SAMSKABTSTYRING
3. Oktober 2022
Tina Øllgaard Bentzen, Ph.d. Lektor,
Roskilde Universitet

• TILLIDSREFORM I KØBENHAVNS KOMMUNE• POLITISK LEDELSE I DET KOMMUNALE• AFBUREAUKRATISERING I ROSKILDE KOMMUNE• TILLIDSREFORMER I DET KOMMUNALE (DK & NO)

HVAD BØVLER ISTYRINGEN?
Tendens til selveskalering af styring (MUSHROOMING)• Ny styring indføres uden kritisk eftersyn afeksisterende styring• Mistillid skaber “selvpåført styring”“Perverse” bieffekter• Fokus på udvalgte mål på bekostning af andre(Tunnelsyn)• Fokus på de borgere der lettest producerer
resultater (Creaming)• Tværgående samarbejder undermineres af
konkurrencebaseret styring
Demotivation blandt de fagprofessionelle• Rekruttering og fastholdelse?

” Jeg må bare konstatere, at jeg nu
er den sjette statsminister, derproblematiserer bureaukratiet.
Poul Schlüter var den første.
Problemerne er kun blevet større.
(Statsminister Mette Frederiksen)

Hvorfor er det så svært at
få styr på styringen?

SORT-HVID
styringsforståelse

RØD-GRØNstyringsforståelse

SYN PÅ STYRING:

Ensidigt, kritisk syn på styring ,som bruges som skældsordeller synonym for noget
gammeldags eller rigidt

Styring kan både være dysfunktionelt(Rødt) og værdiskabende (Grønt)

STYRINGSFOKUS:

Fokus på den objektivemængde af regler,dokumentationskrav, kontroller
mv. Dvs. fokus på styringens
ydersideFokus på den subjektive oplevelse af
styringen blandt dem der udsættesfor den. Dvs. fokus på
styringens inderside

STRATEGI FORFORENKLING:

Styring skal fjernes eller
reduceres

Grøn styring skal bevares og rød
styring skal gøres grønt – dvs. mere
meningsfuldt.

KAN SAMSKABELSE VÆRE EN VEJ TIL AT LØSE STYRINGSPROBLEMER?

SAMSKABT POLITIKSAMSKABT STYRING?

SAMSKABT SERVICESAMSKABT STYRINGI DET KOMMUNALE

Vest Himmerland

RebildHorsens

HerningOdder
Roskilde
Høje Taastrup
GLOSTRUP
Sorø KøgeHolbækSurvey blandt kommunaldirektører:I 46% af kommunerne er samskabt
styring en ny eller veletableret dagsorden

KOLDING
Haderslev

NORDFYN

Slagelse

Hvad er samskabt styring?
HVEM: er med til at designestyring?

Traditionel tilgang til styring

Samskabt styring

FÅ: Topledelsen og forvaltningen

MANGE: Alle med aktier I styringen(påvirker eller bliver påvirket af styringen)F.eks. Brugere, borgere, fagprofessionelle,ledere, forvaltere, topledere, politikere.

HVORNÅR: inviteres aktørerne
med?

SENT: Når styring skal
implementeresTIDLIGT: Når man skal udforske hvad
problemet med styringen er, findeløsninger,implementere og evaluere.

HVORDAN: udvikles
styringsløsninger?

LINEÆRT: Rulles ud - Oppe-fraog-ned.

ITERATIVT: Innovativ, eksperimenterede
proces i samspil mellem top og bund

HVAD: med magtforskelle?

STOR afstand og demonstation afmagtforskel

KORT afstand og nedtoning af magtforskelle

HVILKEN: type involvering?

BEGRÆNSET:Orientering/ høringOMFATTENDE: Inddragelse/dialog

Afbureaukratisering er mere end at FJERNE styring
F.eks. FJERNE dobbeltregisteringer, forældede dokumentationskrav
eller overdrevne kontrolkrav

FJERNEFORANDRE

F.eks. FORANDRE aftilsynsmodel, BUM-model eller
dokumentationssystem (hvor
en vis kontrol faktisk er vigtig)

FORANKRE

F.eks. FORANKRE indkøbsregler, som ikkekan ændres, ved at kommunikere og
kompetenceudvikle .

UDVID SPILLEPLADEN FOR FORENKLING!
Fjerne11%
Forandre
65%

F.eks. FJERNE dobbeltregisteringer, forældede dokumentationskrav
eller overdrevne kontrolkrav

Forankre24%

FJERNE

Roskilde Kommune:
126 afbureaukratiserings-forslag

FORANDRE

F.eks. FORANDRE aftilsynsmodel, BUM-model eller
dokumentationssystem (hvoren vis kontrol faktisk er vigtig)

FORANKRE

F.eks. FORANKRE indkøbsregler, som ikkekan ændres, ved at kommunikere og
kompetenceudvikle .

Høje Taastrup: Ryd op i bøvlet!
“Adgang til
opgangsnøgler er fortidskrævende!””Døgnrytmeplanerne erfor ufleksible”
hed sgidny“Mn er foreoitknfutis k ! ”arkueaburs er
S u r ve yretid s r ø ve

“Manglende tværfagligtsamarbejde skaber
merarbejde! “

VIGTIG LÆRING:• EN STOR DEL (70 %)AF BØVLET KAN ARBEJDSPLADSEN FAKTISK SELV GØRE NOGET VED….!
• CENTRAL OPBAKNING ER AFGØRENDE FOR HVOR LANGT MAN KOMMER“D obbed o K u m lte n tation ”

https://vpt.dk/afbureaukratisering/se-video-i-hoje-taastrup-giver-forenkling-mindre-bovl-og-mere-arbejdsglaede

Samskabt styring på Gentofte Job- og
Aktivitets CenterMedarbejderne som central drivkraft i:• Strategiudvikling• Organisationsændring• Besparelsesrunde• Udvikling af dokumentationsværktøjOg derudover I teams….
• Rekruttering af medarbejdere• Økonomi lagt ud i teams• Lønforhandlinger

Vaf G
in d e r

reaorWotet P la c

8 +2
k 201019

Samskabt pædagogisk tilsyn
I Roskilde KommuneEt nyt pædagogisk tilsyn:• Fra en til flere observationer i tilsynet• Fra een dialogflade om tilsyn til mange• Fra planlagt til uanmeldt tilsyn

Hvem var med?
• Dagtilbudschef• Områdeledere• Tilsyns- + dagtilbudskonsulenter• MED-organisation• Institutionsledere• Medarbejdere• Forældre I bestyrelser

Effekter?
• Motivation• Kvalitet• Effektitet• Ejerskab• TILLIDe tilsynynteds
le10 synefa
et gamddu
d9ne
r bedreeregnufSamskabt styring på forskellige niveauer
Odder Kommune
NY BUM-model på detspecialiserede socialområde

Roskilde Kommune
Pædagogisk tilsynsmodel

Frikommuneforsøg

Høje Taastrup Kommune“Ryd op i bøvlet!”Statsligt
niveauOrganisations
niveauInstitutionsniveauLæring: Selvpåført styring kan udgøre
op til 70% af det der “bøvler”
JAC I Gentofte Kommune• Omorganisering• Besparelser• DokumentationssystemHØJ INVOLVERINGPÆDAGOGISK TILSYN

DialogDrøftelse

HøringOrientering

Ingen information
LAV INVOLVERING
1.

PROBLEM
DEFINITION

2. LØSNING

3. IMPLEMENTERING

4. EVALUERINGPÆDAGOGISK TILSYNHØJ INVOLVERING
DialogDrøftelse

FORENKLING PÅSKOLEOMRÅDET

HøringForskelle I effekter?
• Tillid?
• Ejerskab til styringen?
• Innovation I løsningen?

Orientering

Ingen information
LAV INVOLVERING
1.

PROBLEM
DEFINITION

2. LØSNING

3. IMPLEMENTERING

4. EVALUERINGPÆDAGOGISK TILSYNHØJ INVOLVERING
DialogDrøftelse

FORENKLING PÅSKOLEOMRÅDET

HøringOrientering••

Summeøvelse med sidemand/kvinde:
Tegn en inddragelseskurve fra et forløb duhar været involveret i
Hvad kom der ud af forløbet?

Ingen information
LAV INVOLVERING
1.

PROBLEM
DEFINITION

2. LØSNING

3. IMPLEMENTERING

4. EVALUERINGERFARINGER MED SAMSKABT STYRING?
GEVINSTER ved samskabt styring

UDFORDRINGER ved samskabt styring•

Styrker kvalitet i opgaveløsning••

Styrker ejerskab til styringsløsning•

Styrker medarbejdermotivation•Kræver stærk ledelsesopbakning•

Styrker tillid og samarbejdskultur i organisationen•Kræver facilitering (især ved ”tunge” styringsspørgsmål)•Styrker effektivitet (sammenhæng mellem ressourcer og værdi)•Kræver en vis ”bund” af tillid i organisationenKræver ressourcer i starten af processen (men smidiggør
implementering i senere faser)https://politica.dk/fileadmin/politica/Dokumenter/politica_53_3/bentzen.pdf

Nysgerrig på mere?
Tillidsbaseret styring og ledelse i offentlige organisationer (bog)https://www.djoef-forlag.dk/da/boeger/t/tillidsbaseret-styring-og-ledelse-i-offentligeorganisationer
Samskabt styring – nye veje til afbureaukratisering, Samfundslitteratur, 2020
Parterapi mellem tillid og kontrol
http://denoffentlige.dk/der-er-brug-parterapi-mellem-tillid-og-kontrol
Styring skal understøtte kerneopgaven
http://vpt.dk/innovation-afbureaukratisering/styring-skal-understotte-kerneopgaven
Syv pejlemærker for afbureaukratiseringhttps://www.denoffentlige.dk/forsker-syv-pejlemaerker-afbureaukratisering-med-mening
Forenklingens fire F’er: Fra ambition til praksis med tillidsbaseret styring

http://vpt.dk/innovation-afbureaukratisering/forenklingens-fire-f-er-fra-ambition-til-praksis-med-tillidsbaseret

Tina Øllgaard Bentzen, tinaob@ruc.dk