálva használhatjuk délelőtt az 「あさ」 illetve déli 12 óra után a 「ひる」 kifejezést, illetve sötétedés után a 「よる」 kifejezést is.

3. Napi rutin
A Katsudo tankönyv 62. oldalán az első példa egy átlagos japán alkalmazott egy napja. A japán hivatalos munkaidő általában reggel 9 órától
délután 5 óráig tart. Jelentős különbség a nyugati napirendhez képest az ebédidőben van. Az irodákban és iskolákban körülbelül 12 órától 1óráig van ebédszünet. Az éttermek 11 órától fél 3-ig tartanak nyitva. Japánban a vacsora is korábban van. A legtöbb családban 7 és 8 óra között
vacsoráznak. A vendéglátó egységek általában 5 órától 11-ig, fél 12-ig tartanak nyitva.
Japánban nagyon elterjedt szokás, hogy mindennap fürdőt vesznek, bár nyáron a párás hőségben sokan csak zuhanyoznak. A fürdés nem csak
a tisztálkodásra és a test felmelegítésére szolgál, hanem egy hosszú nap után a fáradtságból való felfrissülés, relaxáció is egyben.
A Katsudo tankönyv 70. oldalán lévő fotókon reggel 8-tól 9 óráig az alábbiakat látjuk:1) az általános iskolások csoportosan járnak iskolába (láthatósági sapkát viselve, iskolatáskával a hátukon),2) vasútállomás a reggeli csúcsidőben
3) az anyuka a ’mama-chari’ nevű bizonságos közlekedésre buzdító táblával felszerelt biciklin viszi a gyermekét az óvodába
Az alábbi négy fotó este 8 és 9 óra közötti tevéknységeket mutat:
4) edzőterem,5) iszogatás a barátokkal, kollégákkal
386) és 7) felvételi előkészítőre járó általános iskolások
A felnőttek és a gyerekek közül is sokan járnak az iskola vagy a munka után magánórákra, tanfolyamokra tanulni vagy a hobbijukat művelni.

4. A 「します」 ige
A 「főnév＋を（partikula）＋します」 tárgyas szerkezetet ’valamit tesz, végez’ jelentésben használhatjuk.
・しごとを しますshigoto o shimasu

munkát végez

・さんぽを しますsanpo o shimasu

sétát tesz

・べんきょうを しますbenkyoo o shimasu

tanulmányokat végez

Bizonyos mozgást, cselekvést vagy tevékenységet kifejező főnevekkel állva önálló igét alkothat 「főnév＋します」.
・しごとしますshigoto shimasu

dolgozik・さんぽしますsanpo shimasu

sétál

・べんきょうしますbenkyoo shimasu

tanul

A 「します」 igét a sportágakkal kombinálva ’adott sportot űzni’ jelentésben is használjuk.
テニスをしますtenisu o shimasu

teniszezik

39

トピック５ せいかつ Mindennapi életだい１０か いつが いいですか
ITSU GA II DESU KA

きんようびが いいです。
Kin’yoobi ga ii desu.
いつが いいですか。
Itsu ga ii desu ka.

HASZNÁLAT

FORMA･かいしゃは 9 じから 5 じまでです｡ Kaisha wa ku-ji kara go-ji made desu.

・Megmondani, hogy valami mikor kezdődik és mikor végződik.

･7 じかん しごとを します｡

Shichi-jikan shigoto o shimasu.

・Időpontot és időtartamot közölni.

･きんようびが いいです｡

Kin’yoobi ga ii desu.

・Megmondani, hogy mikor alkalmas egy időpont.

1. かいしゃは ９じから ５じまでです。 A cég (munka) 9-tól 5-ig tart.
A kezdési időpont meghatározásához az időpont kifejezése mögé a 「から」 ’-tól, -től’ partikulát, a befejező időponthoz pedig 「まで」 ’-ig’
partikulát tesszük. A kezdés időpontjának megkérdezéséhez használjuk a 「なんじから」 ’hány órától’, a befejezési időhöz a 「なんじまで」 ’hányóráig’ kérdőszavakat. Mindkettő használható külön-külön mondatban is, de egy mondaton belül is. Nemcsak az időpontra, hanem a hét napjára,
dátumra vagy évre, valaminek a kezdeti vagy a befejező időpontjára is használhatjuk. A partikulákat az 「いつ」 ’mikor?’ kérdőszóval
kombinálva különböző időpontokra kérdezhetünk: kérdezhető: 「いつから」 ’mióta?’, 「いつまで」 ’meddig?.
・かいしゃは ９じからです。

Kaisha wa ku-ji kara desu.

A cég (munka) 9-től van.

・デパートは ８じまでです。

Depaato wa hachi-ji made desu.

Az áruházak 8 óráig vannak (nyitva).

・クラスは なんじから なんじまでですか。 Kurasu wa nanji kara nanji made desu ka.

A tanóra hánytól hányig (tart)?

・７じから ９じまでです。

7 órától 9-ig.

Shichi-ji kara ku-ji made desu.

・げつようびから きんようびまで かいしゃに いきます。

Getsuyoobi kara kin’yoobi made kaisha ni ikimasu.
Hétfőtől péntekig járok dolgozni.

・いつからですか。

Mikortól?

Itsu kara desu ka.

2. ７じかん しごとを します。 7 órát dolgozom.
Az időtartamot a következő formában fejezzük ki: 「 （órák száma）＋じかん」 . A fél óra esetében a 「はん」 áll a 「じかん」 mögött.
Hozzávetőleges időtartam meghatározásához 「～じかん」 után a 「ぐらい」 ’körülbelül, nagyjából’ szót tesszük. Az időtartam kérdéséhez
használhatjuk a 「なんじかん」, 「なんじかんぐらい」 kérdőszavakat.
・７じかん しごとを します。

Shichi-jikan shigoto o shimasu.

7 órát dolgozom.

・１じかんはん べんきょうします。

Ichi-jikan han benkyoo shimasu.

Másfél órát tanulok.

・２じかんぐらい テレビを みます。 Ni-jikan gurai terebi o mimasu.
40

Kb. 2 órát tévét nézek.

・なんじかん テニスを しますか。

Nanjikan tenisu o shimasu ka.

Hány órát teniszezel?

3. きんようびが いいです。 A péntek jó.
Ha szeretnénk kifejezni, hogy egy időpont jó, megfelel számunkra, akkor 「（óra）＋が（partikula）＋いいです」 szerkezetet használhatjuk.
Az 「いいです」 egy I-típusú melléknév, jelentése ’jó’.
・きんようびが いいです。

Kin’yoobi ga ii desu.

A péntek jó (nekem).

Ha meg szeretnénk kérdezni, hogy mikor alkalmas egy időpont, az 「いつ」 ’mikor’, 「なんようび」 ’a hét melyik napja’ és a 「なんじ」 ’hányórakor’ stb. kérdőszavakat használhatjuk.
・なんようびが いいですか。

Nan’yoobi ga ii desu ka.

Milyen nap lenne alkalmas?

A mondat témája, tehát annak megnevezése, hogy milyen eseményről van szó, a mondat elején áll, utána a 「は」 partikula áll.
・パーティーは どようびが いいです。 Paatii wa doyoobi ga ii desu.

A buli szombaton lenne jó.

Egy adott napra vonatkozó kérdés esetén az időpontot szintén a 「は」 partikula jelöli.
・きんようびは どうですか。

Kin’yoobi wa doo desu ka.

Péntekhez mit szól?

Ha azt mondjuk, hogy egy adott nap nem alkalmas számunkra, az időpontot a 「は」 partikulával jelöljük. Az 「いいです」 ’jó, alkalmas’ ellentétea 「だめです」 ’nem jó, nem alkalmas’ kifejezés. Nemleges válasz esetén törekedjünk arra, hogy beszélgetőpartnerünk érzéseit ne sértsük meg,a 「すみません」 ’sajnálom, elnézést’ kifejezést is használjuk, illetve kitérhetünk a visszautasítás okára is.
・きんようびは だめです。すみません。 Kin’yoobi wa damedesu. Sumimasen.

A péntek nem jó nekem. Elnézést.

Ha azt mondjuk, hogy egy adott nap jó nekünk, az időpontot a 「は」 partikulával jelöljük, és az 「いいです」 ’jó’ valamint a 「だいじょうぶです」 ’rendben’ kifejezéseket használjuk. Ha bármelyik nap jó, akkor az 「いつでも いいです」 ’bármikor jó’ kifejezést használhatjuk.
・きんようびは だいじょうぶです。

Kin’yoobi wa daijoobu desu.

A péntek jó, rendben.

・いつでも いいです。

Itsu demo ii desu.

(Részemről) bármikor jó.

4. A に irá nyt jelö lő pa rt ikula
A 「に」 partikulának számos jelentése van. Az egyik az 「行きます」、「来ます」、「帰ります」 mozgást jelentő igék érkezési pontját jelöli. A 「に」helyhatározó helynév vagy főnév után áll. Érkezési pont meghatározásához használhatjuk az 「へ」 partikulát is.
・７じはんに がっこうに いきます。

Shichi-ji han ni gakkoo ni ikimasu.

Fél nyolckor az iskolába megyek.

・８じごろ うちに かえります。

Hachi-ji goro uchi ni kaerimasu.

Nyolc óra felé megyek haza.

Nyelvi-kulturális sarok
1. A hét napjai
A japán naptárakban a hét általában vasárnappal kezdődik, de néha látunk hétfővel kezdődő verziót is. A hét napjainak neve 「げつようび」 ’hétfő’, 「かよう び」 ’kedd’ elnevezéshez hasonlóan mindig 「～ようび」-ra végződik. Gyakori azonban, hogy ezt a végződést elhagyva 「げつ」, 「か」-ként említik a napokat, ilyen esetekben a rövidített szót hosszú magánhangzóval ejtjük: 「かようび」 helyett 「かあ」, vagy a 「どようび」 helyett 「どお」. (Lásd L12. lecke: Naptár, dátum)・にほんごのクラスは、かあ、もく、の７じからです。

Nihongo no kurasu wa kaa moku no shichi-ji kara desu.
A japán órák kedden és csütörtökön hét órakor vannak.

・ど、にち、は なにを しますか。

Do nichi wa nani o shimasu ka.

Mit csinálsz szombaton és vasárnap?

A Rikai tankönyv 94. oldalán található a hét napjainak elnevezése és a hozzájuk tartozó kandzsik.
41

A 「げつようび hétfő」 elnevezésből a 「げつ（月）」 és a 「つき（月／hold）」 ugyanazzal a kandzsival írandó.
A 「かようび kedd」 elnevezésből a 「か（火）」 és a 「かせいMars bolygó」-ból a 「か・火」 ugyanazzal a kandzsival írandó.
Ehhez hasonlóan, a 「すいようび szerda」 elnevezésből a 「すい（水）」 és a 「すいせいMerkúr bolygó」-ből a 「すい・水」 ugyanaz.
A 「もくようび csütörtök」 elnevezésből a 「もく（木）」 és 「もくせいJupiter」-ből a 「もく・木」 ugyanaz a kandzsi.
A 「きんようび péntek」 elnevezésből a 「きん（金）」 és 「きんせいVénusz bolygó」-ból a 「きん・金」 ugyanaz a kandzsi.
A 「どようび szombat」 elnevezésből a 「ど（土）」 és a 「どせいSzaturnusz bolygó」-ból a 「ど・土」 ugyanaz a kandzsi.
Végül 「にちようび vasárnap」 elnevezésből a 「にち・日」 és a 「ひ・日／nap）」 ugyanaz a kandzsi.

2. 誕生日 Születésnap
A 「たんじょうび」 kifejezés a születésnap, szó szerint a születés napja és hónapja, míg a 「せいねんがっぴ」 a születési dátum (nap, hónap ésév), amelyet gyakran ki kell tölteni az űrlapokon.
Korábban Japánban mindenkinek az újév beköszöntével növekedett az életkora, még nincs száz éve, hogy kialakult a születésnapot a születésnapján ünneplésének szokása: ünneplés, finom ételek, jókívánságok és a tortán lévő gyertyák elfújása, ajándékok átvétele – ezek nyugatról
behozott új szokások. Japánban nem jellemző, hogy az ünnepelt születésnapi ünnepséget rendez, meghívja ismerőseit, édességet, ajándékot
oszt. Általában a család vagy a közeli barátok készítik elő az ünneplést.

3. おめでとう Gratulálunk!
Az ünnepelt köszöntése, a gratuláció kifejezése. Rangban felettünk álló, általunk nem jól ismert személy esetén, vagy formális helyzetben a「おめでとうございます」 forma használatos.
A születésnap mellett többek között a következő esetekben használhatjuk gratuláció kifejezésére: 「あ けま して 、おめ で とう」 az újévbeköszöntekor, 「そつぎょう、おめでとう」 iskolai tanulmányok befejezésekor, 「けっこん、おめでとう」 esküvő után, 「赤ちゃん、おめでとう」
terhesség vagy baba születése után.
Válaszul az 「ありがとう」 vagy 「ありがとうございます」 köszönéseket használhatjuk.

4. かんぱい！Egészségedre!
Koccintáskor használatos kifejezés. Eredetileg azt jelentette, hogy "ürítse ki a poharat", de ma már nem szükséges kiüríteni.

42トピック６ やすみのひ１ Szabadnap 1

だい１１か しゅみは なんですか
Shumi wa nan desu ka

しゅみは なんですか。
Shumi wa nan desu ka.
おんがくが すきです。
Ongaku ga suki desu.

HASZNÁLAT

FORMA・どくしょが すきです。

Dokusho ga suki desu.

・Kedvenc időtöltésünkről beszélni.

・ギターが できます。

Gitaa ga dekimasu.

・Elmondani, hogy mit tudunk, mire vagyunk képesek.

・うちで えいがを みます。

Uchi de eega o mimasu.

・Elmondani, hogy hol, mit csinálunk.
・Elmondani, hogy mit, milyen gyakorisággal végzünk.

・ときどき かいものを します。 Tokidoki kaimono o shimasu.

1. どくしょが すきです。 Szeretem a könyvtárat.
Ahogy az 5. leckében láttuk, annak kifejezésére, hogy szeretünk valamit, a 「すきです」 NA-típusú melléknevet használjuk. A hobbit vagy azt,
amit szeretünk, egy főnévvel fejezzük ki, utána a 「が」 partikula áll. Ha tagadó formát használunk, a partikula 「は」 -ra változik. Annakkifejezésére, hogy valamit nagyon szeretünk, imádunk, a 「だいすき」 melléknevet használhatjuk. Ha arra kérdezünk rá, hogy valaki mit szeret,a 「何」 kérdő szót használjuk. Ha részletesebben kérdezünk a fajtára, típusra, akkor a 「どんな」 kérdőszót használhatjuk:
・どくしょが すきです。

Dokusho ga sukidesu.

Szeretek olvasni.

・どくしょは すきじゃないです。

Dokusho wa sukijanaidesu.

Nem szeretem az olvasást.

・どくしょが だいすきです。

Dokusho ga daisukidesu.

Imádom az olvasást.

・なにが すきですか。

Nani ga sukidesu ka.

Mit szeretsz?

・どんな スポーツが すきですか。

Donna supootsu ga sukidesu ka.

Milyen sportot szeretsz?

2. ギターが できます。 Tudok gitározni.
A 「…ができます」 szerkezettel a képességet, tudást fejezzük ki. A 3. leckében ezt a szerkezetet használtuk, amikor arról beszéltünk, hogy
milyen nyelveket ismerünk （pl.: 日本語ができます）. Ebben a leckében egyéb képességek kifejezésére használjuk. Tagadó alakban a 「が」partikula 「は」 lesz.
・ギターが できます。

Gitaa ga dekimasu.

Tudok gitáron játszani.

・ギターは できません。

Gitaa wa dekimasen.

Nem tudok gitározni.

Kérdésre válaszolva a 「すこし」 ’egy kicsit’ határozószó használata gyakori, így elkerülhetjük a dicsekedés látszatát.
・A: すずきさんは なにごが できますか。

Suzuki-san wa nanigo ga dekimasu ka?
43

Suzuki úr/asszony, milyen nyelven tud?

B: スペインごが すこし できます。

Supeingo ga sukoshi dekimasu.

Kicsit tudok spanyolul.

3. うちで えいがを みます。 Filmet nézek otthon.
A cselekvés helyének meghatározásánál a 「で」 partikulát használjuk. Az alábbi 「（えいがを）みる」 példában az 「うち」 az otthon, a filmnézés
tevékenységének helye, utána 「で」 partikula áll. A cselekvés helyére kérdező mondat esetén a 「どこで」 ’hol?’ kérdőszót használjuk.
・うちで えいがを みます。

Uchi de eiga o mimasu.

Otthon filmet nézek.

・どこで えいがを みますか。

Doko de eiga o mimasu ka.

Hol nézel filmet?

4. ときどき かいものを します。 Néha vásárolok.
A 「よく」 ’gyakran’, 「ときどき」 ’néha’, 「あまり」’nem túlságosan’, 「ぜんぜん」 ’egyáltalán nem’ határozószavakkal a cselekvés gyakoriságát
fejezhetjük ki. Mindig az ige előtt állnak. Az 「あまり」’nem nagyon’ és a 「ぜんぜん」 ’egyáltalán nem’ mindig tagadó alakú igével áll.
・よく かいものを します。

Yoku kaimono o shimasu.

Gyakran vásárolok.

・ときどき かいものを します。

Tokidoki kaimono o shimasu.

Néha vásárolok.

・あまり かいものを しません。

Amari kaimono o shimasen.

Nem nagyon vásárolok.

・ぜんぜん かいものを しません。

Zenzen kaimono o shimasen.

Egyáltalán nem vásárolok.

Nyelvi-kulturális sarok
1. 表現はソフトに Soft, homályos, kifejezések
A japán kultúra az üzenet vagy hangnem lágyítására kedveli homályosabb, lágyabb kifejezeséket. Ha valamit nem szeretünk, akkor ezt
kifejezhetjük egyértelmű szerkezettel, pl. 「サッカーは好 き じゃ ないです」 ’Nem szeretem a focit.’. Azonban, ha úgy gondoljuk, hogy
beszélgetőpartnerünk szereti, amit mi nem, akkor a 「サッカーはちょっと…」 ’A foci egy kicsit’ kifejezéssel kikerülhetjük a túl direkt tagadó
formát. Hasonlóképpen, amikor saját képességeinkről beszélünk, a 「私は…ができます」 ’tudok (valamit)’ szerkezet azt sugallhatja, hogy
dicsekszünk, nagy az önbizalmunk. A félreértés elkerülése érdekében olyan határozószavakat használhatunk, mint a 「私は…がすこしできます」 ’tudok (valamit) , egy kicsit’.

2. 日本人の昔からの嗜み A japánok régóta gyakorolt kedvtelései
A japánok számos hobbit gyakorolnak, amelyek trendjei a divat, kor, nem stb. szerint változnak. Itt beszéljünk néhány hagyományos hobbiról,
amelyeket évszázadok óta gyakorolnak.
俳句 HAIKU: a japán költészet egyik sajátos versformája, amelyet a nagy költő, Matsuo Bashó alakított ki a 17. században. 17 szótagból,
három 5-7-5 szótagos verssorból áll. Meghatározott szótagszámmal fejezi ki a természet szépségét vagy az emberi érzéseket. Bashó híres haiku
versét: 「古池や 蛙飛び込む 水の音」 „Öreg tó vize, a béka belepottyan, loccsanva csobban.” (Pohl László fordítása) számos nyelvre
lefordították.
折り紙 ORIGAMI: egy papírlap hajtogatásával különböző figurák létrehozásának művészete. Az arisztokrácia hobbijaként jött létre a Heiankorszakban (8-12. század). Hajtogatásra alapvetően négyzet alakú, vékony, origami-nak (szó szerint: hajtogatópapírnak) nevezett papírt
használnak, illetve japán merített kézműves papírból is készülhetnek. A darumadár talán a leghíresebb forma, a 「千羽鶴」-nak nevezett fonalrafűzött ezer darumadár készítésének hagyományáról azt tartják, hogy akinek sikerül elkészíteni, annak betegsége meggyógyul, vagy kívánsága
teljesül.
44

生け花 IKEBANA: A virágművészet egy hagyományos művészet, amely a növényeket és a virágokat élőlényeknek tekinti, akárcsak
az embereket, és megpróbálja szépségüket egy vázában elrendezve kifejezni. A Muromachi-korszakban (14-16. század) a tokonoma(a japán stílusú szobában kialakított rész) díszeként tökéletesítették, a növények és virágok a legszebb látványt szemből nézve nyújtják.
Japánban különböző iskolák működnek, az ikebana művészet elsajátítása sok gyakorlást és időt igényel.
茶道 SADO： A teaszertartás egy másik hagyományos japán művészet az ikebana mellett, meghatározott szabályok mentén a matcha tea
elkészítése a vendég számára. Eredeti formáját a 16. században Sen no Rikyú alakította ki. Három fő iskolája van, a viselkedési szabályok és avendégszeretet szellemiségét elsajátítandó ma is sokan gyakorolják. Manapság azért is kedvelt, mert a teaszertartás művelésekor lehetőség van
kimonót viselni.

3. Japán sportok
Sokféle sport népszerű Japánban, főiskolások teniszeznek, üzletemberek golfoznak, a fiatalok és a gyerekek pedig hatalmas focirajongók. Ezek
közül kettő emelkedik ki nemzeti sportként: a baseball és a dzsúdó.
野球 YAKYUU：A japán profi baseballnak két ligája, illetve 12 csapata van. A háború után ez volt a japánok legnépszerűbb sportja, minden
család valamelyik csapat rajongótáborához tartozott. A baseball népszerűségét az utóbbi időben a futball térnyerése fenyegeti, de a baseballhírek továbbra is uralják a sportújságok címlapjait. Szintén népszerű az országos amatőr baseball torna, ahol középiskolások versenyeznek. A
tornát tavasszal és nyáron az ószakai Koshien Stadionban rendezik, minden japánt izgalomba hoznak a fiatalok kiélezett meccsei.
柔道 JUUDOO：A dzsúdó japán eredetű sportág, amely Japán nemzeti sportjai közé tartozik. Alapelve, hogy az ellenfél erejét felhasználva
kell győzedelmeskedni. Az 1964-es tokiói olimpia óta hivatalos olimpiai sportág. Jelenleg a dodzsókban való edzéseken kívül ezt a sportágat
középiskolai testnevelés órákon, illetve rendőrségi tréningeken is gyakorolják.

45

トピック６ やすみのひ１ Szabadnap 1

だい１２か いっしょに いきませんか
Issho ni ikimasen ka

いっしょに みに いきませんか。
Issho ni mi ni ikimasen ka.

いいですね。
Ii desu ne.

FORMA

HASZNÁLAT

・どようびに コンサートが あります。 Doyoobi ni konsaato ga arimasu.

・Elmondani, hogy egy bizonyos rendezvény mikor kerül
megrendezésre.

・こくさいホールで えいがが あります。 Kokusai-Hooru de eega ga
・Elmondani, hogy hol, mi kerül megrendezésre.
arimasu.
・すもうを みに いきます。

・Elmondani, hogy milyen célból megyek valahová.
Sumoo o mi ni ikimasu.
・Valakit elhívni valamilyen időtöltésre.

・いっしょに こうえんに いきませんか。 Issho ni kooen ni ikimasen ka.
・いきましょう。

・Javasolni, hogy együtt csináljunk valamit.

Ikimashoo.

1. どようびに コンサートが あります。 Szombaton koncert lesz.
A 7. leckében érintettük a létigéket és az élettelen tárgyak létezését kifejező 「〜があります」 szerkezetet. Az 「あります」 igét elvont fogalmak,
illetve rendezvények megtartásával kapcsolatban is használjuk. Ezekben az esetekben 「が」 partikula áll az alany után.
・コンサートが あります。

Konsaato ga arimasu.

Koncert van.

Az idő, időpont meghatározásakor, ha ez egy konkrét kifejezés (például ３時 ’3 óra’, １５日 ’15-e’, ２０１２年 ’2012. év’), vagy a hét napjainak
kifejezésekor az időhatározó után a 「に」 partikula áll. Nincs szükség azonban a 「に」 partikulára olyan esetekben, amikor az időpont egy
másik, a jelen beszélgetés időpontjához képest kerül meghatározásra, mint például: 「今日」 ’ma’, 「今週」 ’ezen a héten’, 「来月」 ’következő
hónapban’.
・１５にちに コンサートが あります。

Juugo-nichi ni konsaato ga arimasu.

15-én koncert van.

・もくようびに コンサートが あります。

Mokuyoobi ni konsaato ga arimasu.

Csütörtökön koncert van.

・こんしゅう コンサートが あります。

Konshuu konsaato ga arimasu.

Ezen a héten koncert van.

・らいしゅうの もくようびに コンサートが あります。 Raishuu no mokuyoobi ni konsaato ga arimasu. Jövő hét csütörtökön koncert lesz.
Események megtartásának időpontjára az 「いつ」 ’mikor’ kérdőszóval kérdezünk.
・A: いつ コンサートが ありますか。

Itsu konsaato ga arimasu ka?

Mikor van a koncert?

B: １５にちに あります。

Juugo-nichi ni arimasu.

15-én.

・A: コンサートは、 いつ ありますか。 Konsaato wa, itsu arimasu ka?

A koncert, mikor lesz?

B: １５にちに あります。

15-én.

Juugo-nichi ni arimasu.

46

2. こくさいホールで えいがが あります。 A Nemzetközi teremben (Kokusai-Hooru) van a filmvetítés.
A 7. leckében a létezés helyének meghatározására a következő szerkezetet tanultuk: 「（hely）に（alany）があります」. Események színhelyének
meghatározására nem a 「に」, hanem a 「で」partikulát használjuk. Kiegészíthetjük a mondatot időhatározóval is. Ebben az esetben azidőhatározó megelőzi a helyhatározót. Az esemény helyére kérdezéskor a 「どこで」 ’hol?’ kérdőszót használjuk.
・こくさいホールで えいがが あります。

A Nemzetközi Teremben van a film.

Kokusai-Hooru de eega ga arimasu.

・もくようびに こくさいホールで えいがが あります。 Mokuyoobi ni Kokusai-Hooru de eega ga arimasu.
Csütörtökön a NemzetköziTeremben van a film.
・A: どこで えいがが ありますか。

Doko de eega ga arimasu ka?

Hol van a filmvetítés?

B: こくさいホールで あります。

Kokusai-Hooru de arimasu.

A Nemzetközi Teremben.

3. すもうを みに いきます。 Megyek szumót nézni.
Ha egy tevékenység elvégzése céljából helyváltoztatás is szükséges, a 「…にいきます」 szerkezetet használjuk. A mozgást jelentő ige elé
tesszük a céltevékenységet kifejező ige 「ます」 végződés nélkül alakját.
・すもうを みに いきます。

Sumoo o mi ni ikimasu.

Megyek szumót nézni.

・しゃしんを とりに いきます。

Shashin o tori ni ikimasu.

Megyek fotózni.

4. いっしょに こうえんに いきませんか。 Nem megyünk el együtt a parkba?
Ha meghívunk valakit valamire, általában a 「…ませんか」 szerkezettel tehetjük meg.
・いっしょに こうえんに いきませんか。

Issho ni kooen ni ikimasen ka?

Nem megyünk el együtt a parkba?

Az előző példában a beszélő elhívja partnerét a parkba, ahol a 「こうえん」 a célállomás, ahová invitálunk valakit, ezt a 「に」 partikula jelöli.
Ugyanígy a 「に」 partikulát használjuk, amikor a meghívás egy eseményre szól.
・もくようびに コンサートに いきませんか。 Mokuyoobi ni konsaato ni ikimasen ka. Csütörtökön nem megyünk el a koncertre?

5. いきましょう。 Menjünk!
Amikor elfogadunk egy meghívást, vagy ha mi javaslunk a partnerrel közösen végzett tevékenységet, a T/1. személyű 「…ましょう」 szerkezetet
használjuk. Akkor is természetesen hat ennek a kifejezésnek a használata, ha a beszélgetőpartnerünk által mondottakkal egyetértünk.
・A: いっしょに こうえんに いきませんか。

Issho ni kooen ni ikimasen ka?

Nem megyünk el együtt a parkba?

B: いいですね。いきましょう。

Iidesu ne. Ikimashoo.

Jó (ötlet)! Menjünk!

・こんど、 いっしょに ごはんを たべましょう。

Kondo issho ni gohan o tabemashoo.

Majd (legközelebb) menjünk el együtt enni!

Nyelvi-kulturális sarok
1. A meghívásokra vonatkozó kifejezések
Ahogy az előzőekben is láttuk, ha meghívást kezdeményezünk, javasolunk valamit, akkor a japán nyelvben a közös tevékenységre utaló
kifejezést 「いっしょにいきませんか。」 „Nem megyünk együtt?’ használunk. A beszélgetőpartner szándékaira, érzéseire közvetlenül rákérdező
「あなたは行きたいですか。」 ’Akar menni?’ szerkezetek meghívásként nem használatosak. Ha a 「コーヒーを飲みたいですか。」 ’Inna egy
kávét?’ vagy 「ごはんを食べたいですか。」 ’Enne valamit?’ kérdést tesszük fel, akkor beszélgetőpartnerünk nem tudja eldönteni, hogy akérdésünk egyszerűen csak az ő vágyaira vonatkoznak-e, vagy közös étkezésre invitáljuk, ezért előfordulhat, hogy elbizonytalanodik, és nem
47

tud válaszolni kérdésünkre.

2. たのしみです。Már előre örülök!
Ha valamit szívből várunk és előre örülünk neki, a 「たのしみです。」 ’Alig várom!’ vagy a 「たのしみにしています。」 ’Előre örülök!’
kifejezéseket használhatjuk. Meghívással kapcsolatos beszélgetés lezárására, vagy üzenetben való elköszönéskor is hasznos kifejezés. A 「見に行きますか。」 ’Megy megnézni?’ vagy 「行きたいですか。」 ’Szeretne menni?’ kérdésre válaszként használva kiegészíthetjük még a 「もちろんです。」 ’Természetesen.’ vagy a 「もちろん！」 ’Persze, hogy van!’ kifejezésekkel is.

3. A visszautasítás kifejezései
A japánok akár még baráti kapcsolatban is kerülik az egyértelmű visszautasítást, a nemleges választ. Az 「いきません。」 ’Nem megyek.’ vagy
「いきたくないです。」 ’Nem akarok menni.’ típusú válaszok helyett inkább a 「その日はちょっと…」 ’Az a nap egy kicsit…’ vagy 「今回はいけません」 ’A mostani alkalommal sajnos nem tudok menni.’ elkerülő kifejezéseket részesítik előnyben, ahol a visszautasítás oka nem az, hogy
mi nem szeretnénk az adott dolgot megtenni, hanem egyéb körülmények áldozatai vagyunk.

4. Találkozók, kötelezettségek időpontját minél hamarabb fixáljuk!
Japánban bevett szokás, hogy a találkozók, kötelezettségek időpontját minél hamarabb lekötik. Célszerű legalább egy héttel korábban azidőpontot konkretizálni. Ha aznapra hívunk meg valakit valamilyen programra, az félreértést okozhat, mintha azt feltételeznénk, hogy amásiknak nincsenek tervei aznapra, vagy a terveit nem tisztelnénk megfelelő mértékben.

5. A négy évszak Japánban
A japánok ősidők óta együtt éltek a természettel, odafigyeltek az évszakok apró változásaira. Az ünnepek nagy része természeti jelenségekhez
kapcsolódik, mint például a tavaszi és őszi napéjegyenlőség, a zöld természet és a tenger napja. Minden évszakhoz kapcsolódnak különböző
események és szokások.
春 HARU： Márciustól áprilisig virágoznak a cseresznyefák dél felől fokozatosan észak felé haladva. A cseresznyefák virágai még a hidegidőben és a zöld levelek előtt nyílnak ki, a tavasz beköszöntének szimbólumai. Amikor a virágok teljes virágzásba borultak, a japánok
felkerekednek, hogy 「 花 見 」 ’virágnézést’ tartsanak, gyönyörködjenek a látványban. Gyakoriak a cseresznyevirágzás szemlélésével
egybekötött piknikek is.
Április 29-től a 「昭和の日」 ’Shówa napjától’ május 5-ig a 「こどもの日」 ’Gyermeknap’-ig több ünnepnap követi egymást, ezért ezt azidőszakot 「ゴールデンウィーク」 ’Aranyhét’-nek nevezik. Sokan kerekednek fel ilyenkor, hogy a frissen zöldülő természetben a hegymászást,
vagy a parkban való sétát élvezzék.
夏 NATSU：Amikor véget ér az esős évszak (az úgynevezett つゆ) és beköszönt a nyár, a strandok megtelnek, és a nyári fesztiválokat
rendeznek az ország különböző részein. Külföldön a tűzijáték az újév ünneplésének kelléke, Japánban ez nyári időszak fontos hagyománya.
Sokan a nyári fesztiválokra és a tűzijátékokra yukatát (nyári pamut kimonót) viselve mennek. A 「盆踊り」 ünnepe külföldön is széles körben
ismert, eredetileg az ősi naptár szerint július 15-én éjjel, teliholdkor ünnepelték. Egész éjjel táncoltak a hold fényénél, hogy fogadják és
elbúcsúzzanak a szellemektől, akik meglátogatták a világot a halottak ünnepe alkalmából. Mára a vallási jelentősége elveszett, egyszerűen anyári fesztiválok része lett.
秋 AKI：Ősszel az éjszakák megnyúlnak. Azt mondják, hogy ebben az időszakban legszebb a telihold, ezért évszázadok óta létezik a holdnézés
szokása, amely a hold szemléléséből és benne való gyönyörködésből áll. Az ősz a szépen beérett termények, gyümölcsök betakarításánakévszaka is. Különféle rendezvényeket tartanak országszerte, mint például a 「ぶどう狩り」 ’szőlőszüret’, vagy a 「きのこ狩り」 ’gombaszedés’.
November körül a levelek színe megsárgul, vörösbe borul, az emberek felkerekednek, hogy minél szebb őszi látványban gyönyörködhessenek,
ezt úgy nevezik: 「紅葉狩り」.
冬 FUYU：Télen erősen havazik Hokkaidó szigetén és a nyugati parton, ezért különféle hóval kapcsolatos rendezvényeket tartanak. Külön
48kiemelendő a hatalmas jégszobrokról híres szapporói 「ゆきまつり」 ’Hófesztivál’. Fontos ünnep az évkezdet, az újév 「おしょうがつ」 ünnepe.
A családok, rokonok összegyűlnek, az ünneplés három napig tart. Újévkor felkeresnek sintó szentélyeket, hogy az új évre egészséget ésszerencsét kívánjanak. Sokan vannak, akik a 「初詣」’szentélylátogatás’-t kimonóban, öltönyben vagy más formális öltözetben végzik.

49

トピック７ まち Város

だい１３か どうやって いきますか
Doo yatte ikimasu ka
うちから かいしゃまで
どうやって いきますか。
Uchi kara kaisha madedoo yatte ikimasu ka.
ちかてつで いきます。
Chikatetsu de ikimasu.

HASZNÁLAT

FORMA・うちか ら えきま で バスで いきます。 Uchi kara eki made basu de・Elmondjani, hogy bizonyos helyre hogyan megyünk.

ikimasu.

・Elmondani, hogy hol, milyen közlekedési eszközre szállunk.

・えきで でんしゃに のります。

Eki de densha ni norimasu.

・くうこうは でんしゃが いいです。

・Tanácsot adni, hogy bizonyos helyre milyen közlekedési
eszközzel kéne menni.

Kuukoo wa densha ga iidesu.

・はやいです から。

Hayai desu kara.

・Elmondani az okot, hogy miért azt a tanácsot adtuk.

1. うちから えきまで バスで いきます。 Otthonról az állomásig busszal megyek.
Ezzel a kifejezéssel tudjuk elmondani, hogy valamilyen közlekedési eszközzel közlekedünk egyik helyről a másikra. A távolság kifejezésére a「～から～まで」 ’-tól, -ig’ partikulákat használjuk. A közlekedési eszközre kérdezés esetén a 「どうやって」’ hogyan?’ kérdőszót használjuk.
・うちから えきま で バスで いきます。 Uchi kara eki made basu de ikimasu. Otthonról az állomásig busszal megyek.
・うちから えきまで どうやって いきますか。 Uchi kara eki made dooyatte ikimasu ka. Hogy mész otthonról az állomásig?
① A から まで partikulák
A 「から」 partikula jelöli a kiindulópontot, a 「まで」 az érkezési pontot. Külön is használhatók. (Az időről részletesebben lásd az L10. lecke).
・ここから バスで いきます。

Koko kara basu de ikimasu.

Innen busszal megyek.

・かいしゃまで あるいて いきます。

Kaisha made aruite ikimasu.

A cégig gyalog megyek.

・ふじホテルまで おねがいします。

Fuji-Ｈoteru made onegaishimasu.

A Hotel Fuji-ig legyen szíves!

② A で eszközhatározó partikula
A közlekedési eszközök (busz, vonat, metró, taxi stb.) kifejezésére használt főnevek után a 「で」 partikula áll. Csak gyalogos közlekedés eseténaz 「歩いていきます」 ’gyalogosan megyek’ szerkezetet használjuk.
・ちかてつで いきます。

Chikatetsu de ikimasu.

Metróval megyek.

・えきから かいしゃまで あるいて いきます。 Eki kara kaisha made aruite ikimasu. Az állomástól a cégig gyalog megyek.

50

2. えきで でんしゃに のります。 Az állomáson vonatra szállok.
① A で helyhatározó partikula
A hely megjelölésére, ahol a közlekedési eszközre fel- vagy leszállunk, a 「で」 partikulát használjuk. Ha erről a helyről szeretnénk kérdezni, a「どこで」 ’hol,’ kérdőszót használjuk.
・アトーチャえきで でんしゃに のります。 Atoocha-eki de densha ni norimasu. Atocha állomáson vonatra szállok.
・どこで おりますか。

Hol szállsz le?

Doko de orimasu ka.

② A に helyhatározó partikula
Azt a közlekedési eszközt, amire felszállunk, a 「に」 partikula jelöli.
・くうこうで ひこうきに のります。

Kuukoo de hikooki ni norimasu.

A repülőtéren repülőre szállok.

③ Az を tárgyjelölő partikula
Azt a közlekedési eszközt jelöli, amiről leszállunk, az 「を」 partikulával jelöljük.
・アトーチャえきで でんしゃを おります。 Atocha-eki de densha o orimasu.

Atocha állomáson leszállok vonatról.

3. くうこうは でんしゃが いいです。A reptérre a vonattal jó menni.
Ha útbaigazítást kérnek tőlünk, útvonalat javaslunk, vagy tanácsot adunk, a 「～は～がいいです。」 szerkezetet használjuk. Mivel ez egyáltalunk ismert, de a beszélgetőpartnerünk számára új információ, a mondat végén gyakran a 「よ」 nyomatékosító mondatzáró partikula áll.
・くうこうは でんしゃが いいですよ。

Kuukoo wa densha ga iidesu yo.

A reptérre a vonattal jó (célszerű) ám menni!

4. はやいですから。 Azért, mert gyors.
Az ok megjelölésére a 「～から」 ’azért, mert’ partikulát használjuk. Ha bizonyos közlekedési eszközöket javasolva magyarázatul az okot isszeretnénk megnevezni, a 「から」 partikulát a melléknevek (mint például: 「はやいです」 ’gyors’, 「らくです」 ’kényelmes’, 「べんりです」 ’praktikus’, stb.) vagy igék 「つかれます」 ’elfárad’ után kell kitenni.
① A から okhatározói partikula
・はやいですから。

Azért, mert gyors.

Hayai desu kara.

Nyelvi-kulturális sarok
1. Japán közlekedési eszközök
Japánban a tömegközlekedés jól fejlett, nemcsak a távolsági közlekedésben, mint a szuperexpressz vagy vonatok, de a percre pontosan amenetrend szerint közlekedő metrók és buszok is híresek pontosságukról. Emiatt a nagyvárosokban az autó helyett többen használják atömegközlekedést iskolába vagy munkába járásra. Széles körben használják a menetrendek és a szükséges átszállások ellenőrzésére az internetes
weboldalakat az indulási és érkezési hely egyszerű megadásával. Azonban sok vonalon éjszaka nem közlekednek a vonatok, ezért nagyon oda
kell figyelni, nehogy lekéssük az utolsó vonatot vagy az utolsó buszt. Bár az állomások nevét néha latin betűkkel is kiírják, előfordul, hogy ajegykiadónál és a peronokon csak kandzsikkal vannak jelölve, és gyakran a járműben felhangzó utastájékoztatás is csak japánul történik.
電車 DENSHA：Nagyon elterjedt közlekedési eszköz. A JR-nak nevezett (ジェイ アール Japan Railways), eredetileg állami vállalat kiterjedt
vonalhálózattal rendelkezik az egész országban. A nagyvárosokban, például Tokióban és Ószakában, vannak olyan vonalak, mint a Yamanote ésa Kanjó körgyűrűk, amelyek a városon belül futnak. A munkába tartó csúcsforgalom reggel 7-től 9-ig, délután pedig 5-től 7-ig tart, és akkora akihasználtság, hogy időnként látni lehet, ahogy az állomás személyzete tolja az utasokat a vasúti kocsik belsejébe. Néha ugyanazon a vonalon
különböző típusú vonatok közlekednek sebességüktől függően, illetve, hogy melyik állomáson állnak: 「特急」 ’szuper gyors’, 「急行」 ’expressz’,「快速」 ’gyors’, 「普通」 ’normál’. Néhány városban villamosok is közlekednek.
51

地下鉄 CHIKATETSU：Az olyan nagyvárosokban, mint Tokió, Ószaka, Nagoya és Kiotó kiterjedt metróhálózat működik, amely nagyon
praktikus, bár néha az átszállások hosszúak.
バ ス BASU：A buszvonalak sokkal bonyolultabb hálózatot alkotnak, mint a vonatok. A jegynek nincs egységes ára, hanem a felszállás
pillanatától megtett távolságtól függ. A jármű elülső részén általában egy elektromos kijelző található, amelyen jelzik a következő állomást és
az aktuális tarifákat, de mivel minden kandzsival van írva, nehéz kitalálni, hogy hol kell leszállni. Régiótól vagy buszjárattól függően előfordul,
hogy felszálláskor kell fizetni, máskor pedig leszálláskor, ezért érdemes a többi utastól érdeklődni.
タクシー TAKUSHII：Könnyen megtalálhatóak az állomás előtti taxistandokon, vagy menet közben. Ha látjuk a 「空車」 ’üres, szabad’ táblát,az azt jelenti, hogy beszállhatunk. Ahogy Európában, Japánban is kézfeltartással intjük le a kocsit. Japánban azonban a sofőr az ülésből egy
gombnyomással nyitja és húzza be a taxi ajtaját, ezért ne próbáljuk saját magunk kinyitni, becsukni. A távolsággal és az idővel együtt növekszik
a taxiórán feltüntetett ár. A nálunk szokásos taxi tarifákhoz képest a japán taxi meglehetősen drága.
バイク BAIKU：Leginkább postai és futárszolgálatosok, valamint pizzafutárok használják, gyakran motorbicikli formában.
自転車 JITENSHA：Japánban a biciklizés nagyon elterjedt a gyermekek és a felnőttek körében, nem is sportként, inkább mint szokásos
módja az iskolába vagy munkába járásnak, vásárláskor és a mindennapi életben szinte bármikor. A kerékpárbérlés nem általános, kivéve aturista helyeken.

2. すみません、おねがいします Elnézést, legyen szíves!
A 「すみません」 és az 「おねがいします｣ két nagyon hasznos kifejezés bármilyen közlekedési eszköz használatakor. Ha nem tudja, hogyan
jut el egy helyre, vagy hogyan szálljon fel egy közlekedési eszközre, először szólítson meg valakit a 「すみません」 ‘Elnézést’ kifejezéssel.
Udvariasan megkérhetünk másokat a 「すみません、もういちどいってください。」’ Elnézést, elmondaná még egyszer?’, vagy a 「すみません、
ここに かいてください。」 ’Elnézést, ide írja le, legyen szíves!’ kifejezéseket használva. Taxiba szállva a 「ふじホテルまで おねがいします。」‘A Hotel Fuji-ba legyen szíves!’, 「にもつ、お願いします。」 ‘A csomagot legyen szíves!’ 「カードで お願いします。」 ‘Kártyával legyen szíves!’
kifejezésekben jó, ha az 「お願いします」 ’Legyen szíves!’ udvarias kérés kifejezését használjuk.

52

トピック７ まち Város

だい１４か ゆうめいな おてらです
Yuumeena otera desu

マドリードは どんな
まちですか。
Madoriido wa donna

にぎやかな まちです。

machi desu ka.
Nigiyakana machi desu.

HASZNÁLAT

FORMA・ふるい じんじゃ、にぎやかな まち

furui ｊinja, nigiyakana machi

・さいたまに ふるい じんじゃ があります。 Saitama ni furui jinja

・Leírni egy város, turisztikai látványosság, épületek
jellegzetességeit.
・ある街にどんな観光スポットや建物があるか言います。

ga arimasu.
・えきの となり、きっさてんの まえ

eki no tonari, kissaten no mae

・Épületek, emberek helyét meghatározni.
・Elmondani, hogy bizonyos épületek hol vannak.

・きっさてんは えきの となりに あります。 Kissaten wa eki no tonari
ni arimasu.

・Elmondani, hogy bizonyos emberek hol vannak.
・わたしは きっさてんの まえに い ま す 。 Watashi wa kissaten no
mae ni imasu.

1. ふるい じんじゃ、にぎやかな まち régi szentély, nyüzsgő város
A melléknevek városok, épületek stb. leírására használt kifejezések. Vannak I-típusú és NA-típusú melléknevek (lásd L5. lecke). I-típusú
melléknevek, például a 「ふるいです」 ’régi’, vagy NA-típusú, mint például a 「にぎやかです」 ’élénk, nyűzsgő’. Főnévvel jelzői szerkezetet
alkotnak, a melléknevek közvetlenül 「～い＋főnév」, illetve a NA közbeékelésével 「～な＋főnév」 kapcsolódnak a főnévhez.
・ふるい じんじゃ、 ちいさい ホテル

furui ｊinja, chiisai hoteru

régi szentély, kis szálloda

・にぎやかな まち、 ゆうめいな おてらnigiyakana machi, yuumeena otera

nyüzsgő város, híres szentély

2. さいたまに ふるい じんじゃが あります。 Saitamában régi szentélyek vannak.
A 「～に～があります。」 szerkezettel kifejezhetjük, mi található egy adott helyen, például milyen turisztikai látványosságok vagy épületek
vannak. Az 「あります」 létigét használjuk, a helyet a 「に」 partikula jelöli, és a mondat alanyát, hogy mi létezik vagy van azon a helyen, a 「が」jelöli. A tagadó mondatban a 「が」 helyébe 「は」 lép.
・さいたまに ふるい じんじゃが あります。 Saitama ni furui jinja ga arimasu.

Saitamában régi szentélyek vannak.

・ふじまちに ふるい おてらは ありません。 Fujimachi ni furui otera wa arimasen.

Fujimachiban nincsenek régi szentélyek.

・マドリードに なにが ありますか。

Madoriido ni nani ga arimasu ka.

53

Madridban mi van?

3. えきの となり、きっさてんの まえ az állomás szomszédjában, a kávézó előtt
Egy épület vagy személy helyzetének jelzésére az 「helyet jelölő főnév＋の+ névutó」 szerkezetet használjuk. Ilyen névutó lehet pl. a 「まえ、うしろ、なか、となり、ちかく」 ’előtt; mögött; -ban, -ben; szomszédjában; közelében’.
・えきの となり、きっさてんの まえ

eki no tonari, kissaten no maeaz állomás szomszédjában, a kávézó előtt

4. きっさてんは えきの となりに あります。 A kávézó az állomás szomszédjában van.
A 「～は～にあります。」 szerkezettel kifejezhetjük, hogy turisztikai látványosságok, üzletek vagy épületek hol találhatóak. A tagadó mondatban
a 「～は～ にはありません。」 szerkezetet használjuk. Kérdő mondatban 「～はどこにありますか。」 lesz.
・きっさてんは えきの となりに あります。

Kissaten wa eki no tonari ni arimasu.

A kávézó az állomás szomszédjában van.

・A: えきのとなりに ぎんこうが ありますか。 Eki no tonari ni ginkoo ga arimasu ka.

Az állomás közelében van bank?

B: えきの となりには ありません。

Eki no tonari ni wa arimasen.

Az állomás közelében nincs (bank).

・きっさてんは どこに ありますか。

Kissaten wa doko ni arimasu ka.

Hol van a kávézó?

5. わたしは きっさてんの まえに います。 A kávézó előtt vagyok.
A 「～は～にいます。」 szerkezet kifejezi, hogy hol van egy adott személy. A tagadó alakban 「～は～にはいません。」 lesz. Kérdő mondatban「～はどこにいますか。」 szerkezetet használjuk. Hasonlóan használhatjuk a 8. leckében tanult 「～はどこですか。」 kérdést is.
・わたしは きっさてんの まえに います。

Watashi wa kissaten no mae ni imasu.

A kávézó előtt vagyok.

・すずきさんは えきの まえには いません。 Suzuki-san wa eki no mae ni wa imasen.

Suzuki nincs a kávézó előtt.

・マリアさんは どこに いますか。

Maria hol van?

Maria-san wa doko ni imasu ka.

Nyelvi-kulturális sarok
1. Japán városok
Japánban a lakcímet nem az utcanév és a házszám, hanem a körzetek neve és a háztömbök száma jelzi. Kisebb utcáknak gyakran neve sincs,
ezért utcanév alapján nem lehet egy címet megkeresni. A japán városok közül csak Kiotóban keresztezik egymást az utcák sakktáblaszerűen,itt a lakcímek az utcanevek alapján vannak meghatározva. Ha egy utcát szeretnénk megkeresni, érdemes jellegzetes épületek, boltok alapján
betájolni a helyet.

2. Japán épületek
A japán városokban a hagyományos épületek mellett modern épületeket is találhatunk. Például Tokióban több felhőkarcoló között is lehet
találni régi sintó szentélyt, vagy egy lakónegyedben a többemeletes betonépületek mellett hagyományos családi házakat.
神社 JINJA： A sintó szentély neve. A bejáratot egy tori-nak nevezett kapu jelöli, ezen áthaladva rituális köszöntéssel lépünk be a szentélykert
területére. Ezután egy erre a célra készített kútnál megtisztítjuk kezünket és kiöblítjük szájunkat. Ezekben a szentélykertekben különböző
méretű épületek találhatók, melyekben különböző istenekhez lehet imádkozni. Szentélylátogatáskor érmét dobunk egy dobozba, megkongatjuka harangot, és elvégezzük az imák és tapsok rituáléját. A japánok újévkor, vizsgák előtt, baba születésekor stb. gyakran látogatják ezeket aszentélyeket, hogy imádkozzanak a jó szerencséért, egészségért.
お寺 OTERA：A buddhista vallás temploma. A templomok csarnokaiban álló Buddha-szobrok közül híres a Kamakurában, Narában található.
Japánban előfordul, hogy egy épületegyüttesen belül találunk sintó szentélyt és buddhista templomot is. A hívek rendszeresen eljönnek
meghallgatni a szerzetes prédikációit, vagy otthonukba hívják a szerzetest temetési szertartás vagy az elhunyt emlékére rendezett megemlékezés
megtartására.
54

トピック８ かいもの Vásárlás

だい１５か かわいい！
Kawaii !

なにが ほしいですか。

おもしろい ＴシャツがNani ga hoshii desu ka.

ほしいです。
Omoshiroi T-shatsu ga
hoshii desu.

HASZNÁLAT

FORMA
・わたしは アクセサリーが ほしいです。 Watashi wa akusesarii gamegvásárolni.

hoshii desu.
・わたしは カーラさんに はなを あげます。 Watashi wa Kaara-san

・Kifejezni, hogy valakinek valamit adunk,
megajándékozzuk.

ni hana o agemasu.

・Kifejezni, hogy valakitől valamit kaptunk.

・カーラさんは ホセさんに チョコレートを Kaara-san wa Hose-san ni
もらいました。

・Elmondani, hogy mire vágyódunk, mit szeretnénk

chokoreeto o moraimashita.
・Kifejezni, hogy hol, mit vásároltunk.

・きょねん にほんで とけいを かいました。 Kyonen nihon detokee o kaimashita.

1. わたしは アクセサリーが ほしいです。 Bizsu ékszerre vágyódom.
A ’valamit venni szeretne, valamire vágyódik’ jelentés kifejezésére az 「（alany）は（főnév）がほしいです」 szerkezetet használhatjuk, ahol a「～ほしいです」 I-típusú melléknévként ragozódik. Előfordul, hogy az alany kimarad a mondatból. Hasonló jelentéssel használhatjuk a 「～たい」 óhajtó formát, azonban ez igével képzett szerkezet 「（alany）は（az ige masu nélküli formája）たいです」 ’valamit tenni akar’. （Részletesen
a 18. leckében tárgyaljuk）
・（わたしは） アクセサリーが ほしいです。 ( Watashi wa) akusesarii ga hoshii desu. (Én) bizsu ékszerre vágyódom.
Kérdő mondatban a 「なに」 kérdőszót használjuk.
・A: カーラさんは なにが ほしいですか。 Kaara-san wa nani ga hoshii desu ka.

Carla, mire vágyódik?

B: おもしろい T シャツが ほしいです。

Egy érdekes pólót szeretnék.

Omoshiroi T-shatsu ga hoshii desu.

A kívánt tárgyak, személyek mennyiségének megadásához a számot és a megfelelő számlálószót kell a főnév után tennünk. A különböző alakú,
funkciójú dolgok mennyiségének kifejezésére különböző számlálószavakat használunk. (Lásd Szókincs 81. o.)～ まい - lapos tárgyakhoz (pl.: papír, képeslap, jegy, ing stb.)～ ほん - hosszú, henger alakú tárgyakhoz (pl.: üveg, ceruza, esernyő, banán stb.)～ こ - kisméretű, kerek tárgyakhoz. Használhatjuk a 「一つ、二つ」 általános számlálószavakat is. (pl.: alma, golyó, gyűrű stb.)～ さつ – ’kötet’, fűzött könyvek, füzetekhez (pl.: könyv, füzet stb.)～ にん – ’fő’, emberekre használható számlálószó.
55

・えはがきが ８まい ほしいです。

Nyolc darab képeslapot szeretnék.

Ehagaki ga hachi-mai hoshii desu.

・かさが １ぽん と ハンカチが ３まい ほしいです。Kasa ga ippon to hankachi ga san-mai hoshii desu.
Egy darab esernyőt és három darab zsebkendőt szeretnék.

2. わたしは カーラさんに はなを あげます。 Én Carla-nak virágot adok.
Ha valaki valakinek ad valamit, az 「（adó）は、（ajándékozott）に（főnév）をあげます。」 szerkezetet használjuk.
・わたしは カーラさんに チョコレートを あげます。 Watashi wa Kaara-san ni chokoreeto o agemasu. Én Carla-nak csokoládét adok.
・すずきさんは ともだちに とけいを あげました。 Suzuki-san wa tomodachi ni tokee o agemashita. Suzuki a barátjának órát adott.
Kérdőmondat esetén a 「だれに」 ’kinek?’ illetve a 「なにを」 ’mit?’ kérdőszavakat használhatjuk.
・あなたは おかあさんに なにを あげますか。 Anata wa okaasan ni nani o agemasu ka.

Te mit adsz az anyukádnak?

・だれに にほんごのほんを あげましたか。

Kinek adtad a japán könyvet?

Dare ni nihongo no hon o agemashita ka.

＜Figyelem!＞Az ’én’ a mondatban nem lehet megajándékozott! A ×「ホセさんはわたしに花をあげました。」 jellegű mondatok hibásak. Ilyen esetekben a「もらう」 igét használjuk: 「わたしはホセさんに花をもらいました。」 ’José-tól virágot kaptam’.

3. カーラさんは ホセさんに チョコレートを もらいました。 Carla José-tól csokolédát kapott.
A 「もらいます」 ige azt fejezi ki, hogy egy másik személytől valamit kapunk. A mondat szerkezete: 「（kapó）は、（adó）に（tárgy）をもらいます。」.
・わたしは ははに Ｔシャツを もらいました。 Watashi wa haha ni T-shatsu o moraimashita. Az anyukámtól pólót kaptam.
・カーラさんは ホセさんに チョコレートを もらいました。 Kaara-san wa Hose-san ni chokoreeto o moraimashita.
Carla José-tól csokoládét kapott.

4. きょねん にほんで とけいを かいました。 Tavaly Japánban egy órát vásároltam.
A 「で」 partikula a vásárlás helyét jelöli, az 「を」 partikula pedig a tárgyat, amit megvásároltak.
A 「かいました」 igealak a 「かいます」 múlt ideje, a 「かいませんでした」 pedig a múlt idejű tagadó alak. Múlt idejű igealak esetében a mondat
gyakran múlt időre vonatkozó időhatározóval kezdődik, pl.: 「きのう」 ’tegnap’, 「おととい」 ’tegnapelőtt’, 「せんしゅう」 ’múlt héten 「せんげつ」’múlt hónapban’ 「きょねん」 ’tavaly’.
・はなやで はなを かいました。

Hanaya de hana o kaimashita.

A virágboltban virágot vettem.

・A: きのう ほんやで なにを かいましたか。

Kinoo honya de nani o kaimashita ka.

Tegnap a könyvesboltban mit vettél?

B: ざっしを かいました。

Zasshi o kaimashita.

Egy magazint vettem.

「どこで 買えますか」 ható ige használatával a mondat azt jelenti, hogy hol lehetséges vásárolni valamit.
・A: おもしろい Ｔシャツは どこで かえますか。 Omoshiroi T-shatsu wa doko de kaemasu ka. Hol lehet venni érdekes pólót?
B: はらじゅくで かえます。

Harajuku de kaemasu.

Harajukuban lehet venni.

Nyelvi-kulturális sarok
1. Vásárlás Japánban
Tokió, Ószaka, Yokohama stb. nagyvárosok vonzáskörzetében sok áruház és bevásárlóközpont van, ahol vasárnap és ünnepnapokon is lehet56

vásárolgatni. A belváros szinte minden állomásának közelében is találhatók bevásárlóközpontok, szupermarketek és kis üzletek. Ezenkívül alakónegyedekben vannak olyan éjjel-nappali üzletek, amelyek a nap 24 órájában nyitva tartanak, nem zárnak be egész évben, ezek neve 「コンビニ」.

デパート： HYAKKATEN-nek is nevezik. Az áruházak kicsit drágábbak, mint a szupermarketek, de a termékek széles skálája, pl. ruhaféle,étel és egyéb cikkek is megtalálhatók. Az áruházak más-más profillal rendelkeznek, de általában az alagsorban élelmiszerboltok, az 1. emeletencipő, táska és kozmetikai boltok, a 2-4. emeleten női és férfi ruházat, fiatalok ruhaüzletei, az 5-6. emeleten pedig kimonó, ékszer, óra,gyermekruházat, sport, játék, írószer, könyvesbolt, háztartási cikk, elektromos készülék és CD boltok sorakoznak. A 7. emelet rendezvények,
kiállítások, illetve a nyári és évvégi ajándékok vásárának helyszíne (az 「お中元」、「お歳暮」 hagyományos ajándékozási időszakok Japánban).
A legfelső emeleten éttermeket találunk. A nyitvatartási idő általában reggel 10-től délután 8-ig tart.
ショッピングセンター： a 「ショッピングモール」 elnevezés is használatos. Általában az állomásokkal közös épületben a városközpontban vannak,
de külterületeken is megtalálhatók. Számos kis üzlet található itt, parkolója is van.
スーパーマーケット： rövidítve 「スーパー」-nak is nevezik. Főleg élelmiszert és háztartási cikkeket árusítanak, behálózzák a környéket.
小売店： Az állomások közelében gyakori látkép az árkádos bevásárló utca a kiskereskedelmi boltokkal. Vannak olyan üzletek, amelyek több
generáció óta működnek, de a szupermarketek és bevásárlóközpontok nyomására, valamint az üzletvezetők idős kora és az utánpótlás hiánya
miatt sokan kénytelenek bezárni.
コンビニエンスストア（コンビニ）：Ez egy kis éjjel-nappali üzlet, amelyre jellemző, hogy egész évben nem zár be, és a nap 24 órájában nyitva
tart. Élelmiszert és mindennapi cikkeket árulnak, 3500 és 5000 közötti különböző fajtájú terméket.

2. A Yamanote-vonal és környéke
A JR Yamanote Green Line egy körgyűrű vasútvonal, amely Tokió városközpontját bejárva halad. A közlekedési hálózat egyik fő vonalaként
funkcionál. A Yamanote-vonal összes állomásáról minden irányba indulnak ingázó vonalak, pl. a sinkanszen vasút, privát vasútvonalak és akülönböző metróvonalak. A Yamanote-vonalról elérhetők a turisztikai látványosságok is.
浅草 ASAKUSA：（JR Yamanote vonal Uenó állomásán a Ginza metróvonalra átszállva, Asakusa állomáson kell leszállni）
Asakusa a Senso-ji templomról híres, ahol a Kaminarimon (A Mennydörgés kapuja) található. Az Edo-korszak (17-19. század) óta Asakusa
Tokió legfontosabb kereskedelmi területe, számos korabeli épülettel büszkélkedik ma is. Ezen kívül Asakusában található számos különleges
hangulatú üzlet, a konyhai eszközök árusítására szakosodott Kappabashi-negyed, valamint a közelben van Japán legmagasabb épülete, a Tokyo
Sky Tree torony (634 m) is.
秋葉原 AKIHABARA：（JR Yamanote vonal, Akihabara állomáson kell leszállni）
Az 秋 葉 ・ AKIBA rövidebb néven is említik. A világ legnagyobb elektromos készülékekre szakosodott kereskedelmi negyede, melyben
elektronikai berendezések és programok széles választékát találjuk. Ezen kívül játék-, szórakoztató- és animeboltok sokaságát találjuk itt, így
sok anime- és manga-rajongó külföldi látogatja e szubkultúra szentélyeként:「サブカルチャーの聖地・アキバ」
銀座 GINZA：（JR Yamanote vonal Yúrakuchó állomáson kell leszállni, vagy megközelíthető a Ginza metróvonal Ginza állomásától is）
Ez Japán leghíresebb bevásárlónegyede. Az Edo-korszak óta számos patinás üzlet, luxusmárkák exkluzív boltjai sorakoznak itt. A 400 évvel
ezelőtt Ieyasu Tokugawa (a Tokugawa sógunátus alapítója és első sógunja) által alapított történelmi városrész a mai nyüzsgésben is megőrizte
eleganciáját.
渋谷 SHIBUYA：（JR Yamanote vonal Shibuya állomáson kell leszállni）
Az ifjúsági kultúra városrészeként ismert, ahol megtalálhatjuk a divat és a zene legújabb trendjeit. Az állomás előtt található a hűséges Hachikokutya bronzszobra és vele szemben az egymást keresztező óriás zebrás gyalogos átkelőhely, amely Shibuya egyik nevezetessége.
原宿 HARAJUKU：（JR Yamanote vonal Harajuku állomáson kell leszállni）
Az Edo-korszak előtt a Kamakura főút fogadóövezeteként fejlődött, majd a szamurájok történelmi lakónegyedévé változott. A 80-as évektől
azonban az ifjúsági kultúra területeként vált híressé, ahol gyakran látni eredeti és feltűnő ruhákba öltözött fiatalokat.

57

トピック８ かいもの Vásárlás

だい１6 か これ、ください
Kore, kudasai

きて みても いいですか。

はい、どうぞ。

Kite mitemo iidesu ka.

Hai, doozo.

HASZNÁLAT

FORMA・これは いくらですか。 Kore wa ikuradesu ka.

・Megkérdezni, hogy mennyibe kerül valami.

・こ の Ｔシャツを ください。 Kono T-shatsu o kudasai.

・Vásárláskor a kiválasztott árut kérni.

1. これは いくらですか。 Ez mennyibe kerül?
Vásárláskor, a termékek árának megkérdezésekor az 「いくら」 ’mennyibe kerül?’ kifejezést használjuk. A 「これ」 ’ez’ mutató névmás, amely
emberekre vagy dolgokra alkalmazható. A mutató névmások a következők: 「これ、それ、あれ」 ’ez, az, amaz’. A 「これ」 a beszélőhöz
közelében lévő dolgokra utal, a 「それ」 olyan dolgokra, amelyek a hallgatóhoz állnak közel, és az 「あれ」, amelyek mindkettőjüktől távolállnak. Kérdéshez a 「どれ」 ’melyik?’ kérdőszót használhatjuk.
・A: これは いくらですか。

Kore wa ikura desu ka.

Ez mennyibe kerül?

B: それは 1900 えんです。

Sore wa sen kyuushaku en desu.

Az 1900 jenbe kerül.

2. この T シャツ

ez a póló

A 「この、その、あの」 ’ez a…, az a…, amaz a…’ mutató névmások a főnév elé kerülnek és egy adott tárgyra vagy személyre utalnak.
Kérdéshez a 「どの」 ’melyik a ?’ kérdőszót használhatjuk.
・A: この T シャツは いくらですか。 Kono T-shatsu wa ikuradesu ka.
B: 1000 えんです。

Sen-en desu.

Ez a póló mennyibe kerül?
1000 jen.

（Részletesebben lásd Szókincs 80. oldal.）

3. この T シャツを ください。 Ezt a pólót kérem.
A 「（főnév）を ください。」 szerkezet vásárláskor használatos (lásd L6. lecke). A 「を」 tárgyat jelölő partikula elhagyható.
・この Ｔシャツを ください。

T-shatsu o kudasai.

Ezt a pólót kérem.

・これ、ください。

Kore, kudasai.

Ezt kérem.

4. Vásárláskor használt kifejezések
58

① ～ありますか。 ～arimasuka.
Arra használják, hogy megkérdezzék, az adott tárgy, a kívánt méret vagy szín rendelkezésre áll-e.
・A: Ｓサイズ、ありますか。

S-saizu, arimasuka.

S méret van?

B: すみません。ありません。

Sumimasen. Arimasen.

Elnézést, nincs.

A: じゃあ、いいです。

Jaa, iidesu.

Rendben, nem gond.

Hoka no iro, arimasuka.

Más színben van?

Hai. Aka to ao ga arimasu.

Igen, piros és kék van.

ほかの いろ、ありますか。
B: はい。赤と 青が あります。

Ha még olcsóbb terméket keresünk, az alábbi kifejezéssel tehetjük meg:
Van még olcsóbb?

・もっと、やすいの、ありますか。 Motto, yasui no arimasuka.

② きて みても いいですか。 Felpróbálhatom? Fel lehet próbálni?
Ha öltöny, dzseki, póló, stb. valamilyen deréktől felfelé viselt ruhadarabot fel szeretnénk kipróbálni, akkor a 「着てみてもいいですか。」
szerkezetet, ha pedig szoknya, nadrág, cipő, stb. olyan ruhadarabot, amit deréktól lefelé viselünk, akkor a 「はいてみてもいいですか。」 -t
használjuk. Ha azt a választ kapjuk, hogy 「はい、どうぞ」 ’Igen, parancsoljon!’, akkor felpróbálhatjuk. Az eladó valószínűleg azt is hozzáteszi
majd, hogy 「よく 似合いますよ」 ’Nagyon jól áll Önnek!’.

③ Egyéb kifejezések
A japánok ezeket a kifejezéseket használják, amikor vásárolni mennek és ruhákat vagy egyéb termékeket nézegetnek. Ezek ismeretében mégélvezetesebbé tudjuk tenni a japánokkal való kommunikációt.
わあ、たかい。 Waa, takai.

Hű, de drága!

やすーい！

Yasu-i!

Ez aztán olcsó!

かわいい！

Kawaii!

De aranyos!, Cuki!

かっこいい！

Kakkoii!

Menő!, Király!

ほしいな。

Hoshiina

Én is szeretnék!, Nekem is kell!

まあまあかな。 Maa maa kana.

Háát, tűrhető.

いいな。

De jó (neki)! Tetszik!

Iina.

Nyelvi-kulturális sarok
1. Japán pénzeszközök
A jen Japán pénzneme, jele: ￥. Vannak 1, 5, 10, 50, 100 és 500 jenes érmék, valamint 1000, 2000, 5000 és 10 000 jenes bankjegyek.

2. A japán szuvenír ajándék, az omiyage （édesség）
A japánok nagyon szívesen ajándékoznak, leggyakoribb az utazásról hozott szuvenírtárgyak ajándékozása. Belföldi vagy külföldi út után hazatérve a japánok
ajándékokat hoznak nemcsak családtagjaiknak, hanem szomszédaiknak és munkatársaiknak is. A leggyakrabban vásárolt szuvenír az édesség. Japán minden
tájékán van jellegzetes helyi különlegesség. Mindegyik finom, ha van rá lehetőségünk, mindenképp kóstoljuk meg!
白い恋人（北海道） SHIROI KOIBITO (HOKKAIDÓ): hokkaidói fehér csokoládéval bevont keksz.
草加せんべい （埼玉） SÓKA SENBEI (SAITAMA): rizslisztből készült vékonyra nyújtott tészta, amelyet száradni hagynak, majd megsütik és
megkenik szójaszósszal. Egész Japánban kapható, de a SÓKA SENBEI különösen híres.
ういろう （名古屋） UIRÓ ( NAGOYA): Ez egy hagyományos nagoya-i édesség, amelyet a 17. század óta készítenek. A rizslisztet összekeverik
cukorral és a mocsihoz hasonló gombócokat gőz felett párolják. A legkedveltebb forma a téglalap alakú, azukival babbal, zöld teával, stb. egyéb
módon ízesítik.
59

生八つ橋 （京都） NAMA YATSUHASHI ( KYOTO): Kiotó egyik reprezentatív édessége. A rizslisztet, a cukrot és a fahéjat összekeverik,a tésztát gőz felett párolják, vékonyra nyújtják és megtöltik ankónak nevezett cukros babmasszával. Készítésének hagyományai a 17. század
végére nyúlnak vissza.
もみじ饅頭 （広島） MOMIJI MANJÚ (HIROSHIMA): A juharlevélről híres Miyajima sziget (Hiroshima) édessége. A sült manjú gombócok
fajtájához tartozik, lisztből, tojásból, cukorból és mézből készül, a piskótához hasonló sütemény. Édes babmasszával töltik meg és juharlevél
formájúra sütik. Készítésének hagyománya 1906-ra nyúlik vissza.
カ ステラ （長崎）KASUTERA ( NAGASAKI) : A név a spanyol kasztíliai királyság portugál kiejtése alapján a ’Castilla’ szóból származik, asüteményt portugál misszionáriusok a 16. században hozták be Nagaszaki környékére. Eredetileg a kasztíliai kenyér, valamint a biscocho
kenyérhez hasonlóan készült, az Edo-korszak közepétől alakult ki a ma is Nagasaki kasutera-ként ismert sütemény.
ちんすこう （沖縄） CHINSUKÓ ( OKINAWA): Ez egy hagyományos édesség az okinawai Ryúkyú királyságból. Búzalisztből, cukorból és
sertészsírból készült omlós sütemény.

60

トピック 9 やすみのひ 2

Szabadnap 2

だい 17 か たのしかったです
Tanoshikatta desu
きのう なにを しましたか。
Kinoo nani o shimashita ka.
デパートで かいものを しました。
たのしかったです。
Depaato de kaimono o shimashita.
Tanoshikatta desu.

HASZNÁLAT

FORMA・きのう デパートに いきました。

Kinoo depaato ni ikimashita.

・Elmondani, hogy mit csinálunk a szabadnapunkon.

・かいものは たのしかったです。

Kaimono wa tanoshikatta desu.

・Elmondani, hogy hova mentünk a szabadnapunkon, és・デパートは にぎやかでした。

Depaato wa nigiyaka deshita.

milyen volt, hogy éreztük magunkat.
・Elmondani, hogy nem mentünk sehova, nem csináltunk semmit.

・わたしは どこにも いきませんでした。
Watashi wa doko ni mo ikimasendeshita.

1. きのう デパートに いきました。 Tegnap az áruházba mentem.
Ha múltban történt cselekvésről beszélünk, az ige múlt idejű alakját használjuk: 「～ました」, 「 ～ませんでした」
Múlt időre mutató időhatározókkal együtt használhatjuk, pl.: 「きのう」 ’tegnap’,「せんしゅう」 ’múlt héten’ stb. (lásd 15. lecke).
・どようびに えいがを みに いきました。

Doyoobi ni eega o mini ikimashita.

Szombaton filmet nézni mentem.

・きのう なにを しましたか。

Kinoo nani o shimashita ka.

Mit csináltál tegnap?

・シャツは かいませんでした。

Shatsu wa kaimasendeshita.

Nem vásároltam pólót.

2. かいものは たのしかったです。 A vásárlás élvezetes volt.
A japán mellékneveknek van múlt idejű alakjuk, amelyet a tulajdonságok múlt időben történő leírására használnak. Az I-típusú melléknevek
múlt idejű állító alakjának végződése a 「～かったです」, a tagadó pedig a 「～くなかったです」.
たのしいです tanoshii desu （jelen idő, állító）→ たのしかったです tanoshikatta desu （múlt idő, állító）

たのしくないです tanoshikunai desu （jelen idő, tagadó） → たのしくなかったです tanoshikunakatta desu （múlt idő, tagadó）
・きのうの ピザは おいしかったです。

Kinoo no piza wa oishikatta desu.

・えいがは あまり おもしろくなかったです。 Eega wa amari omoshirokunakatta desu.

A tegnapi pizza finom volt.
A film nem volt túl érdekes.

Az 「いいです」 ’jó’ melléknév ragozása rendhagyó: a múlt idejú állító alak 「よかったで す」, tagadó alak esetében 「よくなかったです」.
・きのうの しあいは よかったです。

Kinoo no shiai wa yokatta desu.

A tegnapi meccs jó volt.

・りょこうは あまり よくなかったです。

Ryokoo wa amari yokunakatta desu.

Az utazás nem volt igazán jó.

Ha múltbéli események milyenségére szeretnénk rákérdezni, akkor a 「 ど う で し た か 」 ’Milyen volt?/Hogy érezted magad?’ kérdéseket61használhatjuk.
・やすみは どうでしたか。

Yasumi wa doo deshita ka.

Milyen volt a szünet/szabadság?

3. デパートは にぎやかでした。 Az áruház forgalmas, nyüzsgő volt.
A múlt időben történt dolgok tulajdonságának leírására a melléknevek múlt idejű alakját használjuk. Az NA-típusú melléknevek múlt idejű állító
alakja a 「 ～でした」, a tagadó pedig 「～じゃなかったです」.
たいへんです taihen desu （jelen idő, állító）→ たいへんでした taihen deshita （múlt idő, állító）

たいへんじゃないです taihenjanai desu （jelen idő, tagadó） → たいへんじゃなかったです taihenjanakatta desu （múlt idő, tagadó）
・はなびは とても きれいでした。

Hanabi wa totemo kiree deshita.

A tűzijáték nagyon szép volt.

・ホテルの へやは しずかでした。

Hotel no heya wa shizuka deshita.

A szállodai szoba csendes volt.

・そうじは たいへんじゃなかったです。

Sooji wa taihen janakatta desu.

A takarítás nem volt megerőltető/nehéz.

4. わたしは どこにも いきませんでした。 Én nem mentem sehova.
Ha azt szeretnénk kifejezni, hogy nem mentünk sehova, akkor az ige elé a 「どこにも」 ’sehova (sem)’ névmást tesszük. Ha nem csináltunk
semmit, akkor pedig a 「なにも」 (semmit (sem)’névmást használjuk. Mindkét esetben az ige tagadó alakban áll.
・にちようび どこにも いきませんでした。

Nichiyoobi doko ni mo ikimasendeshita.

Vasárnap nem mentem sehova.

・なにも しませんでした。

Nani mo shimasendeshita.

Nem csináltam semmit.

Nyelvi-kulturális sarok
1. Kao mojik / emojik
A japán hangulatjeleket ( 顔 文 字 KAOMOJI) gyakran használják SMS-ekben, e-mailekben és internetes fórumokon. Olyan érzelmek
kifejezésére szolgálnak, amelyet a levelező partnerünknek írásban is szeretnénk jelezni, vagy olyanokat, amelyeket nem lehet pusztán szavakkal
kifejezni. Az európai hangulatjelektől eltérően, a japán hangulatjeleket oldalirányba nem írjuk. (:-)(^_^)

Nevető arc. Elégedettség, öröm kifejezése＼（＾▽＾)／

Nevető arc tárt karokkal. Örömöt, boldogságot fejez ki.

(o´д｀)=3

Sóhaj. Fáradtságot, fizikai és/vagy pszichológiai kimerültséget fejez ki.

(T_T)

Könnyek mindkét szemből. Szomorúságot fejez ki.

m(_ _)mAlázatosan bocsánatot kér két kézzel a földön térdelve.

orz

Oldalnézetből egy ember lehajtott fejjel térdel, kezét a földre támasztja. Csüggedtséget, csalódottságot fejezi ki.

2. Benyomásainkat, érzéseinket kifejező szerkezetek
Érzékletesebben tudjuk kifejezni magunkat, ha benyomásainkat, érzéseinket is megfogalmazzuk. Ilyenkor a következő kifejezések hasznosak:・おもしろかったです ’Érdekes volt’: filmekről, könyvekről, mangákról stb.
・たのしかったです ’Szórakoztató volt, jól éreztem magam’: egy éjszakai italozás a barátokkal, egy délután a gyerekekkel a parkban, egy buli
stb.
・うれしかったです ’Boldog voltam, örültem’: a kedvenc csapatunk győzelme esetén, mikor ajándékot kaptunk stb.
・よかったです ’Jó volt’: tűzijátékról, múzeumról stb.
・たいへんでした ’Nehéz volt, megterhelő volt’: munkáról, takarításról, egy közlekedési dugóról stb.

62

3. Kifejezések valaki más tapasztalatainak kommentálására
Társalgás közben olyan kifejezéseket használunk, mint a 「 そ う で す か 」 vagy 「 あ あ 、 そ う で す か 」 ’Igen? Tényleg?’, stb. Ezzel
beszélgetőpartnerünk közléseire reagálva kimutatjuk érdeklődésünket, együttérzésünket, illetve jelezzük, hogy figyelemmel kísérjük az általa
elmondottakat. Ha pozitív élményről mesélnek nekünk, a 「よかったですね」 ’Jaj, de jó!/Nagyszerű!’ kifejezéssel, nehézségek esetén a 「たいへんでしたね」 ’Biztosan nagyon nehéz volt!’ kifejezéssel reagálhatunk.

63

トピック 9 やすみのひ 2 Szabadnap 2

だい１8 か つぎは きょうとに いきたいです
Tsugi wa Kyooto ni ikitai desu
たのしかったです。 つぎはきょうとに いきたいです。
Tanoshikatta desu.
とうきょうは どうでしたか。

Tsugi wa Kyooto ni ikitai desu.

Tookyoo wa doo deshita ka.

HASZNÁLAT

FORMA
・おてらを みました。それから、おみやげを かいました。

・Elmondani, hogy utazás közben milyen sorrendbenvégeztük a cselekvéseket.

Otera o mimashita. Sorekara, omiyage o kaimashita.
・おすしは おいしかったです。でも、たかかったです。

・Elmondani, hogy az utazás közbeni események milyenek voltak,
illetve az ezzel kapcsolatos összehasonlító (esetleg ellentétes) saját
benyomásainkat.

Osushi wa oishikatta desu. Demo, takakatta desu.

・Elmondani, hogy az utazás közbeni események milyenek voltak,
illetve az ezzel összhangban lévő saját benyomásainkat.

・かぶきは きれいでした。そして、おもしろかったです。
Kabuki wa kiree deshita. Soshite, omoshirokatta desu.
・きょうとに いきたいです。

・Elmondani, hogy a legközelebbi nyaraláson mit szeretnénk
csinálni.

Kyooto ni ikitai desu.

1. おてらを みました。それから、おみやげを かいました。 Megnéztem a szentélyt. Azután szuvenír ajándékot vettem.
Ebben a leckében néhány praktikus kötőszót fogunk megtanulni, amelyek két mondat összekapcsolásához használhatóak.
A cselekvések kronológiai sorrendben történő leírásához a mondatokat a 「それから」 ’azután’ kötőszóval kapcsoljuk össze.
・おてらを みました。それから、おみやげを かいました。

Otera o mimashita. Sorekara, omiyage o kaimashita.
Megnéztem a szentélyt. Azután szuvenír ajándékot vettem.

・えきで ともだちに あいました。それから、いっしょに かいものをしました。
Eki de tomodachi ni aimashita. Sorekara, isshoni kaimono o shimashita.
Az állomáson találkoztam a barátommal. Azután együtt vásároltunk.

2. おすしは おいしかったです。でも、たかかったです。 A szusi finom volt. De drága volt.
Ha egy dologgal kapcsolatban ellentétes jelentésű állításokat szeretnénk megfogalmazni, a mondatokat a 「でも」 ’azonban, de, viszont’kötőszóval köthetjük össze.
・すしは おいしかったです。でも、たかかったです。

Sushi wa oishikatta desu. Demo, takakatta desu.
A szusi finom volt. De drága volt.

・りょこうは つかれました。でも、たのしかったです。

Ryokoo wa tsukaremashita. Demo, tanoshikatta desu.
Az utazástól elfáradtam. Viszont nagyon klassz volt.
64

3. かぶきは きれいでした。そして、おもしろかったです。 A kabuki szép volt. És érdekes volt.
Ha egymással összhangban lévő két állítást: két pozitív vagy két negatív dolgot akarunk mondani, a két mondatot a 「そして」 ’és, valamint,
továbbá’ kötőszóval kapcsolhatjuk össze.
・かぶきは きれいでした。そして、おもしろかったです。 Kabuki wa kiree deshita. Soshite, omoshirokatta desu.
A kabuki szép volt. Továbbá érdekes volt.
・まつりは にぎやかでした。そして、たのしかったです。 Matsuri wa nigiyaka deshita. Soshite, tanoshikatta desu.
A fesztivál élénk, nyűzsgő volt. És vidám, élvezetes volt.

4. きょうとに いきたいです。 Szeretnék Kiotóba menni.
Az óhajtó mondat esetében, vagyis annak kifejezésére, hogy mit szeretnénk csinálni, az ige 「～ます」 nélküli alakjához a 「 ～たいです」
igevégződést tesszük. Ezt a szerkezetet arra is használhatjuk, hogy megkérdezzük beszélgetőpartnerünket, mi a kívánsága, mit szeretne csinálni,hová akar menni stb. A tagadó alak esetén az igető után a 「～たくないです」 végződést használjuk.
・ほっかいどうに いきたいです。

Hokkaidoo ni ikitai desu.

Hokkaidóba szeretnék menni.

・ふじさんを みたいです。

Fujisan o mitai desu.

Szeretném látni a Fuji-hegyet.

・おみやげを たくさん かいたいです。

Omiyage o takusan kaitai desu.

Sok szuvenír ajándékot szeretnék venni.

・あしたは なにを したいですか。

Ashita wa nani o shitai desu ka.

Holnap mit szeretnél csinálni?

・おさけは のみたくないです。

Osake wa nomitakunai desu.

Alkoholt nem szeretnék inni.

Abban az esetben, ha amire vágyódunk, egy főnévvel is kifejezhető, akkor az 「(alany」 は (főnév) が ほしいです」 szerkezetet ishasználhatjuk (lásd 15. lecke)
・ともだちに あいたいです。

Tomodachi ni aitai desu.

Szeretnék találkozni a barátommal.

・ともだちが ほしいです。

Tomodachi ga hoshii desu.

Vágyódom barátokra.

Nyelvi-kulturális sarok
1. Japán turisztikai lánivalók: Hiroshima
Hiroshimában található az Itsukushima-jinja szentély Miyajima szigetén és a hiroshimai Béke Emlékmúzeum (Atombomba Dóm). Mindkettő
az UNESCO Világörökség része. 2010-ben a külföldi turisták körében legnépszerűbb japán turisztikai célpontokról végzett internetes
felmérésben az 1. és a 2. helyezést érték el. Az Itsukushima-jinja szentélyt a 6. században alapították, az épületegyüttes jelenlegi formája a 12.
században alakult ki. A tengerben álló sintó szentélyépület és az Ótori (Nagy kapu) szépsége kiemelkedő érdeklődést vonz. A kommentekben
leírt pozitív visszajelzések is ösztönzik a látogatókat, hogy feltétlenül látogassák meg a Béke Emlékmúzeum kiállításait és az Atombomba
Dómot.

2. Japán turisztikai lánivalók: Okinawa
Okinawa Japán déli részén található szigetcsoport, a természeti környezet, a kék tenger, a fehér homokos strandok és korallzátonyok, valamint
jellegzetes történelme és kultúrája: sajátos dialektusa, zenéje, konyhaművészete, kézműves termékei és építészete vonzza a turistákat.

3. Japán turisztikai lánivalók: Kiotó
Kiotó Japán ősi fővárosa. A 8. század végétől a 19. század második feléig politikai és kulturális központ volt. Számos buddhista templom, sintó szentély,
valamint híres és történelmi nevezetesség található itt. A világ egyik legfontosabb turisztikai célpontja.

4. Japán turisztikai lánivalók: Hokkaidó
Hokkaidó a szigetország északi részén található, a négy fő sziget egyike. Sok turistát fogad egész évben: nyáron a hőség elől való menekülés
céljából, valamint szabadtéri sportok, autós és motoros kirándulások; télen síelés és snowboardozás remek színhelyeként. A termálfürdők és atéli tenger gyümölcseinek gasztronómiája is sokak számára vonzó. Az utóbbi időben megnőtt a külföldi turisták száma, különösen Kínából,Dél-Koreából és Ausztráliából érkeznek sokan.