BUDDHA TANÍTÁSAA TAN KEREKE

A Tan Kereke a „Dharmacsakra” szanszkrit szó fordítása. Azt
jelképezi, amint Buddha tanítása egy szekér forgó kerekéhez
hasonlóan széles körben, vég nélkül terjed tovább. A kerék nyolc
küllője a buddhizmus Nemes Nyolcágú Ösvényét ábrázolja,
amely a Gyakorlat Útjának legfontosabbika. A Nemes NyolcágúÖsvény jelentése: a helyes szemlélet, a helyes gondolkodás, ahelyes beszéd, a helyes viselkedés, a helyes életmód, a helyes
törekvés, a helyes figyelem és helyes meditáció. A régmúltidőkben, mikor még Buddháról nem készültek szobrok és másábrázolások, ez a Tankerék szolgált a vallásgyakorlat tárgyául.
Napjainkban a Kerék a buddhizmus nemzetközileg elterjedt,
közös szimbóluma.

Copyright © 1966 by BUKKYŌ DENDŌ KYŌKAI
Jelen kötet bármely része külön engedély nélkül idézhető.
Csupán annyit kérünk, hogy forrásként tüntessék fel atokiói BUKKYŌ DENDŌ KYŌKAI, és küldjék el
címünkre a kiadvány egy példányát. Köszönjük.

BUKKYŌ DENDŌ KYŌKAI
(A BUDDHIZMUS TERJESZTÉSÉNEK TÁRSASÁGA)3-14, Shiba 4-chome
Minato-ku, Tokyo, Japán, 108-0014
Telefon: 03-3455-5851
Fax: 03-3798-2758
E-mail: bdk@bdk-jp.org
http://www.bdk-jp.org
Első magyar kiadás, 2007

Készült a
Kosaido Printing Co., Ltd.-nél,Tokyo, Japan

Buddha Bölcsessége hasonló a hatalmas óceánhoz, az
Ő Szelleme nagy Együttérzéssel teli.
Buddhának nincs alakja, mégis Ő a Tökéletesség és
vezet bennünket az Ő Együttérzéssel teli szívével.
Ez a könyv összefoglalja Buddha tanításának lényegét,
amelyet eredetileg ötezernél is több kötetben írtak le.
Buddha tanítása már több mint kétezer-ötszáz éve él,átívelve országhatárokon és faji különbségeken, amelyek avilág népeit elválasztják.
Buddha szavai életünk valamennyi vonatkozásátérintik, mai problémáinkra is választ adnak.

DHAMMAPADA(A TAN KEREKE)
A gyűlölködés soha nem oltható ki gyűlölet által ezen a világon.
Egyedül a szeretet oltja ki azt. Ez ősi Törvény.
(5.)
A bolond, aki tudja magáról, hogy bolond, épp ezért bölcs ember.
A bolondot, aki azonban azt hiszi magáról, hogy bölcs, méltán
tarthatjuk bolondnak.
(63.)
Legyőzhetsz akár ezer embert a csatatéren, ezerszer is, de ha
magadat tudod legyőzni, akkor leszel igazi győztes.
(103.)
Elélhetsz akár száz évig is úgy, hogy nem látod meg a legfőbb
Igazságot, mégis jobb, ha csak egyetlen napig élsz, demegtapasztalod az Igazságot.
(115.)
Nehéz embernek születni, nehéz a halandók élete, nehéz egy
Buddha megjelenése, nehéz meghallani a Legfőbb Igazságot. (182.)
Ne tégy rosszat, gyakorold a jót, tisztítsd meg elmédet – ez a
Buddhák tanítása.
(183.)
Nincsenek fiaid, hogy megvédjenek, nincs apád, sem rokonod,
hogy megvédjen, ha jő a halál, nincs ki megvédjen.
(288.)

Tartalomjegyzék
BUDDHAElső fejezet: Sákjamuni Buddha ....................................... 2I.
Buddha élete ................................................... 2II.
Buddha utolsó intelmei ................................. 10
Második fejezet: Az Örök és Magasztos Buddha ............ 15I.
Együttérzése és fogadalmai........................... 15
II.
Megszabadítónk és menedékünk: Buddha ..... 19III.
Az Örök Buddha ........................................... 22
Harmadik fejezet: Buddha alakja és az Ő erényei ........... 25
I.
Buddha három alakja .................................... 25II.
Buddha megjelenése ..................................... 29
III.
Buddha erényei ............................................. 32
DHARMAElső fejezet: Az okozatiság ............................................. 38I.
A Nemes Négyes Igazság .............................. 38II.
Az okozatiság ............................................... 41III.
A függő keletkezés........................................ 42
Második fejezet: Az önálló tudat elmélete ésa dolgok valódi állapota ................ 46
I.
Az állandóság hiánya és az én-nélküliség ..... 46
II.
Az önálló tudat elmélete ............................... 49
III.
A dolgok valódi állása .................................. 52IV.
A középső út ................................................. 57

Harmadik fejezet: A Buddha-természet ........................... 65I.
A tiszta tudat................................................. 65
II.
A Buddha-természet...................................... 71
III.
Én-nélküliség ................................................ 76
Negyedik fejezet: A szennyeződések............................... 81
I.
Emberi szennyeződések ................................ 81II.
Az ember természete..................................... 88III.
Az emberi élet............................................... 90IV.
Az emberi lét a valóságban ........................... 95Ötödik fejezet: A Buddha által felajánlottszabadulás .....................................102
I.
Amida Buddha fogadalmai...........................102
II.
Amida Buddha Tiszta Országa .....................110
A gyakorlat útjaElső fejezet: A Megtisztulás Útja ...................................116
I.
A tudat megtisztítása....................................116II.
A helyes viselkedés útja ...............................123
III.
Régi példázatok tanulságai ..........................135
Második fejezet: A gyakorlatban követendő út...............150I.
Az Igazság keresése .....................................150II.
A gyakorlat útja ...........................................163
III.
A Hit útja .....................................................176
IV.
Szent mondások ...........................................183

A testvériségElső fejezet: A testvériség kötelezettségei......................194I.
A hajléktalan testvérek.................................194II.
A világi követők ..........................................200
III.
A helyes életvitelre vonatkozó
gyakorlati tanácsok ....................................212
Második fejezet: Buddha országának a felépítése ..........225
I.
A közösség harmóniája ................................225
II.
Buddha Országa...........................................233
III.
Akik Buddha Országában dicsőségben
részesültek .................................................238
Forrásjegyzék ..............................................245

I.
II.
III.
IV.
V.

Függelék
A buddhizmus rövid története ......................260
Hogyan terjedt el Buddha tanítása ...............270
A „Buddha tanítása” c. könyv története .......274
Tárgymutató ................................................277
Szanszkrit kifejezések magyarázata .............287
A Buddhizmus Terjesztésének
Társasága .....................................................294

BUDDHAElső fejezetSÁKJAMUNI BUDDHA
I.
Buddha élete
1. A Himalája déli lejtői között kanyarog a Róhini folyó,
annak mentén éltek a Sákja nemzetségbeliek. Suddhódana
Gautama, a királyuk, Kapilavasztut tette meg fővárossá, otthatalmas várat építtetett és bölcsen uralkodott, elnyervén
népe rokonszenvét.
A királynét Májának hívták, aki az ugyanazon Sákja
család szomszédos területei fölött uralkodó királyi
nagybátynak a leánya volt.
Húsz hosszú esztendő telt el anélkül, hogy gyermekük
született volna. Egy éjjel azonban Májá királynénak
különös álomban volt része: egy fehér elefántot látott,amint az jobb oldalán keresztül a méhébe hatol, miáltal
áldott állapotba került. A király és a nép türelmetlenül
várta a királyi gyermek megszületését. A hagyományoknak
megfelelően a szülés idejére a királyné szülei otthonába
indult. Útközben, a gyönyörű tavaszi napsütésben,
megpihent a Lumbiní Ligetben.

–2–SÁKJAMUNI BUDDHA

Virágzó asókafák vették körül. Amint elragadtatva
nyúlt egy ág felé, abban a pillanatban megszülte a herceget.
Kíséretének tagjai örvendeztek a királyné és királyi
gyermeke dicsősége láttán; ujjongott az Ég és a Föld. A
nevezetes nap április nyolcadikára esett.
A király öröme határtalan volt, és a gyermeknek a
Sziddhártha nevet adta, melynek jelentése: „Minden vágy
beteljesült”.
2. A királyi palotában azonban az örömöt csakhamar
bánat követte, ugyanis néhány nap múlva a szépséges Májá
királynéhirtelenelhunyt.
A
királyné
húga,
Mahápradzsápatí lett a gyermek gondviselője, és odaadó
szeretettel nevelte fel.
A közeli hegyekben élt egy Asitá nevű remete, aki
felfigyelt a vár körül ragyogó fényre. Látva a jelet, lejött apalotához, ahol megmutatták neki a gyermeket. Ekkor akövetkezőket jövendölte: „Ebből a királyfiból, ha apalotában marad, felnőtt korában nagyhatalmú király lesz,
aki az egész világot meghódítja. Ha azonban lemond az
udvari életről és a vallás felé fordul, Buddha válik belőle, avilág Megmentője”.
Eleinte a királyt elégedettség töltötte el a jövendölés
hallatán, de később aggódni kezdett, hogy egyetlen fia
mégis otthontalan remete akar lenni és elhagyja majd apalotát.
–3–SÁKJAMUNI BUDDHA

Hétéves korában a herceg megkezdte tanulmányait azáltalános és harci művészetek terén, de gondolatai
természetszerűleg más irányba terelődtek. Egy tavaszi
napon apjával sétát tettek a vár falain kívül. Ott éppen egy
paraszt szántotta a földet. A királyfi ekkor megpillantott
egy madarat, amint az a földre ereszkedve felkapott egy
gilisztát, melyet a paraszt ekéje dobott ki. Leült egy faárnyékába és elgondolkozott a látottakon:„Ó jaj! Vajon minden élőlény megöli a másikat?”A herceget, aki oly korán elveszítette édesanyját,
mélyen megrázta a kis lény szomorú sorsa.
Ez a lelki sérülés, amint a kisfiú növekedett, napról
napra csak mélyült; hasonlóan egy facsemete kérgén
látható heghez, az emberi lét szenvedései mind mélyebben
ivódtak be tudatába.
A király aggodalma nőttön-nőtt, emlékezett a remetejövendölésére, és minden lehetséges módon megpróbálta
felvidítani a herceget, hogy gondolatait másfelé terelje.
Amikor a herceg tizenkilenc éves lett, a király elrendezte a
fia házasságát Jasódhara hercegkisasszonnyal. Az
újdonsült feleség Szuprabuddhának, Devádáha vára urának,a néhai Májá királyné fivérének a leánya volt.

–4–

SÁKJAMUNI BUDDHA

3. Tíz esztendőn keresztül a herceg a Tavasz, az Ősz és
az Esős Évszak palotáiban a zene, a tánc és az élvezetek
forgatagába merült, de gondolatai mindegyre a szenvedés
kérdésére tértek vissza, ahogy igyekezett megérteni az életigazi értelmét.
„A palota fényűzése, ez az egészséges test, ez azörömteli ifjúság! Mit is jelentenek számomra mindezek?” –gondolkozott el. „Egy napon megbetegedhetünk,
megöregszünk; a halál elől nincs menekvés. Mire isvagyunk büszkék? A fiatalságunkra, az egészségünkre, alétünkre? Az értelmes ember ezeket elveti.”„A megélhetésért küzdő ember természetesen valamiértékkel bíró dolgot keres. Ez a küzdelem kétféleképpen
lehetséges: a helyes és a téves úton. Ha az ember a tévesúton jár, akkor látja ugyan, hogy a betegség, az öregkor ésa halál elkerülhetetlen, mégis az ellenkezőjét keresi.”„Ha a helyes úton jár, akkor megérti a betegség, azöregkor és a halál lényegét, és azt keresi, ami fölötte állminden szenvedésnek. Ahogy én most az örömöket
halmozom, úgy látom, a téves úton járok.”–5–SÁKJAMUNI BUDDHA

4. Ekképpen viaskodott magában a herceg, miközben
megszületett egyetlen gyermeke, Rahula. A herceg ekkor
29 éves volt. Elérkezettnek látta az időt a döntésre:elhagyja a kényelmes palotát, hogy otthontalan, kolduló
szerzetesként megkeresse a választ az őt nyugtalanító
kérdésekre. Egyik éjjel útnak is eredt egyetlen
kocsihajtójával, Csandakával és kedvenc hófehér lován,
Kanthakán.
Gyötrődései nem szűntek, démonok sokasága jöttmegkísértésére: „Jobban tennéd, ha visszatérnél a palotába,
mert az egész világ a tiéd lesz nemsokára!” De minderreazt válaszolta, hogy ő nem akarja az egész világot.
Úgyhogy, kopaszra borotválva fejét, lépteit dél feléirányította, kezében egy kolduló szilkével.
A herceg elsőnek Bhagává remetét kereste fel, éstanulmányozta aszkéta gyakorlatait. Majd Áráda Kálámát
és Udraka Rámaputrát látogatta meg, hogy elsajátítsa a
Megvilágosodáshoz vezető meditációs gyakorlatokat, deegy idő után arra a meggyőződésre jutott, hogy a meditáció
nem vezet el a Megvilágosodáshoz. Végül Magadhaországába ment, hogy ott folytassa az önsanyargatást
Uruvilvá erdejében, a Najrandzsána folyó partjain, mely
Gajá falu közelében kanyarog.

–6–SÁKJAMUNI BUDDHA

5. Hihetetlenül gyötrő gyakorlatokat végzett. Azzal a
gondolattal ösztönözte magát, hogy „nem volt, nincs és
nem is lesz olyan aszkéta, aki nálam komolyabban végezné
ezeket a gyakorlatokat”.
Ennek ellenére, a herceg nem érte el a célját. Miután
hat évet töltött az erdőben, felhagyott az aszkézissel. A
folyóhoz ment, megfürdött, és elfogadott Szudzsatá
kezéből egy bögre tejet. A fiatal lány a szomszédos faluban
lakott. Az öt társa, akik annak idején együtt éltek aherceggel hat évig tartó aszkézise során, meg volt
botránkozva, hogy a fiatal lánytól elfogadott egy bögre
tejet. Úgy vélték, hogy feladta és alacsonyabb rendűvé
süllyedt, ezért magára hagyták.
Ily módon a herceg egyedül maradt. Még mindig
gyengének érezte magát, azonban életét kockáztatva, újabb
meditációba kezdett, így bíztatva magát: „A vér elfogyhat,a hús elpusztulhat, a csontok szétporladhatnak, de addig
nem fogom elhagyni e helyet, míg meg nem találom a
Megvilágosodás útját!”
Semmivel össze nem mérhető, nehéz csata volt ez
számára. Reménytelenség és kusza gondolatok töltötték el,sötét árnyak telepedtek rá és mindenféle démonokkísértették. Figyelmesen és nyugodtan, egyenként vizsgálta
meg ezeket, majd mindet elvetette magától. Kemény–7–SÁKJAMUNI BUDDHA

küzdelem volt valóban, vére egyre inkább fogyott, húsa
pusztulásnak indult, csontjai töredeztek.
De amikor az esthajnalcsillag megjelent a keleti
látóhatáron, a küzdelem véget ért, és a herceg tudata olyan
tiszta és sziporkázóan éles volt, mint a hasadó hajnal.
Végre megtalálta a Megvilágosodáshoz vezető utat.
December nyolcadikán történt ez, ekkor a harmincöt éveshercegből Buddha lett.
6. Ettől fogva a herceget különböző nevekkel illették:
voltak,akik
Buddhaként,aTökéletesen
Megvilágosodottként, Tathágataként emlegették; voltak,
akik Sákjamuniként tisztelték, a Sákja nemzetség
Bölcseként; mások pedig az egész világ által megbecsült
Magasztosnak hívták.
Legelőször a mrigádavai Benáresz felé vette útját,ahol az az öt szerzetes tartózkodott, akik aszkétaélete hatéve alatt a társai voltak. Eleinte kitértek előle, de miután
elbeszélgettek vele, hittek neki, ők lettek első tanítványai.
Ezután Rádzsagrihá várába ment, ahol elnyerte Bimbiszára
király örök és hű barátságát. Majd indult tovább, hogy
bejárja az országot, alamizsnákból tartva fenn magát, éstanította az embereket, hogy kövessék az ő életmódját.
Az emberek mint vízre szomjúhozók, mint táplálékra
kiéhezettek hallgatták tanítását. Két nagy tanítvány,–8–SÁKJAMUNI BUDDHA

Sáriputra és Maudgaljajána csatlakozott hozzá, valamint
azok kétezer követője is.
Buddha apja, Suddhódana király, aki még mindig
szenvedett amiatt, hogy fia elhagyta a palotát, elzárkózott
előle, de aztán ő is hűséges tanítványa lett.
Mahápradzsápatí, Buddha nevelőanyja és Jasódhara, afelesége, valamint a Sákja nemzetség minden tagja iscsatlakozott. Nagyon sokan mások is odaadó és hű
követőivé váltak.
7. Buddha negyvenöt éven át járta az országot, tanította
az embereket és magyarázott, hogy kövessék az ő példáját.
Amikor azonban nyolcvanéves lett, Rádzsagrihából
Sravasztíba tartva útközben Vaiszaliban megbetegedett.
Ekkor megjövendölte, hogy három hónap múlva be fog
lépni a Nirvánába. Mégis folytatta útját, mígnem Pavábaérkezett, ahol súlyosan megbetegedett az ételtől, amelyet
egy Csunda nevű patkolókovács adott neki. Nagy fájdalmai
és gyengesége ellenére még elérte a Kusinagarával határoserdőt.
Itt két óriási szálafa között fekve utolsó leheletéig
oktatta tanítványait. Így jutott el a tökéletes nyugalomállapotába, miután a világ legnagyobb tanítójaként
befejezte munkáját.

–9–SÁKJAMUNI BUDDHA

8. Ánandának, Buddha legkedvesebb tanítványának
irányításávalbarátaiaholttestet
Kusinagarában
hamvasztották el.
Hét szomszédos uralkodó, valamint Adzsátászatru
király is azt követelték, hogy Buddha földi maradványait
osszák szét közöttük. Kusinagara népe először hallani sem
akart erről, a vita már-már háborúval fenyegetett, végül
egy Dróna nevű bölcs férfiú tanácsára a vészhelyzet elmúlt,
és az ereklyéket a nyolc nagy ország között szétosztották.
A halotti máglya hamvait és az ereklyéket tartalmazó
agyagkorsókból két másik uralkodó is kapott, hogy
hasonlóképp részesüljenek a megtiszteltetésből. Ezután tíz
nagy sztúpát emeltek Buddha emlékére, amelyekben
elhelyezték az ereklyéket és a hamvakat.
II.
Buddha utolsó intelmei
1. Kusinagarában a szálafák alatt ezek voltak Buddha
utolsó szavai tanítványaihoz:„Lényegüljetek át fénnyé! Csak saját magatokra
támaszkodjatok, ne függjetek senki mástól! Az én
tanításom vezéreljen benneteket. Bízzatok bennem,
semmilyen más tanítást ne fogadjatok el.

– 10 –

SÁKJAMUNI BUDDHA

Figyeljetek testetekre és tudjátok, hogy az tisztátalan.
Ha megértitek, hogy a fájdalom és a boldogság egyaránt
okai a szenvedésnek, hogyan engedhetitek át magatokat avágyaknak? Vizsgáljátok meg az „én”-eteket; gondoljatok
a múlékonyságára; hogyan vakíthat el benneteket a hiúság
és az önzés, ha tudjátok, hogy mindez elkerülhetetlenül
szenvedéshez vezet? Vizsgáljátok meg a létező dolgokat,
van-e közöttük egy is, amely örökké megmaradna? Vajon
nem hullik-e mindegyik elemeire előbb-utóbb és nem
szóródik-e szét? Ne zavarjon meg benneteket a szenvedés
egyetemes volta, hanem kövessétek tanításomat még ahalálom után is, és meg fogtok szabadulni a szenvedéstől.
Ezt cselekedjétek, így lesztek valóban tanítványaimmá!”
2. „Tanítványaim! Soha ne feledjétek, amit tanítottam
nektek, ne dobjátok félre. Őrizzétek meg, gondokodjatok elrajta és gyakoroljátok! Ha tanításom szerint éltek, mindig
boldogok lesztek.
A tanítás lényege, hogy légy ura elmédnek. Tartsdtávol a mohóságot, és viselkedésed helyes lesz, tudatod
tiszta, szavaid pedig igazak. Ha mindig szem előtt tartodéleted múlandóságát, képes leszel arra, hogy ellenállj akapzsiságnak és a haragnak, és el tudsz kerülni minden
rosszat.

– 11 –

SÁKJAMUNI BUDDHA

Ha azt tapasztalod, hogy a mohóság kísért, akkor lekell küzdened a csábítást, légy ura tudatodnak!
Az embert saját gondolatai tehetik Buddhává, vagy
ellenkezőleg:szörnyeteggé.
Valakitévedés
által
félrevezetve válhat démonná, megvilágosodva pedig
Buddhává. Ezért tartsd tisztán elmédet, ne hagyd letérni ahelyes útról.”
3. „Tiszteljétek egymást, kövessétek tanításomat és neveszekedjetek egymással! Ne legyetek olyanok, mint a víz
és az olaj, amely taszítja egymást, hanem olyanok, mint atej és a víz, amelyek békében megférnek egymással.
Tanuljatok
közösen,
gyakoroljátok
együtttanításaimat! Ne pazaroljátok szellemi energiátokat ésidőtöket tétlenséggel és veszekedéssel. Érezzétek a
Megvilágosodás virágainak örömét, és szüreteljétek le ahelyes út gyümölcseit.
Jómagam is ezt az utat követve találtam meg a tanítást,amelyet átadtam nektek. Kövessétek tanításomat éscselekedjetek annak megfelelően minden alkalommal.
Ha eltávolodtok tőle, azt jelenti, hogy soha nem istalálkoztatok velem. Azt jelenti, hogy távol álltok tőlem,még akkor is, ha valójában mellettem vagytok; de ha– 12 –

SÁKJAMUNI BUDDHA

elfogadjátok és gyakoroljátok a tanításaimat, még akkor isegészen közel álltok hozzám, ha valójában nagyon
messzire vagytok tőlem.”
4. „Tanítványaim! Közeleg végső órám, elválásunkig
már nincs sok hátra, de ne szomorkodjatok. Az élet örökátalakulásban van; senki nem kerülheti el a test
széthullását. Ezt saját halálommal fogom bizonyítani
nektek, testem úgy hull darabokra, akár egy felborult
szekér.
Ne siránkozzatok hiába, hanem tudatosítsátok
magatokban, hogy semmi sem állandó, és rá fogtok jönni,milyen üres is az emberi lét. Ne ringassátok magatokat
abban a hiú ábrándban, hogy ami változó, az valaha is
maradandó lehet.
A világi vágyak démona mindig csak arra vár, hogy
megtévessze a tudatunkat. Ha a szobátokban vipera van és
nyugodtan akartok aludni, előbb ki kell űzzétek onnan.
Meg kell szabadulnotok a világi szenvedélyek
béklyóitól és el kell űznötök azokat magatoktól, ahogyan
egy viperával tennétek. Pozitívan óvjátok sajátértelmeteket.”– 13 –

SÁKJAMUNI BUDDHA

5. „Tanítványaim! Eljött az utolsó perc, de ne feledjétek,hogy a halál csupán a létező test végét jelenti. A testszülőktől született és étellel táplálták, éppen ennyire
elkerülhetetlen a betegség és halál.
Azonban az igazi Buddha nem emberi test, hanem
Megvilágosodás. Az emberi testnek meg kell halnia, míg aMegvilágosodás Bölcsessége örökké létező marad a
Dharma, – a Tan igazsága és annak gyakorlata által. Az, aki
pusztán a testemet látja, valójában nem lát engem. Csak az
lát igazán, aki elfogadja a tanomat.
Halálom után a Dharma kell legyen a tanítótok.
Kövessétek a Dharmát (a Tant), és akkor hűek maradtok
hozzám.
Életem utolsó negyvenöt esztendeje alatt semmit nem
tartottam titokban tanításaimból. Nem létezik semmilyen
titkos tan, semmilyen rejtett üzenet, mindent nyíltan ésvilágosan tanítottam meg. Kedves tanítványaim! Ez a vég.
Pillanatokon belül belépek a Nirvánába. Ezt hagyom
rátok.”– 14 –

Második fejezet

AZ ÖRÖK ÉS MAGASZTOS BUDDHAI.
Együttérzése és fogadalmai
1. Buddha szelleme nem más, mint nagy, szeretetteljes
jóakarat és együttérzés. A nagy, szeretetteljes jóakarat nemmás, mint hogy minden embert megmentsünk minden
lehetséges eszközzel. A nagy együttérzés pedig azt jelenti,
hogy átérezzük beteg embertársaink betegségét, és velük
együtt szenvedünk.
„A ti szenvedésetek az én szenvedésem, és a ti
boldogságotok az én boldogságom”- mondta Buddha, ésamiképp egy anya mindig szereti gyermekét, Ő egyetlen
pillanatra sem feledkezik meg erről, hiszen Buddha
természetének lényege az együttérzés.
Buddha együttérzése az emberek igényéhez igazodik,
az együttérzés hatására alakul ki az emberekben a hit,
amely elvezeti őket a Megvilágosodáshoz, éppen úgy,ahogy az anya hivatását a gyermeke iránti szeretet által
teljesíti be és a gyermek, a szeretetre válaszolva,
biztonságban és nyugalomban érzi magát.

– 15 –

AZ ÖRÖK ÉS MAGASZTOS BUDDHA

Az emberek mégsem fogják ezt fel, oktalanul
továbbra is szenvedélyeiknek és vágyaiknak élnek, melyek
szenvedést okoznak. Szenvednek a világi élvezetek
hajszolása miatt, és így egyre csak bolyonganak akiábrándultság szirtjei között, magukkal cipelve rosszcselekedeteik terhét.
2. Ne gondoljátok, hogy Buddha együttérzése csak ajelenre vonatkozik. Az örök Buddha együttérzése időtlen
idők óta munkálkodik, attól fogva, hogy az emberiség anemtudás miatt téves útra lépett.
Az örök Buddha mindig a legbarátságosabb formában
jelenik meg az emberek előtt és hozza el számukra alegjobb vigaszt.
Sákjamuni Buddha, a Sákja nemzetségbe született
királyfiként,
elhagytakényelmes
otthonát,hogy
aszkétaéletet éljen. A csöndes elmélkedés során eljutott a
Megvilágosodásig. Hirdette a Dharmát (a Tant) embertársai
körében, majd végül földi halálával bizonyította azt.
Buddha éppúgy állandóan munkálkodik, mint ahogy
az emberek is állandóan tévelyegnek, és amilyen határtalan
az emberi oktalanság, oly végtelen Buddha együttérzése.

– 16 –

AZ ÖRÖK ÉS MAGASZTOS BUDDHA

Amikor Buddha elhatározta, hogy szakít a világiélettel, négy nagy fogadalmat tett: 1. hogy minden embertmegvált; 2. hogy lemond minden világi vágyról; 3. hogyelsajátítja valamennyi tanítást; és 4. hogy eléri a teljes
Megvilágosodást. Ezek a fogadalmak kifejezik Buddha
szeretetét és együttérzését embertársai iránt.
3. Buddha előbb azt tanulta meg, hogy elkerülje azélőlények megölésének bűnét, azt kívánta, hogy mindenki
részesülhessen a hosszú élet áldásából.
Buddha gyakorolta a lopás bűnének elkerülését, azt
kívánta, hogy mindenkinek legyen meg, amire szüksége
van.
Buddha gyakorolta a házasságtörés bűnének
elkerülését, azt akarta, hogy mindenki megismerhesse atiszta lélek áldását és ne szenvedjen telhetetlen vágyaktól.
Buddha, célja eléréséhez, gyakorolta a hazugság
elkerülését, azt akarta, hogy mindenki megismerhesse alélek nyugalmát, melyből az igaz beszéd fakad.
Gyakorolta a kétértelmű beszéd elkerülését, azt akarta,
hogy az emberek jóban legyenek egymással.

– 17 –

AZ ÖRÖK ÉS MAGASZTOS BUDDHA

Gyakorolta mások kihasználásának az elkerülését, azt
akarta, hogy mindenkinek nyugodt legyen a lelkiismereteés az emberek békében éljenek egymással.
Tartózkodott a fölösleges beszédtől, és ezzel azt
akarta, hogy az emberek megismerhessék a kölcsönös
megértés áldását.
Buddha célja eléréséhez, gyakorolta a kapzsiság
elkerülését, ezzel az erényes cselekedetével azt akarta,
hogy mindenki megismerhesse azt a békességet és
szabadság-érzetet, amely a kapzsiság leküzdéséből fakad.
Gyakorolta a harag elkerülését, és azt kívánta, hogy
mindenki szeretetben éljen egymással.
Gyakorolta a tudatlanság elkerülését, és azt kívánta,hogy mindenki tisztában legyen cselekedeteinek
következményével.
Buddha együttérzése tehát mindenkire sugárzik,
szüntelen gondoskodása mindenki boldogságáért van. Úgyszereti az embereket, ahogyan a szülők szeretik
gyermekeiket, és a legnagyobb áldást kívánja számukra,azt, hogy képesek legyenek biztonságban hajózni atévedések óceánján.

– 18 –

AZ ÖRÖK ÉS MAGASZTOS BUDDHA

II.
Megszabadítónk és menedékünk: Buddha
1. Buddhának a Megvilágosodás távoli partján mondottszavai nagyon nehezen jutnak el a a tévhitek világában
küszködő emberekhez, ezért maga Buddha mondja el
közérthetően saját megvilágosodásának módszereit.
„Elmesélek nektek egy példabeszédet” – mondta
Buddha. „Élt egyszer egy gazdag ember, akinek lángokba
borult a háza. Az ember távol volt otthonától, és amikor
hazatért, azt látta, hogy gyermekei annyira belefeledkeztek
a játékba, hogy észre sem vették a tüzet, még mindig bent
voltak a házban. Az apa bekiáltott: ’Jöjjetek ki, gyerekek!
Gyertek ki a házból! Siessetek!’ De a gyerekek nem
figyeltek rá.
Az aggódó apa újra kiáltott: ’Gyertek gyorsan,nézzétek csak, milyen játékokat hoztam!’ Ezt hallva agyerekek kiszaladtak az égő házból.”
Ez a világ olyan, akár egy lángokban álló ház. Azemberek nincsenek tudatában a veszélynek, hogy ég a házés halálra éghetnek, ezért az együttérző Buddha olyanútmutatásokat ad, amelyek révén megmenekülhetnek.

– 19 –

AZ ÖRÖK ÉS MAGASZTOS BUDDHA

2. Akkor Buddha ismét másik példabeszédet mondott.
„Egyszer régen egy gazdag ember egyetlen fia otthonát
elhagyta, majd koldusbotra jutott.
Apja a keresésére indult, messzi tájakat is bejárt, denem akadt nyomára. Mindent megtett, hogy megtalálja őt,de hiába.
Évtizedek múltán a lerongyolódott fiú az apai ház
környékére vetődött.
Az apa hamar ráismert a fiára, kiküldte érte szolgáit,
hogy a házba hozzák. A vándort lenyűgözte a kastély
pompája. De attól tartott, hogy csak be akarják csapni, ígymégsem ment a szolgákkal. Saját apját sem ismerte fel.
Ekkor az apa újból szolgákat küldött hozzá, hogy
pénzt adjanak neki és ajánlják fel, hogy legyen szolgáló
gazdag házuknál. A fiú elfogadta az ajánlatot és velük
tartott az atyai házba, ahol szolgáló lett.
Az apa egyre magasabb állásba helyezte, mígnem
rábízta már egész vagyonát és összes kincsét, azonban a fiú
még ekkor sem ismerte fel apját.
Az apát elégtétellel töltötte el fia megbízhatósága, samint közeledett utolsó órája, egybehívta a rokonait ésbarátait, majd így szólt hozzájuk: ’Barátaim, íme az én– 20 –

AZ ÖRÖK ÉS MAGASZTOS BUDDHA

egyszülött fiam, a fiam, akit oly hosszú évekig kerestem.
Mostantól minden vagyonom és kincsem az övé.’A fiú meglepődött apja szavain, és így
felelt: ’Nemcsak édesapámat találtam meg, hanem mégegész vagyona és minden kincse is az enyém lett.’”
A gazdag ember ebben a példabeszédben Buddhát
jelenti, míg a kóborló fiú az embereket. Buddha úgy ölelmagához mindenkit szeretetével, ahogy az apa szereti
egyszülött fiát. Ezzel a bölcs szeretettel vezeti és tanítja
Buddha az embereket, hogy a Megvilágosodás kincsével
gazdagodjanak.
3. Amiképp az eső egyformán hull minden növényre,úgy árad ki Buddha szeretete egyformán minden emberre.
Amiképp a különféle növények eltérő módon hasznosítják
ugyanazt az esőt, akképpen más-más módon részesülnek aszeretet áldásából az eltérő természetű és eltérő
körülmények között élő emberek is.
4. A szülők minden gyermeküket szeretik, de a beteg
gyermek felé megkülönböztetett gyengédséggel fordulnak.
Buddha szeretete minden ember felé egyformán
irányul, de különleges gondoskodásban nyilvánul meg az
oktalanok iránt, akik a rossznak és a szenvedésnek
súlyosabb terheit cipelik.
– 21 –

AZ ÖRÖK ÉS MAGASZTOS BUDDHA

A nap a keleti égbolton jön fel és szétoszlatja a világ
sötétségét, miközben egyetlen területet sem részesítelőnyben vagy hagy ki. Ugyanígy árad ki Buddha szeretete
minden emberre, bátorítva őket a jóra és erősítve őket arossz elleni harcban. Ő az, aki szétoszlatja a tudatlanság
sötétjét és vezeti az embereket a Megvilágosodás felé.
Buddha együttérzésében apaként nyilvánul meg ésanyaként szeret bennünket. Az embereket tudatlanságuk
folytán túlzottan a világi vágyak kötik le. Buddha túlzotttörekvése viszont az emberek iránti szeretet. Az emberek
Buddha szeretete nélkül elvesznének, nekik Buddha
gyermekeivé válva, az Ő módszereit elsajátítva kellboldogulniuk.
III.
Az Örök Buddha
1. Az egyszerű emberek úgy gondolják, hogy Buddha
királyfiként született, és kolduló szerzetesként sajátította ela Megvilágosodáshoz vezető utat; valójában azonban
Buddha mindig is létezett a világban, amelynek nincs sem
kezdete, sem vége.
Örök Buddhaként Ő minden egyes embert ismert és
ismer, és mindenkin segített.

– 22 –

AZ ÖRÖK ÉS MAGASZTOS BUDDHA

Nincs semmi hamis abban az Örök Dharmában,melyet Buddha tanított, mert Ő a valóságos világot ismeri
és az igazat tanítja.
Valóban, igen nehéz megérteni a valóságos világot,mert ami valódinak látszik, az nem az, és ami hamisnak
látszik, az nem hamis. A tudatlan emberek nem képesek
felismerni mi a valódi igazság a világon.
Egyedül Buddha ismeri igazán a világot úgy, ahogy az
valójában van, ám Ő soha nem mondja, hogy mi az igazi
vagy mi a hamis, és azt sem, hogy mi a jó vagy mi a rossz.
Egyszerűen csak olyannak írja le a világot, amilyen.
Amire Buddha tanít, az a következő: „Mindenki saját
adottságai, képessége és hite szerint törekedjen a jóra!” Ez
a tanítás fölötte áll e világ minden igenlésének éstagadásának.
2. Buddha nem csupán szavakkal tanít, hanem a sajátéletével is. Bár az Ő élete vég nélkül való, mégis
megmutatja a halált, hogy ezen a módon felnyissa a mohó
emberek szemét.
„Egyszer egy orvos távol volt otthonától, miközben
gyermekei véletlenül mérget ittak. Mikor az orvos hazaért,
látta, hogy megbetegedtek, és ellenszert készített. Azok a– 23 –

AZ ÖRÖK ÉS MAGASZTOS BUDDHA

gyerekek, akik csak enyhe mérgezést szenvedtek, bevették
az orvosságot és meggyógyultak, de akiknek az állapota
súlyos volt, visszautasították a gyógyszert.
Atyai szeretetétől hajtva ekkor az orvos egy szokatlanmódszert talált ki, hogy ezeket a gyerekeit is rávegye a szer
bevételére. Igy szólt hozzájuk: ’Hosszú útra kell indulnom.
Öreg vagyok, és bármely nap meghalhatok. Ha veletek
maradok, gondotokat tudom viselni, de ha meghalnék, ti
egyre rosszabbul lesztek. Ha tehát halálhíremet vennétek,legyetek szívesek bevenni a méreg ellenszerét, és meg
fogtok gyógyulni.’ Ezután nekivágott a hosszú utazásnak.
Egy idő múlva küldöncöt menesztett a gyerekeihez azzal,
hogy ő meghalt.
A gyerekeket mélyen megrázta apjuk halálának híreés rádöbbentek, többé már nem részesülhetnek szerető
gondoskodásából. Bánatukban és reménytelenségükben
felidézték apjuk búcsúzáskor elhangzott kérését, bevették
az orvosságot és meggyógyultak.”Nem szabad elítélnünk ennek az orvos-apának a
fortélyát. Buddha is ehhez az apához hasonlóan cselekszik.
Ő azért mutatja meg a születést és halált, hogy megmentsea vágyak fogságában vergődő embereket.

– 24 –

Harmadik fejezet

BUDDHA ALAKJA ÉS AZ Ő ERÉNYEI
I.
Buddha három alakja
1. Buddhátnemegjelenési
formájában
vagy
tulajdonságaiban keressétek, mert sem ez, sem az nem az
igazi Buddha. Az igazi Buddha maga a Megvilágosodás. A
Megvilágosodáson keresztül lehet igazán megismerni
Buddhát.
Ha valaki Buddha néhány kiváló tulajdonságát látván
azt hiszi, hogy már ismeri Buddhát, azt valójában becsapja
a szeme, hiszen az igazi Buddha nem köthető valamely
megjelenési formájához, nem láthatja emberi szem. Az sem
ismeri Buddhát, aki mégoly hibátlanul leírja jellemző
tulajdonságait. Az Ő tulajdonságait lehetetlen szavakba
foglalni.
Noha beszélünk az alakjáról, az Örök Buddhának
nincs állandó alakja, de képes bármilyen formában
megnyilvánulni. Bár le szoktuk írni jellemző tulajdonságait,az Örök Buddhának nincsenek állandó tulajdonságai, demeg tud nyilvánulni bármilyen és az összes létező kiváló
tulajdonságon keresztül.
– 25 –

BUDDHA ALAKJA ÉS AZ Ő ERÉNYEIHa tehát valaki tisztán látja Buddha alakját, vagy
világosan érzékeli az Ő tulajdonságait, de mégsem kötődik
sem az alakjához, sem tulajdonságaihoz, akkor az képesarra, hogy lássa és megismerje Buddhát.
2. Buddha teste a Megvilágosodás maga. Forma és
anyag nélküli, öröktől fogva létező és örökké létezni fog.
Nem fizikai értelemben vett test, melyet élelemmel kelltáplálni. Örökkévaló test, melynek anyaga a Bölcsesség.
Ezért Buddha nem ismeri sem a félelmet, sem a
betegséget; Ő örökké állandó.
Ezért Buddha soha nem szűnik meg létezni, amíg aMegvilágosodás létezik. A Megvilágosodás a Bölcsesség
fényeként ragyog, mely az embereket új életre hívja,Buddha országában születnek újra.
Azok, akik ezt megvalósítják, Buddha gyermekeivé
válnak; megőrzik a Dharmáját, tisztelik tanítását és
továbbadják a következő nemzedékeknek. Semmi nem
lehet csodálatosabb, mint Buddha ereje.
3. Buddhának három teste van. Az első a Lényeg vagy aDharma-kája, a második a Lehetőség vagy a
Szambhóga-kája, a harmadik a Megtestesülés vagy aNirmána-kája.

– 26 –

BUDDHA ALAKJA ÉS AZ Ő ERÉNYEI

A Dharma-kája a Dharma lényege, azaz a legfőbb
Igazság. A Lényeg azt jelenti, hogy Buddhának nincs sem
alakja, sem színe, és minthogy Buddhának nincs alakja és
nincs színe, ezért Ő nem jött sehonnan sem és sehová sem
fog távozni. Mint a kék ég, úgy ível Ő át mindenek fölött,és mivelhogy Ő maga a mindenség, semmiben nem
szenved hiányt.
Ő nem azért létezik, mert az emberek hisznek alétezésében, és nem azért szűnik meg létezni, mert az
emberek elfelejtik Őt. Nem kell megjelennie, amikor azemberek boldogok és jól érzik magukat, és nem kelleltűnnie, amikor az emberek figyelemre sem méltatják.
Buddha áthatja az emberek minden gondolatát, azokban
létezik.
Buddha teste betölti a világmindenség minden
szegletét, elér mindenhová, örökké létezik, függetlenül
attól, hogy az emberek hisznek-e Benne vagy kétségbe
vonják az Ő létezését.

4. A Szambhóga-kája azt jelenti, hogy a Szeretetet és a
Bölcsességet egyesítő Buddha megjelenik az emberek előtt,hogy a hozzá intézett fohász, a tanítása szerinti cselekedetés az Ő szent neve által minden embert elvezessen azüdvözüléshez.
– 27 –

BUDDHA ALAKJA ÉS AZ Ő ERÉNYEI

A Szeretet ennek a testnek a lényege, Buddha minden
eszközzel segíti felszabadulni azokat, akik készen állnak
erre. Az égő tűzhöz hasonlóan, mely nem alszik ki, míg
tápláló eleme ki nem fogyott, akképpen Buddha Szeretete
sem alszik ki soha, míg minden világi vágy el nem tűnik.
Amiképp a szél tovafújja a port, akképpen fújja el
Buddhának ez a teste az emberi szenvedés porát.
A Nirmána-kája azt jelenti, hogy a Lehetőség
beteljesítése céljából Buddha testet öltött, megmutatta az
embereknek,
hogy
képességüknek,tudásuknak
megfelelően a születéstől fogva, lemondva a világ
hívságairól eljuthatnak a Megvilágosodáshoz. Ehhez
Buddha ebben a testében minden eszközt felhasznál, így
megmutatja a betegséget és a halált is.
Buddha eredeti megjelenési formája a Dharma-kája,
de mivel az emberek természete más-más, Buddha ismás-más formában nyilvánul meg. Az emberek különféle
vágyaihoz, cselekedeteihez és adottságaihoz igazodóan
bármilyen formában is jelenjen meg Buddha, Ő kizárólag a
Dharma igazságával törődik.
Bár Buddha három testben van, célja mégis egy ésugyanaz, hogy minden embert megmentsen.

– 28 –

BUDDHA ALAKJA ÉS AZ Ő ERÉNYEI

Buddha mindenütt a maga tisztaságában nyilvánul
meg, azonban ez a megnyilvánulás mégsem Buddha maga,
ugyanis Buddhának nincs alakja. Buddha lénye mindent
betölt, Ő maga a Megvilágosodás és mindazok számára
megjelenik, akik képesek az Igazság befogadására.
II.
Buddha megjelenése
1. Ritkán fordul elő, hogy Buddha testet ölt ebben avilágban. Mégis megtörténik, hogy Buddha valóban
megtestesül, eléri a Megvilágosodást, elhozza a Dharmát,
letépi a gyanakvás hálóját, gyökerestül kiirtja a hiú
vágyakat, betemeti a gonosz kútját. Teljesen akadálytalanul,szabadon járja be a világot. Semmi sem magasztosabb
annál, mint Buddhát tisztelni.
Buddha azért jelenik meg a szenvedéssel teli világban,
mert nem hagyhatja magukra a szenvedőket. Egyetlen célja
az, hogy terjessze a Dharmát és annak Igazságával
mindenkit megáldjon.
Igen nehéz terjeszteni a Dharmát egy olyan világban,
amely tele van igazságtalansággal és hamis eszményekkel,
amely hiábavalóan küszködik telhetetlen vágyaival és
kudarcaival. Buddha határtalan szeretete és együttérzése
szembeszáll ezekkel a nehézségekkel.
– 29 –

BUDDHA ALAKJA ÉS AZ Ő ERÉNYEI

2. Buddha jó barátja minden embernek. Ha Buddha egy
szenvedővel találkozik, akit a világi vágyak nehéz terhenyomaszt, akkor együttérez vele és osztozik vele ateherben.
Ha
olyasvalakivel
találkozik,akiakiábrándultság miatt szenved, azt el fogja oszlatnibölcsességének tiszta fényével.
Ahhoz a borjúhoz hasonlóan, amely szülőanyja
mellett örvend az életének, mindazok, akik hallották
Buddha tanításait, utána már nem akarják elhagyni Őt,
mivel boldogok ha hallhatják Őt.
3. Amikor a hold lenyugszik, az emberek azt mondják,
hogy eltűnt a hold; amikor pedig a hold felkel, azt mondják,
hogy megjelent. Valójában a hold sem nem nyugszik le,sem nem kel fel, hanem állandóan világít az égen. Buddhaéppen olyan, akár a hold: sem nem kel fel, sem nem
nyugszik le, azért van, hogy szeretetével taníthassa az
embereket.
Az emberek a hold egyik fázisát teliholdnak nevezik,
egy másik fázisát növekvő holdnak. Valójában azonban ahold mindig kerek egész, sem nem dagad, sem nem fogy.
Buddha is pontosan olyan mint a hold. Az embereknek úgytűnik, mintha Buddha változna, de valójában Ő mindig
ugyanaz.

– 30 –

BUDDHA ALAKJA ÉS AZ Ő ERÉNYEI

A hold mindenütt ott van, egy nyüzsgő nagyváros
fölött, egy álmos falu fölött, egy hegy, egy folyó fölött.
Látható egy tó mélyén, egy kancsó vízben, egy falevél
szélén lógó vízcseppben. Ha valaki sokszáz mérföldet
gyalogol, a hold követi. Az emberek számára úgy tűnik,mintha a hold változna, de a hold nem változik. Buddha aholdhoz hasonlóan követi az embereket, ahogy azok
mindenfelé járnak a világban, miközben Ő maga is alegkülönfélébb alakban jelenik meg, de az Ő lényege nem
változik.
4. Buddha megjelenésének vagy eltűnésének megvan azoka, vagyis akkor jelenik meg, amikor kedvezőek akörülmények (az emberek megmentésére), és eltűnik avilágból, amikor nem megfelelőek a körülmények.
De függetlenül attól, hogy megjelenik-e vagyeltűnik-e, Buddha lénye mindig ugyanaz. Ezt megértve kellmegmaradnunk a Megvilágosodás útján, elérnünk a
Tökéletes Bölcsességet, nem szabad hogy megzavarjon
bennünket, ha más-más formában jelenik meg Buddha, haváltozik a világ, ha hullámzó az emberi gondolkodás.
Az előbbiekből látható, hogy Buddha nem fizikai test,
hanem a Megvilágosodás. A test olyan mint egy edény, ésamikor ezt az edényt megtölti a Megvilágosodás, akkor
nevezhetjük Buddhának. Ezért, ha valaki Buddhának csak
– 31 –

BUDDHA ALAKJA ÉS AZ Ő ERÉNYEI

fizikai testét nézi, az siránkozni fog, ha Ő már eltűnik,mert nem képes meglátni az igazi Buddhát.
Valójában a dolgok lényege függetlenül létezik azok
megjelenésétől vagy eltűnésétől, érkezésétől vagy
eltávozásától, jó vagy rossz tulajdonságától. Minden dolog
anyagtalan és tökéletesen egynemű.
A dolgok között azok tesznek különbséget, akik hibás
módon csak a jelenségeket látják. Buddha igazi valója sem
nem jelenik meg, sem nem tűnik el.
III.
Buddha erényei
1. Buddha a világ tiszteletét öt erényével vívja ki,
melyek a következők: kiváló magatartás, magasrendű
nézőpont, kiváló látásmód, tökéletes bölcsesség, kiváló
igehirdetési képesség, valamint az az erő, mellyel az
embereket vezeti, hogy tanításai szerint éljenek.
Ezen kívül nyolc további erénye teszi képessé
Buddhát arra, hogy az embereknek áldást és boldogságot
hozzon: tanítása azonnal a világ hasznára válik, ha azt azemberek követik, helyesen meg tudja különböztetni a jót és
rosszat, a helyeset és helytelent, el tudja vezetni az
embereket a Megvilágosodáshoz, minden embertegyformán elvezet oda, el tudja kerülni a hiúságot és a
– 32 –

BUDDHA ALAKJA ÉS AZ Ő ERÉNYEI

dicsekvést, végre is tudja hajtani, amit kimondott, meg
tudja fogalmazni, amit cselekedett, valamint mindezzel
beteljesíti szeretetteljes szíve vágyát.
A meditációban Buddha megőrzi nyugodtságát és
békéjét,sugározza a könyörületet, szeretetet ésboldogságot. Minden egyes emberhez egyformán viszonyul,
megtisztítja tudatukat a tisztátalanságoktól és tökéletes
lelki boldogsággal adományoz meg.
2. Az emberek számára Buddha egyaránt apa és anya is.
A gyermek születése után tizenhat hónapon keresztül az
apa és az anya gügyögve szól hozzá, majd fokozatosan
megtanítják, hogy úgy beszéljen, mint egy felnőtt. A földiszülőkhöz hasonlóan, Buddha előbb gondját viseli azembereknek, azután magukra hagyja őket, hogyönmagukról gondoskodjanak. Előbb a dolgokat elvárásaik
szerint rendezi el, majd elvezeti őket egy békés és biztos
menedéket nyújtó helyre.
Amit Buddha a maga nyelvén hirdet, azt az emberek
saját nyelvükön hallják, mintha csak kizárólag nekik
szólna.
Buddha lénye emberi ésszel fel nem érhető, szavakkal
le nem írható, csupán példabeszédek segítségével
alkothatunk fogalmat róla.
A Gangesz vizét lovak, elefántok patái, valamint
halak és teknősök kavarják fel, de vize tisztán és
zavartalanul folyik tovább. Buddha a nagy folyamhoz– 33 –

BUDDHA ALAKJA ÉS AZ Ő ERÉNYEIhasonló. Más tanok halai és teknősei a folyó mélyén
úszkálnak, a sodrással szemben, de mindhiába. Buddha
Dharmája tisztán és akadálytalanul áramlik tovább.
3. Buddha tökéletes Bölcsessége távol tartja magát aszélsőséges előítéletektől és olyan mértékletes marad, hogyaz szavakkal le nem írható. Mindentudóként ismeri minden
egyes ember gondolatát és érzését, és egy szempillantás
alatt észlel mindent, ami a világon történik.
Ahogy az égbolt csillagainak fényét visszatükrözi anyugodt tenger, úgy tükröződnek vissza Buddha
Bölcsességének mélységeiben az emberek gondolatai,érzései és minden dolgok. Ezért illetik Buddhát aTökéletesen Megvilágosodott és a Mindentudó névvel.
Buddha Bölcsessége megtermékenyíti az emberek
sivár gondolatait, megvilágosítja őket, és megmagyarázza
nekik a világ jelenségeit, hogy mi miért van. Valóban,Buddha Bölcsessége nélkül az emberek mit is értenének
meg a világból?
4. Buddha nem mindig Buddhaként jelenik meg.
Megjelenhet a gonosz megtestesüléseként, néha egy nő,
egy istenség, egy király vagy egy államférfi képében,előfordul, hogy egy bordélyházban vagy egy játékterembentűnik fel.
Járvány esetén Ő a gyógyító orvos, háborúban pedigŐ az, aki a béketűrést hirdeti és a szenvedők számára
– 34 –

BUDDHA ALAKJA ÉS AZ Ő ERÉNYEI

kegyelemért könyörög. Azoknak, akik azt hiszik, hogy
minden örökké tart, a mulandóságot és a bizonytalanságot
hirdeti; azok számára, akik gőgösek és önzők, az alázatot
és az önfeláldozást, azoknak pedig, akiket a világi örömök
ejtettek rabul, feltárja a világ nyomorúságát.
Buddha munkálkodásával mindenütt és minden
alkalommal kinyilvánítja a Dharma-káját, saját tiszta
lényét, ebből a Dharma-kájából áramlik a végtelen élet és ahatártalan fény, amely üdvösséget hoz az emberiségnek.
5. A világ olyan, akár egy égő ház, mely mindig
elpusztul és újraépül. Az emberek, a nemtudás sötétje miattelveszítik a fejüket a haragtól, az elégedetlenségtől, aféltékenységtől, az előítéletektől és a világi vágyaktól.
Hasonlóak a csecsemőkhöz, akiknek szükségük vanédesanyára, mindenkinek szüksége van Buddha irgalmáraés szeretetére.
Buddha az egész világ atyja, minden emberi lény
Buddha gyermeke. Buddha a legszentebb minden szent
közül. A világ a megvénülés és a halál tüzében ég,
mindenhol szenvedés van. De az emberek, akik csak avilági örömöket hajszolják, nem elég bölcsek ahhoz, hogy
ezt felismerjék.
Buddha látta, hogy ez a csalóka világ valójában egy
lángokban álló ház, úgyhogy elfordult tőle, és egy csöndes
erdőben lelt menedékre és békére. Onnan szól hozzánk
nagy szeretettel: „Ez a változó és szenvedő világ az enyém,– 35 –

BUDDHA ALAKJA ÉS AZ Ő ERÉNYEIezek a tudatlan és nemtörődöm emberek az én gyermekeim,
csakis én tudom megszabadítani őket tévelygésüktől és
nyomorúságuktól.”
Minthogy Buddha a Dharma nagy királya, képes arra,
hogy akarata szerint szóljon mindenkihez. Buddha azért
jelenik meg a világban, hogy az emberek üdvére legyen.
Hogy megszabadítsa őket a szenvedéstől, a Dharmát
hirdeti nekik, de szavai az emberek mohósága miatt süket
fülekre találnak.
Mindazok azonban, akik odafigyelnek az Őtanításaira, megszabadulnak a tévelygésektől és az életnyomorúságaitól. „Az emberek saját erejükből nem
szabadulhatnak meg,” mondta Buddha, „ezért hittel kell
fogadniuk tanításaimat.” Meg kell hallgatnunk tehát
Buddha tanítását és azt meg is kell valósítanunk agyakorlatban.

– 36 –

DHARMAElső fejezet

AZ OKOZATISÁGI.
A Nemes Négyes Igazság
1. A világ tele van szenvedéssel. Szenvedés a születés,szenvedés az öregség, szenvedés a betegség és a halál.
Szenvedés találkozni azzal, akit gyűlölünk, szenvedés
elválni attól, akit szeretünk, szenvedés a vágyaink
kielégítéséért való kilátástalan küzdelem. Valójában, ha
nem tudunk megszabadulni a vágyaktól és aszenvedélyektől, az egész élet csak szenvedés. Ez a
Szenvedés Igazsága.
Az emberi szenvedés oka kétségtelenül a fizikai test
szomjában és a világi vágyak káprázataiban gyökerezik.
Ha ezek eredetét keressük, úgy fogjuk találni, hogy ezek afizikai ösztönök keltette erőteljes vágyaktól erednek. Ilyenaz a vágy is, amelynek alapja az erős élniakarás, mely azt
keresi, amit kívánatosnak érez még akkor is, ha ez néha ahalál. Ez a Szenvedés Okának az Igazsága.
Ha sikerül megszüntetni a vágyat, mely minden
emberi szenvedélynek a gyökere, akkor a szenvedély
kialszik és minden emberi szenvedés véget ér. Ez a
Szenvedés Megszüntetésének az Igazsága.
– 38 –AZ OKOZATISÁG

A vágyak és szenvedések megszüntetéséhez a Nemes
Nyolcágú Ösvény vezet, úgymint: a Helyes Nézetek, aHelyes Gondolkodás, a Helyes Beszéd, a Helyes
Viselkedés, a Helyes Életmód, a Helyes Törekvés, a Helyes
Figyelem és a Helyes Elmélyedés. Ez a Szenvedés Okának
Megszüntetéséhez vezető Nemes Ösvény Igazsága.
Az embereknek jól eszükbe kell vésniük ezeket az
Igazságokat, mert a világ tele van szenvedéssel, s ha ettől
valaki meg akar szabadulni, el kell tépnie a világi
szenvedélyek kötelékeit, melyek a szenvedés egyedüli
okozói. A minden világi szenvedélytől és szenvedéstől
mentes életmód csak a Megvilágosodáson keresztül
ismerhető meg, a Megvilágosodás pedig kizárólag a Nemes
Nyolcágú Ösvény révén érhető el.
2. Mindazoknak, akik a Megvilágosodást keresik, meg
kell érteniük a Négy Igazságot. Mert ennek hiányában vég
nélkül fognak bolyongani a tévképek kusza útvesztőjében.
Akik megértik a Négy Igazságot, ők azok „Akik
megszerezték a Megvilágosodás szemét”.
Akik tehát követni óhajtják Buddha tanításait,
figyelmüket erre a Négy Igazságra összpontosítsák és
igyekezzenek megérteni azok pontos jelentését. Minden
korban az az igazi szent, aki megérti és másoknak tanítja aNégy Igazságot.
– 39 –AZ OKOZATISÁG

Ha valaki megérti a Négy Igazságot, akkor a Nemes
Nyolcágú Ösvény távol fogja tartani a mohóságtól; és hamentes a mohóságtól, nem szegül szembe a világgal, nem
öl, nem lop, nem követ el házasságtörést, nem csal, nem
követ el visszaélést, nem hízeleg, nem irígykedik, nemzökken ki nyugalmából, nem feledkezik meg az életmúlandóságáról, nem lesz igazságtalan.
3. A Nemes Ösvényt követni olyan, mintha fénnyel
kezünkben lépnénk be egy sötét helyiségbe: a sötétség
azonnal szertefoszlik és a helyiséget fény árasztja el.
Azok, akik megértik a Nemes Igazságok jelentését és
megtanulták követni a Nemes Ösvényt, birtokában vannaka bölcsesség fényének, amely eloszlatja a tudatlanság
sötétjét.
Buddha pusztán azáltal vezeti az embereket, hogy
megmutatja nekik a Négy Igazságot. Azok, akik helyesenértelmezik azokat, elérik a Megvilágosodást; képesek
lesznek arra, hogy vezessenek és támogassanak másokat
ebben a felfordult világban, és méltóak lesznek a bizalomra.
Amikor megértik a Négy Igazságot, elapad a világ
szenvedélyeit tápláló összes forrás.
Ennek a Négy Igazságnak az alapján Buddha
tanítványai az összes fontos igazságot megismerik és– 40 –AZ OKOZATISÁG

birtokába jutnak a bölcsességnek és éleslátásnak, hogy
mindennek a jelentését megértsék, és képesek lesznek arra,
hogy a világ minden népének hirdessék a Dharmát.
II.
Az okozatiság
1. Minden emberi szenvedésnek megvannak a kiváltó
okai, és mindegyikre van mód, mely által megszüntethető.
Mert a világban minden az okok és feltételek összjátékánaka következménye, és minden elmúlik, amint ezek az okok
és feltételek változnak és megszűnnek.
Az eső esik, a szelek fújnak, a növények virágoznak,
a levelek lehullanak, majd elfújja őket a szél. Mindezek ajelenségek okoktól és feltételektől függenek, amelyek
létrehozzák a jelenségeket, majd megszűnnek, amint azelőidéző okok és feltételek megváltoznak.
Mi szülőktől születünk, testünket élelem táplálja,tudatunkat tanulás és tapasztalat alakítja.
Ezért a test és a szellem is feltételektől függ, és aváltozó feltételekkel együtt maguk is változnak.
Amiképpen egy halászháló csomók sokaságából áll,úgy ebben a világban mindent csomók sokasága kapcsol– 41 –AZ OKOZATISÁG

össze. Ha bárki úgy gondolja, hogy egy háló szemei
függetlenek, akkor az téved.
Épp azért nevezik hálónak, mert egymással
összekapcsolt hálószemek sokaságából tevődik össze, ésmindegyiknek megvan a helye és a szerepe a többi
szemhez képest.
2. A virágok egy sor olyan feltétel miatt jelennek meg,
melyek a szirmaik kibontásához vezetnek. A leveleket azért
fújja el a szél, mert feltételek sorozata ide vezet. A virágok
nem maguktól nyílnak, és a levél sem magától hull le, ésnem egy másik évszakban. Tehát minden valahonnan jön és
valahová megy, semmi sem létezhet önmagától és nem
maradhat változatlan.
Ami ezen a világon örök és változatlan, az annak atörvénye, hogy minden okok és feltételek által létesül és
minden ugyanennek a törvénynek értelmében múlik el;
minden változik, semmi sem állandó.
III.
A függő keletkezés
1. Hol rejtőzik az emberi szomorúság, keserűség,fájdalom és gyötrődés forrása? Mert nem abban a ténybenvan, hogy az embereket általában a vágy hajtja.
– 42 –AZ OKOZATISÁG

Makacsul ragaszkodnak az élet során a gazdagsághoz
és dicsőséghez, a kényelemhez és az örömökhöz, keresikaz izgalmakat és önhittek, és nem vesznek tudomást arról atényről, hogy épp az ezek iránti vágyakozás az emberi
szenvedés forrása.
A világ kezdete óta az emberiséget katasztrófák
sorozata sújtotta, ezenfelül a betegség, az öregség és ahalál.
Ha azonban a tényeket nézzük, azt kell látnunk, hogy
minden szenvedés alapja a kínzó vágy. Ha a mohóság
szomja kioltható, az emberi szenvedés megszűnik.
A tudás hiánya abban a vágyakozásban nyilvánul meg,
mely kitölti az emberi gondolkodást.
Ez azért van így, mert az emberek nem ismerik adolgok egymásutániságának igazi okát.
A tudatlanságból és a mohóságból tisztátalan vágyak
törnek elő olyan dolgok megszerzésére, melyek valójában
nem elérhetőek, de amelyeket az ember szüntelenül és
elvakultan hajszol.
Tudatlanságuk és mohóságuk miatt az emberek
különbségeket képzelnek ott, ahol valójában semmiféle– 43 –AZ OKOZATISÁG

különbségtétel nem lehetséges. Mert valójában semmilyen
különbség nem létezik a helyes és a helytelen emberi
viselkedés között, mégis tudatlanságuk folytán az emberek
azt hiszik, hogy a különbségtétel lehetséges és aviselkedést jónak vagy rossznak tartják.
A nemtudás miatt mindenki állandóan helytelenül
gondolkodik és nem látnak helyesen, sajátmagukból
kiindulva helytelenül cselekszenek. Ennek eredményeképp
válnak a csalóka lét rabjaivá.
Önfejűségük szántóföldjét az ítéletmondó szív
magjával vetik be, agyukat elhomályosítja a tudatlanság,
kínzó vágyak táplálják, az önzés akarnokságával öntözve
mindehhez társul a gonosz, és cipelik magukkal a csalókaábrándokat.
2. Valójában tehát az emberek gondolkodása az, ami aszomorúságot, az elégedetlenséget, a fájdalmat és agyötrődést okozza.
A vágyak és illúziók egész világa nem egyéb, mint a
gondolatok okozta tévképzet. És mégis ugyanebből atudatból keletkezik a Megvilágosodás világa.
3.

Világunkban három helytelen szemlélet létezik.

– 44 –AZ OKOZATISÁG

Ha valaki ezekhez ragaszkodik, akkor annak mindent
tagadnia kell ezen a világon.
Először is vannak, akik azt állítják, hogy az összes
emberi tapasztalat a sorson alapul; másodszor vannak, akik
azt vallják, hogy mindent Isten teremtett és az Ő akarata
irányít; harmadszor vannak, akik úgy vélik, hogy minden
véletlenszerűen történik, bármiféle ok vagy feltétel nélkül.
Ha mindent a sors irányít, akkor a jó és a rosszcselekedetek előre el vannak rendelve, ahogyan aboldogság és a bánat is; akkor semmi olyan nem létezne,
ami ne lenne előre meghatározva. Akkor a jobbítást és azelőrehaladást célzó minden emberi terv és erőfeszítés
hiábavaló, az emberiség pedig reményvesztett lenne.
Ugyanez igaz a többi szemléletre is, mert hamindennek a végső oka egy meg nem ismerhető Istennek
vagy a vak szerencsének a kezében van, akkor miféle
reménye maradna az emberiségnek a beletörődésen kívül?
Nem
csoda,
hogy
akik
így
gondolkodnak,
reményvesztettek és nem tesznek erőfeszítést arra, hogybölcsen cselekedjenek, és elkerüljék a rosszat.
Valójában ez a három felfogás vagy nézet mind
helytelen, mert minden jelenséget okok és a feltételek
láncolata idéz elő.
– 45 –

Második fejezet

AZ ÖNÁLLÓ TUDAT ELMÉLETE ÉS ADOLGOK VALÓDI ÁLLAPOTAI.
Az állandóság hiánya és az én-nélküliség
1. Noha a test és a tudat is okok kölcsönhatása miattlétezik, ebből nem következik egy én-személyiség megléte.
Minthogy a test alkotóelemek halmaza, ezért nem állandó.
Ha a test én-személyiség volna, elhatározása szerint
cselekedné ezt vagy azt.
Egy királynak hatalmában áll, hogy akarata szerint
jutalmazzon vagy büntessen, de akarata vagy szándéka
ellenére is megbetegszik, megöregszik, és sorsa
alakulásának gyakran alig van köze a kívánságaihoz.
Az értelem sem önálló én-személyiség. Az emberi
tudat okok és feltételek halmaza. Állandó változásban van.
Ha a tudat én-személyiség volna, elhatározása szerint
cselekedhetné ezt vagy azt; de az értelem gyakran elszakad
attól, amit helyesnek vél és konokul kergeti a rosszat.
Ennek ellenére semmi nem úgy történik, ahogyan akarja.
2. Ha valakit arról kérdeznek, hogy a test állandó-e vagy
változó, azt kell válaszolnia, hogy változó.
– 46 –

AZ ÖNÁLLÓ TUDAT ELMÉLETE

ÉS A DOLGOK VALÓDI
ÁLLAPOTA

Ha megkérdezik valakitől, hogy a változó lét aboldogság-e vagy a szenvedés, általában azt a választ kelladnia, hogy szenvedés.
Ha valaki azt hiszi, hogy ez a változékony és ennyire
szenvedéssel teli dolog egy én-személyiség, akkor
súlyosan téved.
Az emberi tudat szintén változó és nem mentes aszenvedéstől; semmi olyasmi nincs benne, amitén-személyiségnek nevezhetnénk.
Valódi testünk és tudatunk, amelyből az egyéni élet,valamint az ezt körülvevő külső világ összetevődik,igencsak távol áll az „én” és „az enyém” fogalmától.
Csakis a tisztátalan vágyaktól elhomályosított és abelátásra érzéketlen tudat az, amely makacsul kitart az„én” és „enyém” mellett.
Minthogy a test és a körülötte levő világ is egymással
összefüggő okok és feltételek folytán létezik, ezért állandó
változásban vannak, a változásnak soha nem lehet vége.
Az örökké változó emberi tudat olyan, mint egy folyó
vize vagy egy gyertya égő lángja, mint egy majom, amelyörökké ugrándozik, pillanatnyi szünet nélkül.
Aki bölcs és ezt látja, nem szabad semmiképp semkötődnie a testhez vagy a tudathoz, ha valaha is el akarjaérni a Megvilágosodást.
– 47 –

AZ ÖNÁLLÓ TUDAT ELMÉLETEÁLLAPOTAÉS A DOLGOK VALÓDI

3. Öt olyan dolog van, amit senki nem képes elérni ezena világon: az első az, hogy senki nem tudja megállítani azöregedést; a második, hogy senki nem tudja elkerülni a
betegséget; a harmadik, hogy lehetetlen elkerülni a halált;a negyedik, hogy nem lehet megmenekülni a pusztulástól;az ötödik, hogy nem lehet elkerülni a megsemmisülést.
Az átlagemberek e világban előbb vagy utóbb
beleütköznek ezekbe a tényekbe, és a legtöbben
szenvednek ezektől, azonban akik hallották Buddha
tanítását, nem szenvednek, mert megértik, hogy mindezek
elkerülhetetlenek.
Négy igazság létezik ezen a világon: az első, hogy
minden élőlény a nemtudás miatt születik; a második, hogya vágyak összes tárgya változó, bizonytalan és szenvedést
okozó; a harmadik, hogy az összes létező dolog szintúgy
változó, bizonytalan és szenvedést okozó; a negyedik,
hogy az egész világon nincs semmi olyan, amit „én”-nek
vagy „az enyém”-nek hívhatnánk.
Mindezek az igazságok, vagyis hogy minden átmeneti,
múlékony és én-nélküli, nincsenek összefüggésben azzal,
hogy Buddha a világban megjelenik-e vagy eltűnik. Ezek
az igazságok mindentől függetlenül léteznek; Buddha ezt
tudja, és emiatt hirdeti a Dharmát minden ember számára.

– 48 –

AZ ÖNÁLLÓ TUDAT ELMÉLETE

ÉS A DOLGOK VALÓDI
ÁLLAPOTAII.
Az önálló tudat elmélete
1. A káprázat is és a Megvilágosodás is a tudatból ered,és mindenféle lét és jelenség a tudat működéséből
származik, mint ahogyan egy bűvész a kabátujjából
különféle tárgyakat varázsol elő.
A tudat működésének nincsenek határai, maga hozza
létre környezetét. Egy nem tiszta tudat tisztátalan
dolgokkal veszi körül magát, egy tiszta tudat pedig tiszta
dolgokkal; ennélfogva a környezetnek nem szab korlátot atudat működése.
Ugyanúgy, ahogy a festő megrajzolja a képet, a tudatműködése is megteremti a maga környezetét. Míg Buddha
tiszta és makulátlan környezetet teremt, addig azátlagemberek nem ilyent.
Az elme sokféle mintázatú alakzatokat varázsol, mint
ahogy a tehetséges festő különböző világokat fest meg aképein. A világban semmi nincs, amit nem a tudat hozott
volna létre. Buddha hasonló a tudatunkhoz; az érző lények
éppen olyanok, mint a Buddhák. Ezért semmilyen
különbség nincs a tudat, a Buddhák és az érző lények
között azt a képességüket tekintve, hogy dolgokat
teremtsenek.
– 49 –

AZ ÖNÁLLÓ TUDAT ELMÉLETEÁLLAPOTAÉS A DOLGOK VALÓDI

Buddha helyesen értelmezi a halandó elmegondolatait. Ezért, akik mindezt tudják, képesek arra, hogymeglássák az igazi Buddhát.
2. De a tudat, mely saját környezetét létrehozza, soha
nem mentes az emlékektől, a félelmektől vagy az
elégedetlenségtől, amelyek nem csupán a múltban
gyökereznek, de áthatják a jelent és a jövőt is, mert ezekmind a nemtudásból és mohóságból erednek.
A nemtudás és a mohóság szüli a csalóka világot, ésaz egymással összefüggő okok és feltételek kiterjedt
rendszere is kizárólag a tudatban létezik, sehol másutt.
Az élet és a halál is a tudatból erednek és a tudaton
belül léteznek. Így, amikor az élettel és a halállal
foglalkozó tudat meghal, vele elmúlik az élet és a halál
világa is.
A nem megvilágosodott élet olyan tudat terméke,amelyet saját csalóka világa kuszált össze. Ha megértjük,
hogy nem létezik semmilyen csalóka világ a tudaton kívül,a megzavart tudat megtisztul; és minthogy többé nem
hozunklétre
tisztátlan
környezetet,elérjük
aMegvilágosodást.
Ily módon az élet és a halál világát a tudat teremti, atudathoz kötődik és a tudat irányítja azt; a tudat az ura– 50 –

AZ ÖNÁLLÓ TUDAT ELMÉLETE

ÉS A DOLGOK VALÓDI
ÁLLAPOTA

minden helyzetnek. A szenvedés világát a félrevezetett,halandó tudat teremti.
3. Ennélfogva, minden dolgot elsődlegesen a tudat
ellenőriz és irányít, mindent a tudat teremt. Amint az ökröt
követi a szekér, akképpen követi a szenvedés azt, aki nem
tiszta tudattal beszél vagy cselekszik.
Azonban ha valaki jószándékú tudattal beszél éscselekszik, a boldogság úgy szegődik a nyomába, mint asaját árnyéka. Azokat, akik rosszat cselekedtek, a „rosszat
tettem” gondolata kínozza, és a cselekedet emléke
elraktározódik, hogy majdan az eljövendő életek soránbosszulja meg magát. De azokat, akik jószándéktól
vezérelve cselekszenek, boldoggá teszi a „jót tettem”
gondolata, és még boldogabbá annak a tudata, hogy a jó
cselekedet további boldogságot hoz számukra eljövendő
életeikben.
Ha a tudat tisztátalan, akkor tőle a lábak botladoznaka göröngyös és nehéz úton, sok eséssel és fájdalommal. Ha
azonban a tudat tiszta, akkor az út sima lesz, az utazáspedig zavartalan.
Aki érezni akarja a tiszta testnek és tudatnak azörömét, az a Buddha szerinti úton halad, letépi magáról azönző, tisztátalan gondolatok és a gonosz vágyak hálóját.
– 51 –

AZ ÖNÁLLÓ TUDAT ELMÉLETEÁLLAPOTAÉS A DOLGOK VALÓDI

Akinek a tudata nyugodt, az békére lel és képessé válikarra, hogy elméjét éjjel-nappal még nagyobb szorgalommalművelje.
III.
A DOLGOK VALÓDI ÁLLÁSA
1. Minthogy ezen a világon minden okok és feltételek
következtében létesül, a dolgok között nem lehetségesek
alapvető különbségek. A különbségeket csak az emberek
látják előítéleteik miatt.
Az égen nincs különbség kelet és nyugat között, csak
az emberek találják ki az égtájakat, aztán azt hiszik, hogy
azok valóságosak.
A matematikában a számok egytől a végtelenigönmagukban teljes egészek, önmagukban véve nem
jeleznek mennyiségi különbséget, csak az emberek
rendelik hozzájuk a különbséget, hogy mérhessék akülönböző mennyiségeket.
Nincs eredendő különbség az élet és elmúlás
folyamata között, csak az emberek tesznek különbséget, ésnevezik az egyiket születésnek, a másikat pedig halálnak.
A tettekben nincs különbség a helyes és a helytelen között,csak az emberek különböztetik meg azokat saját
szempontjaik szerint.
– 52 –

AZ ÖNÁLLÓ TUDAT ELMÉLETE

ÉS A DOLGOK VALÓDI
ÁLLAPOTA

Buddhatávol
tartja
magát
az
ilyen
megkülönböztetésektől, és úgy tekint a világra, mint
tovatűnő felhőre. Buddha számára minden látható dolog
csak káprázat; Ő tudja, hogy amit az elme megragad és
elvet, az mind nem lényeges; így Ő nem esik a látszat és amegítélés csapdájába.
2. Az emberek saját képzelt érdekük és kényelmük miattragaszkodnak a dolgokhoz, a gazdagsághoz, a kincsekhez
és a hírnévhez; kétségbeesetten ragaszkodnak a halandóélethez.
Mesterségesen különbségeket tesznek a lét és anemlét, a jó és a rossz, a helyes és a helytelen között. Az
emberek számára az élet kötődések és ragaszkodások
sorozata, aztán emiatt el kell viselniük a fájdalmat és aszenvedést.
Volt egyszer egy ember, aki hosszú útján egy
folyóhoz ért. Azt mondta magában: „A folyónak ezen az
oldalán nagyon nehéz és veszélyes gyalogolni, ellenben amásikon könnyebbnek és biztonságosabbnak tűnik, dehogyan keljek át?” Ezért faágakból és nádból tutajt épített,majd szerencsésen átkelt a folyón. Aztán ezt gondolta
magában: „Ez a tutaj nagyon hasznos volt nekem, nem
fogom a parton hagyni, hogy az enyészet martalékává
legyen, inkább viszem magammal.” És így önként magára– 53 –

AZ ÖNÁLLÓ TUDAT ELMÉLETEÁLLAPOTAÉS A DOLGOK VALÓDI

vett egy felesleges terhet. Vajon bölcsnek nevezhető-e az
ilyen ember?
A történetnek az a tanulsága, hogy még egy jó dolgot
is el kell dobni, ha szükségtelen teherré vált; és még
inkább, amikor egy rossz dologról van szó. Buddhaéletének alapszabályává tette, hogy el kell kerülni ahaszontalan és szükségtelen vitákat.
3. A dolgok nem jönnek és mennek; sem nem jelennek
meg vagy tűnnek el; ezért az ember semmit nem kaphat
vagy veszíthet el.
Buddha azt tanítja, hogy a dolgok sem nem jelennek
meg, sem nem tűnnek el, minthogy függetlenek attól, hogyállítjuk-e vagy tagadjuk-e létezésüket. Mivel tehát minden
okok és feltételek kölcsönhatása folytán létezik, ezért egy
dolog nem létezik önmagától, így állíthatjuk, hogy az
nemlétező. Ugyanakkor, mert viszonylagos kapcsolatban
van az okokkal és feltételekkel, az sem állítható, hogy
nemlétező.
Ha egy dologhoz a formája miatt ragaszkodunk, az atévedés forrása. Ha nem gondolkodunk formákban és nem
ragaszkodunk hozzájuk, akkor nem lesznek hamis
képzeteink és nem tévedünk. A Megvilágosodás látja ezt az
igazságot és mentes az ilyen balga tévedéstől.
– 54 –

AZ ÖNÁLLÓ TUDAT ELMÉLETE

ÉS A DOLGOK VALÓDI
ÁLLAPOTA

A világ valójában az álomhoz hasonló, a kincsei pedig
csalóka délibábhoz. Akár az egy képen láthatótávolságoknak, a dolgoknak sincs önmagukban létező
valóságuk, hanem olyanok, akár a délibáb.
4. Komoly
tévedés
azt
hinni,hogyamegszámlálhatatlanul sok ok miatt létező dolgok örökké
fennmaradhatnak, ezt az állandóság elméletének nevezik;
de ugyanilyen nagy hiba azt hinni, hogy a dolgok teljeseneltűnnek; ez utóbbi neve a nemlét elmélete.
Az élet és halál, a lét és nemlét örökösen használt
fogalmai nem fejezik ki a dolgok lényegét, csupán amegnyilvánulásaikat, ahogy azokat a gyarló emberi szem
látja. Az emberi vágyak miatt kerülnek kapcsolatba az
emberek ezekkel a megnyilvánulásokkal és kötődnek
hozzájuk; azonban a dolgok valójában mentesek
mindenféle különbségtételtől és kötődéstől.
Mivel minden okok és feltételek sora által létesül, adolgok megnyilvánulási formái állandóan változnak; azaz
semmi olyan állandósággal nem rendelkeznek, amivel a
valódi lényeg jellemezhető. A megnyilvánulások állandó
változása miatt van az, hogy a dolgokat a délibábhoz és azálomhoz hasonlítjuk. Mindazonáltal a formák állandó
változása ellenére, a dolgoknak a lényegi szellemi
természete állandó és változatlan.
– 55 –

AZ ÖNÁLLÓ TUDAT ELMÉLETEÁLLAPOTAÉS A DOLGOK VALÓDI

Az ember számára a folyó úgy néz ki, mint egy folyó,
de egy éhes démon számára, aki a vízben tüzet lát, ugyanez
a folyó tűznek tűnhet. Ezért ha az embernek folyóról
beszélünk, annak van értelme, míg egy démon számára
ennek semmi értelme nem lenne.
Hasonlóképpen elmondható, hogy a dolgok olyanok,
mint a káprázatok; azt sem állíthatjuk, hogy létezők, de azt
sem, hogy nemlétezők.
Azonban nem mondható, hogy e változó világon kívül
létezik egy másik, ahol állandóság és igazság van. Hiba ezt
a világot akár múlandónak, akár valóságosnak tekinteni.
De világunk tudatlan emberei azt gondolják, hogy ez
egy valóságos világ és ezt a képtelenséget feltételezvecselekszenek. Mivel azonben e világ nem több puszta
illúziónál, tévedésen alapuló tetteik csak rosszat ésszenvedést hoznak.
A bölcs ember felismeri, hogy ez a világ pusztán
illúzió, nem is cselekszik úgy, mintha az valóságos lenne,
ezért elkerüli a szenvedést.

– 56 –

AZ ÖNÁLLÓ TUDAT ELMÉLETE

ÉS A DOLGOK VALÓDI
ÁLLAPOTAIV.
A középső út
1. Mindazok számára, akik a Megvilágosodáshoz vezető
utat választják, két olyan véglet van, melyet gondosan elkell kerülniük. Először is, a test vágyaiban való elmerülést.
Másodszor, a másik végletet, az aszkétikus fegyelmet, atest és az elme ésszerűtlen sanyargatását.
A Nemes Ösvényt, mely elkerüli ezt a két végletet ésa Megvilágosodáshoz, valamint az elme bölcsességéhez ésbékéjéhez vezet, a Középső Útnak nevezhetjük. Mi tehát aKözépső Út? A Nemes Nyolcágú Ösvényt jelenti: a helyes
nézeteket, a helyes gondolkodást, a helyes beszédet, ahelyes viselkedést, a helyes életvitelt, a helyes erőfeszítést,a helyes figyelmet és a helyes elmélyülést.
Mint már szó volt róla, minden dolog okok végtelenláncolata miatt jelenik meg vagy tűnik el. A tudatlan
emberek az életet vagy létnek, vagy nemlétnek látják, de abölcsek mind a lét, mind a nemlét mögött valami olyat
látnak, mely mindkettőn túl van; ez a Középső Út
megértése.
2. Képzeljük el, hogy egy farönk úszik a folyón. Ha arönk nem ütközik akadályba, vagy nem süllyed el, vagy
nem emeli ki valaki, vagy nem korhad el, végül eléri a– 57 –

AZ ÖNÁLLÓ TUDAT ELMÉLETEÁLLAPOTAÉS A DOLGOK VALÓDI

tengert. Az élet hasonló ehhez a rönkhöz, melyet magávalragadott a nagy folyó sodrása. Ha valaki nem ragaszkodikaz önelégült élethez, vagy hátat fordítva az életnek, nemválik egy önkínzó élet rabjává; ha nem büszkélkedik
erényeivel, vagy nem válik gonosz cselekedetei rabjává;
ha a Megvilágosodást keresve nem veszi semmibe, de nem
is féli a csalóka káprázatot, akkor az ilyen ember aKözépső Utat követi.
A Megvilágosodáshoz vezető utat követve fontos
elkerülni azt, hogy bármelyik szélsőséghez csapódjunk,azaz mindig a Középső Úton kell járni.
Ha valaki tudja, hogy a dolgok sem nem léteznek,
sem nem nem léteznek, hogy minden csak álomszerű,akkor elkerüli a személyes hivalkodást, nem dicsekszik ajó cselekedetekkel, és nem válik semminek sem rabjává.
Ha valaki el akarja kerülni, hogy önnön vágyai
magukkal sodorják, már a kezdetekkor meg kell tanulnia,
hogy ne akarjon dolgokat, hogy ne szokja meg őket és nekötődjék hozzájuk. Nem szabad kötődnie sem a léthez, sem
a nemléthez, sem a belsőhöz vagy a külsőhöz, sem a jó
dolgokhoz, sem a rosszakhoz, sem ahhoz, ami helyes, sem
ami helytelen.

– 58 –

AZ ÖNÁLLÓ TUDAT ELMÉLETE

ÉS A DOLGOK VALÓDI
ÁLLAPOTA

Abban a pillanatban, ahogy kötődni kezd a dolgokhoz,
máris kezdetét veszi a káprázat okozta élet. Aki a
Megvilágosodás Nemes Ösvényét követi, nem kesereg, denem is örvendezik előre, hanem nyugodt és békés tudattal
fogadja, ami jön.
3. A
Megvilágosodásnak
nincs
semmilyenmeghatározott formája vagy természete, melyen keresztül
megnyilvánulhat;
következésképp
magábanaMegvilágosodásban semmi nem szorul megvilágosodásra.
A Megvilágosodás kizárólag a tévedés és atudatlanság miatt létezik; ha ezek eltűnnek, velük együtteltűnik a Megvilágosodás is. És az ellenkezője is igaz: anemtudás és a tévelygés kizárólag a Megvilágosodásvonatkozásában létezik; a Megvilágosodás pedig kizárólaga tévedés és a nemtudás viszonylatában.
Ezért vigyázni kell arra, nehogy a Megvilágosodást
egy megfogható „dolognak” fogjuk fel, mert ellenkező
esetben maga válik akadállyá. Amikor egy sötétségben
lévő tudat megvilágosodik, akkor megszűnik, demegszűnésével megszűnik az is, amit Megvilágosodásnak
hívunk.
Ha az emberek kívánják a Megvilágosodást és elakarják érni, akkor az azt jelenti, hogy még mindig a– 59 –

AZ ÖNÁLLÓ TUDAT ELMÉLETEÁLLAPOTAÉS A DOLGOK VALÓDI

káprázat
foglyai;ezért
azoknak,akikaMegvilágosodáshoz vezető utat követik, nem szabad azt(mindenáron) akarniuk, és ha elérték a Megvilágosodást,
nem szabad ott sokáig időzniük.
Ebben az értelemben a Megvilágosodás elérése azt
jelenti, hogy minden dolog saját maga a Megvilágosodás;
ezért az embereknek a Megvilágosodás útját kell követniük
addig, míg a tudatukban a földi vágyak és a
Megvilágosodás egy és ugyanaz lesz, amiképpen avalóságban is egyek.
4. Az egyetemes egységnek ez az elmélete azt jelenti,
hogy a dolgoknak lényegüket tekintve nincsenek
megkülönböztető jellemzőik, ezt hívják az Üresség-nek(Súnjatá).
A
Súnjatáanyagnélküliséget,meg-nem-születettet, öntermészettel nem bírót, páratlant
jelent. A dolgok lényegének ugyanis nincs szavakkal
kifejezhető formája, sem egyéb jellemzője, mivel az sem
nem születik, sem nem pusztul el. A dolgok lényegét nem
lehet felruházni megkülönböztető jelzőkkel, ezért
anyagnélküliek a dolgok.
Ahogyan már megmutattuk, minden dolog okok és
feltételek miatt jön létre, illetve szűnik meg. Soha semmi
nem létezik pusztán önmagától, minden kapcsolatban vanminden mással.
– 60 –

AZ ÖNÁLLÓ TUDAT ELMÉLETE

ÉS A DOLGOK VALÓDI
ÁLLAPOTA

Bárhol, ahol fény van, jelen van az árnyék; bárhol,
ahol hosszúság van, jelen van a rövidség; bárhol, ahol ott afehér, jelen van a fekete. Ugyanígy, mivel a dolgok saját
természete nem létezik önállóan, anyagnélkülieknek
nevezik őket.
Hasonlóképp, a Megvilágosodás nem létezhet
függetlenül a nemtudástól, a nemtudás pedig a
Megvilágosodás nélkül. Mivel a dolgok alapvető
természetüket tekintve nem különböznek egymástól, nemlétezhet hasonmásuk sem.
5. Az emberek azt szokták hinni magukról, hogy aszületéshez és a halálhoz kapcsolódnak, de ez a valóságban
nem így van.
Amikor az emberek felfogják ezt az igazságot, akkor
majd megértik, hogy a születés nem más mint a halál.
Az emberek saját magukat dédelgetik, ezért vanbennük a birtoklás vágya. Mivel azonban nem létezik
olyasmi, amit „én”-nek nevezhetnénk, birtokolt dolgokról
sem lehet beszélni. Amikor az emberek rájönnek erre az
igazságra, akkor majd felismerik, hogy nincs értelme egyreújabb és újabb dolgok megszerzésére törekedni.

– 61 –

AZ ÖNÁLLÓ TUDAT ELMÉLETEÁLLAPOTAÉS A DOLGOK VALÓDI

Az emberek szeretnek különbséget tenni a tisztaság ésa tisztátalanság között, de lényegüket tekintve a dolgok
nem különböznek egymástól, ilyen különbség csak afejükben lévő tévképek és téveszmék miatt lehet.
Hasonló módon megkülönböztetik az emberek a jót ésa rosszat, de jó és a rossz nem létezik egymástól
függetlenül. Azok, akik a Megvilágosodáshoz vezető útonjárnak, nem ismernek ilyen különbséget, és ezért nem
dicsérik a jót és nem ítélik el a rosszat, sem nem
becsmérlik a jót és dícsérik fel a rosszat.
Azemberek
természetszerűleg
félnekabalszerencsétől és áhítozzák a szerencsét; azonban hafigyelmesen tanulmányozzuk a kettő közötti különbséget, abalszerencséről gyakran kiderül, hogy jó szerencse, aszerencséről pedig az, hogy szerencsétlenség. A bölcs
megtanulja, hogy egykedvűen viszonyuljon az élet változó
körülményeihez, ne lelkendezzen a sikernek, és ne
búslakodjon a sikertelenség miatt. Ily módon érti meg
annak igazságát, hogy nincs kétféle dolog.
Ezért az ellentétetes értelmű szavakban valógondolkodás, - mint például lét és nemlét, világi
szenvedélyek és igaz tudás, tisztaság és tisztátalanság, jó
és rossz -, nem tudja megragadni a dolgok lényegét. Ha az
emberek távol tartják magukat az ilyen kifejezésektől, s az
– 62 –

AZ ÖNÁLLÓ TUDAT ELMÉLETE

ÉS A DOLGOK VALÓDI
ÁLLAPOTA

általuk gerjesztett érzelmektől, akkor felismerik a Súnjata,az Üresség egyetemes igazságát.
6. Amint a makulátlanul hófehér és illatozó lótuszvirág
is a mocsár sarából sarjad, nem pedig a fennsík tiszta
földjéből, akképpen tör elő a világi vágyak szennyéből a
Megvilágosodás. Még az eretnekek hibás nézetei és avilági szenvedélyek keltette káprázatok is csirái lehetnek a
Megvilágosodásnak.
Ha a gyöngyhalász meg akarja szerezni a gyöngyöket,le kell ereszkednie a tenger fenekére, vállalva az éleskorallzátonyok és a gonosz cápák veszélyét. Az embernek
is így kell megküzdenie a világi szenvedélyek veszélyeivel,
ha meg akarja szerezni a Megvilágosodás igazgyöngyét. Az
elején az önzés és az önhittség meredek sziklaszirtjei
között kell bolyongania, mielőtt felébredne benne a vágy,
hogy
rátaláljon
az
útra,
mely
elvezetiaMegvilágosodáshoz.
Egy legenda szerint, egy remetében olyan erősen égett
a vágy, hogy megtalálja az igaz utat, hogy fölmászott egy
kardokból álló hegy tetejére és onnan a tűzbe vetette magát,
hogy így vágya valóra váljon. Aki vállalja az út veszélyeit,
azt fogja tapasztalni, hogy fenn az önzés kardélein és agyűlölet lángjain hűvös szellő fújdogál, a végén pedig azt
fogja látni, hogy az önzés és a világi vágyak, amelyek ellen– 63 –

AZ ÖNÁLLÓ TUDAT ELMÉLETEÁLLAPOTAÉS A DOLGOK VALÓDI

harcolt és amelyek miatt szenvedett, nem egyebek, mint
maga a Megvilágosodás.
7. Buddha tanítása az ellentétpárokkal való jellemzéstől
elvezet az ismérv-nélküliséghez. Hiba, ha az emberek egy
dologban a jót és a helyeset látják, egy másikban a rosszat
és gonoszt.
Ugyanolyan hiba ahhoz ragaszkodni, hogy minden
dolog üres és mulandó, mint azt mondani, hogy a dolgok
valóságosak és változatlanok. Hiba ha valaki az
én-személyiségéhez kötődik, mivel ez nem tudja megóvni
az elégedetlenkedéstől vagy a szenvedéstől. Az is hiba
azonban, ha valaki azt hiszi, hogy nem létezik az „én”,
mert így értelmetlen számára az Igazság Útjának keresése.
Hiba azt állítani, hogy minden szenvedés, de szintúgy hiba
azt állítani, hogy minden boldogság. Buddha azt tanítja,hogy a Középső Út túlmutat ezeken az előítéletben
gyökerező megkülönböztetéseken, és az ellentéteket
egyetlen egységbe olvasztja.

– 64 –

Harmadik fejezet

A BUDDHA - TERMÉSZETI.
A tiszta tudat
1. Sokféle ember és sokféle gondolkodás létezik: vannak
bölcsek, vannak buták, vannak jóindulatúak, vannak
rosszindulatúak, egyesek könnyen irányíthatóak, mások
nehezen, vannak, akiknek tudata tiszta, míg másoké
tisztátalan;azonbanmindezekakülönbségek
lényegtelenek, amikor a Megvilágosodás eléréséről van szó.
A világ hasonlatos egy tóhoz, melyben a lótusz virága
tengernyi színben pompázik, fehérben, rózsaszínben,
kékben, sárgában; vannak, amelyek víz alatt nőnek, mások
a víz tetején terítik ki leveleiket, megint mások a víz
felszíne fölé emelkedve bontják ki leveleiket. Az
embereket még nagyobb változatosság jellemzi. Létezik
különbség a nemek között, azonban ez nem lényegbevágó,
mert megfelelő felkészüléssel a férfiak és a nők is elérhetika Megvilágosodást.
Ahhoz, hogy valakiből jó elefántgondozó legyen, öttulajdonsággal kell rendelkeznie: jó egészségi állapottal,önbizalommal,
szorgalommal,
őszintetörekvéssel,valamint bölcsességgel. Ahhoz, hogy valaki Buddhának a– 65 –

A BUDDHA - TERMÉSZETMegvilágosodáshoz vezető Nemes Ösvényét követhesse,ugyanerre az öt tulajdonságra van szüksége. Ha valaki
rendelkezik ezekkel a tulajdonságokkal, akkor nemre való
tekintet nélkül elérheti a Megvilágosodást. Nem sok időtigényel Buddha tanításának az elsajátítása, mert minden
ember természeténél fogva rendelkezik az adottsággal,
hogy elérje a Megvilágosodást.
2. A Megvilágosodás felé haladva az emberek tulajdon
szemükkel látják Buddhát és saját értelmükkel hisznek
Buddhában. A Buddhát látó szemek és a benne hívő elmék
ugyanazok a szemek és ugyanazok az elmék, amelyekelőtte a születés és a halál világában bolyongtak.
Ha egy király az őt fenyegető rablókra akar lecsapni,
először is azt kell megtudnia, hogy hol van a táborhelyük.
Hasonlóképpen, amikor az ember világi vágyak kísértésébe
esik, előbb az eredetükről kell megbizonyosodnia.
Amikor valaki egy házban kinyitja a szemét, először aszoba belsejét veszi szemügyre, és csak később az ablakból
a kilátást. Hasonlóképpen a mi szemünk is csak azutánlátja a kívül lévő dolgokat, miután már megnézte a házon
belülieket.
Ha a testben értelem lakozik, annak előbb a testen
belüli dolgokat kell megismernie; de az embereket– 66 –

A BUDDHA - TERMÉSZETáltalában a külső dolgok érdeklik és úgy látszik, keveset
tudnak vagy törődnek a testben lévő dolgokkal.
Ha az értelem a testen kívül létezne, nem kellene
kapcsolatban lennie a test szükségleteivel. De valójában atest érzi, amit az értelem tud és az értelem tudja, amit a testérez. Ezért nem lehet azt mondani, hogy az emberi értelema testen kívül van. De vajon hol található az értelem
anyaga, lényege?
3. Az emberek időtlen idők óta tudatlanul bolyongtak éscselekedtek, mert nem ismertek két alapvető dolgot.
Először is, azt hitték, hogy az ő értelmük lényege amulandó világban gyökerező ítéletalkotás, másodszor, nemtudták,hogyítéletalkotóértelmük
mögöttaMegvilágosodás tiszta értelme rejtőzik, amely az ő igazi
valójuk.
Ha az ember ökölbe szorítja a kezét és fölemeli akarját, a szem látja ezt, az értelem észleli. De az ezt észlelő
elme nem az igazi értelem.
Az ítéletalkotó értelem pusztán arra való, hogyészlelje azoknak a képzeteknek a különbségeit, amelyeket
a mohóság és az énre ható többi szenvedély idéz elő. Az
ítéletalkotó elmére okok és feltételek hatnak, nincs saját– 67 –

A BUDDHA - TERMÉSZET

lényege és állandóan változik. Mivel azonban az emberek
azt hiszik, hogy ez az értelem az ő valódi értelmük, atévképek bekerülnek az okok és feltételek közé, amelyek
szenvedést okoznak.
Az ember kinyitja a tenyerét és a tudat észleli ezt, devajon mi az, ami mozog? A tudat, vagy pedig a kéz? Avagy
egyikük sem? Ha a kéz mozog, akkor aszerint mozdul atudat, és fordítva; de az elmozduló tudat pusztán a tudat
felszíni megjelenése, nem a valódi és alapvető tudat.
4. Alapvetően mindenkinek a tudata makulátlanul tiszta,
de azt rendszerint elborítja a világi vágyak szennye és pora,amit az egyén körülményei hordanak rá. Ez abeszennyeződött tudat nem az igazi lénye az egyénnek,
hanem olyan inkább, mint egy betolakodó személy vagy
vendég, de nem a házigazda.
A holdat gyakran takarják el a felhők, azonban nem
ezek mozgatják, és tisztasága érintetlen marad. Tehát azembereknek nem szabad azzal áltatniuk magukat, hogy ez
a beszennyeződött tudat az ő valódi tudatuk.
Szüntelenül emlékeztetniük kell magukat erre azáltal,
hogy felébresztik magukban a Megvilágosodás tiszta ésváltozástól mentes tudatát. A változékony és szennyezettelme fogságában az emberek saját téveszméik– 68 –

A BUDDHA - TERMÉSZET

káprázatában vergődnek és tévelyegnek a csalóka világban.
Az emberi tudat zavarait és tisztátalanságait amohóság valamint a változó körülményeknek a tudatra
gyakorolt hatása okozza.
Az a tudat a valódi tudat, melyet nem zavarnak meg a
fel-felbukkanó dolgok, s amely tiszta és nyugodt marad
minden körülmények között, és ennek kell a ház urának
lennie.
Ha egy fogadónak nincsenek vendégei, még nem
mondhatjuk, hogy a fogadó megszűnt. Azt sem mondhatjuk,
hogy a valódi tudatunk megszűnt csak azért, mert az életváltozó körülményei miatt beszennyeződött gondolkodáseltűnt belőle. Az, ami a változó körülményekkel együtt
változik, nem az igazi tudat.
5. Képzeljünk el egy előadótermet, mely világos, míg
süt a nap, de sötétségbe borul, amint a nap lenyugszik.
Azt gondolhatnánk, hogy a világosság a nappal együtt
távozik, a sötétség pedig az éjszakával érkezik, deugyanígy nem gondolkozhatunk a tudatról, amely avilágosságot és a sötétséget érzékeli. A világosságot és asötétséget érzékelő tudat senkinek sem adható vissza, atudat csak egy igazabb tudattá változhat, az alapvető
– 69 –

A BUDDHA - TERMÉSZET

tudattá.
Csak az „ideiglenes” tudat az, amely az adottpillanatban érzékeli, hogy világosság vagy sötétség van,amikor a nap fölkel vagy lenyugszik.
Csak az „ideiglenes” tudatban keletkezhetnek
pillanatonként változó érzetek, ahogy az élet körülményei
változnak; ez nem a valódi és igazi tudat. A világosságotés a sötétséget egyaránt felfogó alapvető és igazi tudat az,
amely az ember valódi természetének a sajátja.
A körülmények és a változó külső feltételek által
keltett pillanatnyi érzések, mint a jó és a rossz, a szeretet ésa gyűlölet, pusztán olyan átmeneti hatások, amelyeket az
emberi tudatban felgyülemlett szennyeződések okoznak.
A tudat által táplált vágyak és a világi szenvedélyek
mögött ott van tisztán és makulátlanul a valódi, az igazi
tudat.
A víz kerek alakot ölt egy kerek edényben, míg
négyzet alakot a négyzet formában, de a víznek magának
nincs meghatározott alakja. Az emberek gyakran
megfeledkeznek erről.

– 70 –

A BUDDHA - TERMÉSZET

Az emberek emezt jónak, amazt rossznak látják, ezt
kedvelik, amazt nem, különbséget tesznek lét és nemlét
között, majd belebonyolódva a meghatározásokba, azokhozkötődve, szenvednek.
Bárcsak mindenki szakítani tudna ezekkel az
elképzelt és hamis megkülönböztetésekkel, a hozzájuk valókötődéssel, és helyre tudnák állítani eredeti tudatuk
tisztaságát, mert akkor tudatuk és testük is megszabadulnaa szennyeződésektől és a szenvedéstől, megismerhetnék
ennek a szabadságnak a békés nyugalmát.
II.
A Buddha-természet
1. Említettük már, hogy a legfontosabb a tiszta és igazi
tudat, más szóval a Buddha-természet, a Buddha-lényeg
magva.
Tüzet gyújthatunk úgy, ha lencsét tartunk a nap és amoxa közé, de vajon honnan származik a tűz? A lencse
óriási távolságra van a naptól, azonban a moxát
kétségtelenül a lencse gyújtja meg. De ha a moxa nem
volna gyúlékony, nem éghetne.
Hasonlóképpen, ha Buddha Bölcsességének a fénye
az emberi tudatra összpontosul, akkor annak igazi– 71 –

A BUDDHA - TERMÉSZET

természete, a Buddha-természet, kigyúl, és csillogó fényeberagyogja a többi ember tudatát, és felébreszti bennük ahitet Buddha iránt. Buddha tartja a Bölcsesség lencséjét
minden ember tudata fölé és így hitük gyorsabban lángra
gyúl.
2. Az emberek igazi tudata vonzódik Buddha
megvilágosodott bölcsességéhez, de gyakran nem vesznek
tudomást erről, és emiatt a világi vágyak rabjaivá lesznek,kötődnek a jó és rossz megkülönböztetéséhez, aztán
siránkoznak a kötelékek és a szenvedés miatt.
Vajon miért van az, hogy az emberek rendelkeznek
ezzel az igazi tiszta tudattal, de mégis ragaszkodnak az
illúziókhoz, és arra ítélik magukat, hogy a csalódások és aszenvedés világában bolyongjanak, elfedve saját
Buddha-természetüket, miközben körülöttük mindenteláraszt Buddha Bölcsességének a fénye?
Egyszer egy ember a tükör hátoldalát nézegetve nem
látta sem az arcát, sem a fejét, s ebbe beleőrült. Micsoda
hiábavalóság, hogy egy ember pusztán abba őrüljön bele,
hogy figyelmetlenségében a tükör hátoldalán akarta
megpillantani önmagát!
Épp ilyen oktalan és hiábavaló, hogy valaki állandóan
attól szenvedjen, mert nem találja meg a Megvilágosodást– 72 –

A BUDDHA - TERMÉSZET

ott, ahol gondolta. Nem a Megvilágosodásban van a hiba;
azok
tévednek,
akik hosszú
ideje
keresika
Megvilágosodást a maguk ítélkező tudatával, miközben
nem fogják fel, hogy a saját tudatuk a csalóka, mert
tudatukat elborítja a felgyülemlett mohóság és illúzió.
Ha megszabadulnak a felgyülemlett téveszméktől,akkor megjelenik a Megvilágosodás. De furcsa módon,amikor az emberek eljutnak a Megvilágosodáshoz,
rádöbbennek, hogy téveszmék nélkül ez utóbbit elnyerni
lehetetlen.
3. A Buddha-természet nem olyasvalami, ami elfogy
vagy eltűnik. Még ha a rossz emberek vadállatoknak vagyéhes démonoknak is születnek, avagy pokolra kerülnek,
soha nem veszítik el Buddha-természetüket.
Bármennyire temesse is be a romlott test vagy rejtsék
el a világi vágyak és felejtsék el, a Buddha iránti
fogékonyság soha nem huny ki teljesen az emberekben.
4. Egy régi történet meséli el annak az embernek az
esetét, aki részeg álomba merült. A barátja mellette maradt,
amíg tudott, de mivel el kellett mennie és attól tartott, hogybarátja szükséget szenvedhet, elrejtett egy ékszert az alvó
férfi kabátujjában. Amikor a részeg magához tért, nemtudván, hogy barátja mit rejtett el kabátujjában, csak
– 73 –

A BUDDHA - TERMÉSZET

vándorolt tovább szegényen és éhesen. Hosszú idő múlva a
két férfi ismét találkozott, akkor a barátja szólt a szegény
embernek az ékszerről, hogy keresse meg.
A történetben szereplő részeg férfihoz hasonlóan
bolyonganak az emberek életükben a születéstől a halálig
és szenvednek, mert fogalmuk sincs arról, hogy valódibensőjükben, amely tiszta és nyílt, ott rejtőzik afelbecsülhetetlen értékű drágakő, a Buddha-természet.
Az emberek bármennyire is nem vesznek tudomást
arról, hogy birtokában vannak ennek a nagyszerű kincsnek,
és akármilyen elesettek és tudatlanok, Buddha soha nem
veszíti el a bizalmát bennük, mert tudja, hogy még alegsilányabb emberi lényben is ott rejtőzik a
Buddha-természet összes erénye.
Ezért Buddha fölébreszti a hitet mindazokban, akiket
félrevezet a nemtudás és nem látják meg saját
Buddha-természetüket, megszabadítja őket a tévképektől,és megtanítja nekik, hogy valójában semmilyen különbség
nincs köztük s a Buddha-természet között.
5. Buddha egy azon lények közül, akik már elérték a
Megvilágosodást, az emberek pedig képesek rá; ez az
egyetlen különbség köztük.

– 74 –

A BUDDHA - TERMÉSZETDe ha valaki azt hiszi, hogy elérte a Megvilágosodást,
saját magát csapja be, mert bár abban az irányban halad, demég nem érte el a Megvilágosodást.
A Buddha-természet nem valósul meg szorgos éselhivatott erőfeszítés nélkül és nem fejeződik be a
Megvilágosodás eléréséig.
6. Volt egyszer egy király, aki egy elefánt köré gyűjtöttszámos vak férfit, majd megkérte őket, mondják el,hogyan néz ki az állat. Az első férfi megtapogatta az
agyarát és azt mondta, az elefánt egy óriási répához
hasonló; egy másik, aki a fülét érintette meg, azt mondta,
az elefánt olyan, mint egy nagy legyező; ismét egy másik
az ormányához érve azt állította, hogy az elefánt egy
mozsártörőhöz hasonló; az, aki a lábát érintette meg, azon
a véleményen volt, hogy mozsár; mígnem az, aki az
elefánt farkához ért, azt hangoztatta, hogy az elefánt olyan
mint a kötél. Egyik sem volt képes rá, hogy megmondja akirálynak, hogyan is néz ki valójában egy elefánt.
Ugyanígy, az emberi természetnek is csak egy-egy
részletét lehet leírni, de az ember valódi természetét, aBuddha-természetet nem.
Csak egyetlen módon valósítható meg az örökkévaló
emberi természet, az embernek az a Buddha-természete,– 75 –

A BUDDHA - TERMÉSZET

melyet nem zavarhatnak meg a világi vágyak és nem
pusztíthat el a halál: Buddha és az Ő Nemes Tana által.
III.
Én-nélküliség
1. A Buddha-természetről úgy szóltunk, mint ami
szavakkal leírható lenne, vagy mintha a más tanításokban
szereplő „lélek”-kel volna azonos, de egyik sem.
Az „én-személyiség” fogalma olyasvalami, amit egyítéletmondó tudat először elképzelt, majd hozzá kötődött,de amit aztán el kell vetnie. Ezzel szemben a
Buddha-természet olyan, ami leírhatatlan és amit előbb föl
kell fedezni. Bizonyos értelemben hasonló az„én-személyiség”-hez, de nem „én” az „én vagyok” vagyaz „enyém” értelmében.
Az „én” létében hinni olyan tévedés, mely a nemlét
meglétét tételezi fel; tagadni a Buddha-természetet
tévedés, mert azt tételezné fel, hogy a lét nemlét.
Ezt a következő példa szemlélteti. Egy anya beteg
gyermekét elvitte az orvoshoz. Az orvos gyógyszert adott agyermeknek és azzal az utasítással látta el az anyát, hogy
mindaddig ne szoptassa gyermekét, míg az a gyógyszert
meg nem emésztette.
– 76 –

A BUDDHA - TERMÉSZETAz anya keserű ízű szerrel kente be melleit, hogytávol tartsa gyermekét. Miután elég idő telt el ahhoz, hogy
az orvosság felszívódjék, az anya leöblítve melleit,megszoptatta a kicsit. Az anya szeretetből folyamodottehhez a gyermekét megmentő eljáráshoz.
A történetben szereplő anyához hasonlóan, Buddha
azért, hogy eloszlassa a tévképzeteket és megtörje az„én-személyiség”-hez való kötődést, tagadja az „én” létét;amikor pedig a tévképzetek és a kötődések megszűntek,
akkor elmagyarázza, hogy az igazi tudat valójában a
Buddha-természet.
Az „én-személyiség”-hez való kötődés az embereknek
csalódásokat okoz, míg a saját Buddha-természetükbe
vetett hit mindannyiukat elvezeti a Megvilágosodáshoz.
Olyan ez, mint az az asszony, aki egy faládát örökölt.
Nem tudván, hogy a ládában arany van, az asszony
továbbra is szegénységben élt, mígnem valaki felnyitotta
és megmutatta neki az aranyat. Buddha ugyanígy nyitja föl
az emberek szemét és megmutatja nekik a saját
Buddha-természetük tisztaságát.
2. Ha mindenkiben megvan ez a Buddha-természet,
miért okoznak mégis oly sok szenvedést egymásnak azemberek azzal, hogy becsapják és öldöklik egymást? És– 77 –

A BUDDHA - TERMÉSZET

miért van olyan sok rang-, illetve vagyonbeli különbség,
miért vannak gazdagok és szegények?
Mesélik, hogy volt egyszer egy birkózó, aki
drágakőből készült ékszert viselt a homlokán. Egy
alkalommal birkózás közben a drágakő belefúródott ahomlokába. A férfi azt hitte, hogy elveszítette az ékszert,
majd felkeresett egy sebészt, hogy eltávolítsa a kelevényt.
Miközben a sebész a sebet kezelte, a vérrögök és piszok
alatt rábukkant a drágakőre. Föltartott egy tükröt és
megmutatta a követ a birkózónak.
A Buddha-természet olyan, akár a drágakő, melyről azelőbbi történetben volt szó; ezt a világi érdekek miatti
piszok és por takarja el, az emberek azt hiszik, hogy
elveszítették, mígnem egy jó tanító ismét láthatóvá teszi
számukra.
A Buddha-természet mindenkiben jelen van,függetlenül attól, hogy milyen vastagon lepi be a mohóság,a harag és a butaság, vagy mennyire temették be az illető
cselekedeteiésmegérdemelt
büntetése.
A
Buddha-természetet nem lehet elveszíteni vagy elpusztítani,és amikor megtisztul a sok szennyeződéstől, előbb vagy
utóbb újra láthatóvá lesz.

– 78 –

A BUDDHA - TERMÉSZET

Ahogy a történetben a birkózónak egy tükör
segítségével megmutatták a húsba fúródott drágakövet, az
emberek számára ugyanígy Buddha fénye teszi láthatóvá avilágivágyaikésszenvedélyeikalátemetett
Buddha-természetüket.
3. A Buddha-természet mindig tiszta és nyugodt,
függetlenül attól, hogy ki hogyan és milyen körülmények
között él. Mint ahogyan a tej mindig fehér, függetlenül atehén színétől, akár vörös, fehér vagy fekete is az,
ugyanúgy lényegtelen, hogy az emberek életét hogyan
befolyásolják cselekedeteik, vagy hogy tetteik és
gondolataik milyen következménnyel járnak.
Mesélik, hogy Indiában létezett a Himalájában amagas fűben egy titokzatos gyógynövény. Az emberek
sokáig hiába keresték, de végül egy bölcs az édes illata
alapján rátalált. A bölcs élete végéig egy fakádban tárolta agyógyírt, halála után azonban az édes gyógykivonat atávoli hegyekben, egy forrás vizében maradt, rejtve, adézsában lévő víz pedig megposhadt, az íze is rossz lett.
Hasonlóképp, a Buddha természetet eltakarják avilági szenvedélyek gyomnövényei és csak ritkán
bukkanhatunk rá, azonban Buddha megtalálta és
megmutatta az embereknek, akik saját adottságaik folytán
más-más ízűnek érzik azt.
– 79 –

A BUDDHA - TERMÉSZET

4. A gyémántot, ezt a legkeményebb ismert anyagot,
nem lehet összetörni. A homok és a szikla porrá zúzható,
de a gyémánt sértetlen marad. A Buddha-természet agyémánthoz hasonlatos: törhetetlen.
Az emberi természet, a test és a tudat is, elpusztul, dea Buddha-természet elpusztíthatatlan.
A Buddha-természet valóban az emberi természet
legkiválóbb tulajdonsága. Buddha azt tanítja, hogy bár azemberi természet végtelenül sokféle, - vannak például
férfiak és nők - , a Buddha-természet egy és ugyanaz.
A tiszta aranyat az érc megolvasztásával és aszennyező anyagok eltávolításával nyerik ki. Ha az
emberek megolvasztanák tudatuk ércét és eltávolítanák avilági vágyak és az önzés okozta összes szennyeződést,
akkor mindannyian megtalálhatnák ugyanazt a tiszta
Buddha-természetet.

– 80 –

Negyedik fejezet

A SZENNYEZŐDÉSEKI.
Emberi szennyeződések
1. Kétféle világi szenvedély van, mely beszennyezi éselfedi a Buddha-természet tisztaságát.
Az első az elemzésre és vitára ösztönző szenvedély,
amely megzavarja az emberek ítélőképességét. A másodikaz érzékek vágya, amely felborítja az emberekértékrendjét.
Mind a vitázás, mind az érzékek illúziójáról azt
lehetne gondolni, hogy ez a kettő okozza az emberi
szennyeződéseket, de valójában két alapvető ok van: atudatlanság és a vágyak.
A vitázás káprázatának alapja a tudatlanság, azérzékek káprázatának alapja pedig a vágy, a kettő
végsősoron ugyanaz és e kettő adja a boldogtalanság
forrását.
Ha az emberek tudatlanok, képtelenek helyesen és
biztosan gondolkodni. Mivel engednek a lét utáni vágynak,– 81 –A SZENNYEZŐDÉSEKebből óhatatlanul következik a mindent megszerzés, és amindenhez kötődés. Ez az állandó éhség, mely a már látott
és hallott kellemes dolgok iránt nyilvánul meg, amegszokás illúzióját kelti az emberekben. Vannak, akik
odáig jutnak, hogy magának a testnek a halálát kívánják.
Ezekből az elsődleges forrásokból táplálkozik akapzsiság, a harag, a butaság, a tévedés, a gyűlölet, aféltékenység, a hízelgés, a csalás, a büszkeség, a megvetés,a féktelenség és az önzés.
2. A kapzsiság az elégedettség hamis érzetéből ered; aharag onnan ered, hogy valaki tévesen ítéli meg saját
dolgait, körülményeit; a butaság abból származik, havalaki képtelen eldönteni, miképp viselkedjék helyesen.
A kapzsiságot, a haragot és a butaságot a világot
emésztő három tűznek nevezik. A kapzsiság tüze azokat
emészti, akik a mohóság következtében elveszítették
valódi tudatukat; a harag tüze azokat, akiknek valódiértelmét a düh borította el; a butaság tüze azokat, akik
képtelenek meghallani és követni Buddha tanítását.
Valóban: ez a világ lángokban áll, sokféle tűz emészti.
Ezek a kapzsiság tüzei, a harag tüzei, a butaság tüzei, atévedés és az önzés tüzei, az öregedés, a betegség és a haláltüzei, a szomorúság, a panasz, a szenvedés és a gyötrődés
– 82 –A SZENNYEZŐDÉSEKtüzei. Mindenhol fellángolnak ezek a tüzek. Nemcsak azegyént emésztik el, hanem másoknak is szenvedést
okoznak, előidézik a test helytelen cselekedeteit, ahelytelen beszédet és a helytelen gondolkodást. A tüzekáltal okozott sebekből genny ömlik, amely megfertőzi és
megmérgezi mindazokat, akik a közelébe kerülnek, ésgonosz utakra vezeti őket.
3. A kapzsiság az elégedettség hajszolásából fakad; aharag forrása az elégedetlenség; a butaság pedig atisztátalan gondolatok terméke. A kapzsiságból aprócska
folt támad, amelyet azonban nehéz eltávolítani; a haragból
több
szennyeződés
származik,deazkönnyeneltávolítható; a butaság sok szennyeződés okozója ésezeket nagyon nehéz eltüntetni.
Ezért, bármikor és bárhol is kaptak lángra, ezeket atüzeket az embereknek ki kell oltaniuk azáltal, hogy
helyesen ítélik meg, hogy mi nyújthat nekik igazi
megelégedést, hogy fegyelmezetten megőrzik önuralmukataz élet bosszúságaival szemben és azáltal, hogy mindig
felidézik emlékezetükben Buddha tanítását a jóakaratról ésa kedvességről. Ha a tudatot bölcs, tiszta és önzetlen
gondolatok töltik el, nem marad benne hely a világi
vágyaknak, hogy megtelepedjenek.

– 83 –A SZENNYEZŐDÉSEK

4. A kapzsiság, a harag és a butaság olyanok, akár a láz.
Ha valaki ettől a láztól szenved, még ha kényelmesszobában fekszik is, szenved és álmatlanság kínozza.
Akiket elkerül a láz, minden nehézség nélkül, békésen
alszanak még hideg téli éjjelen is, a puszta földön és
vékony levéltakaró alatt, avagy forró nyári éjszakán egy
kis, zárt levegőjű szobában.
A kapzsiság, a harag és a butaság az a hármas, mely
minden emberi szenvedés forrása. Ahhoz, hogy valaki
megszabaduljon tőlük, be kell tartania az előírásokat,
gyakorolnia kell a tudat összpontosítását, valamint
bölcsességet kell szereznie. Az előírásoknak a betartásával
eltávolíthatóak
lesznekakapzsiság
okoztaszennyeződések; a tudat helyes összpontosítása el fogja
tüntetni a harag miatt keletkezett szennyeződéseket;
mígnem a bölcsesség megszünteti a butaság szülte
szennyeződéseket.
5. Az emberi vágyak nem ismernek határt. Olyanok,
mint annak az embernek a szomja, aki sós vizet iszik:
szomja nemhogy nem enyhül, hanem még inkább kínozza.
Ugyanez történik azzal, aki vágyait akarja kielégíteni:
csak egyre elégedetlenebb lesz, a szenvedései pedig
megsokszorozódnak.
– 84 –A SZENNYEZŐDÉSEKA vágyakat soha nem lehet teljesen kielégíteni;
mindig egyfajta kínzó nyugtalanságot és zaklatottságot
hagynak maguk után, ha pedig a vágyak kielégítése valami
akadályba ütközik, akkor az gyakran az őrületbe kergeti azembert.
Azért, hogy vágyaikat valóra válthassák, az emberek
harcolnak és háborúznak egymással: király a király ellen,szolga a szolga ellenében, szülő a gyermekével, fivér afivérrel, nővér a nővérrel, barát barát ellen; harcolnak
egymás ellen, sőt egymást meg is gyilkolják, csak hogyvágyaikat elérjék.
Az emberek élvezeteik hajszolásával gyakran tönkre
teszik életüket. Lopnak, csalnak, házasságtörést követnek
el, majd pedig, amikor tetten érik őket, el kell szenvedniük
a szégyent és a büntetést.
Bűnt követnek el a testükkel és a szavaikkal, saját
tudatuk is bűnös lesz, pedig jól tudják: az élvezetek
parancsának engedve végül boldogtalanságban és
szenvedésben lesz részük. Aztán a következő világban
szenvedés és gyötrődés vár rájuk.
6. Az összes világi szenvedély közül a kéjvágy alegerősebb. Minden egyéb világi vágyakozás ez után jön.

– 85 –A SZENNYEZŐDÉSEKA kéjvágy úgy tűnik, hogy a többi vágy táptalaja. A
kéjvágy ahhoz a démonhoz hasonló, amely felfalja a világösszes jó cselekedetét. A kéjvágy olyan, mint egy
virágoskertben megbúvó vipera, amely megmarja azokat,
akik csupán a szépet jöttek keresni. A kéjvágy
kúszónövényként jut fel a fára, majd behálózza az ágait és
végül megfojtja. A kéjvágy, csápjait az ember érzéseibemélyesztve, addig szívja a tudat józanságát, míg el nem
sorvasztja. A kéjvágy az a csalétek, melyet a gonosz démon
dob elénk, hogy a tudatlan emberek rákapjanak és
elsüllyedjenek a gonosz világ mélységeiben.
Ha egy száraz csontot vérrel kennek be, a kutya addig
marcangolja, míg - elkeseredve - bele nem fárad. Az
emberi kéjvágy ehhez a kutya elé vetett csonthoz hasonló;állandóan sóvárog utána, míg el nem fárad.
Ha két vadállatnak egyetlen húsdarabot dobunk oda,
foggal-körömmel esnek egymásnak, hogy megszerezzék.
Az az ember, aki az égő fáklyával oktalanul a széllel
szembe megy, megégeti magát. A két vadállathoz és atudatlan emberhez hasonlóan, az emberek világi vágyaik
miatt sebeket kapnak és megégetik magukat.
7. A testet kívülről könnyű megvédelmezni a mérgezettnyilaktól, de lehetetlen megóvni a tudatot a belőle támadó
mérgezett dárdáktól. A kapzsiság, a harag, a butaság és az– 86 –A SZENNYEZŐDÉSEKelvakult önzés, - ez a négy mérgezett dárda a tudatban
gyökerezik és halálos mérgével megfertőzi azt.
Ha az emberek mohósággal, haraggal és butasággal
fertőződnek, akkor hazudnak, csalnak, erőszakoskodnak,
kétértelműen beszélnek, és aztán a szavaikból gyilkosság,
lopás és házasságtörés lesz.
A három ártó tudatállapot, a négy ártó megnyilvánulás
és a három ártó cselekedet együttesen a tíz legfőbb
ártalmat adják.
Ha az emberek hozzászoknak a hazudozáshoz,
akaratlanul is elkövetnek minden lehetséges helytelen
cselekedetet. Mielőtt ártóan cselekednének, hazudniuk kell,s ha már elkezdtek hazudni, felelőtlenül cselekednek ártómódon.
A mohóság, a kéjvágy, a félelem, a düh, aszerencsétlenség és a boldogtalanság mind a tudatlanságból
erednek. Ezért a tudatlanság a legveszélyesebb méreg.
8. A vágyból cselekvés következik; a cselekvésből
szenvedés származik; a vágy, a tett és a szenvedés egyállandóan forgó kerékhez hasonlítható.
A kerék forgásának nincs sem kezdete, sem vége; ígyaz emberek nem tudják elkerülni az újralétesülést, a– 87 –A SZENNYEZŐDÉSEKreinkarnációt. Ennek az átöröklődő körforgásnak
következtében aztán egyik élet követi a másikat, vég
nélkül.
Ha valaki ennek az örökös körforgásnak során egy
halomba gyűjtené saját hamvait és csontjait, az olyan
magas volna, mint egy hegy; ha pedig az ezalattfogyasztott anyatejet gyűjtené össze, az mélyebb volna atengernél.
Bár mindenkiben ott szunnyad a Buddha-természet,
azt olyan mélyen betemetik a világi szenvedélyek
szennyeződései, hogy hosszú ideig ismeretlen marad. Ezért
oly általános a szenvedés és ezért ismétlődnek oly vég
nélkül nyomorúságos életeink.
II.
Az ember természete
1. Az ember természete hasonlatos a sűrű bozóthoz,
mely
bejáratnélküliésáthatolhatatlan.
Összehasonlításképp, az állati természetet sokkal
könnyebb megérteni. Mégis, az emberi természetetáltalában négy fő különbség alapján osztályozhatjuk.
Először is, vannak akik helytelen tanokat követve
sanyargatják magukat és ezáltal saját szenvedésük okozói.
– 88 –A SZENNYEZŐDÉSEK

Másodszor, vannak akik másoknak okoznak szenvedéstazzal, hogy kegyetlenkednek, lopnak, gyilkolnak, vagy
más rosszat cselekszenek. Harmadszor, vannak akik a saját
szenvedésükkel másoknak is szenvedést okoznak.
Negyedszer, vannak akik maguk nem szenvednek ésmegmentenek másokat a szenvedéstől. Ez utóbbiak azok,
akik Buddha tanítását követve, nem engednek utat amohóságnak, a haragnak vagy ostobaságnak, hanem ajóság és bölcsesség békés életét élik anélkül, hogy ölnének
vagy lopnának.
2. Háromféle ember van a világon. Az első csoportba
tartoznak, akik olyanok, mint a sziklába vésett betűk;könnyen utat engednek a haragnak, miközben hosszú ideig
visszatartják haragos gondolataikat. A másodikba tartoznak
azok, akik a homokba írt betűkhöz hasonlóak; szintén
gyorsan dühbe gurulnak, de haragos gondolataik hamarszertefoszlanak. A harmadikba azok tartoznak, akik a víz
felszínére rajzolt betűkhöz hasonlóak; nem tartják visszamúló gondolataikat;
nem vesznek tudomást abecsmérlésről, a rosszindulatú pletykáról; a tudatuk
mindig tiszta és nyugodt.
Van másik háromféle ember. Azok, akik dölyfösek,meggondolatlanul cselekednek és soha nem elégedettek; atermészetük könnyen érthető. Aztán azok, akik udvariasakés megfontoltan cselekednek; a természetük nehezen– 89 –A SZENNYEZŐDÉSEKérthető. Végül pedig azok, akik teljesen legyőzték avágyat; a természetüket lehetetlen megérteni.
Tehát az emberek sokféleképpen osztályozhatóak.
Mindazonáltal, a természetüket nehéz megérteni. Csak
Buddha érti és vezeti őket bölcs tanításával.
III.
Az emberi élet1. Íme egy példázat az emberi életről. Volt egyszer egy
ember, aki csónakjában lefelé evezett a folyón. A partról
figyelmeztette valaki: „Csak lassan ott, a heves sodrásban,
ne oly vidáman! Előtted zuhatagok lesznek és egy
veszélyes örvény, a sziklabarlangokban pedig krokodilokés démonok állnak lesben. Elpusztulsz, ha továbbhaladsz.”
Ebben a példázatban „a heves sodrás” egy kéjekkel
teli életet jelent, az „oly vidáman” azt, hogy valaki szabadfolyást enged az élvezeteinek; a „zuhatagok lesznek” azt,
hogy szenvedés és fájdalom a következmény; az „örvény”
az élvezetet; a „krokodilok és démonok” az élvezeteket
hajszoló élet utáni lepusztulásra és halálra utalnak; a„valaki a partról”, aki figyelmeztet pedig Buddha.
Itt egy másik példázat. Megszökik egy bűnöző,néhány börtönőr van a nyomában, úgyhogy megpróbál– 90 –A SZENNYEZŐDÉSEK

elbújni. Egy kútba ereszkedik alá, a falain tenyésző
kúszónövények indáiba kapaszkodva. Amint egyre lejjebb
ér, viperákat pillant meg a kút fenekén. Úgy dönt,
biztonságosabb, ha a növények indáiba kapaszkodik. Egy
idő múlva, amikor a karjai már elfáradtak, két egeret veszészre, egy fehéret és egy feketét, amint az indákat
rágcsálják.
Ha az indák leszakadnak, a viperák közé zuhan és
elpusztul. Hirtelen, amint felnéz, közvetlenül az arca fölött
egy méhkast lát meg, amelyből méz csepeg. Minden
veszélyről megfeledkezve, a férfi élvezettel ízlelgeti amézet.
Az „egy ember” azt a valakit jelenti, aki azért jött avilágra, hogy magányosan szenvedjen és haljon meg. A„néhány börtönőr” és a „viperák” a testi vágyakra utalnak.
A „kúszónövények” az emberi élet folyamatát jelentik. A„két egér, egy fehér és egy fekete” az idő múlására, anappalokra és éjszakákra, valamint a múló évekre
vonatkoznak. A „méz” mindazokra a testi örömökre utal,
amelyek feledtetik a múló évek szenvedéseit.
2. Íme még egy példázat. Egy király négy viperát rak
egy dobozba, majd a dobozt egy szolgára bízza.
Megparancsolja, hogy jól vigyázzon rájuk, ésmegfenyegeti, hogy ha valamelyiket is feldühíti,– 91 –A SZENNYEZŐDÉSEK

halálbüntetés vár rá. A szolga, félelmében úgy dönt, hogy
eldobja a dobozt és megszökik.
A király öt testőrt küld a szolga elfogatására. Ezek
előbb barátságosan közelítenek a szolgához, hogyépségben vigyék vissza. A szolga azonban nem bízik
bennük, és egy másik faluba szökik.
Később látomásában egy hang közli vele, hogy abban
a faluban nincs biztos menedék a számára, és hogy hat
rabló fogja megtámadni, úgyhogy a rémült szolga addig
szalad, mígnem egy vad folyó állja útját. A fenyegető
veszélyekre gondolva, tutajt készít, amellyel sikerülátkelnie az örvénylő sodráson. A túlparton végrebiztonságra és békére lel.
A „négy vipera egy dobozban” a föld, víz, tűz és
levegő négy elemét jelképezi, amelyekből a húsból való
test épül fel. A test a kéjvágy uralma alatt áll, és ellensége
a tudatnak. Ezért megpróbál elmenekülni a testből.
Az „öt testőr, akik barátságosan közelednek” az öt
alkotórészt jelentik - a formát, érzést, felfogást, akaratot éstudatosságot -, melyek keretbe foglalják a testet és atudatot.
A „biztos menedék” a hat érzék, mely egyáltalán nem
jelent biztos menedéket, a „hat rabló” pedig a hat érzék
– 92 –A SZENNYEZŐDÉSEK

tárgyát jelöli. Ezért, látva a hat érzékben rejlő veszélyt,ismét menekülni kényszerül és a földi vágyak vad sodrású
folyójához ér.
Buddha jótékony tanításából tutajt készít magának, ésszerencsésen átkel az örvénylő sodráson.
3. Három olyan vészhelyzet eset van, amikor a fiú hiába
próbál segíteni az édesanyjának, az édesanya pedig afiának: a tűzvész, az árvíz és a betörés. Mégis, ezekben aveszélyes és szomorú helyzetekben is van lehetőség
egymás megsegítésére.
Három esetben azonban mégsem lehetséges, hogy az
anya megmentse a fiát, vagy fiú az anyját. Ezek: betegség,
az öregség és a halál.
Hogyan cserélhetne helyet a fiú öregedő
édesanyjával? Miképp kerülhetne az anya a fia helyébe,
mikor az megbetegszik? Hogyan segíthetnének egymáson,amikor közeleg a halál pillanata? Bármennyire is szeretik
egymást, vagy bármilyen közel álltak egymáshoz, egyikük
sem tud ilyen esetekben segíteni a másikon.
4. Egyszer Jámá, a pokol mondabeli királya
megkérdezte egy embertől, aki az élete során elkövetettgaztettek miatt pokolra jutott, hogy találkozott-e valaha is– 93 –A SZENNYEZŐDÉSEKéletében a három mennyei hírnökkel. Mire a férfi: „Nem
Uram, soha nem találkoztam ilyenekkel.”
Jámá ekkor azt kérdezte tőle, hogy találkozott-evalaha is egy hajlotthátú öregemberrel, aki bottal járt. A
válasz: „Igen Uram, sokszor találkoztam ilyenekkel.”
Ekkor Jámá így szólt hozzá: „Azért kerültél ide, mert
abban az öregemberben nem ismerted föl az égi hírnököt,akit azért küldtek hozzád, hogy figyelmeztessen, gyorsan
változtatnod kell az életeden, még mielőtt magad ismegöregednél.”
Jámá ekkor azt kérdezte, hogy látott-e valaha is egy
szegény, beteg, magányos embert. A férfi így felelt: „Igen
Uram, sok ilyen embert láttam.” Mire Jámá: „Azért
kerültél ide, mert ezekben az emberekben nem ismertél rá
azokra az égi hírnökökre, akiket azért küldtek hozzád,hogy figyelmeztessenek a saját betegségedre.”Végül Jámá azt kérdezte, látott-e már halott embert. A
válasz: „Igen Uram, többször is.” Erre Jámá: „Ezekben az
emberekben nem ismertél rá az ég hírnökeire, akiket azért
küldtek, hogy figyelmeztessenek, ide fogsz kerülni. Ha
felismerted volna ezeket a hírvivőket és megszívlelted
volna az intelmeiket, akkor megváltoztattad volna az életed,és nem kerültél volna ide, a szenvedés helyére.”– 94 –A SZENNYEZŐDÉSEK

5. Volt egyszer egy Kiszagotami nevű fiatalasszony, egy
gazdag férfi felesége, aki beleőrült gyermeke halálába. A
halott gyermeket a karjaiba vette és házról-házra járt, kérve
az embereket, hogy gyógyítsák meg.
Természetesen nem akadt senki, aki segíteni tudott
volna, mígnem Buddha egyik követője végül azt tanácsolta
neki, hogy keresse fel a Magasztost, aki akkor
Dzsetávánában időzött. Az asszony elvitte halottgyermekét Buddhához.
A Magasztos együttérzően pillantott rá, és így szólt:„Hogy meggyógyítsam a gyermeket, szükségem van
néhány mákszemre; eredj és kérj négy-öt mákszemet egy
olyan házból, ahol még soha nem járt a halál!”Így hát az eszét vesztett asszony elindult egy olyan
házat keresni, ahová a halál még soha nem tette be a lábát,de mindhiába. Végül vissza kellett térnie Buddhához,akinek nyugodt jelenlétében tudata kitisztult és megértettea szavait. A holttestet elvitte és eltemette, majd visszatért
Buddhához és tanítványa lett.
IV.
Az emberi lét a valóságban
1.

Ezen a világon az emberek hajlamosak az önzésre és a
– 95 –A SZENNYEZŐDÉSEK

részvétlenségre; nem tudják, hogyan szeressék és
tiszteljék egymást; kicsinyes dolgok miatt vitatkoznak ésveszekednek miközben maguk látják kárát és szenvednek,az életük pedig a boldogtalanság sivár körforgásává
silányul.
Mindegy, hogy gazdagok-e vagy szegények, csak apénzzel törődnek;
szenvednek ha szegények ésszenvednek ha gazdagok. Mert életüket a mohóság uralja,soha nem elégedettek, soha nem ismerik a megnyugvást.
A gazdag ember a birtoka miatt aggódik;nyugtalankodik a palotája és minden egyéb vagyona miatt.
Azon izgul, nehogy valamilyen szerencsétlenség zúduljon
rá, le ne égjen a palotája, ki ne rabolják, vagy őt el nerabolják. Aztán nyugtalanítja, hogy ha meghal, miként
rendelkezzen a vagyonáról. Valóban, a halál felé vezető
útján egyedül van, és a halálba nem kíséri el senki.
A szegény ember örökké szenved a hiánytól, ez pedig
határtalan vágyakat ébreszt benne - a földért, és egy házért.
A szerzés lángja elégeti a testét és a tudatát is, és élete
derekán éri a halál.
Úgy érzi, hogy az egész világ összeesküdött ellene, és
még a halálhoz vezető hosszú úton is magányos, nem
kísérik el barátok, akik társai lennének.
– 96 –A SZENNYEZŐDÉSEK

2. Azután, öt ártó dolog létezik a világon. Először is, akegyetlenség, mert minden lény, még a rovarok is, harcol amásik ellen. Az erősek megtámadják a gyöngéket; agyöngék becsapják az erőseket; mindenhol jelen van aküzdelem és a kegyetlenség.
Másodszor, hiányzik a világos választóvonal az apa ésa fiú jogai között; a báty és az öcs között; a férj és afeleség között; az idősebb s a fiatalabb rokon között;minden alkalommal mindegyik arra vágyik, hogymagasabbrendű legyen és kihasználja a többieket.
Becsapják egymást, mindenhol a félrevezetés és azőszinteség hiánya.
Harmadszor, hiányzik a világos választóvonal a
férfiak és nők közötti viselkedésben. Időnként
mindenkinek vannak tisztátalan és buja gondolatai, vágyai,
melyek az embereket kétséges tettekre, gyakran pedig
nézeteltérésekre, veszekedésre, igazságtalanságra és
erkölcstelenségre ösztönzik.
Negyedszer, az emberek hajlamosak, hogy ne tartsák
tiszteletben mások jogait, hogy eltúlozzák mások kárára asaját fontosságukat, hogy viselkedésükkel rossz példát
mutassanak, és, igaztalant szólva, másokat becsapjanak,megrágalmazzanak és kihasználjanak.
Ötödször, az emberek hajlamosak arra, hogy
– 97 –A SZENNYEZŐDÉSEK

megfeledkezzenek a mások iránti kötelezettségeikről. Túl
sokat gondolnak saját kényelmükre és tulajdon vágyaikra;
megfeledkeznek a másoktól kapott szívességekről, olyan
bosszúságot okozva embertársaiknak, amely gyakran nagy
bajokhoz vezet.
3. Az embereknek több rokonszenvvel kellene
viseltetniük egymás iránt; jó cselekedeteikért tisztelniük
kellene egymást és segíteniük egymáson a bajban. A
valóságban ezzel szemben az emberek önzőek éskeményszívűek, hibáikért lebecsmérlik egymást, asikereseket pedig irigylik. Idővel az ellenszenvek
fokozódnak, s hamarosan tűrhetetlenné válik a helyzet.
Az ellenszenves indulatok nem azonnal torkollanakerőszakos cselekedetekbe, de megmérgezik az életet agyűlölet és a harag érzéseivel, melyek olyan mélyen
vésődnek a tudatba, hogy azokat az emberek magukkal
viszik az újjászületéskor is.
Valóban, ebben a kéjsóvár világunkban, az ember
egyedül születik és hal meg, halálát követő életében pedig
senki nincs, aki osztozna büntetése terhében.
Az ok és okozatiság törvénye egyetemes;
mindenkinek hordoznia kell saját bűneinek terhét ésszembe kell néznie a következményeivel. Az ok és– 98 –A SZENNYEZŐDÉSEKokozatiságnak ugyanez a törvénye ellenőrzi a jó
cselekedeteket is. Az életünk során mások iránt tanúsított
figyelem és jó cselekedet jó sorsot és boldogságot
eredményez.
4. Amikor az emberek az évek múlásával belátják, hogy
milyen erősen kötődnek a kapzsisághoz, a megszokáshoz
és
szenvedéshez,nagyonelszomorodnak
ésreményvesztetté válnak. Kilátástalanságukban gyakranmásokkal veszekednek és egyre mélyebbre süllyednek abűnben, lemondanak arról, hogy a helyes útra térjenek,
sokszor éppen megátalkodottságuk idején éri őket azidőelőtti halál, hogy aztán örökké szenvedjenek.
Ha valaki rossz sorsa és a szenvedések miatt veszti elreményét, az a legtermészetellenesebb és ellentétes az égiés földi törvényekkel. Következésképp szenvedni fog amostani és következő életeiben is.
Igaz, hogy itt a földön minden mulandó ésbizonytalan, azonban elszomorító, ahogy erről nem
vesznek tudomást és csak tovább hajszolják az élvezeteket
és a vágyakat.
5. E szenvedésekkel teli világban természetes, hogy azemberek önzően gondolkodnak és cselekszenek, és emiattugyancsak magától értetődő, hogy ez szenvedést és– 99 –A SZENNYEZŐDÉSEKboldogtalanságot eredményez.
Az emberek magukat nézik és nem törődnek
másokkal. Engedik, hogy saját vágyaik mohóságba, kéjbe
és mindenféle ártó cselekedetbe torkolljanak. Mindezek
következtében vég nélkül kell szenvedniük.
A bőség ideje nem tart soká, hanem nagyon hamar
véget ér; világunkban semminek nem lehet örülni örökké.
6. Ezért, míg fiatalok és egészségesek, az embereknek
meg kellene szabadulniuk minden mohóságuktól és a világi
dolgokhoz való kötődésüktől és őszintén kellene keresniük
az igazi Megvilágosodást, mert a Megvilágosodáson kívül
nem lehet más tartós támasz vagy boldogság.
A legtöbben viszont nem hisznek az okság
törvényében, vagy pedig nem vesznek tudomást róla.
Továbbra is a mohóságés önzés útján járnak,
megfeledkezve arról, hogy a helyes cselekedet boldogságot
eredményez, a helytelen pedig szerencsétlenséget. Abban
sem igazán hisznek, hogy a mostani életünk cselekedetei
határozzák meg következő életeinket, azokban aszerint leszrészünk jóban illetve rosszban, ahogy most élünk.
Csak panaszkodnak és siránkoznak, hogy mennyit
szenvednek, és egyáltalán nem értik, hogy amit mosttesznek, az meghatározza elkövetkező életeiket, és hogy a– 100 –A SZENNYEZŐDÉSEK

mostani szenvedéseik pedig a korábbi életeik miatt vannak.
Csak a mostani vágyaikkal és szenvedéseikkel
foglalkoznak.
A világon semmi nem állandó vagy tartós, minden
változó, pillanatnyi és előre nem látható. De a tudatlan ésönző emberek pusztán a tovatűnő pillanat vágyaival ésszenvedéseivel törődnek. A helyes tanításokat meg sem
hallgatják, nem is próbálják megérteni, pusztán a mánakélnek, hajszolják a meggazdagodást és az élvezeteket.
7. Időtlen idők óta megszámlálhatatlanul sok ember
született erre az illúziókkal és szenvedéssel teli világra, ésszületnek még ma is. Szerencsére itt van Buddha tanítása,
amely hitet ad és segít nekünk.
Az embereknek tehát mélyen el kell gondolkodniuk,
tisztán kell tartani a tudatukat, testüket, és óvakodniuk kella mohóságtól és a rossztól, keresve a jót.
Buddha tanítása hozzáférhető számunkra. Arra
kellene törekednünk, hogy higgyünk benne, és hogyújjászülethessünk Buddha Tiszta Országában. Megismerve
Buddha tanítását, nem lenne szabad követnünk mások
mohó és bűnös életvitelét, és nem szabad magunkba zárni
Buddha tanítását, hanem azt meg kell valósítanunk és átkell adnunk másoknak.
– 101 –

Ötödik fejezet

A BUDDHA ÁLTAL FELAJÁNLOTTSZABADULÁS
I.
Amida Buddha fogadalmai
1. Mint már elmondtuk, az emberek állandóan világi
szenvedélyeiket hajszolják, bűnt bűnre halmozva,
magukkal hordozzák rossz cselekedeteik terhét, és nem
képesek saját erejükből szakítani a megszokott mohósággalés élvezetekkel. Ha nem képesek legyőzni és eltávolítani avilági szenvedélyeket, miképpen is várhatnák, hogy
megvalósuljon igazi Buddha-természetük?
Buddha, aki jól ismerte az emberi természetet, nagy
rokonszenvvel viseltetett az emberek iránt, és fogadalmat
tett, hogy minden lehetőt meg fog tenni, még ha ez Neki
igen nehéz is lenne, hogy megszabadítsa őket afélelmeiktől és szenvedéseiktől. Ezért Bódhiszattvakéntöltött testet az ősidőkben és a következő tíz fogadalmat
tette:(a) „Elnyerhetem a Megvilágosodást, de az nem lesz
teljes addig, míg országomban mindenki el nem éri azt.”– 102 –

A BUDDHA ÁLTAL FELAJÁNLOTT SZABADULÁS(b) „Elnyerhetem a Megvilágosodást, de az nem
lesz teljes addig, míg világosságom el nem jut a világ
minden zugába.”(c) „Elnyerhetem a Megvilágosodást, de az nem lesz
teljes addig, míg évszázadokon keresztül meg nem mentem
az emberek sokaságát.”(d) „Elnyerhetem a Megvilágosodást, de az nem
lesz teljes addig, míg a tíz világtáj minden Buddhája nem
fogja együtt hirdetni nevem.”(e) „Elnyerhetem a Megvilágosodást, de az nem lesz
teljes addig, míg az emberek őszinte hittel nem fognak
hozzá, hogy országomban szülessenek újjá úgy, hogy teljes
szívből tízszer ismétlik a nevemet, és végül újjászületésük
sikerrel jár.”(f) „Elnyerhetem a Megvilágosodást, de az nem lesz
teljes addig, míg az emberek mindenhol el nem határozzák,
hogy elérjék a Megvilágosodást, érdemeket szerezve ésőszintén óhajtván, hogy az én országomban szülessenek
újjá. És akkor haláluk pillanatában a sok Bódhiszattvával
együtt meg fogok jelenni, hogy üdvözöljem őket Tiszta
Országomban.”– 103 –

A BUDDHA ÁLTAL FELAJÁNLOTT SZABADULÁS(g) „Elnyerhetem a Megvilágosodást, de az nem
lesz teljes addig, míg a nevem hallatán az emberek
mindenhol nem gondolnak országomra és nem akarnak ottújjászületni, és ehhez nem ültetik őszintén az érdem
magvait, hogy így teljesüljön szívük óhaja.”(h) „Elnyerhetem a Megvilágosodást, de az nem
lesz teljes addig, míg mindazok, akik a Tiszta
Országomban születtek újra, el nem jutnak arra a fokra,
hogy Buddhák legyenek következő életükben. Ez alól
kivételek azok, akik embertársaik javára erős akarattal
küzdenek, óhajtják a világ békéjét, sok embert elvezetnek a
Megvilágosodáshoz és a szeretetet gyakorolják.”(i) „Elnyerhetem a Megvilágosodást, de az nem lesz
teljes addig, míg az embereket világszerte át nem hatjaszeretetem gondolata, mely megtisztítja tudatukat és
testüket, a világi dolgok fölé emelve őket.”(j) „Elnyerhetem a Megvilágosodást, de az nem lesz
teljes addig, míg az emberek nevem hallatán, mindenhol elnem sajátítják az életről és a halálról vallott helyes
gondolatokat, és nem szerzik meg a tökéletes bölcsességet,mely a tudatukat tisztán és nyugodtan tartja a mohóság és
szenvedés világában.”– 104 –

A BUDDHA ÁLTAL FELAJÁNLOTT SZABADULÁS

„Tehát ezeket a fogadalmakat teszem: Ne érjem el a
Megvilágosodást, amíg a fentiek nem teljesülnek. Váljak avégtelen Fény forrásává, amely szabaddá teszi és szerte
sugározza bölcsességem és jóindulatom kincseit,
megvilágítva minden országot és megszabadítva minden
szenvedő embert.”
2. Miután számtalan érdemet szerzett az idők kezdeteóta, Ő lett Amida, azaz a Végtelen Fény és az Örök Élet
Buddhája, aki megteremtette a Tisztaság Buddha-országát,ott lakik most Ő, a béke világában és minden ember
megvilágosodásán fáradozik.
A Tiszta Országban béke és boldogság honol,
ismeretlen a szenvedés. Az ott élőknek csak kívánniuk kell,s a ruha, élelem és mindenféle csodálatos dolog máris
megjelenik. Amikor lágy szellő fújdogál az ékszerekkel
megrakott fák között, a szent tanok zenéje tölti be a levegőt
és tisztítja meg mindazok tudatát, akik hallgatják.
A Tiszta Országban sok lótuszvirág illatozik,
mindegyik számtalan csodálatos szirmot bont, és minden
sziromkimondhatatlanszépséggel
ragyog.
A
lótuszvirágokból áradó fény megvilágítja a Bölcsességútját, és akik a szent tan zenéjét hallgatják, megtalálják atökéletes békét.

– 105 –

A BUDDHA ÁLTAL FELAJÁNLOTT SZABADULÁS

3. Most a tíz világtáj minden Buddhája a Végtelen Fényés az Örök Élet Buddháját dícséri.
Bárki, aki hallja ennek a Buddhának a nevét,
magasztalja és örömmel zárja szívébe, tudata eggyé válik
Buddháéval, és Buddha Csodálatosan Tiszta Országában
születik újjá.
Azok, akik a Tiszta Országban születnek újjá,részesülnek Buddha örök életében; szívük azonnal
együttérzéssel telik meg minden szenvedő lény iránt, ésfennen hirdetik a Buddha által kínált szabadulást.
A fogadalmaknak megfelelően, elvetnek maguktól
minden világi kötődést és felismerik e világ mulandóságát.
És az így szerzett érdemeiket minden érző lénymegmentésére fordítják; saját életüket a többi embernek
szentelik, osztozva illúzióikban és szenvedésükben,
ugyanakkor azonban felismerve, hogy megszabadultak aföldi élet kötődéseitől és béklyóitól.
Tudatában vannak a földi élet buktatóinak és
nehézségeinek, de ismerik Buddha végtelen szeretetét is.
Szabad akaratukból cselekszenek, szabadon haladhatnak
tovább vagy állhatnak meg, de mégis azt választják, hogy
azokkal maradnak, akikkel Buddha együttérez.

– 106 –

A BUDDHA ÁLTAL FELAJÁNLOTT SZABADULÁS

Ezért, ha bárki meghallja Amida Buddha nevét, bátran
és teljes hittel mondja ki a Nevét, és részesülni fog Buddha
szeretetében. Igy mindenkinek hallania kell Buddha
tanítását, még akkor is, ha az látszólag ismét az élet éshalál lángban álló világába vezet.
Ha az emberek igazán és őszintén szeretnék elérni a
Megvilágosodást, Amida Buddhának az erejére kelltámaszkodniuk. Amida Buddha segítsége nélkül egy
hétköznapi személy nem képes megtalálni saját legfensőbb
Buddha-természetét.
4. Amida Buddha senkitől nincs távol. Az Ő Tiszta
Országát úgy írják le, mint ami messze nyugaton terül el,azonban szintén jelen van mindazok tudatában, akik
valóban vele akarnak lenni.
Amikor néhányan felidézik magukban Amida
Buddhát, amint arany színben ragyog, a kép
nyolcvannégyezer alakra bomlik és mindegyik alaknyolcvannégyezer fénysugarat bocsát ki, beragyogva avilágot, és nem hagy sötétségben senkit, aki kiejti Buddha
nevét. Így segíti az embereket, hogy rátaláljanak az általa
felajánlott menedékre.
Aki látja Buddha képét, az képes lesz megvalósítani
Buddha gondolatát. Buddha végtelen szeretettel gondol– 107 –

A BUDDHA ÁLTAL FELAJÁNLOTT SZABADULÁS

mindenkire, még azokra is, akik nem vesznek tudomást
vagy megfeledkeznek róla, és méginkább azokra, akik
hisznek benne.
Azoknak, akik hisznek benne, felajánlja a lehetőséget,hogy eggyé váljanak vele. Mivel Buddha testében
mindenki egyenlővé válik, az, aki rágondol, arra Buddha is
gondol, és behatol tudatába.
Ez azt jelenti, hogy ha valaki Amidára gondol, akkor
kiteljesedik benne a Buddha-tudat, ami tisztaságot,boldogságot és békességet ad, lélekben eggyé válik vele.
5. Buddha számtalan alakban és módon jelenik meg,mindenkinek adottságai szerint.
Testét hatalmas méretűvé növeszti, hogy beborítsa az
eget és átfogja a végtelen csillagközi térségeket. Máskor atermészet legparányibb részecskéiben nyilvánul meg, néha
az energiában, olykor a gondolatokban, néha pedig
egyetlen személyben.
De akár így, akár úgy, valamilyen módon Buddha
biztosan megjelenik azoknak, akik hittel mondják ki anevét. Nekik Amida Buddha két Bódhiszattva kíséretében
jelenik meg, egyikük Avalokitésvara, az Együttérzés
Bódhiszattvája, a másik Mahásthama-prapta, a Bölcsesség– 108 –

A BUDDHA ÁLTAL FELAJÁNLOTT SZABADULÁS

Bódhiszattvája. Amida jelen van az egész világon
mindenki számára, de csak azok veszik észre, akik hisznek
benne.
Azok, akik képesek tovatűnő alakjait észrevenni,érezhetik az igazi megnyugvást és a boldogságot. Sőt, akik
képesek felfedezni a valódi Buddhát, kimondhatatlanörömben és békességben részesülnek.
6. Mivel Amida Buddha szeretete és bölcsessége
végtelen, ezért Buddha mindenkit meg tud menteni.
A leggonoszabb emberekre, – akik hihetetlen bűnöket
követnek el, akiknek a tudata tele van kapzsisággal,
haraggal és őrült szenvedéllyel, akik hazudnak,
pletykálnak, erőszakot követnek el és csalnak, akik
gyilkolnak, lopnak és kéjsóvárak; akik éveken keresztül
rosszat tettek és életük végéhez közelednek, – hosszú
büntetés vár.
Ekkor egy jóbarát keresi fel őket, aki az utolsó órában
így szól: „Most a halállal néztek szembe; agonoszságaitokat már nem tudjátok jóvátenni, azonban haaz Ő nevét mondjátok, menedékre lelhettek a Végtelen
Fény Buddhájának szeretetében!”– 109 –

A BUDDHA ÁLTAL FELAJÁNLOTT SZABADULÁS

Ha a szent név puszta ismételgetésével eltöröltetik
minden bűn, mennyivel inkább így van ez azoknál, akik
gondolataikat erre a Buddhára tudják összpontosítani!
Azokat, akik így tudják a szent nevet ismételgetni,
amikor életük vége felé járnak, Amida Buddha valamint az
Együttérzés és a Bölcsesség Bódhiszattvái fogadják őt,hogy Buddha Országába vezessék, ahol a fehér lótusz
tökéletes tisztaságában fognak újjászületni.
Ezért mindenki jegyezze meg a következő szavakat:„Namu – Amida – Butszu”, azaz „Teljes szívemből a
Végtelen Fény és Élet Buddhájára bízom magam”!
II.
Amida Buddha Tiszta Országa
1. A Végtelen Fény és Élet Buddhája örökéletű ésörökké sugározza az Ő Igazságát. Tiszta Országában nincs
szenvedés, sem sötétség, és örömteli minden óra. Ezért
nevezik a Boldogok Birodalmának.
Az ország közepén tisztavizű, üdén pezsgő tó
található, melynek hullámai lágyan csobbannak a partarany homokján. Helyenként szekérkerék nagyságú
lótuszvirágok pompáznak különböző fényben és színekben,– a kékszínűek kék fényben, a sárgák sárgában, a vörösek– 110 –

A BUDDHA ÁLTAL FELAJÁNLOTT SZABADULÁS

vörösben, a fehérek fehérben -, illatuk betölti a levegőt.
Másutt a tó partján arannyal, ezüsttel, lazurittal és
kristállyal díszített pavilonok bukkannak elő, melyek
márvány
lépcsői
avízpartra
vezetnek.
Aztán
lefüggönyözött és drágakövek ékesítette hídkarfák és
tartóoszlopok függenek a víz fölött, közöttük függönyök és
drágakövek, fűszerillatú fák, valamint virágzó bokrok.
A föld szépségesen ragyog, a levegőt pedig égi
dallamok járják be. Nappal és éjjel hat alkalommal
hullanak alá az égből a szép virágszirmok, amelyeket az
emberek összegyűjtenek és kosarakban visznek a többi
Buddha országába, ajándékot készítenek belőlük a sok-sok
Buddhának.
2. Ez a csodálatos ország sok madár otthona. Hófehér
gólyák és hattyúk, tarka színekben pompázó pávák és
trópusi madarak paradicsoma ez, és vannak itt kis madarak
csapatostul, melyek lágyan csivitelnek. Buddha Tiszta
Országában ezek a madarak édes dalaikkal visszhangozzák
Buddha tanítását, és magasztalják érdemeit.
Aki ezeket a hangokat meghallja, az Buddhát
hallgatja és megújul a hite, öröme és békéje, együtt asok-sok hívő testvéri közösségével.
Lágy szellők fújdogálnak a Tiszta Ország fái között,– 111 –

A BUDDHA ÁLTAL FELAJÁNLOTT SZABADULÁS

és fellebbentve a pavilonok illatozó
nyomukban édes zenei dallamok vonulnak.

függönyeit,

Amint az emberek meghallják ezt az égi zenét,
Buddhára, a Dharmára (a Tanra), valamint a Szanghára (aKözösségre) gondolnak. Ezek a nagyszerű dolgok a Tiszta
Országnak csupán a visszatükröződései.
3. Miért nevezik Buddhát ebben az országban Amidának,a Végtelen Fény és Élet Buddhájának? Azért, mert az Ő
Igazságának tündöklő fénye közel s távol beragyogja a
Buddhák országait; mert az Ő élő szeretetének az ereje
soha nem apad el a számtalan élet és tengernyi idő során.
Azért,mertazŐ
TisztaOrszágában
megszámlálhatatlanul
sokan
születtek
újjá,
akik
tökéletesen megvilágosodtak és soha többé nem térnek
vissza az illúziók és a halál világába.
Azért, mert számtalanul vannak azok, akik az Ő
Fénye által születtek újjá.
Ha tehát az emberek tudatukat az Ő Nevéreösszpontosítják, amint életük végéhez közelednek, és
Amida Buddha Nevét teljes hittel és tiszta tudattal még hacsak egyetlen napig vagy hét napig is fennhangon
ismételgetik, Buddha Tiszta Országában születnek újjá, a– 112 –

A BUDDHA ÁLTAL FELAJÁNLOTT SZABADULÁS

végső percben pedig Amida Buddha és szent kísérete jönértük.
Bárki, aki meghallja Amida Buddha Nevét, hinni fog
tanításában és eléri a felülmúlhatatlan, tökéletes
Megvilágosodást.

– 113 –

A GYAKORLAT ÚTJAELSŐ FEJEZETA MEGTISZTULÁS ÚTJAI.
A TUDAT MEGTISZTITÁSA
1. Az embereket világi szenvedélyek hajtják, melyek
csalódásaik és szenvedésük okozói. Ötféleképpen
szabadulhatnak meg a világi szenvedélyek rabságából.
Először is, a dolgokat helyesen kell felfogniuk,
gondos megfigyelés alapján, hogy mi miért van és minek
mi a jelentősége. Mivel a szenvedés oka a tudat vágyaiban
és kötődéseiben gyökerezik, a vágy és a kötődés pedig az„én” téves megfigyeléseihez tapad, amely nem törődik az
okkal és a következményekkel, és mivel ez a téves
megfigyelésekből adódik, csak akkor lehet békéjük, hatudatukból kiirtják a világi szenvedélyeket.
Másodszor, az emberek csak a tudat gondos éstürelmes ellenőrzésével szabadulhatnak meg téves
megfigyeléseiktől
ésaz
azokból
adódó
világiszenvedélyeiktől. Tudatuk hatékony
ellenőrzésével
elkerülhetik a szem, a fül, az orr, a nyelv és a bőr által
okozott mentális folyamatokat, és a belőlük eredő vágyakat.
Ha így járnak el, sikerül gyökerestül kitépniük minden
világi szenvedélyt.
– 116 –

A MEGTISZTULÁS ÚTJAHarmadszor, minden dolgot helyesen kell használniuk.
Vagyis, az élelmiszerekre és ruházati cikkekre nem úgykell gondolniuk, mint amelyek a kényelmüket ésélvezetüket szolgálják, hanem csupán mint amelyek a test
szükségleteit elégítik ki. A ruházatra azért van szükség,
hogy megóvja a testet a nagy hőségtől és a hidegtől, éshogy elfedje a szemérmet; élelemre azért van szükségünk,
hogy táplálja a testet, és azt felkészítse a Megvilágosodásraés a Buddha-lelkület elnyerésére. Ha így gondolkodnak,
akkor ebből nem származhatnak világi szenvedélyek.
Negyedszer, az embereknek meg kellene tanulniuk atűrést; el kellene viselniük a hőség és a hideg, az éhség és aszomjúság okozta megpróbáltatásokat; türelemmel kellene
viselniük, amikor kihasználják és szidalmazzák őket;ugyanis a türelem olthatja ki a világi szenvedélyek tüzét,mely felemészti a testüket.
Ötödször, az embereknek fel kellene ismerniük azösszes rájuk leselkedő veszélyt, hogy azokat elkerülhessék.
Ahogy a bölcs távol tartja magát a megvadult lovaktól
vagy a veszett kutyáktól, nem kellene gonosz emberekkel
barátkoznunk, és olyan helyeket sem kellene látogatnunk,amelyeket a bölcsek elkerülnek. Ha a körültekintést és azelővigyázatosságot gyakoroljuk, a világi szenvedélyek
emésztő tüze hamarosan kialszik.

– 117 –

A MEGTISZTULÁS ÚTJA2.

Világunkban ötféle vágy létezik.
A szemek által megpillantott formákban gyökerező
vágyak; a fülek által hallott hangokból származóak; az orrérzékelte illatokból eredőek; a nyelvnek kellemes ízekből
támadóak; a tapintásnak kellemes érzetekből keletkezőek.
A vágynak eme öt ajtaján áramlik a testbe a kényelem
szeretete.
A legtöbben, a test kényelemszeretetétől befolyásolva,
nem veszik észre a jólétet követő rosszat, és olyan ördögi
csapdába esnek, mint az erdőben a szarvas a vadászéba.
Valóban, az érzékekből fakadó vágyakhoz vezető öt ajtó alegveszélyesebb csapda. A csapdákban vergődve, az
emberek a világi szenvedélyek fogságába esve szenvednek.
Tudniuk kellene, hogyan szabaduljanak ki ezekből acsapdákból.
3. A világi szenvedélyek csapdájából nem egy út vezet
kifelé.
Tételezzük fel, hogy csapdába ejtettünk egy kígyót,
egy krokodilt, egy madarat, egy kutyát, egy rókát és egy
majmot, hat nagyon különböző állatot. Ha most erőskötéllel egymáshoz kötözzük és magukra hagyjuk őket,akkor a hat élőlény mindegyike megpróbál, – a maga
módján –, visszajutni a saját búvóhelyére: a kígyó a füvet
keresi, a krokodil a vizet, a madár a levegőbe akar
felrepülni, a kutya egy falut keres, a róka egy magányos
– 118 –

A MEGTISZTULÁS ÚTJAzugot, a majom pedig az erdő fáit. A sokféle
próbálkozásból ádáz küzdelem veszi kezdetét, de mivel
ugyanahhoz a kötélhez kötötték őket, a legerősebb
vonszolja magával a többit.
A fenti példázat lényeihez hasonlóan, az embert
különbözőképpen kísérti a hat érzékszerv, a szem, a fül, az
orr, a nyelv, a tapintás és a tudat vágyai, és az egészet alegerősebb vágy uralja.
Ha mind a hat lényt egy oszlophoz kötik, addig
fognak küszködni, míg végkimerültségükben az oszlop
körül földre nem rogynak. Ehhez hasonlóan, ha az emberek
megedzik és ellenőrzik a tudatukat, a többi öt érzék nem
jelent többé problémát. Ha urai a tudatuknak, az emberek
most és a jövőben is boldogok lesznek.
4. Az emberek szeretik önző kényelmüket, mely a hírnév
és dicséret vágyából fakad. Azonban a hírnév és dícséret atömjénhez hasonló, mely elégve hamar tovatűnik. Ha az
emberek a dicsőséget és a köz elismerését hajszolják,
letérvén ezzel az igazság útjáról, komoly veszélybe
kerülnek és hamar okuk lesz a csalódásra.
Az az ember, aki a dicsőséget, gazdagságot s aszerelem gyönyöreit hajszolja, olyan, mint a gyermek, aki
egy kés pengéjéről nyalogatja a mézet. Miközben a méz– 119 –

A MEGTISZTULÁS ÚTJAédes ízét élvezi, azt kockáztatja, hogy megvágja a nyelvét.
Ilyen az az ember, aki égő fáklyát visz a széllel szemben; aláng biztos megégeti a kezét és az arcát.
Nem szabad bízni saját, mohósággal, dühvel ésbutasággal teli tudatodban. A tudatot nem szabadszabadjára engedni, hanem szigorú ellenőrzés alatt kelltartani.
5. A legnehezebb elérni a tudatunk fölötti teljes uralmat.
Akik a Megvilágosodást keresik, azoknak előbb meg kellszabadulniuk az összes vágy tüzétől. A vágy vad tűz, és aki
a Megvilágosodást keresi, annak el kell kerülnie, mint
ahogyan a szénaszállító ember kerüli a szikrát.
Azonban őrültség volna kioltanunk szemünk világát
attól való félelmünkben, hogy a szép formák elcsábíthatnak.
A tudat a gazda, és ha ellenőrzés alatt tartjuk, a gyengébb
vágyak tovatűnnek.
Nehéz a Megvilágosodás útján járni, de még nehezebb,
ha az emberek tudatukkal még csak nem is keresik ezt az
utat. Megvilágosodás nélkül, az életnek és halálnak ebben
a világában vég nélküli a szenvedés.
Amikor az ember a Megvilágosodáshoz vezető utat
keresi, az olyan, mint amikor mocsáron keresztül egy ökörvonszolja nehéz terhét. Ha az ökör megpróbál minden tőletelhetőt elkövetni, – anélkül, hogy bármi másra figyelne –,– 120 –

A MEGTISZTULÁS ÚTJAátkelhet az ingoványon és megpihenhet. Ekképpen, ha atudat felügyelet alatt van és a helyes úton halad, nemszennyeződik be a kapzsiság sarával, mely hátráltatná, és
minden szenvedése eltűnik.
6. Akik a Megvilágosodás útját keresik, azoknak előbb
minden önző büszkeségtől meg kell szabadulniuk, és
alázatosan be kell fogadniuk Buddha tanításának fényét. A
világ minden kincse, aranya, ezüstje és dicsősége eltörpül abölcsesség és az erény mellett.
Ahhoz, hogy bárki jó egészségnek örvendjen,
családjának igazi örömet okozzon, és békét hozzon
mindenkinek, előbb saját tudatát kell megfegyelmeznie ésellenőrzés alatt tartania. Ha az ember képes tudatának
ellenőrzésére, meg fogja találni a Megvilágosodáshoz
vezető utat, az összes bölcsességhez és erényhez pedig
magától értetődően jut hozzá.
Amint a kincsek a földből kerülnek a felszínre, úgybukkan elő a jó cselekedetekből az erény, a bölcsesség
pedig a tiszta és nyugodt tudatból. Ahhoz, hogy el tudjunkigazodni az emberi élet útvesztőiben, szükségünk van abölcsesség fényére és az erény útbaigazítására.
Buddha tanítása jó tanítás, mely megmondja az
embereknek, hogyan szabaduljanak meg a mohóságtól, aharagtól és a tudatlanságtól, és akik követik, azoknak élete
jó és boldog lesz.
– 121 –

A MEGTISZTULÁS ÚTJA7. Az ember lépteit gondolatai irányítják. Ha mohó
gondolatokat táplál, még mohóbban viselkedik; a haraggondolatai még nagyobb dühbe csapnak át; a tudás
hiányából fakadó gondolatok ismét rossz irányba viszik.
Aratáskor a gazdák bezárják az istállóba állataikat,
nehogy a kerítésen áttörve kijussanak a szántóföldre, ésvitákra adjanak okot vagy lemészárolják őket;hasonlóképpen az embereknek is távol kell tartaniuk
tudatukat a becstelenségtől és a szerencsétlenségtől. Meg
kell szabadulniuk azoktól a gondolatoktól, melyek amohóságot, haragot és a tudatlanságot táplálják,
ugyanakkor erősíteniük kell azokat a gondolataikat,
melyek a jóindulatot és a kedvességet eredményezik.
Amikor beköszönt a tavasz, és a legelők kizöldülnek,a gazdák szabadon engedik marhacsordáikat, azonban még
ekkor is rajtuk tartják a szemüket. Így van ez az emberek
tudatával is: még a legjobb körülmények között isszigorúan figyelniük kell tudatukat.
8. Sákjamuni Buddha egyszer Kauszambi városábanidőzött. A városban volt egy ember, aki irigyelte és
elvetemült férfiakat fizetett meg, hogy hazug történeteket
terjesszenek Róla. Ilyen körülmények között a tanítványai
nehezen tudtak elegendő ennivalót koldulni, a városban
pedig sok bántalmazás érte őket.
– 122 –

A MEGTISZTULÁS ÚTJAÁnanda így szólt Sákjamunihoz: „Jobban tennénk, ha
nem maradnánk tovább egy ilyen városban. Vannak más és
jobb városok, ahová mehetnénk. El kellene mennünk
innen.”A Magasztos így válaszolt: „Tegyük fel, hogy akövetkező város olyan, mint ez, akkor mihez kezdünk?”„Akkor egy másikba költözünk.”Mire a Magasztos: „Nem, Ánanda, így soha nem leszvége. Jobb, ha itt maradunk és türelemmel viseljük aszidalmakat, míg maguktól meg nem szűnnek, és csak
akkor megyünk máshová.”
Majd hozzátette: „Ezen a világon van nyereség ésveszteség, dicsőség és gyalázat, szenvedés és élvezet; aMegvilágosodottat az ilyen külső dolgok nem érintik:
amilyen gyorsan keletkeztek, olyan hamar meg isszűnnek.”II.
A HELYES VISELKEDÉS ÚTJA1. Akik a Megvilágosodáshoz vezető utat keresik,
mindig vigyázniuk kell, hogy következetesen tisztán
tartsák a testüket, beszédüket és elméjüket. A testet tisztán
tartani azt jelenti, hogy tilos megölni bármilyen élőlényt,– 123 –

A MEGTISZTULÁS ÚTJAlopni vagy házasságtörést elkövetni. A beszéd tisztán
tartásához kerülendő a hazugság, a rágalmazás, a csalás
vagy a pletykálkodás. A tudat tisztaságát a kapzsiság, aharag és a téves ítélkezés kerülésével érhetjük el.
Ha a tudat beszennyeződik, a tettek biztosan nem
lesznek tiszták; ha a tettek nem tiszták, a következmény:szenvedés. A legfontosabb tehát az elme és a test tisztán
tartása.
2. Volt egyszer egy gazdag özvegyasszony, aki
kedvessége, szerénysége és udvariassága miatt jó
hírnévnek örvendett. Szolgált nála egy cselédlány, akibölcs és szorgalmas volt.
Egy napon a lány ezt gondolta magában: „Azúrnőmnek kiváló hírneve van. Kíváncsi vagyok, vajon ajósága a természetéből fakad, vagy a környezete miatt
ilyen. Próbára teszem, és megtudom.”
A következő reggel a szolgálólány csak valamivel délelőtt jelent meg úrnője előtt. Az úrnő sértődötten fogadta éskomolyan megszidta. A lány ezt válaszolta:- Ha csak egy vagy két napig lustálkodom, nem
kellene ennyire felizgatnia magát.
Az úrnő nagyon feldühödött.

– 124 –

A MEGTISZTULÁS ÚTJAMásnap a lány ismét későn kelt föl. Ez annyirafelbőszítette úrnőjét, hogy megütötte egy bottal.
Mindennek széles körben híre ment, és a gazdag özvegy
elveszítette jó hírnevét.
3. Sokan olyanok, mint ez az asszony. Míg megfelelő
körülmények között élnek, kedvesek, szerények és
nyugodtak, de kérdéses, hogy hasonlóképp viselkednek-e,ha életfeltételeik kedvezőtlenül alakulnak.
Csak azt az embert nevezhetjük jónak, akinek elméje
tiszta és nyugodt marad, és aki továbbra is jóindulatúancselekszik akkor, amikor rosszindulatú pletykák jutnak afülébe, és mások ártani kívánnak neki, vagy amikor nincs
megfelelő étele, ruhája és szállása.
Ezért azok, akik csak addig cselekszik a jót és
maradnak nyugodtak, míg megfelelőek a körülményeik,
valójában nem jó emberek. Csak azokat lehet igazából
jónak, békésnek és szerénynek nevezni, akik megismerték
Buddha tanítását, és annak alapján tartják karban az
elméjüket és a testüket.
4. Ami a szavak helyes használatát illeti, öt ellentétpár
létezik: olyan szavak, amelyeket bizonyos körülmények
között használhatunk és amelyeket nem; szavak, amelyek atényekre vonatkoznak és amelyek nem; szavak, melyek– 125 –

A MEGTISZTULÁS ÚTJAkellemesen hangzanak illetve amelyek durvák; jó és ártóhatású szavak; végül pedig a rokonszenves és ellenszenves
szavak.
Bármit is közlünk, gondosan meg kell válogatnunk aszavainkat, melyek jó vagy rossz irányban befolyásolják azembereket. Ha elménket rokonszenv és szeretet tölti el,tudatunk ellenáll a hallott ártó szavaknak. Ajkunkat soha
ne hagyják el meggondolatlan szavak, mivel hatásukra
harag és gyűlölet támad. Szavainkat mindig a rokonszenv
és bölcsesség hassa át!
Vegyük annak az embernek az esetét, aki meg akarja
tisztítani a szeméttől a földjét. Lapáttal és gabonarostával
fog neki, megállás nélkül dolgozik. De azzal csak
szanaszét szórja a szemetet és nem halad. Hát így nem islehet! Amint ez a tudatlan ember, mi sem moshatjuk
tisztára meggondolatlanul kimondott szavainkat. Meg kelledzenünk elménket, szeretettel kell szívünket megtölteni,hogy ne zavarjanak meg bennünket mások megfontolatlanszavai.
A kék égre hasztalanul próbálunk meg vízfestékkel
képet festeni. Hiábavaló erőfeszítés kiszárítani a folyót egy
szalmából készült fáklyával, vagy csattogtatni két cserzettbőrdarab összedörzsölésével. Az előbbi példákhoz
hasonlóan, az embereknek úgy kellene edzeniük az
elméjüket, hogy bármilyen szavakat is hallanak, azok ne
zavarhassák meg őket.
– 126 –

A MEGTISZTULÁS ÚTJAEdzeniük kell tudatukat, hogy az legyen tág akár aföld határai, és legyen olyan végtelen, mint az ég; mély
mint a nagy folyóvizek, és rugalmas, akár a gondosancserzett bőr!
Akkor se táplálj ellenséges érzést az ellenséged iránt,
ha az fogságba ejt és megkínoz; mert akkor nem követed
Buddha tanítását. Minden körülmények között így kellgondolkodnod: „A tudatom rendíthetetlen! Ajkamat nem
hagyják el a gyűlölet és a harag szavai! Ellenségem iránt
együttérzést és sajnálatot érzek, mert ezt diktálja elmém,
amely az összes érző lényt szereti.”
5. Egy példázatban szó van egy férfiről, aki talált egy
hangyabolyt, mely nappal égett, éjjel pedig füstölgött.
Fölkeresett egy bölcset, hogy tanácsát kérje, mitévő legyen.
A bölcs tanácsa az volt, hogy döfjön bele egy kardot.
Emberünk így is tett: a hangyabolyból kapuzár,
vízbuborékok, vasvilla, doboz, teknősbéka, henteskés és
húsdarab került elő. Végül egy sárkánnyal találta szembe
magát. Elmesélte a bölcsnek, mi mindent talált. A bölcs
elmagyarázta a felszínre került dolgok jelentését, majd ezt
mondta neki:- Mindent dobj el! A sárkányt meg hagyd magára, és
ne zavard!
Az előbbi példázatban a hangyaboly az emberi testet– 127 –

A MEGTISZTULÁS ÚTJAjelképezi. Az, hogy napközben ég, azt jelenti, hogy azemberek nappal azt hajtják végre, amire előző éjjel
gondoltak. Az éjszakai füstölgés arra utal, hogy azembereknek éjjelenként kellemes illetve rossz emlékeik
vannak arról, amit előző nap cselekedtek.
A férfi azt az embert vetíti elénk, aki a
Megvilágosodást keresi. A bölcs maga Buddha. A kard atiszta tudatot jelképezi. A hangyaboly feltárása arra azerőfeszítésre utal, ami a Megvilágosodás eléréséhez
szükséges.
Továbbá, a zár a tudatlanságot jelöli, a vízbuborékok
a szenvedés és harag fuvallatai, a vasvilla ahatározatlanságot és a nehézségeket jelentik, a doboz akapzsiság, a harag, a lustaság, az állhatatlanság, alelkiismeret-furdalás és a csalódások összességét, ateknősbéka a testet és az elmét, a henteskés az öt érzékből
fakadó vágyakat, a húsdarab pedig a kéjvágyat. Ezek adolgok mind ártalmasak az emberre nézve, ezért mondja
Buddha:- Mindent dobj el!
Végül, a sárkány a minden földi vágytólmegszabadult tudatot jelképezi. Ha az ember a bölcsesség
kardjával ás le a dolgok mélyébe, a sárkányt találja legalul.
„Hagyd békén, és ne zavard!” – azaz kinek-kinek meg kell
– 128 –

A MEGTISZTULÁS ÚTJAkeresnie és felszínre kell hoznia a földi vágyaktól mentes
tiszta tudatot.
6. Pindola, Buddha egyik tanítványa, miután elnyerte a
Megvilágosodást, azzal a céllal tért vissza Kauszambiba, aszülőhelyére, hogy köszönetet mondjon mindazoknak,
akiktől ott kedvességet kapott. Eközben készítette elő aterepet, hogy elültesse Buddha tanításának csíráit.
Kuszambi külső részein van egy kis park a Gangesz
mentén, ahol kókuszpálmák végtelen sora vet árnyékot ésállandóan hűs szellő fújdogál.
Egy forró nyári napon Pindola egy fa árnyékában ülvemeditált, amikor Udjána király a parkba érkezett, hogy
feleségeivel együtt ott hűsöljön. A zene és az élvezetekálomba ringatták a királyt, aki egy másik fa árnyékábanledőlt szunyókálni.
Mialatt uruk aludt, a feleségei és háremhölgyei sétálni
indultak. Egyszer csak megpillantották Pindolát, amint
meditál. Látták, hogy szent ember, és kérték, tanítsa őket,és figyelmesen hallgatták szavait.
Szunyókálásából felébredve, a király hölgyei
keresésére indult. Ők épp Pindolát vették körül, éstanításait hallgatták. A király, aki féltékeny és erkölcstelen– 129 –

A MEGTISZTULÁS ÚTJAtermészetű volt, haragra gyúlt, és a következő szavakkal
támadt Pindolára:- Megbocsáthatatlan, hogy szent ember létedre
hölgyek körében légy és velük fecsegj!
Pindola csöndben lehunyta a szemét és nyugodt
maradt. A király haragjában kardot rántott és
megfenyegette Pindolát, de ő továbbra is hallgatott ésolyan keménynek mutatkozott, mint egy szikla. Ez még
inkább felbőszítette a királyt, aki kardjával egy
hangyabolyra suhintott, majd a hangyákkal teli rögöket aszent ember arcába vágta. Pindola azonban továbbra isrendíthetetlen maradt. Csöndesen meditálva tűrte a sértéstés a fájdalmat.
A király elszégyellte magát a dühkitörése miatt, és
Pindola bocsánatát kérte. Az eset nyomán megnyílt az út
Buddha tanítása előtt a királyi várba, ahonnan aztán
elterjedt az egész országban.
7. Néhány nap múlva a király meglátogatta Pindolát azerdőben, ahol visszavonultan élt.
- Tiszteletreméltó tanító, - kérdezte a király – hogyan
lehetséges, hogy Buddha tanítványai tisztán tudják tartani atestüket és az elméjüket, és nem engednek a kéjvágy
kísértéseinek, pedig többnyire fiatal férfiak?

– 130 –

A MEGTISZTULÁS ÚTJA- Nemes Úr, - válaszolta Pindola –, Buddha a nők
tiszteletére tanított. Az idős asszonyokra anyáinkként
tekintünk, a korombeliekre nővéreinkként, a fiatalabbakra
pedig leányainkként. Ennek a tanításnak az eredménye,hogy Buddha követői képesek tisztán tartani testüket és
elméjüket, kéjvágyukon pedig képesek úrrá lenni, bár
fiatalok.
- Azonban, Szent tanító, az embernek támadhatnak
tisztátalan gondolatai olyan nővel szemben, aki az anyja,nővére vagy leánya lehetne. Hogyan küzdik le vágyaikat
Buddha tanítványai?
- Nemes Úr, a Magasztos arra tanított, hogy úgy
tekintsünk a testünkre, mint ami mindenféle szennyeződés
kibocsátója: a véré, gennyé, verítéké és zsiradéké. Ha így
tekintünk rá, – még ha fiatalok is vagyunk -, képesek
vagyunk tudatunk tisztántartására.
- Tisztelt tanító, - erősködött a király -. Neked könnyű,hiszen megedzetted tested és tudatod, bölcsességedet pedig
fényesre csiszoltad, de nehéz lenne, akik nem ilyenek, akik
megpróbálnak a szennyeződésekre gondolni, de közben
szemeik a szép formákat követik. Megpróbálhatják
meglátni a csúfságot, de ugyanúgy a szép formák csábítják
őket. Valami más oka lehet annak, hogy Buddha fiatal
követői képesek tetteik tisztántartására.
– 131 –

A MEGTISZTULÁS ÚTJA- Nemes Úr, - felelte Pindola – a Magasztos arra tanít,
hogy őrködjünk az öt érzék kapuinál. Amikor szemünk
szép formákat és színeket lát, mikor orrunk édes illatot szív
magába, vagy amikor nyelvünk édeset ízlel, vagy kezünk
puhaságot tapint, nem szabad ezekhez a vonzó dolgokhoz
ragaszkodnunk, és nem kell iszonyodnunk a rútaktól. Azt
tanultuk, hogy gondosan őrizzük ennek az öt érzéknek akapuit. A Magasztos tanításának köszönhető, hogy még alegfiatalabb tanítványok is képesek megőrizni tudatuk éstestük tisztaságát.
- Buddha tanítása valóban csodálatos. Saját
tapasztalatomból tudom, hogy ha valami széppel vagy
kellemessel találom szembe magam, és nem vigyázok,érzékeim megzavarnak. Életbevágóan fontos, hogy nehagyjuk őrizetlenül az öt érzék kapuit, és ne engedjük
beszennyeződni a cselekedeteinket.
8. Amikor valaki csak úgy reagál, ahogy tudata készteti,soha nem marad el a válaszreakció. Ha megbántanak,azonnal megjelenik a kísértés, hogy visszavágj vagy
bosszút állj. Őrizkedned kell az ilyen ösztönös válaszoktól.
Ha széllel szemben köpsz, csak magadnak ártasz. Ha
széllel szemben söprögetsz, nem szabadulsz meg a portól,hanem magad piszkolod be. A balszerencse az útitársad, habosszúdnak szabad utat engedsz.

– 132 –

A MEGTISZTULÁS ÚTJA9. Nagyon helyesen cselekszel, ha távol tartod magadtól
a kapzsiságot, és jótékonykodsz. De még jobb, ha
gondosan vigyázol arra, hogy a Nemes Ösvényt kövesd.
Meg kell szabadulnod az önzéstől, és helyette arra
gondolj, hogy másokon segíts. Ha mást boldoggá teszel,
akkor ez ösztönzi őt, hogy ő ismét másokat tegyenboldoggá, és így a te jó cselekedeted boldogság forrása
lesz.
Gyertyák ezrei lobbannak lángra egyetlen égő
gyertyától anélkül, hogy az első gyertya élete
megrövidülne. A boldogság soha nem csökken attól, hatöbben osztoznak benne.
A Megvilágosodást keresőknek vigyázniuk kellminden lépésükre. Bármilyen magas célt is tűztek ki, azt
lépésről lépésre kell megvalósítaniuk. Mindennapi
életünkben kell megtennünk a lépéseket, amelyek a
Megvilágosodás felé vezetnek.
10. A Megvilágosodáshoz vezető út elején húsz akadályt
kell leküzdenünk: 1. Nehéz a szegény embernek
nagylelkűnek lenni. 2. Nehéz megtalálnia a gőgösnek a
Megvilágosodáshoz vezető utat. 3. Nehéz önfeláldozásárán keresni a Megvilágosodást. 4. Nehéz akkor
megszületni, amikor Buddha ezen a világon tartózkodik. 5.
– 133 –

A MEGTISZTULÁS ÚTJANehéz meghallani Buddha tanítását. 6. Nehéz tisztán
tartani a tudatot a test ösztöneivel szemben. 7. Nehéz
ellenállni a szép és vonzó dolgok csábításának. 8. Nehéz
egy erős embernek megállnia, hogy ne használja kierőfölényét, amikor vágyai eléréséről van szó. 9. Nehéz
nem megharagudni, ha megbántanak. 10. Nehézártatlannak maradni a hirtelen csábítással szemben. 11.
Nehéz elhatározni, hogy széleskörű és elmélyült
tanulmányokat folytass. 12. Nehéz nem lenézni egy kezdőt.
13. Nehéz alázatosnak maradni. 14. Nehéz jó barátokatszerezni. 15. Nehéz betartani azt a fegyelmet, amely a
Megvilágosodáshoz vezet. 16. Nehéz az, hogy a külső
feltételek és körülmények ne zavarjanak. 17. Nehéz
másokat képességeik szerint tanítani. 18. Nehéz tudatunk
békéjét megőrizni. 19. Nehéz megállni, hogy ne vitatkozz
arról, mi a jó és mi a rossz. 20. Nehéz rátalálni egy jó
módszerre és elsajátítani azt.
11. A jó és a rossz emberek természetükben különböznek
egymástól. A rosszak a bűnös cselekedeteket nem tartjákbűnösnek; ha erre figyelmeztetik őket, nem hagynak fel
velük és nem szeretik, amikor ezt nekik szóvá teszik. A
bölcsek érzékenyen reagálnak a jóra és a rosszra; amint
cselekedeteikben felismerik a rosszat, azonnal abbahagyják,
és mindenkinek hálásak, aki erre figyelmezteti őket.
A jók tehát gyökeresen különböznek a rosszaktól. A
rosszak soha nem értékelik a kedvességet, a bölcsek– 134 –

A MEGTISZTULÁS ÚTJAviszont értékelik és hálásak érte. A bölcsek igyekeznek
elismerésüket és hálájukat valamilyen kedvességgel
kifejezni és viszonozni nemcsak jótevőjükkel, hanem bárki
mással szemben is.
III.
RÉGI PÉLDÁZATOK TANULSÁGAI
1. Valamikor réges régen, az a különös szokás volt egy
országban, hogy az idős embereket távoli ésmegközelíthetetlen hegyek között sorsukra hagyták.
Egy bizonyos államminiszternek nagyon nehezére
esett a hagyomány betartása, amikor saját apja
megöregedett. Titokban földalatti odút vájt neki, ahol
elrejtette és gondozta.
Egy nap az ország királyának megjelent egy istenség
és egy találós kérdést adott fel neki. Megfenyegette, ha
nem tudja megfejteni, akkor odavész a birodalma.
- Itt van két kígyó – szólt -. Mondd meg, melyik
milyen nemű?
Sem a király, sem a palotából senki más nem tudta a
helyes választ. Ezért a király óriási jutalmat ajánlott annak,
aki a birodalomból meg tudja fejteni a feladványt.

– 135 –

A MEGTISZTULÁS ÚTJAA miniszter elment apja búvóhelyére, hogy
megkérdezze őt. Az idős ember ezt mondta:- A megoldás egyszerű. Tegyétek a két kígyót egy
puha szőnyegre: amelyik megmozdul, az a hím; amelyik
nyugton marad az a nőstény.
A miniszter a válasszal a királyhoz sietett, így sikerült
megfejteni a találós kérdést.
Ezt követően az istenség további nehéz kérdéseket tettföl, melyeket a király és az udvarbeliek nem tudtak
megválaszolni. A miniszter azonban, atyját megkérdezve,
mindegyikre tudta a választ.
Íme néhány kérdés, valamint a helyes válaszok:- Ki az, akit felébredettnek neveznek, miközben alszik,
de alvónak, miközben ébren van?
- Az, aki a Megvilágosodás útján jár. Mert ő éber,amikor másokat nem érdekel a Megvilágosodás; és alvó
marad azokhoz képest, akik már elnyerték a
Megvilágosodást.
- Hogyan mérheted meg egy hatalmas elefánt súlyát?
- Tereld egy bárkába, majd jelöld meg, meddig merül
a vízbe. Ezután vidd ki az elefántot és töltsd meg kövekkel
a bárkát, amíg lemerül a vonalig. Utána mérd meg aköveket.
– 136 –

A MEGTISZTULÁS ÚTJAMi a következő mondás jelentése: „Egy csésze víz
több mint az óceán vize?” A válasz: „Egy pohár víznek,
melyet tiszta és együttérző szívvel adsz a szüleidnek vagy
egy betegnek, múlhatatlan az érdeme, az óceán vize
azonban véges.”
Az istenség ekkor egy éhező, csont-bőr ember
alakjában kérdezte:- Van a világon éhesebb, mint én?
A válasz:- Az, aki önző és kapzsi, és nem hisz a Hármas
Kincsben, Buddhában, a Dharmában és a Szanghában, és
nem ad semmit a szüleinek és a tanítóinak, nemcsak
éhesebb, hanem az éhes démonok közé zuhanva örökké
szenvedni fog az éhségtől.
- Itt van egy csándána fából készült deszka. Melyik
vége volt közelebb a fa tövéhez?
- Úsztasd vízen a deszkát: az a vége volt közelebb agyökérhez, amely kicsit mélyebbre merül!
- Két tökéletesen egyforma ló közül hogyan állapítodmeg, melyik a kanca és melyik a csikó?
- Vess eléjük szénát: az anyakanca csikója felé tolja
az eleséget.

– 137 –

A MEGTISZTULÁS ÚTJAAz istenség és a király is elégedett volt a nehéz
kérdésekre adott válaszokkal. A király hálálkodott, amikor
megtudta, hogy a válaszok a miniszter idős apjától
származtak, akit elrejtett az odúban, és eltörölte a törvényt,melynek értelmében az időseket sorsukra kell hagyni ahegyekben. Elrendelte, hogy ezentúl tisztelettel kell bánni
velük.
2. Egyszer az indiai Vidéha királynéja olyan fehér
elefántról álmodott, melynek hat agyara volt. Olyan
mohóság vett erőt rajta, hogy könyörögve kérte a királyt:szerezze meg neki. Habár a feladat megvalósíthatatlannaklátszott, a király, aki imádta a királynét, busás jutalmat
ajánlott annak a vadásznak, aki ilyen elefántot talál.
Történt, hogy épp egy ilyen hatagyarú elefánt
meditált a Himalája-hegységben, hogy elérje a
Megvilágosodást. Valaha az elefánt megmentette egy
vadász életét, aki a hegyek között veszélybe került, ígybiztonságban térhetett vissza övéihez. Azonban most akitűzött jutalomtól elvakult vadász, teljesen megfeledkezve
az elefánt segítségéről, visszatért a hegyekbe, hogy
megölje.
A vadász tudta, hogy az elefánt a Megvilágosodás
eléréséért meditál. Ezért buddhista szerzetesnek öltözött,majd elterelve a figyelmét mérgezett nyíllal lelőtte.
– 138 –

A MEGTISZTULÁS ÚTJAAz elefánt tudta, hogy közeleg a vég, és azt is, hogy avadászt legyőzte a kitűzött jutalom megszerzésének világi
vágya. Együttérzéstől vezérelve, a lábaival védte a többi
elefánt bosszújától. Majd megkérdezte a vadásztól, miért
követett el ilyen bűnös tettet. A vadász mesélt neki ajutalomról és bevallotta: a hat agyarát akarja. Az elefánt
azonnal cselekedett. Egy fa törzséhez ütve szabadult megtőlük, és a következő szavakkal adta át a vadásznak:- Ezzel az ajándékkal befejeztem a Megvilágosodásért
tett erőfeszítéseimet, és a Tiszta Országban fogokújjászületni. Amikor Buddha leszek, segíteni fogok neked,
hogy megszabadulj a kapzsiság, harag és tudatlanság
három mérgezett nyilától.
3. A Himalája lábánál található bambusz-cserjésben élt
egyszer egy papagáj, – sok más állat és madár társaságában.
Egy napon heves szél támadt, mely az elszáradt
nádszálakat egymáshoz dörzsölve az egész bozótot lángra
lobbantotta. A madarakat és a többi állatot rémület töltötteel. A papagáj, – átérezve rémületüket és a szenvedésüket –,meg akarta hálálni a többieknek, hogy befogadták magukközé, menedéket adtak számára. Mindent megpróbált, hogy
megmentse őket. Egy közeli tóba merült alá, majd a tűz
fölé repült, ott lerázta magáról a vízcseppeket, hogy eloltsa
a tüzet. A részvéttől és a hálától eltelve szorgoskodottszünet nélkül.
– 139 –

A MEGTISZTULÁS ÚTJAEgy istenég tudomására jutott ez a jószívű ésönfeláldozó cselekedet. Az Égből alászállva így szólt apapagájhoz:- Nagyszerű, amit teszel, de hogy reméled ezzel anéhány vízcseppel eloltani ezt a nagy tűzet?
A papagáj így válaszolt:- Nincs olyan, amit hálával és önfeláldozással meg nelehetne valósítani. Újra és újra fogok próbálkozni ,– akövetkező életemben is.
A hatalmas istenséget annyira meghatották a papagájszavai, hogy közösen eloltották a tüzet.
4. Élt valamikor a Himalájában egy kétfejű madár.
Történt, hogy az egyik fej azt vette észre, hogy a másik
valamilyen édes gyümölcsből csipeget. Féltékeny lett és
azt gondolta magában: „Én mérges gyümölcsöt fogok
enni.” Így is tett, és az egész madár elpusztult.
5. Egyszer egy kígyó farka és feje azon vitatkozott,melyikük menjen elöl. A farok így szólt a fejhez:- Mindig te vezetsz; ez nem igazságos. Engednedkellene, hogy néha én vezesselek.
Mire a fej:
- Természetünk törvénye szerint nekem kell vezetnem
téged. Nem cserélhetek helyet veled.

– 140 –

A MEGTISZTULÁS ÚTJADe a veszekedés tovább folytatódott, egy szép napon
pedig a farok egy fához kötötte magát. Ezzel sikerült
megakadályoznia, hogy a fej továbbhaladjon.
Mikor a fej belefáradt a küzdelembe, a farok elindult
a maga útján, ami azt eredményezte, hogy a kígyó egy
lángoló gödörbe esett és elpusztult.
A természet világában mindig van egy helyes sorrend,és mindennek megvan a maga szerepe. Ha ezt a rendet
fölborítják, nem működik tovább, és az egész összeomlik.
6. Élt hajdanán egy hirtelen haragú ember. Egyszer két
férfi haladt el a háza előtt és róla beszélgettek. Egyikük így
szólt a másikhoz:- Jó ember, de nagyon türelmetlen. Heves természetű
és könnyen haragra gerjed.
Az ember meghallotta a megjegyzést, kirohant aházból és megtámadta a két férfit. Ütötte, rugdosta és
megsebesítette őket.
Ha egy bölcs embernek hívják fel a figyelmét atévedéseire, el fog gondolkodni rajtuk és változtat aviselkedésén. Az oktalan ember azonban nemcsak
figyelmen kívül hagyja a jótanácsot, hanem újra és újraugyanabba a hibába esik.

– 141 –

A MEGTISZTULÁS ÚTJA7. Élt egykor egy gazdag, de oktalan ember. Amikor
meglátta a másiknak a szép, háromemeletes házát,megirigyelte és elhatározta, hogy hasonlót építtet, mert
ugyanolyan gazdagnak hitte magát. Ácsot hívatott, majd
megparancsolta neki, hogy építsen neki egy olyat. Az
ácsmester beleegyezett, rögtön hozzáfogott az alapozáshoz,építeni kezdte az első és második, majd végül a harmadik
emeletet. A gazdag férfi dühösen rákiabált:- Nem akarok alapot vagy első és második szintet!
Csak a harmadikat akarom. Gyorsan építsd meg!
Az oktalan ember előbb az eredményekre gondol.
Türelmetlenségében nem látja be, hogy a cél csakerőfeszítésekkel érhető el. Jó dolgot nem lehet megfelelő
erőfeszítés nélkül elérni, mint ahogyan harmadik emeletsincs alap, valamint első és második emelet nélkül.
8. Egyszer egy oktalan ember mézet főzött. Váratlanul
megjelent a barátja, akit meg akart kínálni belőle. A méz
azonban túl forró volt. Emberünk, anélkül, hogy levettevolna a tűzről, elkezdte legyezni, hogy lehűtse. Ugyanígy
nem lehet szert tenni a nyugodt bölcsesség hűs mézére
anélkül, hogy levennénk a földi vágyak tűzhelyéről.
9. Volt egyszer két démon. Naphosszat egy doboz, egy
sétapálca és egy pár cipő miatt vitatkoztak. Arra járt egy
ember, aki megkérdezte, hogy miért civakodnak ezek miatt.
– 142 –

A MEGTISZTULÁS ÚTJA„Miféle varázserejük van ezeknek, hogy ennyit vitatkoztok
érte?” – fűzte hozzá.
A démonok elmagyarázták neki, hogy a dobozból
bármit megszerezhetnek, amire csak vágynak – élelmet,
ruhát vagy kincseket; a sétapálcával minden ellenségüketlegyőzhetik; a pár cipővel pedig a levegőben járhatnak.
Ennek hallatán, az ember ezt mondta nekik: „Minek
veszekedtek? Ha pár percre elmentek, kitalálom nektek,
hogyan lehet igazságosan szétosztani a holmikat.” Ígyaztán a két démon magára hagyta az emberünket, akihabozás nélkül felhúzta a lábára a cipőt, megragadta adobozt és a sétapálcát, majd eltűnt a levegőben.
A démonok azokat az embereket jelentik, akik nem abuddhista utat választják. A doboz az együttérzésből
származó adományokat jelenti; az emberek nem is sejtik,
mennyi érték születik az önzetlen szeretetből. A sétapálca
az elme összpontosításának gyakorlatát jelenti. Elkerüli azemberek
figyelmét,
hogy
az
elme
tudatosösszpontosításának gyakorlásával legyőzhető minden földi
vágy. A pár cipő nem más, mint a tiszta gondolat éséletvitel, amely az embert minden vágy és vita fölé helyezi.
Ha a fenti bölcsességeknek nem vagyunk tudatában,továbbra is vég nélkül veszekszünk és vitatkozunk, kiélegyen a doboz, a sétapálca, vagy a pár cipő.

– 143 –

A MEGTISZTULÁS ÚTJA10. Volt egyszer egy magányos utazó. Estefelé egy
elhagyatott házhoz ért. Úgy döntött, ott tölti az éjszakát.
Éjfél körül egy holttestet cipelő démon jött és terhét apadlóra dobta. Kis idő múlva megjelent egy másik, ésmagának követelte a hullát. Ezen csúnyán összevesztek.
Ekkor az első azt mondta, ne vitatkozzanak tovább,
hanem forduljanak bíróhoz, aki majd eldönti, kié legyen a
halott. A másik beleegyezett, a sarokban meglátta a rémült
férfit, és őt kérte meg, tegyen igazságot. Emberünk
rémületében ezt gondolta magában: „Bárhogy is döntök,
haragra gerjesztem a vesztest, aki megöl bosszújában.”Ennek ellenére úgy határozott, hogy őszintén elmondja,
amit tapasztalt.
Mint az várható volt, a második démon olyan haragra
gerjedt, hogy megragadta majd kitépte az ember egyik
karját, amit az első démon a holttest egyik karjával pótolt.
A dühös démon erre kitépte a másik karját, mire az elsőazonnal a hulla másik karjával pótolta. És ez így ment
tovább: a karok után következtek a lábak, a fej és a test.
Ezután a démonok felfalták a padlón szanaszét heverő
testrészeket, majd elégedetten távoztak.
A szerencsétlen ember, aki az elhagyatott házban
menedéket keresett, borzasztóan elkeseredett. Az ördögök
eledeléül szolgáló testrészeit a szüleitől örökölte, most
– 144 –

A MEGTISZTULÁS ÚTJApedig egy hulla teste lett az övé. Ki volt ő valójában?
Akárhogy is gondolkodott a dolgokon, képtelen volt
rájönni. Őrülten botorkált ki a házból. Egy templomhoz
érve, bement és elmesélte a szerzeteseknek, amit átélt. Az
emberek ebből megértették az „én-nélküliség” jelentését.
11. Történt, hogy egy szép és elegáns hölgy látogatóba
ment. A házigazda megkérdezte, ki ő. Azt a választ kapta: agazdagság istennője. A férfi nagyon megörült neki és
kedvesen fogadta.
Kevéssel ezután egy csúnya kinézetű és szegényes
öltözetű asszony kopogtatott be ugyanabba a házba. A
háziúr kérdésére azt válaszolta, ő a szegénység istennője. A
férfi megijedt és megpróbálta elzavarni a háztól, de az
asszony kitartó volt.
- A gazdagság istennője az édesnővérem.
Egyezségünknek megfelelően soha nem hagyjuk elegymást. Ha elzavarsz, ő is velem tart.
Valóban, amint a csúf asszony elment, a másik iseltűnt.
A születés együtt jár a halállal. A szerencse együtt jár
a bajjal. A rossz dolgok követik a jókat. Az embereknek ezt
látniuk kell. Az oktalan emberek félnek a bajtól és aszerencsét kergetik, de aki a Megvilágosodást keresi,– 145 –

A MEGTISZTULÁS ÚTJAannak mindkettőn felül kell emelkednie és meg kellszabadulnia a világi kötődésektől.
12. Volt egyszer egy szegény festő, aki elhagyta otthonátés feleségét, hogy szerencsét próbáljon. Háromévi keménymunkával háromszáz aranyat sikerült megtakarítania.
Ekkor úgy döntött, hazatér. Útközben egy hatalmas
templomhoz érkezett, ahol éppen nagy áldozati szertartás
folyt. Ettől lenyűgözve ezt gondolta magában: „Mostanáig
csak a jelenre gondoltam. Jövendő boldogságom soha
eszembe sem jutott. Jószerencsémnek tudható be, hogy errea helyre érkeztem. Ki kell használnom az alkalmat, hogy
elültessem az erény magvait.” Ilyen gondolatoktól
vezérelve, hálával eltelve a templomnak adományoztaösszes megtakarított pénzét, és egyetlen fillér nélkül tért
haza.
Otthon a felesége felrótta neki, hogy útjáról pénz
nélkül érkezett meg és nem lesz miből megélniük. Szegényművész azt válaszolta, hogy keresett ugyan némi pénzt, deolyan helyre rejtette, ahol az biztonságban lesz. Az asszony
addig unszolta, hová rejtette, míg be nem vallotta, egy
templom szerzeteseinek adományozta.
A felbőszült feleség szidalmakkal árasztotta el urát,
végül pedig a helyi bíró elé vitte az ügyet. Mikor a bíró
megkérdezte a művészt, mit tud felhozni mentségül, a festő
– 146 –

A MEGTISZTULÁS ÚTJAazt mondta, hogy nem meggondolatlanul cselekedett,ugyanis a pénzt hosszú és fáradságos munkával kerestemeg, amit a jövendő jószerencse megalapozására akart
fehasználni. Amikor a templomhoz ért, úgy gondolta: ez az
a föld, melybe aranyát a jó sors magvaiként kell elültetnie.
Ezután még hozzátette:- Mikor a szerzeteseknek adományoztam az aranyat,úgy éreztem, hogy tudatomból száműzöm a mohóságot és akapzsiságot. Rádöbbentem, hogy az igazi gazdagság nem
az arany, hanem a tiszta tudat.
A bíró megdicsérte a festőt helyes gondolkodásáért. A
jelenlévők is egyetértettek és ezek után különböző módon
siettek a házaspár segítségére. A művészt és feleségét
ezentúl állandó jólét övezte.
13. Egy temető mellett lakó férfi éjjel az egyik sírból
hangot hallott, mely őt szólította. Emberünk túl gyáva volt,
hogy egyedül nézzen utána a dolgoknak. Másnap elmesélteaz esetet az egyik bátor barátjának, akinek az az ötlete
támadt, hogy az éj beállta után elindul és megkeresi,
honnan jön a hang.
Miközben a gyáva reszketett félelmében, a barátja
kiment a temetőbe, és valóban, az egyik sírból megszólalt
ugyanaz a hang. A férfi megkérdezte, ki ő és mit akar. A– 147 –

A MEGTISZTULÁS ÚTJAmélyből jövő hang így felelt:- Rejtett kincs vagyok. Elhatároztam, hogy odaadom
magam valakinek. Múlt éjszaka olyan embert szólítottammeg, aki túl gyáva volt ahhoz, hogy értem jöjjön. Te
megérdemelsz, a kincs a tied lesz. Holnap reggel
meglátogatlak hét társammal.
A gyáva ember barátja erre így szólt:- Várni foglak, de mondd meg, kérlek, mivel
kínáljalak.
A hang így válaszolt:- Szerzetesi ruhában érkezünk. Készíts elő nekünk
egy szobát, legyen ott víz is. Te magad tisztálkodj meg, éstakarítsd ki a helyiséget. A szobában legyenek székek ésnyolc szilke főtt rizs a számunkra. Ebéd után vezess
bennünket egyenként egy zárható szobába, ahol arannyal
teli szilkévé változunk át.
Másnap reggel a férfi megmosakodott és kitakarította
a szobát, ahogy a hang kérte, majd várta, hogy
megérkezzen a nyolc szerzetes, akik a megbeszélt időben
meg is jelentek. A házigazda udvariasan fogadta őket.
Miután végeztek az étkezéssel, egyenként vezette be aszerzeteseket a zárt helyiségbe, ahol mindegyik arannyal
teli szilkévé változott.

– 148 –

A MEGTISZTULÁS ÚTJAVolt a faluban egy mohó ember, akit a történtek
hallatán kínzó vágy kerített hatalmába, hogy nyolc
szilkényi aranyat szerezzen. Nyolc szerzetest hívott meg aházába. Az étkezést követően egy zárt helyiségbe vezetteőket, ők azonban ahelyett, hogy aranyszilkévé változtak
volna, felháborodtak, feljelentették a kapzsi embert, akit
aztán letartóztattak.
Ami a gyáva férfit illeti, mikor megtudta, hogy asírbéli hang gazdaggá tette bátor barátját, elment hozzá, és
mohón magának követelte az aranyat arra hivatkozva, hogya hang először őt szólította meg. Mikor megpróbálta
elvinni a szilkéket, egy csomó kígyót talált bennük, melyek
fenyegetően nyújtogatták feléje a fejüket.
Meghallva a történteket, a király úgy rendelkezett,hogy a szilkék a bátor embert illetik, majd megjegyezte:- A világon minden így történik. Az oktalan
embereket csak a jó eredmények érdeklik, de ahhoz már
nincs merszük, hogy utána is járjanak; ezért sosem sikerül
nekik semmi. Sem hitük, sem bátorságuk nincs ahhoz,
hogy szembenézzenek az elméjükben folyó viaskodással,
pedig csak úgy érhetik el az igazi békét és harmóniát.

– 149 –

MÁSODIK FEJEZETA GYAKORLATBAN KÖVETENDŐ ÚTI.
AZ IGAZSÁG KERESÉSE
1. Az igazság keresése közben néhány olyan kérdés isfelvetődik, amely nem lényeges. Miből van avilágegyetem? Örökkévaló-e? Vajon véges, vagy
végtelen-e? Hogyan jött létre az emberi társadalom?
Milyen az ideális emberi társadalom? Ha valaki addig nem
foglalkozna a Megvilágosodással, amíg ezekre a
kérdésekre meg nem találja a választ, akkor haláláig sem
jutna el a Megvilágosodáshoz.
Tételezzük fel, hogy valakibe mérgezett nyílvessző
fúródik; szülei és barátai sebészhez fordulnak, hogy húzza
ki a nyilat és lássa el a sebet.
A sebesült tiltakozik, mert a sebészi beavatkozás előtt
tudni akarja: vajon férfi vagy nő a tettes, nemesi vagy
paraszti származású-e, miből készült az íj, nagy volt-evagy kicsi, fából vagy bambuszból volt-e, a húrja szálból
vagy bélből volt-e, a nyilat rotáng pálmából vagy
közönséges nádból faragták-e, milyen tollat használtak.
Vajon mi történik, ha előbb ezekre a kérdésekre akar
– 150 –

A GYAKORLATBAN KÖVETENDŐ ÚT

választ?
Mielőtt minden információt megtudna, a méreg
biztosan felszívódik, ami a férfi halálát okozhatja. Az elsődolog a nyílvesszőt kihúzni és megakadályozni, hogy améreg bekerüljön a szervezetbe.
Mikor a világot a szenvedély tüze fenyegeti, nem
nagyon számít, hogy milyen a világegyetem szerkezete,
azzal sem érdemes foglalkozni, milyennek kellene lennie
az ideális emberi társadalomnak.
Azzal a kérdéssel, hogy az univerzum véges vagy
végtelen-e, várni lehet addig, míg ki nem tudjuk oltani aszületés, az öregség, a betegség és a halál tüzeit. Amíg vannyomorúság, bánat, szenvedés és gyötrődés, addig előbb
ezekkel a problémákkal kellene foglalkozni, és keresni
megoldásukat.
Buddha azt tanítja, hogy meg tudjuk különböztetni afontosat a lényegtelentől. Ez azt jelenti, hogy azembereknek azt kell megtanulniuk, ami lényeges és nem
kell foglalkozniuk a lényegtelennel, arra készülhetnek,
amiben meg kell világosodniuk.
Tehát, előbb a fontossági sorrendet kell felállítani.
Kiválasztani azt a problémát, melynek a megoldása a– 151 –

A GYAKORLATBAN KÖVETENDŐ ÚT

legfontosabb; csak ez után jöhet a többi. Ehhez legelőször
is a tudattal kell foglalkozni, meg kell tanulni a tudat
ellenőrzését.
2. Vegyük annak az embernek az esetét, aki kimegy azerdőre, hogy egy bizonyos fa ehető belével térjen haza.
Ehelyett azonban megelégszik azzal, hogy egy halom ágatés levelet cipeljen otthonába, miközben azt gondolja:
megszereztem, amit akartam. Ugye milyen buta dolog, hamegelégszik a fa kérgével és ágaival a bele helyett, amiért
valójában ment? Azonban a legtöbb ember így cselekszik.
Van, aki azt az ösvényt keresi, melyen haladva
megszabadul a születéstől, öregségtől, betegségtől és
haláltól,illetveakeserűségtől,szomorúságtól,szenvedéstől és kínlódástól. Aztán amikor már sikerül ezenaz úton néhány lépést megtennie, egyszer csak önhitt,felfuvalkodott és önkényeskedő lesz. Olyan, mint az ehető
fabelet kereső ember, aki beéri egy halom ággal és levéllel.
Van, aki elégedett azzal a haladással, melyet csekély
igyekezet árán ért el, majd lazít, és beképzelt és dölyfös
lesz: ő is csak egy rakás faágat visz haza, nem pedig afabelet, amelyet keresett.
Van, aki miután azt tapasztalja, hogy tudata
nyugodtabb, gondolatai tisztábbak, szintén csökkenti– 152 –

A GYAKORLATBAN KÖVETENDŐ ÚTerőfeszítését, majd eluralkodik rajta a büszkeség és a gőg.
Ő is beéri a fa kérgével, pedig a fa beléért indult.
Van aztán, aki attól önhitt és gőgös, hogy azt hiszi, őmár bizonyos megfontoltsággal rendelkezik, de valójában ő
is csupán egy halom faforgácsot cipel. Ezek mind hamar
megelégszenek csekély igyekezetükkel, és önhittek,gőgösek lesznek, igyekezetük alább hagy és könnyen
közömbössé válnak. Nekik szükségképpen ismét aszenvedés jut.
Azoknak, akik a Megvilágosodás igazi útját keresik,
semmilyen megbecsülést, tiszteletet vagy odaadást nem
szabad várniuk. Továbbá, ne számítsanak arra, hogy kiserőfeszítéssel bármennyit is előrejuthatnak a nyugalom,tudás vagy megfontoltság terén.
Mindenekelőtt, világosan meg kell értenünk ennek azélettel és halállal járó világnak az alapvető természetét.
3. A világnak nincs saját anyaga. Nem más, mint
számtalan ok és feltétel egybeesése, melyek csakis és
kizárólag a tudatból erednek, azt pedig a tudatlanság,
tévképzetek, vágyak és kötődések mozgatják. Nem
kívülálló valami, amiről az elme téves fogalmakat alkot,
hanem egyáltalán nincs anyaga. A tudatban lejátszódó
folyamatok eredményeképpen jött létre, és saját– 153 –

A GYAKORLATBAN KÖVETENDŐ ÚT

tévképeinek a kivetítődése. A tudat vágyaiból, valamint
azokból a szenvedéseiből, harcaiból fakad és építkezik,
melyeketsaját
mohóságának,haragjának
éstudatlanságának a fájdalma okoz. Az ilyen tudattal kellfelvenniük a harcot azoknak, akik a Megvilágosodást
keresik, hogy céljukat elérjék.
4. „Ó, én tudatom! Miért foglalkozol szüntelenül az életváltozó körülményeivel? Miért zavarsz meg ennyire és
nyugtalanítasz? Miért késztetsz, hogy újabb és újabb
javakat szerezzek? Ahhoz az ekéhez hasonlítasz, mely
darabokra hull, még mielőtt szántani kezdene; olyan vagy,
mint a széteső kormánykerék az élet és halál óceánján.
Mire való az a sok újjászületés, ha ezt az életet sem éledhelyesen?”„Ó, én tudatom! Volt, amikor királynak születtem
miattad, máskor pedig betevő falatjáért kolduló páriának.
Néha az istenek égi honába születek, hogy jólétben ésönfeledten éljek, majd pedig a pokol lángjai közé vetsz.”„Ó, én őrült, őrült elmém! Így vezettél engem
mindenféle utakon, én pedig vakon követtelek. Most
azonban, hogy meghallottam Buddha tanítását, ne zavarj
többé, és ne okozz nekem további szenvedéseket, hanem
keressük együtt a Megvilágosodást, – alázattal éstürelemmel!”– 154 –

A GYAKORLATBAN KÖVETENDŐ ÚT„Ó, én elmém! Bárcsak megérthetnéd, hogy minden
anyagnélküli és múlékony; bárcsak felfoghatnád, hogy neragaszkodj a dolgokhoz és ne kívánd azokat, hogy ne légy
mohó,
haragosés
tudatlan!
Akkor
nyugodtan
folytathatnánk utunkat. Majd miután a bölcsesség
kardjával elvágtuk a vágyak gyökereit, és már nem
zavarnak bennünket a változó körülmények, mint az előny
vagy hátrány, a jó vagy a rossz, a nyereség vagy aveszteség, a dicséret vagy az igazságtalanság, - akkor
békésen megférünk majd egymással.”„Kedveselmém!
Te
voltál,akielsőként
felébresztetted bennünk a hitet, Te buzdítottál a
Megvilágosodás keresésére! Akkor hát miért engeded,
hogy a mohóság, a kényelmesség és más kellemes érzetek
ilyen könnyen rabul ejtsenek?”„Ó, én elmém! Miért csapongsz céltalanul? Keljünk át
az illúziók vad tengerén! Eddig óhajod szerint cselekedtem,
mostantól azonban az én akaratomat kell követned, ésközösen követjük Buddha tanítását.”„Kedves elmém! Ezek a hegyek, folyók és tengerek
változnak és fájdalmat keltenek. Hol keressük a nyugalmat
ebben a csalóka világban? Kövessük Buddha tanítását, éskeljünk át a Megvilágosodás partjára!”– 155 –

A GYAKORLATBAN KÖVETENDŐ ÚT

5. Ezért, akik valóban keresik a Megvilágosodáshoz
vezető utat, előbb megzabolázzák elméjüket, majd
határozottan folytatják tovább útjukat. Mégha szidalmazás
vagy lenézés is jut nekik osztályrészül, akkor isrendíthetetlenül haladnak előre. Nem jönnek dühbe, haökölcsapások érik, vagy kővel dobálják meg, vagy karddal
sebzik meg őket.
A tudatot az sem zökkentheti ki a nyugalmából, ha azellenség fejüket veszi. Nem követik Buddha tanítását, akik
engedik, hogy tudatuk elboruljon mindattól, amit
elszenvednek. Határozottnak kell mutatkozniuk, bármi
történjék velük, – nem veszítve el önuralmukat,
rendíthetetlenségüket, együttérzést és jóindulatot sugárzó
gondolataikat. Jöjjön bár sérelem vagy szerencsétlenség,
aki a Megvilágosodást keresi, annak a tudata eltökélt ésnyugodt kell maradjon, és töltekeznie kell Buddha
tanításával.
A Megvilágosodás eléréséhez a lehetetlent is meg kellpróbálni, és el kell viselni az elviselhetetlent is, mindentodaadni, – az utolsó fillérig. Ha azt mondják, hogy a
Megvilágosodás eléréséhez naponta csak egy rizsszemet
ehetünk, akkor csak ennyi legyen a táplálékunk. Ha tűzön
át
vezet
az
út
a
Megvilágosodáshoz,
akkor
keresztülmegyünk rajta.

– 156 –

A GYAKORLATBAN KÖVETENDŐ ÚT

De mindezt nem szabad számításból tennünk, hanem
csak azért, mert ez így bölcs és helyes. Szeretettől
vezérelve kell tenni, ahogyan anya gondoskodik beteg
gyermekéről, nem kímélve erejét és nem nézve saját
kényelmét.
6. Volt egyszer egy király, aki szerette népét és országát,bölcsen és jóságosan uralkodott, aminek eredményeképpen
országában jólét és béke volt. Mindig kereste abölcsességet és a Megvilágosodást, sőt még meg isjutalmazta azt, akitől értékes tanácsokat kaphatott.
Igyekezete és bölcsessége végül az istenek figyelmét
is felkeltette, akik elhatározták, hogy próbának vetik alá.
Egy démonnak álcázott isten jelent meg a királyi palotaelőtt, azt kérve, bocsássák a király elé, mert szent tanítást
hozott számára.
A király örült, hogy meghallgathatja a tanítást,
tisztelettel fogadta és várta az utasításait. A démon
szörnyalakot öltött, és élelmet követelt, mondván, addig
nem taníthat, míg el nem fogyasztja kedvenc ételét. Ételek
széles választékát kínálták a démonnak, aki viszontragaszkodott hozzá, hogy emberi húst és vért kapjon. A
trónörökös, majd a királyné is felajánlották magukat,
azonban a szörny miután mindkettőt felfalta, még mindig
nem lakott jól: a királyt követelte.
– 157 –

A GYAKORLATBAN KÖVETENDŐ ÚT

A király beleegyezését adta, de arra kérte a démont,szeretné hallani a tanítást, mielőtt testétől megválna.
Az istenség a következő bölcsességet mondta:- A nyomorúság és a félelem kéjvágyból fakadnak.
Akik el tudják fojtani a kéjvágyat, megszabadulnak akíntól és a rettegéstől.
Ekkor az istenség hirtelen felöltötte igazi alakját, és atrónörökös és a királyné is sértetlenül visszakerültek.
7. Élt egyszer egy ember, aki a Himalája bércei között
kereste az Igaz Ösvényt. Nem érdekelték a föld összes
kincsei, de még az égiek nyújtotta élvezetek sem. Egyedül
azt a tant kereste, mely megszabadíthatná az elme minden
tévképétől.
Az isteneket meghatotta a férfi becsületessége ésőszintesége. Elhatározták, hogy próbára teszik. Egyikük
démonnak álcázva megjelent a Himalájában. Ezt dúdolta:- Minden változik, minden megjelenik és eltűnik.
Az útkereső meghallotta a dalt, mely nagyon
megtetszett neki. Annyira boldog volt, mintha szomjának
oltására egy hűs forrásra bukkant volna, vagy mint amikor
egy rabszolgát váratlanul szabadon engednek. Ezt mondta
magában: „Végre megtaláltam az igaz tant, melyet oly rég
keresek!” A hangot követve végül a félelmetes démonba– 158 –

A GYAKORLATBAN KÖVETENDŐ ÚT

botlott. Óvatlanul közelebb ment hozzá, és megkérdezte:- Te dúdoltad azt a szent éneket, melyet az imént
hallottam? Ha igen, kérlek folytasd!
Mire a démon:- Igen, az én dalomat hallottad, de nem énekelhetem
tovább, míg nem ettem valamit, éhen pusztulok!
A férfi őszintén tovább kérlelte, hogy énekeljen még:
- Számomra szent jelentéssel bír ez a dal, már régóta
keresem. Csak egy részt hallottam belőle, kérlek, folytasd!
Erre a démon így felelt:- Éhen halok, de ha megízlelhetném egy ember meleghúsát és vérét, eléneklem a dal végét.
Az ember, aki alig várta, hogy meghallhassa a tanítást,
megígérte a démonnak, hogy felfalhatja a testét, mihelyt
elénekli a dalt. Ekkor a démon elénekelte az egész dalt:
Minden változik,
Minden megjelenik, majd nyoma vész,
Teljes a nyugalom akkor,
Amikor túllépsz az életen s az elmúláson is.
Miután meghallgatta, a férfi a környező sziklákba és
fákba vésve a szent szöveget, felmászott az egyik fára, és adémon lábai elé vetette magát. A démon azonban eltűnt, és– 159 –

A GYAKORLATBAN KÖVETENDŐ ÚT

egy ragyogó istenség felfogta férfit, aki sértetlen maradt.
8. Élt egyszer az Igaz Útnak egy őszinte keresője,Szádapráruditának hívták. A haszon és a dicsőség minden
csábításának
ellenállva
kereste
az
utat,
élete
kockáztatásával. Egy napon égi hang szólt hozzá:- Szádapráruditá! Tarts egyenesen keletnek. Ne törődj
se forrósággal, se hideggel, ne figyelj oda a világ
dicséretére vagy szidalmazására, ne törődj azzal, hogy mi ajó és mi rossz, te csak tarts keletnek. Ott a messzi keleten
megtalálod az igaz tanítót, és elnyered a Megvilágosodást.
Szádapráruditá örömmel fogadta a határozottútbaigazítást, és azonnal útnak indult kelet felé. Néha otttért nyugovóra, ahol az éjszaka érte: kietlen mezőn vagy
vad hegyek között.
Idegenkéntakülhoniországokban
sokmegaláztatásban volt része; megtörtént, hogy rabszolgának
adta el magát, csakhogy élelemhez jusson. De végül
megtalálta az igazi tanítót, akitől az útmutatást várta.
Van egy közismert mondás: „Ami jó, az drága.”Szádapráruditá ezt igaznak találta saját esetében, ugyanisaz út keresése közben számtalan nehézséget kellett
leküzdenie. Nem volt pénze, hogy virágot és tömjént
vásároljon, amit tanítójának ajándékozhatna. Munkát– 160 –

A GYAKORLATBAN KÖVETENDŐ ÚT

keresett, azonban senki sem akadt, aki alkalmazta volna.
Úgy tűnt, mintha egy gonosz szellem szegődött volnanyomába, bármerre járt. A Megvilágosodáshoz vezető út
megpróbáltatásokkal van tele, és az ember életébe iskerülhet, míg célba ér.
Ott állt végre Szádapráruditá a tanítója előtt, amikorújabb nehézségekbe ütközött. Nem volt papírja, amire
jegyzetelhetett volna, de az íráshoz hiányzott még az ecset
és a tinta is. Ekkor, tőrrel szúrva át csuklóját, saját vérével
jegyzetelt. Így szerezte meg a drága Igazságot.
9. Volt egyszer egy Szudhána nevű ifjú, aki szintén elakarta nyerni a Megvilágosodást, és őszintén kereste ahozzá vezető utat. Egy halásztól megtanulta a tenger titkait,
egy orvostól a betegek iránti együttérzést, egy gazdag
embertől azt, hogyan lehet filléres takarékoskodással
vagyont szerezni. Arra a következtetésre jutott, hogy a
Megvilágosodáshoz vezető úton a legcsekélyebb tudást is
meg kell őrizni.
Egy meditáló szerzetestől azt sajátította el, hogy atiszta és békés tudatnak csodás hatása van mások tudatánaka megtisztítására és megnyugtatására. Találkozott egy
rendkívüli asszonnyal, akinek jóindulata meghatotta, tőlemegtanulta, hogy a nagylelkűség a bölcsesség gyümölcse.
Máskor egy öreg vándorral találkozott, aki elmondta, hogy
– 161 –

A GYAKORLATBAN KÖVETENDŐ ÚT

ahhoz, hogy rátaláljon az igaz útra, meg kell másznia egy
kardhegyet, hogy aztán tüzes völgykatlanon vágjon
keresztül. Szudhána így saját tapasztalatából tudta meg,hogy igaz tanításra lehet szert tenni mindenből, amit látunk
vagy hallunk.
Türelmet egy szegény, nyomorék asszonytól tanult, az
utcán játszadozó gyermeket nézve pedig meglátta aboldogság legegyszerűbb formáját. Néhány kedves ésszerény embertől, akik soha nem gondoltak mindazon
javak megszerzésére, melyeket mások akartak, annak titkáttanulta meg, hogyan lehet békében élni az egész világgal.
Harmóniát tanult, miközben a tömjénfüst karikáit
szemlélte, és hálaadást a virágrendezésből. Egy erdőn
keresztül folytatta útját, és egy nemes fa alatt pihent meg,amikor aprócska hajtást vett észre a közelében fekvő
korhadt fa törzsén, ami az élet mulandóságára tanította.
Nappal a napsütés, éjjel pedig a hunyorgó csillagok
tartották szellemét mindig frissen. Ekképpen vette hasznát
Szudhána a hosszú utazása közben tapasztaltaknak.
Valóban, akik a Megvilágosodást keresik, tekintsék
elméjüket egy kastélynak, amely feldíszítésre vár. Szélesrekell tárniuk a tudat kapuit Buddha számára, majd
tisztelettel és alázattal meghívniuk Őt a legbelső szobába,– 162 –

A GYAKORLATBAN KÖVETENDŐ ÚTahol várják Őt a hit tömjénillatával, a hála és örömvirágaival.
II.
A GYAKORLAT ÚTJA1. Akik a Megvilágosodást keresik, azoknak a gyakorlat
három módját kell megérteniük és követniük: először is, ahelyes magatartás szabályait; másodszor a tudatösszpontosítását; harmadszor a bölcsességet.
Mik a helyes magatartás szabályai? Mindenkinek, –az egyszerű embernek vagy az igaz utat keresőnek –, bekell tartania a helyes magatartás szabályait. Ellenőrizniekell a tudatot és a testet, és őrködnie kell az öt érzék
kapujánál. Tartózkodnia kell a legkisebb hiba elkövetésétől,és minden pillanatban törekednie kell a helyes
cselekedetekre.
Mit jelent a tudat összpontosítása? Azt, hogy gyorsan
meg kell szabadulni a mohó és gonosz vágyaktól rögtön,
amint azok megjelennek, megőrizve a tudat tisztaságát és
nyugalmát.
Mi a bölcsesség? Az a képesség, hogy tökéletesen
megértsük és türelmesen elfogadjuk a Nemes Négyes
Igazságot, legyünk tudatában a szenvedés tényének és– 163 –

A GYAKORLATBAN KÖVETENDŐ ÚT

mibenlétének, ismerjük fel a szenvedés forrását, tudjuk azt,
hogyan szüntethető meg a szenvedés, és ismerjük a NemesÖsvényt, mely a szenvedés végéhez vezet.
Akik őszintén követik a gyakorlat e három módszerét,
méltán nevezhetők Buddha tanítványainak.
Tegyük fel, hogy egy szamár, melynek nincs atehenekéhez hasonló szép külseje, hangja vagy szarvai, egy
csordát követve így kiált fel:
- Nézzétek, én is tehén vagyok!
Lenne, aki elhinné? Ez épp olyan ostoba dolog, mint
amikor valaki azzal dicsekszik, hogy a Nemes Ösvényt
keresi, vagy hogy Buddha tanítványa, anélkül, hogy agyakorlat három útját követné.
Mielőtt a gazda ősszel betakarítaná a termést, előbb
fel kell szántania a földet, elvetnie a magokat, öntöznie avetést és irtania a tavasszal megjelenő gyomokat.
Hasonlóan kell követnie a Megvilágosodást keresőnek ahárom gyakorlási módot. A gazda nem gondolhatja, hogy
ha ma megpillantja a rügyeket, holnap már a növényeket
látja, holnapután pedig betakarítja a termést. Így aki a
Megvilágosodást keresi, nem várhatja ma az összes földi
vágy elfojtását, a kötődések és a rossz vágyak eltávolítását
holnap, a Megvilágosodás elnyerését pedig holnapután.
– 164 –

A GYAKORLATBAN KÖVETENDŐ ÚT

Ahogyan vetés után a gazda türelmesen gondozza anövényeket, óvja őket a szeszélyes időjárástól, miközben
megnőnek és gyümölcsöt érlelnek, a Megvilágosodás
keresőjének is türelmesen és állhatatosan kell művelnie a
Megvilágosodás talaját azáltal, hogy követi a gyakorlat
három módját.
2. Nehéz előrejutni a Megvilágosodás útján, míg azember a jóléthez és a kényelemhez ragaszkodik, tudatát
pedig az érzékek keltette vágyak zavarják. Hatalmas
különbség van az életörömök és az Igaz Ösvény nyújtottaöröm között.
Mint azt már említettük, minden dolog forrása a tudat.
Ha a tudat örömét leli a világ dolgaiban, a csalódások és aszenvedés elkerülhetetlenek. Ha ellenben a tudat az IgazÖsvényben leli örömét, biztos, hogy ez boldogságot,elégedettséget és Megvilágosodást eredményez.
Ezért, akik a Megvilágosodást keresik, tudatukat
tisztán kell tartaniuk és türelmesen végezniük a gyakorlat
három
módját.
Habetartjákazelőírásokat,
természetszerűleg jutnak el a tudat összpontosításáig; hapedig elsajátították a tudat összpontosításának képességét,ugyanilyen természetes lesz megszerezniük a bölcsességet,és a bölcsesség elvezeti őket a Megvilágosodáshoz.

– 165 –

A GYAKORLATBAN KÖVETENDŐ ÚT

Valóban e három módszer (az előírások betartása, atudat összpontosítása és a mindig megfontolt bölcs
cselekvés) a Megvilágosodás Igaz Ösvénye.
Ha nem követik ezeket, akkor hosszú időn át
felhalmozódnak a téveszmék. A Megvilágosodást
keresőknek nem szabad vitatkozniuk kívülállókkal, hanem
tiszta tudatuk belső világában kell türelemmel meditálniuk,
hogy eljussanak a Megvilágosodásig.
3. A gyakorlat három módjának elemzése feltárja aNemes Nyolcas Ösvényt, a figyelembe veendő NégyNézőpontot, a négy Helyes Eljárást, az Öt Erőforrást,
valamint a Hat Tökéletesítő Gyakorlatot.
A Nemes Nyolcas Ösvény a helyes nézőpontra, ahelyes gondolkodásmódra, a helyes beszédre, a helyes
viselkedésre, a helyes életvitelre, a helyes igyekezetre, ahelyes szemléletre és a helyes összpontosításra vonatkozik.
A Helyes Nézőpont azt jelenti, hogy tökéletesen
megértjük a Négyes Igazságot, hiszünk az okozatiság
törvényében, valamint nem engedjük, hogy a jelenségek ésa vágyak becsapjanak minket.
A Helyes Gondolkodásmód azt jelenti, hogy nem
dédelgetünk ábrándokat, nem vagyunk mohóak, kerüljük aharagot, és nem ártunk senkinek.
– 166 –

A GYAKORLATBAN KÖVETENDŐ ÚT

A Helyes Beszéd: kerülni a hazugságot, a fölöslegesbeszédet, a sértő szavakat és a kétértelműségeket.
A Helyes Viselkedés: bármilyen élet kioltásának, alopásnak és a házasságtörésnek a kerülése.
A Helyes Életvitel: kerülni a szégyenletes életmódot.
A Helyes Igyekezet: megtenni minden tőlünk telhetőt
a helyes irányban.
A Helyes Szemlélet: tudatunkat tisztán és ébren
tartani.
A Helyes Összpontosítás: helyes irányban és nyugodtállapotban tartani az elmét, hogy képes legyen azösszpontosításra, törekedni a tiszta tudat lényegének
elérésére.
4. A Négy Nézőpont, melyet figyelembe kell venni, akövetkező: először is, a testet tisztátalannak tekintve,
megpróbálni elszakítani a kötődéseket; másodszor, azérzékeket a szenvedés forrásának kell tekinteni, akár fájó,
akár kellemes érzeteket közvetítenek; harmadszor, úgytekinteni a tudatra, mint ami állandó változásnak van
kitéve; negyedszer, világunkban úgy tekinteni mindenre,mint amit okok és feltételek idéznek elő, és mint ami nem– 167 –

A GYAKORLATBAN KÖVETENDŐ ÚT

marad változatlan örökké.
5. A Négy Helyes Eljárás: először is, elejét venni, hogy
a rossz megjelenhessen; másodszor, eltávolítani a rosszat,
amint az megjelenik; harmadszor, előmozdítani a jó
cselekedeteket;
negyedszer,amár
elindultjócselekedeteket bátorítani és folytatni. Törekedni kell erre anégy eljárásra.
6. Az Öt Erőforrás: először is, a hit ereje; másodszor, azerőfeszítésre buzdító akarat; harmadszor, az éberség
képessége; negyedszer, tudatunk összpontosító képessége;ötödször, a bölcsesség tisztaságának megőrzése. A
Megvilágosodás elnyeréséhez ez az öt képesség adja aszükséges erőt.
7. A Megvilágosodás partjának elérésére szolgáló Hat
Tökéletesítő Gyakorlat a következő: a felajánlás útja; azelőírások betartásának útja; a kitartás útja; az igyekezet
útja; a tudat összpontosításának útja; a bölcsesség útja.
Ezeket az utakat követve biztosan át lehet jutni az illúziók
partjáról a Megvilágosodáséra.
A Felajánlás gyakorlata megszabadít az önzéstől; azElőírások gyakorlata arra késztet, hogy figyelembe vegyük
mások jogait és jólétét; a Kitartás gyakorlata hozzásegít afélelem vagy a haragos tudat ellenőrzéséhez; az Igyekezet– 168 –

A GYAKORLATBAN KÖVETENDŐ ÚTa szorgalmat és a hitet erősíti; az Összpontosítás
megzabolázza az elkalandozó és haszontalan tudatot; aBölcsesség a sötét és zavarodott elmét világos és élesértelemmé változtatja.
A Felajánlás és az Előírások azok az alapok, melyekre
egy hatalmas várat lehet építeni. A Kitartás és az Igyekezet
az erődítmény falai, melyek a külső ellenségtől védenek.
Az Összpontosítás és a Bölcsesség jelentik azt a személyes
fegyverzetet, melyek megóvnak az élet és a halál
támadásaival szemben.
Ha valaki csak akkor adakozik, amikor az számára
kényelmes, vagy mert könnyebb adni, mint nem, akkor iskétségtelenül felajánlásról van szó, de ez nem az Igazi
Felajánlás. Az Igazi Felajánlás együttérző szívből fakad,mielőtt azt bárki is kérné, és nem alkalomszerű, hanemállandó.
Az sem Igazi Felajánlás, ha valaki utólag megbánja,vagy öndícséret követi, az az Igazi Felajánlás, ha aztörömmel adják, függetlenül attól, hogy ki adja és kinek, éshogy mi az adomány.
Az Igazi Felajánlás ösztönösen fakad az együttérző
szívből, a viszonzás gondolata nélkül, azt kívánva, hogy
közösen érjük el a Megvilágosodást.
– 169 –

A GYAKORLATBAN KÖVETENDŐ ÚT

Hétféle felajánlás van, melyet még azok is
gyakorolhatnak, akik nem gazdagok. Az első a fizikai, azaz
a munkával történő adakozás. Ennek a legnemesebb
formája, amikor valaki az életét adja, – amint a következő
történetben is. A második a lelki felajánlás, amely
együttérző szívet jelent a többiek iránt. A harmadik aszemek felajánlása, ami azt jelenti, hogy kedvesen nézünk
az embertársainkra, – ez megnyugtatja őket. A negyedik
felajánlás az arckifejezésé, amikor is szelíd mosollyal
ajándékozunk meg másokat. Az ötödik a szavak felajánlása,
mikor kedves szavakkal szólunk másokhoz. A hatodik ahely felajánlása, amikor másnak adjuk át a helyünket. A
hetedik felajánlás a menedéké, azaz megengedjük, hogy
mások otthonunkban töltsék az éjszakát.
Ezeket a
felajánlásokat a mindennapi életben bárki gyakorolhatja.
8. Élt valaha egy herceg, Szattvának hívták. Egy nap két
bátyjával játszani mentek az erdőbe. Egy éhes anyatigrist
pillantottak meg, melyet szemmel láthatóan csábított, hogyéhségének csillapítására saját hét kölykét felfalja.
A két idősebb testvér félelmében elfutott, Szattva
azonban felmászott egy sziklára, ahonnan az anyatigris elé
vetette magát, hogy megmentse a kicsinyek életét.
Nemes cselekedetét a herceg önként tette, de közben
ezeket gondolta: „Ez a test változik és nem állandó.
– 170 –

A GYAKORLATBAN KÖVETENDŐ ÚT

Szerettem a testem és soha nem gondoltam arra, hogy
megváljak tőle. Most azonban ennek az anyatigrisnekáldozom, hogy ezzel elnyerhessem a Megvilágosodást.”Szattva herceg gondolkodása azt mutatja, hogy ő
elhatározta magát a Megvilágosodásra.
9. A Megvilágosodás keresőjének ápolnia kellene a
Négy Végtelen Tudatállapotot. Ezek: az együttérzés, agyöngédség, a derű és a higgadtság. Együttérzéssel tartjuk
magunktól távol a mohóságot, gyöngédséggel a haragot,derűvelaszenvedést,
higgadtsággal
pedigakülönbségtételt barát és ellenség között.
A Nagy Együttérzés az embert boldoggá és elégedetté
teszi; a Nagy Gyöngédség elhárít minden akadályt az
ember boldogságának és elégedettségének az útjából; aNagy Derű boldogságot, elégedettséget és örömteli tudatot
jelent; a Nagy Higgadtság kimondhatatlan nyugalmat hoz,
amikor mindenki boldog és elégedett, amikor egyformánérzünk mindenki iránt.
A
Négy
Végtelen
Tudatállapot
révén
megszabadulhatunk a mohóságtól, a haragtól, aszenvedéstől és a „szeretem-gyűlölöm”-féle gondolatoktól.
Azonban mindez nem megy egyik napról a másikra. A
gonosz tudattól épp olyan nehezen lehet megszabadulni,
mint egy házőrző kutyától; a helyes tudatot olyan könnyű
– 171 –

A GYAKORLATBAN KÖVETENDŐ ÚTelveszíteni, mint a szarvas nyomát az erdőben; a helytelen
gondolkodást olyan nehezen lehet kitörölni, mint a kőbevésett betűket, a helyes gondolkodást pedig oly könnyen ellehet veszíteni, mintha a vízre szavakat írnánk. Valóban, azéletbenalegnehezebb
dolog
felkészülniaMegvilágosodásra.
10. Élt egykor egy Sróna nevű ifjú. Gazdag családba
született, azonban egészsége nagyon törékeny volt.
Őszintén akarta a Megvilágosodást, és a Magasztos
tanítványa lett. Olyan keményen edzette magát aMegvilágosodás útján, hogy végül véres lett a lába.
A Magasztos megsajnálta, és így szólt hozzá:- Sróna fiam, tanultál-e otthon valaha is hárfán
játszani? Akkor tudod, hogy a hárfa nem muzsikál, ha ahúrjai túl feszesek vagy túl lazák. Csak akkor szólal meg,haa
húrokat
megfelelőképpen
hangolták.
A
Megvilágosodásra történő felkészülés olyan akár a hárfa
húrjainak a hangolása. Nem nyerheted el a
Megvilágosodást, amíg elméd húrjait túl lazára vagy
feszesre hangolod. Légy megfontolt, és cselekedj bölcsen!”
Sróna igen hasznosnak találta eme szavakat, és végül
elnyerte, amit keresett.
11. Élt egyszer egy herceg, aki nagyon tehetséges volt az– 172 –

A GYAKORLATBAN KÖVETENDŐ ÚTöt fegyvernem használatában. Egy nap az edzésről
hazatérőben, olyan szörnnyel találkozott, akinek a bőresebezhetetlen volt.
A szörny megindult feléje, de a herceg tántoríthatatlan
maradt. Nyilat lőtt rá, az azonban lepattant róla. Ekkor aherceg lándzsát hajított feléje, mely annak vastag bőrén
nem tudott áthatolni. A rúddal és a gerellyel is ugyanígy
járt. Ekkor kardjával próbálkozott, de az eltörött. Ököllel
és rúgásokkal esett neki a szörnynek, mindhiába. A szörny
hatalmas karjaival megragadta és fogva tartotta. A herceg afejét próbálta fegyverként használni, de hiába.
A szörny így szólt hozzá:- Ellenállásodnak semmi értelme: úgyis felfallak!
De a herceg visszaválaszolt:- Bizonyára azt hiszed, minden fegyveremet
felhasználtam már ellened, és most tehetetlen vagyok. De
még maradt egy fegyverem: ha lenyelsz, a gyomrodba
kerülve foglak elpusztítani!
A herceg vakmerőségétől megzavarodott szörny
megkérdezte:- Miképp tudod ezt megtenni?
A herceg így válaszolt:- Az Igazság erejével!

– 173 –

A GYAKORLATBAN KÖVETENDŐ ÚT

Ekkor a szörny szabadon engedte, és könyörögve
kérte, tanítsa meg neki az Igazságot.
A példázat tanulsága: a tanítványok bátran folytassákerőfeszítéseiket, és maradjanak tántoríthatatlanok, ha aszámos kudarc éri is őket.
12. A gőg és a szégyentelenség is sértő az emberiségre
nézve, a megaláztatás és a szégyen azonban megvédi azembereket. Az emberek tisztelik szüleiket, idős rokonaikat,
fivéreiketésnővéreiket,
mivelérzékenyekamegaláztatásra és a megszégyenítésre. Mikor saját
viselkedésünket figyeljük, érdemes elutasítani magunktól adicséretet, és másokat nézve magunkban kell meglátnunk aszégyellnivalót.
Ha az ember tudatát bűnbánat hatja át, bűnei eltűnnek,
de ha nincs meg benne a bűnbánat, akkor később is bűntbűnre fog halmozni, melyek elveszejtik.
Csak aki helyesen hallgatja meg az igaz tanítást ésönmagára nézve levonja a szükséges következtetéseket,
csak az értheti meg és annak válik javára.
Aki csak hallgatja, de nem sajátítja el az igaz tant,annak nem sikerül megtalálnia a Megvilágosodást.
A hit, szerénység, alázat, igyekezet és bölcsesség
jelenti bárki számára a szükséges erőforrást a
Megvilágosodás keresésében. A legfontosabb a bölcsesség,– 174 –

A GYAKORLATBAN KÖVETENDŐ ÚTa többi ennek a megnyilvánulási formája. Ha valaki úgy
keresi a Megvilágosodást, hogy közben átadja magát aföldi élvezeteknek, üres fecsegést folytat vagy elalszik,
akkor ezzel letér a Megvilágosodás útjáról.
13. Vannak, akik másoknál gyorsabban haladnak a
Megvilágosodásra való felkészülésben. Ezért nem kellelbátortalanodnia senkinek, ha azt látja, egyeseknek
hamarabb sikerül eljutniuk a Megvilágosodáshoz.
Íjászatot tanulva senki nem vár gyors sikert. Az ember
tudatában van annak, hogy kitartó gyakorlással egyre
pontosabban talál célba. A folyó kis forrásból ered, deegyre szélesebben hömpölyögve éri el a nagy óceánt.
Hasonlóképpen, ha valaki türelmesen és kitartóan
gyakorol, biztosan el fogja nyerni a Megvilágosodást.
Amint már mondtuk, ha nyitott szemmel járunk,mindenhol rálelhetünk a tanításra, ezért a Megvilágosodás
elnyerésének lehetőségei végtelenek.
Volt egyszer egy ember, aki tömjént égetett,megfigyelte, hogy az illat nem jön, de nem is megy el; nem
jelenik meg, nem is tűnik el. Ez az apróság vezette el a
Megvilágosodás eléréséhez.
Egyszer egy embernek tüske fúródott a talpába. Az
éles fájdalmat érzékelve arra gondolt: a fájdalom csupán a– 175 –

A GYAKORLATBAN KÖVETENDŐ ÚT

tudat reakciója. Ebből arra következtetett, hogy tudatunkkicsúszhat a kezünk közül, ha képtelenek vagyunk
ellenőrzésünk alatt tartani, de ha mégis sikerül, tiszta
tudatra teszünk szert. Ezekből a gondolatokból, kicsivelkésőbb, eljutott a Megvilágosodásig.
Egy kapzsi természetű ember egy szép napon saját
mohó tudatán töprengett, amikor az a gondolata támadt,
hogy vágyai csak olyanok mint a forgács és a faág hulladék,amelyet a bölcsesség tüze el tud emészteni. Ez a gondolat
volt Megvilágosodásának a kezdete.
Létezik egy régi mondás: „Tartsd a tudatodat
nyugodtan! Ha a tudat nyugodt, akkor az egész világ isnyugodt lesz.” Gondolkodj el ezeken a szavakon! Tudd,
hogy a világon az összes megkülönböztetést az elmeokozza azzal, hogy a dolgokat így vagy úgy ítéli meg.
Éppen ezekben a szavakban rejlik a Megvilágosodáshoz
vezető egyik út. A Megvilágosodáshoz valóban végtelensok út vezet.
III.
A HIT ÚTJA1. Akik magukat a három drága kincsnek szentelik:
Buddhának, a Dharmának és a Szanghának, azokat Buddha
tanítványainak nevezzük. Buddha tanítványai betartják a– 176 –

A GYAKORLATBAN KÖVETENDŐ ÚT

tudat négyféle ellenőrzését, – az előírásokat, a hitet, afelajánlást és a bölcsességet.
Buddha tanítványai gyakorolják az öt előírást: nemölnek, nem lopnak, nem követnek el házasságtörést, nem
hazudnak és nem fogyasztanak semmilyen mámorító szert.
Buddha tanítványai hisznek Buddha tökéletes
bölcsességében. Megpróbálják távol tartani magukat amohóságtól és az önzéstől, gyakorolják a felajánlást. Értik
az ok és okozat törvényét, nem feledkezve meg az életmulandóságáról, és betartják a bölcsesség követelményeit.
A fa, mely kelet felé dől, természetesen abba az
irányba fog zuhanni; ugyanígy akik meghallgatják Buddha
tanítását, és hisznek benne, feltétlenül Buddha Tiszta
Országában fognak újjászületni.
2. Való igaz, hogy Buddha tanítványainak nevezik
mindazokat, akik hisznek Buddha, a Dharma és a Szangha
Három Kincsében.
Buddha az, aki elérte a tökéletes Megvilágosodást, és
aki ezt az emberiség felszabadítására és javára használta. A
Dharma az igazság, a Megvilágosodás szellemisége és az
azt magyarázó tanítás. A Szangha a Buddhában és aDharmában hívők tökéletes testvérisége.
– 177 –

A GYAKORLATBAN KÖVETENDŐ ÚT

Buddha, a Dharma és a Testvériség tehát a három
alkotóelem, de ezek nem függetlenek egymástól, hanem
egységet alkotnak. Buddha a Dharmában nyilvánul meg, ésa Testvériségben valósul meg. Ezért a Dharmában hinni ésa Testvériségnek örvendeni ugyanaz, mint a Buddhába
vetett hit; a Buddhába vetett hit pedig azt jelenti, hogy
hiszünk a Dharmában és örvendünk a Testvériségnek.
Ezért a Buddhába vetett hit önmagában elegendő azemberek felszabadulására és megvilágosodására. Buddha atökéletesen Megvilágosodott, aki mindenkit úgy szeret,mintha ki-ki az Ő egyetlen gyermeke volna. Tehát, havalaki úgy tekint Buddhára, mint saját szülőjére, akkor
azonosul vele, és elnyeri a Megvilágosodást.
Akik ekképpen tekintenek Buddhára, azokat
megerősíti az Ő bölcsessége, és átjárja őket az Őjóindulata.
3. A világon semmi sem jobb, mint Buddhában hinni.
Már az is felülmúlhatatlan jutalom, ha meghalljuk Buddha
nevét, hiszünk benne, és legalább egy pillanat erejéigörömünket leljük Benne.
Ezért a világot pusztító tűz ellenében Buddha
tanításában találhatjuk meg a megnyugvást.

– 178 –

A GYAKORLATBAN KÖVETENDŐ ÚT

Nehéz jó tanítót találni, aki el tudja magyarázni aDharmát; még nehezebb egy Buddhával találkozni; de alegnehezebb az Ő tanításában hinni.
De most, hogy találkoztál Buddhával, akivel nehéz
találkozni, és elmagyarázták neked, amit nehéz meghallani,örvendj, higgy és bízz Buddhában!
4. Az emberi élet hosszú útja során a hit a legjobbútitársunk, a legjobb felüdülés is az úton, és alegértékesebb tulajdonunk.
A hit a kéz, mely a Dharmát kapja; az a tiszta kéz,
mely az összes erényt magához veszi. A hit a tűz, mely avilági vágyak minden tisztátalanságát elhamvasztja,
megszabadít a terhektől és utat mutat.
A hit megszabadít a mohóságtól, félelemtől és gőgtől;udvariasságra és a mások iránti tiszteletre tanít; kiszabadít
a körülmények rabságából; bátorítást nyújt a nehézségek
leküzdésére; erőt ad a kísértések legyőzésére, képessé teszarra, hogy világosan és tisztán cselekedjünk; a tudatot
pedig bölcsességgel gazdagítja.
A hit jelenti a buzdítást, amikor utunk hosszú és
fárasztó, és ez vezet el a Megvilágosodáshoz.

– 179 –

A GYAKORLATBAN KÖVETENDŐ ÚTA hit azzal az érzéssel tölt el, hogy Buddha közelében
vagyunk, és oda visz, ahol Buddha támogató karjaivalátölel. A hit megpuhítja kemény és önző tudatunkat, ésbarátságos, megértő szeretettel ajándékoz meg.
5. Akiknek van hitük, elnyerik azt a bölcsességet, hogybármiben, amit hallanak felfedezzék Buddha tanítását.
Akiknek van hitük, elnyerik azt a bölcsességet, hogybelássák: minden puszta látszat, mely okok és feltételek
egybeeséséből adódik. A hit adja meg a türelmes elfogadásés a feltételekkel való nyugodt megbékélés kegyét.
A hit ruházza fel az embert az élet mulandóságánakbölcsességével, hogy ne lepődjék meg és ne töltse el
szomorúság, bármi is történjék vele, ha az élet elmúlik,mert tudja, hogy bármint is változnak a feltételek és ajelenségek, az élet igazsága mindig állandó.
A hitnek három lényeges vonatkozása van: a hibák
megbánása, a mások érdeme fölötti öröm és őszinte
tisztelet, valamint Buddha megjelenésének hálás
elfogadása.
Az embereknek ápolniuk kellene a hitnek ezeket avonatkozásait;érzékenyenkelleneviszonyulniuk
kudarcaikhoz és hibáikhoz., melyeket szégyellniük kelleneés meg kellene vallaniuk azokat; szorgalmasan kellene– 180 –

A GYAKORLATBAN KÖVETENDŐ ÚT

gyakorolniuk
mások
jó
tulajdonságainak
éscselekedeteinek az elismerését, dicséretben részesítve őket;és törekedniük kellene arra, hogy Buddha szerint
cselekedjenek és éljenek.
A hittel teli tudat őszinte és mély; olyan tudat, melyőszintén örül annak, hogy Buddha ereje az Ő Tiszta
Országába vezeti őket.
Buddha adja tehát az erőt ahhoz a hithez, mely elvezet
a Tiszta Országába; ez az erő mindentől megtisztít és
megvéd az önáltatással szemben. Még ha csak egy
pillanatig hiszünk is, amikor az egész világot betölti
Buddha nevének magasztalása, az Ő Tiszta Országába
kerülünk.
6. A hit nem kívülről adódik hozzá a világi tudathoz,
hanem a tudat Buddha-természetének a megnyilvánulása.
Aki Buddhát megérti, maga is Buddha; aki hisz Buddhában,maga is Buddha.
Mindazonáltal, nehéz felfedezni, majd újra megtalálni
magunkban a Buddha-természetet, nehéz megőrizni a tiszta
tudatot, amikor a mohóság, harag és világi szenvedélyek
állandóan hullámzanak bennünk. De a hit erejével ezsikerül.

– 181 –

A GYAKORLATBAN KÖVETENDŐ ÚT

Azt mondják, hogy a mérgező érándafák erdejében
más fa nem marad meg, az illatos csándánafa sem.
Csodaszámba megy, ha az érándaerdőben egy csándánafa
nő. Gyakran ilyen csoda, amikor az emberek szívébenkicsírázik a Buddhába vetett hit.
Ezért nevezik a Buddhába vetett hitet „gyökértelen”
hitnek, ami azt jelenti, hogy nincs az emberi tudatban
fellelhető gyökere, ellenben Buddha együttérző tudatábankihajt ez a gyökér.
7. A hit gyümölcsöző és szent, azonban egy renyhe
tudatban nehéz felébreszteni. A tudat árnyékában ugyanis
öt kételkedés leselkedik a hitre, hogy elbátortalanítsák.
Először is, kételkedés Buddha bölcsességében;másodszor, kételkedés Buddha tanításában; harmadszor,
kételkedés abban a személyben, aki Buddha tanítását
magyarázza;negyedszer,
kételkedés
azokbana
gyakorlatokban és módszerekben, amelyeket a NemesÖsvény követésére ajánlottak; ötödször, akad, aki kötekedő
és türelmetlen tudata miatt kételkedik mindazokőszinteségében, akik megértik és követik Buddha tanítását.
A kételkedésnél valóban semmi sem szörnyűbb. A
kételkedés választja el az embereket egymástól. Olyanméreg, mely beférkőzik a barátok közé, és szoros– 182 –

A GYAKORLATBAN KÖVETENDŐ ÚT

kapcsolatokat tép szét. Bosszantó tüske, mely sebet ejt;
kard, amely öl.
A hit csíráit Buddha együttérzése már rég elültette.
Annak, akinek van hite, ennek tudatában kell lennie, ésnagyon hálásnak kell lennie Buddhának az Ő jóságáért.
Soha nem szabad elfelednie, hogy nem saját
együttérzése ébresztette fel benne a hitet, hanem Buddháé,
aki tiszta fényével már régen megvilágította az ember
tudatát és eloszlatta a tudatlanság sötétjét. Aki ebben ahitben osztozik, ennek az örökségnek a letéteményese.
Hétköznapi, egyszerű életet élve is a Tiszta
Országában születhetünk újjá, ha Buddha végtelen
együttérzése felébreszti bennünk a hitet.
Való igaz, hogy nehéz embernek születni. Nehéz
meghallani a Dharmát; még nehezebb felébreszteni a hitet:
ezért mindenkinek törekednie kell, hogy meghallja Buddha
tanítását.
IV.
SZENT MONDÁSOK
1. „Megsértett, kinevetett, megütött.” Addig, amígvalaki ilyen gondolatokat táplál, képtelen túltenni magát aharagján.
– 183 –

A GYAKORLATBAN KÖVETENDŐ ÚTA harag mindaddig velünk marad, míg a tudatban
jelen van az ellenérzés. Amint megfeledkezünk azellenérzésről, a harag is elillan.
Ha a tetőt rosszul húzták fel, vagy megrongálódott, az
eső befolyik a házba: így hatol be a tudatba a mohóság, ha
nem kellően edzett a tudatunk, vagy elvesztettük felette az
uralmat.
A lustaság a halálhoz vezető legrövidebb út; az életútja a szorgalomé: a tudatlan ember rest, a bölcs
szorgalmas.
A nyílvesszők készítője megpróbál egyenes nyilakat
készíteni, a bölcs pedig megpróbálja az elméjét egyenesben
tartani.
A zavarodott tudat örökké mozgásban van, ide-oda
ugrándozik, ezért nehéz ellenőrzés alatt tartani. Ellenben anyugodt tudat békés, ezért bölcs dolog az elmét ellenőrzés
alatt tartani.
Az embert a tudata, – és nem a rosszakarója vagy
ellensége, – viszi rossz utakra.
Aki tudatát megóvja a mohóságtól, haragtól és
tudatlanságtól, valódi és tartós nyugalomnak örvend.
– 184 –

A GYAKORLATBAN KÖVETENDŐ ÚT

2. Szép szavakat mondani anélkül, hogy a gyakorlatbaültetnénk át, egy illat nélküli virághoz hasonló.
Egy virág illata nem terjed a széllel szemben, azonban
egy jó ember híre, – dacolva a széllel is,– bejárja a világot.
Az álmatlan embernek hosszúnak tűnik az éjszaka, amegfáradt utazónak pedig az utazás; hasonlóképpen tűnik
hosszúnak az illúzió és a szenvedés időszaka annak, aki
nem ismeri az igaz tanítást.
Útitársnak az ember olyan személyt válasszon, akinek
tudata hasonló vagy magasabb szintű; de utazzék inkább
egyedül, semmint egy oktalannal.
Egy vadállatnál is veszélyesebb az álnok és rossz
barát: a vadállat megsebezheti a testedet, míg a rossz baráta tudatod.
Addig, míg valaki képtelen úrrá lenni saját tudatán,hogyan is lehet elégedett, amikor ilyen gondolatai
támadnak: „Ez az én fiam” vagy „Ez a kincs az enyém”? Atudatlan ember szenved az ilyen gondolatoktól.
Ha valaki bolond és felismeri, hogy bolond, az jobb,
mint ha valaki bolond, de magát okosnak hiszi.

– 185 –

A GYAKORLATBAN KÖVETENDŐ ÚT

A kanál nem kóstolhatja meg a benne lévő falatot.
Ugyanígy, a tudatlan ember sem képes felfogni a bölcs
bölcsességét, mégha társul is hozzá.
A friss tej gyakran lassan alszik meg; a rosszcselekedetek eredményei sem mindig azonnal nyilvánulnak
meg. A rossz cselekedetek inkább a hamu alatt izzó
szénhez hasonlítanak, mely végül hatalmas tüzet okoz.
Oktalan dolog, ha valaki előjogokra, előléptetésre,haszonra vagy dicsőségre vágyik, mert az ilyen vágyak
soha nem boldogítanak, hanem csak szenvedést hoznak.
Egy
jóbarátot,aki
rámutathibáinkraéshiányosságainkra, valamint felrója rossz tetteinket,
ugyanúgy meg kell becsülnöd, mintha egy rejtett kincs
titkát fedné fel neked.
3. Aki örömmel fogadja a helyes tanítást, annak nyugodt
az álma, mert tudata megtisztult.
Az ács egyenesre gyalulja gerendáit; a nyílfaragó
szintén kiegyensúlyozza a nyilait; az árkot ásó úgy ás,
hogy benne a víz szépen folyjon; a bölcs pedig úgy
próbálja ellenőrzése alatt tartani tudatát, hogy az simán és
igazságosan működjék.

– 186 –

A GYAKORLATBAN KÖVETENDŐ ÚT

A nagy sziklát mit sem zavarja a szél; a bölcs tudata
épp ilyen rendíthetetlen, érje bár dicséret vagy bántás.
Nagyobb győzelem magunkat legyőzni, mint ezer
embert a csatában.
Jobb egyetlen napig élni és meghallani egy jó tanítást,
semmint száz évig, – tanítás nélkül.
Akik tisztelik magukat, állandóan résen kell lenniük,
különben a rossz vágyak kerítik hatalmukba. Életükben
legalább egyszer fel kell ébreszteniük magukban a hitet, –mindegy, mikor, fiatalon, középkorúként vagy idősemberként.
A világot örökös tűz emészti, melyet a mohóság, aharag és a tudatlanság táplál, amint lehet, messzire kerülni
kell az ilyen veszélyeket.
A világ olyan, akár egy buborék, akár a pókháló egy
finom szála, vagy mint a lerakódások egy piszkos kancsó
alján: az embernek szüntelenül kell törekednie arra, hogy
megóvja tudatának tisztaságát.
4. Buddha tanításának lényege: kerülni mindenfajtarosszat, keresni a jót, tisztán tartani a tudatot.

– 187 –

A GYAKORLATBAN KÖVETENDŐ ÚT

A kitartás egyike a legnehezebb feladatoknak, de aki
kitartó, azé a végső győzelem.
A nehezteléstől akkor kell megszabadulni, amikor
neheztelünk; a szomorúságtól akkor kell megválni, míg
bánat nyomaszt; a mohóságtól, mialatt a csábításábanvergődünk. Tiszta és önzetlen életet élni annyit jelent, mintbőség közepette nem gondolni arra, hogy bármi is a mienk.
Az egészség nagy kincs; jobb megelégedned annyival,
amennyid van, mint a nagy gazdagság; a megbízhatóság az
igazi barátság jele, a Megvilágosodás elérése pedig a
legnagyobb boldogság.
Ha kerüljük a rosszat, ha nyugodtak vagyunk, haörömünket leljük a jó tanításokban, a félelemtől ismegszabadulhatunk.
Ne ragaszkodjunk kedvelt dolgainkhoz, ne tekintsünk
elutasítóan mindarra, amit nem kedvelünk. A szomorúság,félelem és a kötődés abból származik, hogy egyes dolgokat
kedvelünk, másokat nem.
5. A rozsda a vason képződik és elpusztítja azt;
hasonlóképpen a rossz az ember tudatából ered és
elpusztítja gazdáját.

– 188 –

A GYAKORLATBAN KÖVETENDŐ ÚT

Az írást, amelyet nem olvasnak, hamar belepi a por;ha a javításra szoruló házat nem hozzák rendbe, romossá
válik; a lustákra így rakódik a tisztátalanság.
Nem tiszta cselekedetei beszennyezik az egyént; akapzsiság a felajánlást; a helytelen tettek pedig nemcsak
ezt az életet, hanem a következőket is beszennyezik.
A legfélelmetesebb szenny a tudatlanság. Senki nem
remélheti testének vagy tudatának a megtisztítását, míg atudatlanságtól meg nem szabadul.
Könnyű szégyentelennek lenni, a varjúhoz hasonlóan
szemtelenülésvakmerően
viselkedni,
másokatérzéketlenül megbántani.
Valóban nehéz alázatosnak maradni, másokat tisztelniés megbecsülni, a kötődésektől megszabadulni, tettben és
gondolatban tisztának maradni, valamint bölcsen
viselkedni.
Könnyű mások hibáit felróni, miközben a sajátunkat
nem ismerjük be. Az ember fennen hangoztatja
meggondolatlanul mások bűneit, az övéit viszont úgy
rejtegeti, mint a szerencsejátékos a hamis kockáit.

– 189 –

A GYAKORLATBAN KÖVETENDŐ ÚT

Az égen nem maradnak meg a madár, füst vagy vihar
nyomai; a hamis tanítás nem nyújt Megvilágosodást;
világunkban semmi nem állandó; azonban egy
Megvilágosodott Elmét soha nem lehet összezavarni.
6. Miként a lovag őrzi várának kapuját, akként kellszüntelenül őrizni tudatunkat a külső és belső veszélyekkel
szemben.
Ki-ki önmaga ura, – az oázis, melybe kapaszkodhat,
ezért mindenkinek elsősorban saját magán kell uralkodnia.
A tudat ellenőrzése, a fölösleges beszéd kerülése és akomoly gondolkodás az első lépesek ahhoz, hogy
tudatunkat megszabadítsuk a világi kötelékektől és
béklyóktól.
A nap beragyogja a nappalokat, a hold széppé teszi azéjszakát, a fegyelem ad méltóságot a harcosnak, ugyanígy
különbözteti meg a Megvilágosodás követőjét a csöndes
szemlélődés.
Aki képtelen ellenőrizni a szem, a fül, az orr, a nyelv
és a test öt érzékét, és enged környezete csábításainak, aMegvilágosodás elnyerésére sem tud felkészülni. A siker
azé, aki nemcsak öt érzékének kapuit őrzi állhatatosan,
hanem tudatát is ellenőrzése alatt tartja.
– 190 –

A GYAKORLATBAN KÖVETENDŐ ÚT

7. Akit a vonzódásai és ellenérzései befolyásolnak,
képtelen helyesen értelmezni az adott feltételek
jelentőségét, és kiteszi magát annak, hogy ezek befolyása
alá kerüljön. Azonban aki mentes a kötődésektől, helyesen
fogja értelmezni a feltételeket, és számára minden dolog újés jelentős lesz.
Borúra derű, derűre ború jön, de ha többé nem
teszünk különbséget a kettő között, sem pedig a jó és arossz tett között, képessé válunk a szabadság
megvalósítására
A jövő miatti aggódás vagy a múlt miatti sajnálkozása kivágott és elszáradó virághoz hasonló.
A szellemi és a testi egészség kulcsa nem a múlt
fölötti kesergés, nem a jövő miatti aggódás, sem pedig abajoktól való félelem, hanem bölcsen és őszintén a mánakélni.
Ne élj a múltban, ne álmodozz a jövőről, figyelmed ajelen pillanatra összpontosítsd!
A jelen feladatot kell jól és hibátlanul elvégezni, – nekerüld meg, és ne halaszd holnapra! Ha most cselekszel,
szép lesz a napod.

– 191 –

A GYAKORLATBAN KÖVETENDŐ ÚT

A bölcsesség a legjobb iránytű, a hit pedig a legjobbútitárs. Ki kell szabadulni a tudatlanság és a szenvedés
sötétségéből, és keresni kell a Megvilágosodás fényét.
Az ember jó tetteivel ad bizonyosságot arról, hogy
testének és tudatának ura. Ez szent feladata. Akkor a hit
lesz a gazdagsága, az őszinteség megédesíti az éltét, ésszent feladata lesz érdemeinek gyarapítása.
Az élet útján a hit a táplálék, az érdemekkel telicselekedetek a menedék, a bölcsesség a nappali fény, ahelyes figyelem pedig az éjjeli védelem. Ha az ember tisztaéletet él, semmi nem pusztíthatja el; ha legyőzte mohóságát,szabadságának semmi sem áll útjába.
Az embernek el kell magáról feledkeznie, a családjaérdekében; a családjáról a falujáért; a falujáról hazájáért; aMegvilágosodásért cserébe pedig mindenről le kellmondania.
Minden változó, megjelenik és eltűnik; nem létezik azavartalan nyugalom, míg túl nem lépsz az élet és halál
kínján.

– 192 –A TESTVÉRISÉGELSŐ FEJEZETA TESTVÉRISÉG KÖTELEZETTSÉGEII.
A HAJLÉKTALAN TESTVÉREK
1. Aki tanítványom akar lenni, annak le kell tudni
mondania a családjához és a világhoz fűződő közvetlen
kapcsolatról, valamint a vagyonról.
Aki a Dharma kedvéért minden ezirányú kapcsolatát
megszakította, és sem testének, sem tudatának nem keres
menedéket, az az én tanítványom lesz, és vándorszerzetes
névvel illetjük.
Ha valaki a nyomomban jár, kezében a ruházatommal,
de tudatát megzavarja a mohóság, akkor az távol van tőlem.
Felöltheti a szerzetesi csuhát, de ha nem fogadja eltanításomat, nem lát engem.
De ha kitörölt minden mohóságot, elméje pedig tisztaés nyugodt, akkor nagyon közel van hozzám, még ha több
ezer mérföldnyire is jár. Ha elfogadja a Dharmát, bennerámtalál.

– 194 –A TESTVÉRISÉG KÖTELEZETTSÉGEI

2. Tanítványaim! A vándorszerzeteseknek négy szabályt
kell betartaniuk és aszerint kell élniük.
Először is, hordjanak használt, eldobott ruhát.
Másodszor, alamizsna legyen az ételük. Harmadszor,
hajlékuk ott legyen, ahol az éjszaka éri őket, egy fa alattvagy egy sziklán. Negyedszer, csak külön orvossággal
gyógyítsák magukat, melyet a Testvériség összegyűjtött
vizeletéből készítenek.
Szilkével a kézben házról-házra járva alamizsnát
kérni, ez koldusélet; azonban erre a kolduló testvért nem
mások kényszerítik, sem pedig a körülmények, szabad
akaratából teszi, mert tudja, hogy a hit távol tarja az életillúzióitól, megóvja a szenvedéstől, és a Megvilágosodásfelé vezeti.
Nem könnyű a szerzetes élete: nem szabad belevágnia
annak, aki tudatát képtelen megszabadítani a mohóságtól
és a haragtól, vagy ha nem ura elméjének és öt érzékének.
3. Aki képesnek érzi magát arra, hogy vándorszerzetes
legyen, ha kérdezik, így válaszoljon:„Mindent megteszek, hogy szerzetes legyek. Eztőszintén akarom és igyekszem, hogy elérjem. Hálás leszek
azoknak, aki adományaikkal segítenek, és igyekszem, hogy
– 195 –A TESTVÉRISÉG KÖTELEZETTSÉGEIőszinte erőfeszítésemmel és példamutató életemmel örömet
szerezzek nekik.”Aki vándorszerzetes akar lenni, annak sokféleképpen
kell edzenie magát: tudnia kell szégyenkeznie és amegalázkodnia, ha hibázik; tisztán kell tartania testét,
beszédét és tudatát, ha tiszta életet akar élni; őriznie kell ötérzékének kapuit, nem szabad elvesztenie a tudata felettiellenőrzést valamely múló élvezet miatt; kerülnie kell azöndicséretet vagy mások becsmérlését; végül pedig nem
szabad lustálkodnia vagy átadnia magát a hosszú álomnak.
Esténként szakítson időt csöndes üldögélésre és
meditálásra, lefekvés előtt pedig tegyen egy rövid sétát. A
nyugodt alváshoz jobb oldalára kell forduljon, lábait
összezárva, utolsó gondolata pedig az legyen, hogy
hánykor ébredjen másnap reggel. Kora reggel ismét időtkell szakítania a csöndes üldögélésre és meditálásra, azt
követően pedig egy rövid sétára.
Figyelmét egész nap ébren kell tartania, miközben
őrzi testét és tudatát, ellenállva a mohóságnak, haragnak,
meggondolatlanságnak, álmosságnak, figyelmetlenségnek,sajnálatnak, gyanakvásnak és minden földi vágyra való
késztetésnek.

– 196 –A TESTVÉRISÉG KÖTELEZETTSÉGEIElméjét
ily
módonösszpontosítva,kiváló
bölcsességet kell tanúsítania, miközben egyetlen célja atökéletes Megvilágosodás elérése.
4. Ha egy szerzetes magáról megfeledkezve visszaesik amohóságba, haragba, ellenérzésbe, irígységbe, önteltségbe,öndicséretbe vagy képmutatásba, olyan, mintha egy
vékony fátyollal borított, éles kétélű kardot hordozna
magával.
Nem pusztán attól vándorszerzetes valaki, hogy
rongyos szerzetesi csuhát visel és kolduló szilke van akezében; és attól sem, ha könnyen felolvassa a szent
iratokat; az ilyen ember nem több egy madárijesztőnél.
Még ha külső megjelenésében szerzeteshez is hasonlít,
ha nem képes megszabadulni a világi vágyaktól, nem más,mint egy barátcsuhát magára öltött gyermek.
Csak azok nevezhetők vándorszerzeteseknek, akik
képesek tudatuk összpontosítására és az önuralom
gyakorlására, a bölcsesség megőrzésére, meg tudnak
szabadulni a világi vágyaktól, és akiknek egyetlen célja aMegvilágosodás elnyerése.
Az igazi szerzetes mindenáron el akarja érni célját, aMegvilágosodást, még akkor is ha ezért utolsó csepp vérét– 197 –A TESTVÉRISÉG KÖTELEZETTSÉGEI

is kell áldoznia és csontjai elporladnak. Az ilyen ember,minden tőle telhetőt elkövetve, végül célba ér, és így tesz
bizonyosságot arról, hogy igazi vándorszerzetes, hogy
képes jó cselekedetek véghezvitelére.
5. A vándorszerzetes testvér küldetése az, hogy Buddha
tanításának fényét továbbvigye. Prédikálnia kellmindenkinek; fel kell ébresztenie az alvókat; ki kelligazítania a helytelen elgondolásokat; segítenie kell az
embereknek helyes nézőpontjuk kialakításában; még élete
kockáztatása árán is el kell jutnia mindenhová a tan
terjesztésével.
Nem könnyű a vándorszerzetes élete, aki tehát ezt
választja, annak Buddha ruházatát kell viselnie, Buddha
helyén kell ülnie és be kell lépnie Buddha szobájába.
Buddha ruházatát viselni annyit jelent, mint
alázatosnak lenni és gyakorolni a türelmet. Buddha helyénülni azt jelenti, hogy a dolgokat anyag nélkülinek tekinteni,és semmihez nem kötődni. Belépni Buddha szobájába azt
jelenti, hogy osztozni kell az Ő mindent átfogó nagy
együttérzésében, rokonszenvet táplálva mindenki iránt.
6. Akik eredményesen akarják terjeszteni Buddha tanát,négy dologra kell figyelniük: először is, ügyelniük kell aszemélyes viselkedésükre; másodszor, gondosan meg kell
– 198 –A TESTVÉRISÉG KÖTELEZETTSÉGEI

válogatniuk a szavaikat, amikor másokhoz szólnak és
tanítanak; harmadszor, tudniuk kell, hogy mit akarnak
elérni a tanítással; negyedszer, ébren kell tartaniuk
magukban a nagy együttérzést.
Először is, ahhoz, hogy a Dharma jó tanítója legyen, avándorszerzetesnek szilárdnak és kitartónak kell lennie;
legyen szerény és ne hangoskodjon; gondoljon állandóan adolgok ürességére; végül pedig ne kötődjék semmihez. Ha
ezeket betartja, képessé válik a helyes viselkedésre.
Másodszor, óvatosan közelítsen az emberekhez éshelyzetekhez. Kerülje a helytelen életvitelű vagy
nagyhatalmú embereket. Kerülje az ellenkező neműek
társaságát. Az emberekhez közeledjék barátságosan. Sohane feledkezzék meg arról, hogy a dolgok okok és feltételek
egybeeséséből származnak, ezért nem szabad őkethibáztatnia és szidnia, sem a hibáikra emlékeztetnie vagy
dicsérnie őket.
Harmadszor, őrizze meg tudata békéjét, tekintse
szellemi atyjának Buddhát, a Megvilágosodásra készülő
többi vándorszerzetest tekintse tanítóinak, és mindenki
iránt tanúsítson szeretetet. Igy kell majd mindenkit
egyenlően tanítania.

– 199 –A TESTVÉRISÉG KÖTELEZETTSÉGEINegyedszer, ahogy azt Buddha tette, nyilvánítsa ki
együttérzését a lehető legnagyobb mértékben. Különösen
azok felé irányítsa szeretetét, akik még nem rendelkeznek
elég tudással a Megvilágosodás kereséséhez. Szívből
kívánja, hogy ezek az emberek keressék a Megvilágosodást
és ebben önzetlenül segítse őket.
II.
A VILÁGI KÖVETŐK
1. Már elmondtuk: ahhoz, hogy valakiből Buddha
tanítványa váljék, hinnie kell a három drágakőben:Buddhában, a Dharmában és a Szanghában.
A világi követőknek rendíthetetlenül kell hinniük
Buddhában és az Ő tanításában, a Dharmában,tanulmányozniuk kell az előírásokat és azokat
gyakorolniuk, továbbá örömüket kell lelniük aTestvériségben, a Szanghában.
A világi követőknek öt előírást kell betartaniuk:
kerüljék az élet kioltását, a lopást és a csalást, valamint a
bódító szerek használatát.
A világi követőknek nemcsak a Három Kincsben kellhinniük és az előírásokat megtartaniuk, hanem amennyire
csak képesek, másokat is támogatniuk kell ebben,– 200 –A TESTVÉRISÉG KÖTELEZETTSÉGEI

különösen a rokonaikat és a barátaikat, megpróbálva
felébreszteni bennük a Buddhába, a Dharmába és a
Szanghába vetett rendíthetetlen hitet, hogy ők isrészesülhessenek Buddha együttérzésében.
A világi követőknek szüntelenül emlékezniük kell,hogy azért hisznek a Három Kincsben és tartják be azelőírásokat, hogy végül elnyerhessék a Megvilágosodást.
Ennek érdekében,bár a vágyak világában élnek,
kerülniük kell a hozzájuk való kötődést.
A világi követőknek állandóan tudatosítaniuk kellmagukban, hogy előbb vagy utóbb kénytelenek megválni
szüleiktől és családjuktól, és elhagyni a születésnek éshalálnak ezt a világát. Épp ezért nem szabad kötődniük
mostani életük dolgaihoz, hanem a Megvilágosodás
világára kell gondolniuk, ahol semmi sem múlik el.
2. Ha a világi követők fel akarják ébreszteni magukban
Buddha tanítása iránt az őszinte és rendíthetetlen hitet,tudatukban meg kell valósítaniuk a csöndes és zavartalan
boldogságot, mely egész környezetükre kisugárzik és
onnan saját magukra is visszaverődik.
Az ilyen hittel teli tudat tiszta és nemes, mindig
nyugodt és türelmes, soha nem haragos és soha nem okoz
másoknak szenvedést, és féltve őrzi a Három Kincset:– 201 –A TESTVÉRISÉG KÖTELEZETTSÉGEI

Buddhát, a Dharmát és a Szanghát. A boldogság így
magától értetődően csillan fel a tudatukban, aMegvilágosodás fényét pedig mindenhol megtalálják.
Mivel hittel eltelve Buddha karjaiban pihennek,
tudatuk távol van az önzéstől, a tulajdonhoz valókötődéstől, következésképp nem félnek a mindennapoktól
vagy attól, hogy bírálat éri őket.
Nem rettegnek a haláltól, mivel hisznek abban, hogy
Buddha Országában újjászületnek. Hisznek az igaz és szent
tanításban, ezért gondolataiknak szabadon és félelem
nélkül adhatnak hangot.
Mivel tudatukat mindenkivel szemben együttérzés
hatja át, nem az emberek különbségeit nézik, hanem
egyformán viszonyulnak hozzájuk, és tisztán, örömmel
teszi a jócselekedeteket.
Mindegy, hogy rossz vagy jó körülmények között
élnek, hitük egyre erősödik. Ha alázatosak maradnak, hatisztelik Buddha tanítását, ha tetteik összhangban vannak aszavaikkal, ha a bölcsesség vezérli őket, ha tudatuk olyan
rendíthetetlen, mint a kőszikla, akkor határozottan fognak
haladni előre a Megvilágosodás Útján.

– 202 –A TESTVÉRISÉG KÖTELEZETTSÉGEI

Mégha mostoha körülmények között kell is élniük
vagy romlott erkölcsű emberekkel kell együtt lenniük, hahisznek Buddhában, még ezeket az embereket isrávezethetik a helyes útra.
3. Ezért az első, amit az egyénnek akarnia kell, nem más,minthogy meghallgassa Buddha tanítását.
Ha valaki azt mondaná, hogy a Megvilágosodás
elnyeréséért ki kell állnunk a tűzpróbát is, akkor bátran
keljünk át a tűzön.
Ha
meghalljuk
Buddhanevét,az
olyan
megelégedéssel tölt el, hogy azért érdemes átkelnünk alángokban álló világon.
Ha valaki Buddhát akarja követni, ne legyen önzővagy akaratos, hanem legyen mindenkivel szemben
jóindulatú; tisztelje és szolgálja az erre érdemeseket, és
mindenkihez legyen egyformán kedves.
A világi követőknek tehát előbb saját tudatukat kelledzeniük, és nem szabad magukat mások tetteitől
zavartatniuk. Amennyiben így járnak el, megkapják
Buddha tanítását, melyet a gyakorlatba átültetve, nem
irígykednek, és másoktól nem hagyják magukat
befolyásolni és nem követnek más utat.
– 203 –A TESTVÉRISÉG KÖTELEZETTSÉGEIAkik nem hisznek Buddha tanában, szűklátókörűek és
ennek következtében tudatuk zavaros. Akik azonban
hisznek tanításában, rábízhatják magukat Buddha nagy
bölcsességére, valamint a mindent átölelő együttérzésére,és ezzel a hittel felvértezve nem hagyják, hogy mindenféle
semmiségek megzavarják.
4. Akik meghallgatják és elfogadják Buddha tanítását,tudják, hogy életük mulandó, testük szenvedésekből áll és
minden rossz forrása; ezért nem kötődnek azokhoz.
Ugyanakkor nem hanyagolják el testüket, nem minthaélvezni akarnák a test fizikai örömeit, hanem mert a testreátmenetileg szükségük van a bölcsesség elérésére, valamint
arra, hogy másoknak is elmagyarázzák az Igaz Utat.
Ha testüknek nem viselik gondját, nem élhetnek
sokáig. Ha nem élnek sokáig, akkor nem gyakorolhatják atant személyesen, és másoknak sem adhatják tovább.
Ha az ember át akar kelni egy folyón, nagyon vigyáz
a tutajára. Ha hosszú útra indul, vigyáz a lovára.
Hasonlóképpen, aki el akarja érni a Megvilágosodást,annak vigyáznia kell a testére.
Buddha tanítványainak azért kell ruhát viselniük,
hogy testüket megóvják az időjárás viszontagságaival– 204 –A TESTVÉRISÉG KÖTELEZETTSÉGEIszemben, valamint hogy elfedjék szemérmüket, nem pedig
azért, hogy abban díszelegjenek.
Enniük azért kell, hogy testüket táplálják, ígymeghallgathatják, elsajátíthatják és magyarázhatják a tant,azonban tilos pusztán az élvezet kedvéért táplálkozniuk.
A Megvilágosodás házában kell lakniuk, hogy
megvédjék magukat a világi szenvedélyek útonállóitól és ahelytelen tanítások viharaitól. E házat rendeltetésének
megfelelően kell használniuk, nem pedig hivalkodásra
vagy önző gyakorlatok rejtegetésére.
A dolgokat tehát kizárólag a Megvilágosodás és a Tanszempontjából szabad értékelnünk és használnunk. Le kellgyőznünk a birtoklás vágyát, valamint a dolgokhoz valóönző ragaszkodást; használatuk kizárólag azt a hasznos céltkell szolgálja, hogy a tanítás eljusson másokhoz.
Ezért állandóan a tanításra kell gondolniuk, mégakkor is, ha családjukkal élnek. Családtagjaikról bölcsen és
rokonszenvvel gondoskodjanak, minden tőlük telhetőt
elkövetve, hogy tudatukban felébresszék a hitet.

– 205 –A TESTVÉRISÉG KÖTELEZETTSÉGEI

5. A Szangha világi tagjainak nap mint nap a következő
leckéket kell ismételniük: Miképpen szolgálják szüleiket?
Hogyan éljenek feleségükkel és gyermekeikkel? Miképp
gyakorolják az önuralmat? Hogyan szolgálják Buddhát?
A legjobban úgy szolgálhatják szüleiket, hamegtanulják, hogyan gyakorolják a kedvességet mindenérző lény iránt. Feleségükkel és gyermekeikkel akkor élnek
boldogságban, ha távol tartják magukat a kéjvágytól és azönző kényelem gondolatától.
Miközben átadják magukat a családi élethangulatának, nem szabad megfeledkezniük a Tan ennél isédesebb dallamáról. Mialatt az otthon védelmében élnek,
gyakran fel kell keresniük a Zen gyakorlat biztonságosabb
menedékét, ahol a bölcsek oltalmat találnak mindenféle
tisztátalansággal és zavaró hatással szemben.
Amikor a világi testvérek felajánlásokat tesznek,
szívükből száműzzenek minden mohóságot; amikor
elvegyülnek a tömegben, tudatuk maradjon a bölcsek
társaságában; amikor balszerencse éri őket, tudatuk
maradjon nyugodt és zavartalan.
Amikor Buddhában menedékre lelnek, keressék az őbölcsességét.

– 206 –A TESTVÉRISÉG KÖTELEZETTSÉGEIAmikor a Dharmában találnak menedéket, keressék
annak igazságát, mely a bölcsesség hatalmas óceánjához
hasonlít.
Amikor a Szanghában találnak oltalomra, azt a békés
bölcsességet keressék, mely mentes az önző érdekektől.
Ruhájukat felöltve, ne feledkezzenek meg róla, hogy
magukat jósággal és alázattal is díszítsék.
Amikor pihenni térnek, törekedjenek arra, hogy
tudatukat minden mohóságtól, haragtól és tudatlanságtól
megszabadítsák.
Amikor megizzadnak a meredek ösvényen,gondoljanak
arra,
hogy
hasonlóút
vezetaMegvilágosodáshoz, amely átsegíti őket az illúziók világán.
Amikor könnyebb ösvényen járnak, használják ki, hogy
azon nagyobb haladást érjenek el a Megvilágosodás felé.
Amikor egy hidat pillantanak meg, akkor kívánják azt,
hogy megépíthessék a Tan hídját, melyen az emberekátkelhetnek.
Mikor egy szomorú emberrel találkoznak, akkor
sajnálkozzanak az állandóan változó világ keserűsége
miatt.
– 207 –A TESTVÉRISÉG KÖTELEZETTSÉGEIAmikor egy mohó embert látnak, kívánják azt, hogy
maradjanak távol életük során az illúzióktól, és hogy
elnyerjék a Megvilágosodás igaz kincseit.
Legyenek résen a finom ételek láttán; amikor viszontíztelen az életük, kívánják azt, hogy a mohóság soha netérhessen vissza.
A tikkasztó nyári kánikulában tartsák távol magukat avilági vágyak tüzétől, és nyerjék el a Megvilágosodáshűsítő frissességét. Az elviselhetetlen téli fagyok idején
gondoljanak Buddha nagy együttérzésének melegére.
A szent szövegek olvasásakor törekedniük kell arra,
hogy megjegyezzék őket és arra, hogy a tanítást agyakorlatba ültessék át.
Amikor Buddhára gondolnak, szívből óhajtsák az Őéleslátását!
Este azzal a gondolattal aludjanak el, hogy a testük,
beszédük és tudatuk megtisztuljon és felfrissüljön. Reggel,amikor felébrednek, első gondolatuk az legyen, hogy
tudatuk aznap tiszta legyen, hogy mindent megértsen.
6. Akik azért követik Buddha tanítását, mert megértették,
hogy mindent az anyagnélküliség jellemez, életük során a– 208 –A TESTVÉRISÉG KÖTELEZETTSÉGEI

dolgokhoz nem viszonyulnak könnyelműen, hanem annak
tekintik azokat, amik, és megpróbálják azokat megfelelő
eszközként felhasználni a Megvilágosodás elnyeréséhez.
Nem kell azt gondolni, hogy ez a világ értelem nélküliés tele van zűrzavarral, miközben a Megvilágosodás
világát az értelem és béke jellemzi. Inkább azt kellene
tenni,
hogy
világunk
mindenjelenségébenaMegvilágosodás útját lássuk.
Ha az ember a világra a tudás hiányától elhomályosult
szemmel tekint, akkor csak a hibáit látja; azonban ha tisztabölcsességgel veszi szemügyre, a Megvilágosodás világát
fedezi fel benne.
Tény, hogy csak egyetlen világ létezik, és nem kettő,hogy az egyik értelmetlen, a másik pedig értelmes lenne,
vagy az egyik jó, a másik pedig rossz. Az emberek csak
azért gondolják, hogy kétféle világ van, mert mindig
különbséget tesznek dolgok között.
Hamegtudnánakszabadulni
ezektől
akülönbségtételektől, tudatukat pedig a bölcsesség fényeragyogná be, akkor csak egyetlen világot látnának, ahol
mindennek van értelme.

– 209 –A TESTVÉRISÉG KÖTELEZETTSÉGEI

7. Akik hisznek Buddhában, mindenben megérzik ennekaz egyetemes egyedülvalóságnak a tisztaságát. Ezzel atudattal mindenki iránt együttérzéssel viseltetnek, és
alázattal szolgálnak másokat.
Hogy minderre képesek legyenek, tudatukat meg kelltisztítaniuk mindenfajta büszkeségtől, és alázatosnak,
udvariasnak és szolgálatkésznek kell lenniük. Elméjüknek
a termékeny földhöz kell hasonlítania, mely a legkisebb
részrehajlás nélkül mindent egyformán táplál, mely zokszó
nélkül szolgál, nyugodtan tűr, mely mindig igyekvő, mely
legnagyobb örömét a szegények szolgálatában leli azáltal,
hogy tudatukban elülteti Buddha tanításának magvait.
Így a szegények iránti együttérző tudat mindannyiunkédesanyja, ez a tudat mindenkit tisztel, mindenkit
személyes barátjának tekint, és egyben szülőként tisztel.
Ezért, annak ellenére, hogy ezrek neheztelnek a világi
buddhista hívekre, rosszindulatot táplálnak irántuk,
mégsem árthatnak nekik, mert az csak olyan, mint egy
csepp méreg a nagy óceán vizében.
8. A világi hívő visszaemlékezve (jócselekedeteire) és ahálaadásban leli örömét. Megérti azt, hogy hite nem más,mint Buddha együttérzése, mellyel a Magasztos
ajándékozta meg.
– 210 –A TESTVÉRISÉG KÖTELEZETTSÉGEIA földi szenvedélyek mocsarában nem csíráznak ki a
hit magvai, azonban Buddha együttérzése lehetővé teszi amagvak elvetését, hogy azok aztán megtisztítsák a tudatot,
hogy képes legyen hinni Buddhában.
Mint arról már szó esett, az illatos csandána-fa nem élmeg egy érandafa erdőben. A Buddhába vetett hit magjai
sem maradnak meg az illúziók világában.
De valójában az öröm virágai mégis ebben a világban
nyílnak, így arra kell jutnunk, hogy míg a virágok a
tévképzetekben vannak, a gyökereit máshol találjuk,
nevezetesen Buddha szívében.
Ha egy világi hívőt az én-központúság vezérel, akkor
féltékeny lesz, irígy, ellenséges és rosszindulatú, ugyanis
tudatát a mohóság, harag és értelmetlenség kerítette
hatalmába. Ha azonban visszatér Buddhához, akkor ezzel
semmihez nem mérhető szolgálatot tesz Neki.

– 211 –A TESTVÉRISÉG KÖTELEZETTSÉGEIIII.
A HELYES ÉLETVITELRE VONATKOZÓGYAKORLATI TANÁCSOK
1. Helytelen azt gondolni, hogy a balszerencse keletről
vagy nyugatról éri az embert, ugyanis az a saját tudatából
támad. Oktalan ezért a kívülről jövő veszélyek ellen
védekezni, miközben belül az elménket őrizetlenül
hagyjuk.
Van egy ősi hagyomány, melyet az egyszerű emberek
még ma is követnek. Mikor reggel felkelnek, előbb
megmossák arcukat és kiöblítik szájukat, majd pedig
meghajolnak minden irányba, – keletnek, nyugatnak,
délnek, északnak, lefelé és felfelé -, azt kívánva, hogy
semmilyen irányból ne érje őket balszerencse, és hogy
békés napjuk legyen.
Buddha mégis mást tanít, mégpedig azt, hogy a
Igazság hat irányát tiszteletben kell tartanunk, majd azt
mondja, hogy bölcsen és erkölcsösen viselkedjünk, ígyelőzve meg mindenféle bajt.
Ahhoz, hogy a hat irány felől megőrizzük magunkat,
el kell távolítanunk a „négy tett” szennyeződését,ellenőrzésünk alatt kell tartanunk a tudat „négy rossz
indítékát”, és be kell temetnünk az otthon és a jólét
elvesztését okozó „hat gödröt”.
– 212 –A TESTVÉRISÉG KÖTELEZETTSÉGEIA „négy tett” az emberölés, a lopás, a házasságtörés
és a csalás.
A „négy rossz indítéka” a mohóság, a harag, atudatlanság és a félelem.
A jólét elvesztését okozó „hat gödör” a bódító italok
iránti vágy és az oktalan viselkedés, a késő éjjelig
fennmaradás és a végnélküli tivornyázás, a zenei ésszínházi élvezetekbe való belefeledkezés, a szerencsejáték,a rossz társaság, valamint a kötelességek elhanyagolása.
Miután eltávolították a négy szennyeződést,
elkerülték a tudatállapot négy rossz indítékát, és
betemették a tékozlás hat gödrét, Buddha tanítványai
tiszteletteljesen hajtanak fejet az Igazság hat irányába.
Nos, mi az Igazság hat iránya? A kelet a szülők és agyermekek útja, a dél a tanítóé és a tanítványé, a nyugat a
férjé és a feleségé, az észak az emberé és a barátjáé. A lentaz úré és a szolgáé, a fent Buddha tanítványaié.
Először is, keleti irányban, a szülők és gyermekekútján, a gyereknek ötféle cselekedetet kell tennie. A
gyereknek tisztelnie kell a szüleit, szülei kedvére kelltennie, védenie kell a családi származást, örökölnie kell acsaládi tulajdont, és elődei haláláról meg kell emlékeznie.
A szülőknek öt dolgot kell megtenniük gyermekeikért.
Megóvni őket a rossztól, jó példával elöljárni, nevelni ésoktatásban részesíteni őket, megházasítaniuk, a megfelelő
– 213 –A TESTVÉRISÉG KÖTELEZETTSÉGEIidőben pedig átadniuk a családi tulajdont. Ha a szülők és agyermekek ezeket a szabályokat betartják, a család
mindvégig békében él.
A következő a déli irány, a tanítóval és a tanulóval. A
tanulónak mindig fel kell állnia, mikor tanítója belép; kikell szolgálnia, figyelemmel kell követnie az utasításait,
nem szabad megfeledkeznie a tanítója számára tettfelajánlásról, és tisztelettel kell hallgatnia a tanítását.
Ugyanakkor a tanítónak igazságosnak kell lennie
tanítványaival, jó példát mutatva nekik; pontosan kell
továbbadnia mindent, amit saját maga tanult. El kell érnie,
hogy a tanítvány ne felejtse el a tanultakat, úgy kellfelkészíteni tanítványát, hogy az hasznára váljék,
mindenütt elismerést és tiszteletet szerezzen vele. Igy atanító és a tanuló kapcsolata jó és nyugodt lesz.
A nyugati irányban van a férj és feleség kapcsolata. A
férjnek tisztelettel, udvariasan és hűséggel kell viseltetnie
feleségével szemben, rá kell bíznia döntéseket, és
ajándékokat kell neki adnia. A feleség lássa el jól amunkáját, figyeljen a családtagokra, legyen hű férjéhez,óvja a családi vagyont és figyeljen az egész családra. Igy aférj és feleség kapcsolata jó és nyugodt lesz.
Az északi irány a barátok útja. A barátoknak azt kellnyújtani, amiben hiányuk van, velük kedvesen kellbeszélni, hasznukra kell lenni, figyelmesnek és
becsületesnek kell lenni velük szemben.
Barátainkat óvnunk kell attól, hogy rossz útra– 214 –A TESTVÉRISÉG KÖTELEZETTSÉGEI

tévedjenek, ha bajba kerülnek, védenünk kell vagyonukat,
meg kell hallgatnunk problémáikat, a bajban segítenünk
kell őket és támogatnunk családjukat. Igy az északi
irányban a barátokkal való kapcsolatunk jó és nyugodt
lesz.
Az alsó irányban van az úr és a szolgáló kapcsolata.
Az úrnak szolgájával kapcsolatban öt dologra kell ügyelnie.
Olyan munkát adjon neki, melynek elvégzésére képes,munkájáért részesítse élelemben és jól fizesse meg; viselje
gondját, ha megbetegszik; adjon neki a finom ételekből és
biztosítsa számára a szükséges pihenőt.
A szolgálónak öt dolgot kell szem előtt tartania:
reggel előbb keljen fel, mint a gazdája; este a gazda után
térjen nyugovóra; mindig legyen becsületes; értse amunkáját, és ne hozzon szégyent ura nevére. Igy az alsó
irányban az úr és szolgáló kapcsolata jó és nyugodt lesz.
A felső irányban van a tanítást magyarázók útja.
Buddha tanítványait megkülönböztetett tisztelettel kell
fogadnunk, figyelnünk kell beszédüket és gondolataikat.
Tiszteletben és elismerésben kell részesíteni a buddhistatanítókat, meg kell hallgatni őket, követni kell tanításaikat
és felajánlással kedveskedni nekik.
A buddhista tanító utasítsa el a rosszat, fektessen
hangsúlyt a jóra, szívében legyen együttérző, magyarázza
el az erkölcsi szabályokat, hallgatóival értesse meg teljesen
a tanításokat és gondoskodjék arról, hogy az emberek– 215 –A TESTVÉRISÉG KÖTELEZETTSÉGEI

békében éljenek. Igy a felső irányban a buddhistatanítókkal jó és nyugodt lesz a kapcsolat.
Aki tehát a hat égtáj felé fejet hajt, nem a kívülről
jövő bajok elkerüléséért teszi ezt, hanem azért, hogy résen
legyen a tudatában leselkedő káros gondolatokkal
szemben.
2. Ismerősei körében az embernek fel kell ismernie
azokat, akikkel társulhat, és azokat, akikkel nem.
Ez utóbbiak kapzsiak, nagyszájúak, hízelgőek vagy
pazarlóak.
Akikkel érdemes társulnia azok, akik segítőkészek,
akik osztoznak a másik örömében és bánatában, akik jó
tanácsot adnak, és akiknek szívében együttérzés van.
Egy igaz barát, akihez biztonsággal társulhatunk, soha
nem fog letérni a helyes útról, titokban barátja jólétéért
aggódik, vigaszt nyújt a bajban, a szükségben segít,megőrzi titkainkat, és minden esetben jó tanáccsal lát el.
Nagyon nehéz ilyen barátra lelni, azért nekünk
magunknak kell arra törekednünk, hogy ilyen barátok
legyünk. Miként a nap melegíti a termékeny földet, akként
ragyog valaki a társaságban tettei révén.

– 216 –A TESTVÉRISÉG KÖTELEZETTSÉGEI

3. Egy fiú soha nem tudja viszonozni mindazt agondoskodást, amit szüleitől kapott, még ha száz évig ishordozná jobb vállán édesapját, a balon pedig édesanyját.
Még akkor sem tudná kellőképpen leróni azt az óriási
hálát, amivel nekik tartozik, ha száz évig fürösztené őketillatos balzsamokban, szolgálná őket hűséges fiúként,
trónra ültetve mindkettejüket, és lábaik elé vinné a világösszes kincsét.
De ha szüleit elvezeti Buddhához, és elmagyarázza
nekik a tanítást, meggyőzve őket, hogy a helytelen útról
térjenek át a helyesre, hogy szabaduljanak meg amohóságtól és találjanak örömet a felajánlásokban, akkor
ezzel többet tett értük, mint ha háláját törlesztette volna.
4. A család az a közeg, ahol a gondolatok találkoznak
egymással. Ha ezt egymás iránti szeretet jellemzi, az
otthon olyan szép, akár egy virág a kertben. Ha azonban
ezek a gondolatok nincsenek egymással összhangban, az
olyan, akár a vihar, mely szörnyű pusztítást végez akertben.
Ha a családtagok között nincs összhang, soha ne atöbbiekben, hanem sajátmagunkban keressük a hibát és
térjünk vissza a helyes útra.
5. Élt egykor egy férfi, akinek a hite mély volt. Fiatalon
veszítette el édesapját, de boldogan élt édesanyjával, majd
– 217 –A TESTVÉRISÉG KÖTELEZETTSÉGEI

megházasodott.
Eleinte boldogan megfértek egymással, de később egy
apró félreértés miatt, a feleség és az anyósa között feszültté
vált a viszony. Ez odáig fokozódott, hogy az anya végül
otthagyta a fiatal párt és elköltözött.
Az anyós távozása után nem sokkal az ifjú párnak fia
született. A pletyka szerint a fiatal anya ezt mondta:„Anyósom állandóan bosszantott, és míg velünk lakott,soha semmi jó nem volt; de ahogy kitette a lábát, lám,
milyen örömteli esemény történt!”Amikor a pletyka az anyós fülébe jutott, az így
kiáltott fel: „Ha a férj édesanyját kell elüldözni ahhoz,
hogy örömteli esemény következzék be, nagyot változott avilág! Hová lett az igazság?!”Ezután az anya felkiáltott: „Akkor most el kelltemetnünk ezt az „igazságot”!”, majd mint az őrült,
kirohant a temetőbe, hogy megtartsa a temetési szertartást.
Az esetről tudomást szerzett Indra isten, megjelent az
asszony előtt és megpróbálta jobb belátásra bírni, demindhiába.
Az istenség erre a következőket mondta neki:- Ha így állnak a dolgok, akkor a gyermeket és anyját
máglyára kell vetnem. Ez megnyugtat?
– 218 –A TESTVÉRISÉG KÖTELEZETTSÉGEIA szavak hallatán az anyós belátta hibáját, bocsánatot
kért a dühkitörése miatt, és könyörögve kérte az istenséget,hagyja életben a gyermeket és édesanyját. Ugyanakkor az
ifjú feleség és férje is belátták, hogy az idős asszonnyal
szemben méltatlanul viselkedtek, és kimentek a temetőbe,hogy megkeressék. Indra isten kibékítette őket, ezt
követően pedig boldog családként éltek együtt.
Az igazságosság soha nem vész el, hacsak valaki nem
saját maga száműzi. Néha úgy látszik, mintha az
igazságosság eltűnt volna, valójában azonban sosem tűnik
el. Amikor eltűnni látszik, azért van, mert az egyén saját
tudata válik igazságtalanná.
Az
ellenkező
gondolatok
gyakranokoznakkatasztrófát. Egy apró félreértés is nagy szerencsétlenséget
okozhat. Különösen a családi életben kell ügyelni erre.
6. A családi költségvetést nagyon gondosan meg kelltervezni. A család minden tagjának a szorgos hangyákhoz
és a dolgos méhekhez hasonlóan kell dolgoznia. Egyikőjük
se éljen a többiek igyekezetéből és ne várjon tőlük
adományokat.
Másfelől, az embernek nem szabad mindent tejesen asajátjának tekintenie, amit megkeresett. Egy részét
másokkal kell megosztania, félre kell tennie előre nem– 219 –A TESTVÉRISÉG KÖTELEZETTSÉGEI

látható helyzetekre, valamennyit a közösség számára kelladnia, egy részét pedig fel kell ajánlania a vallási
tanítóknak.
Emlékezzünk, hogy a világon semmit sem lehet a szó
valódi értelmében „enyém”-nek tekinteni. Ami valakinek abirtokába jut, az csak okok és feltételek bizonyos
egybeesése miatt van. Csak ideiglenesen tarthatja magánál,ezért nem szabad önző módon vagy haszontalan célokra
felhasználnia.
7. Amikor Sávámáti, Udajáná király felesége Ánandánakötszáz szerzetesi ruhát adományozott, Ánanda nagymegelégedéssel fogadta.
Minderről tudomást szerezve, a király becstelenséggel
vádolta meg Ánandát, úgyhogy felkereste, és megkérdezte,
mit szándékozik tenni az ötszáz öltözékkel.
Ánanda így felelt:- Ó, Felség, sok testvérünk rongyokban jár, ezért aruhákat közöttük osztom szét.
- Mit csinálsz a régiekkel?
- Azokból takarókat készítünk majd.
- Mi lesz a régi takarókkal?
- Azokból párnahuzatokat.
- És a régi párnahuzatokból?
– 220 –A TESTVÉRISÉG KÖTELEZETTSÉGEI- Szőnyegeket, Felség!
- És a régi szőnyegekből?
- Lábtörlőket.
- Az ócska lábtörlőkből?
- Padlótörlőket.
- És mit csinálsz a régi padlótörlőkkel?
- Felség, azokat majd széttépjük, aztán sárral
összekeverve a házfalak tapasztására használjuk.
Minden dolgot, amit ránk bíztak, nagy gonddal kell
valamilyen hasznos módon használnunk, mert nem a„miénk”, hanem csak ideiglenesen van ránk bízva.
8. A házasságot nem a férj és feleség kényelmére
találták ki. Sokkal mélyebb az értelme annál, mint hogy két
test fizikailag közös fedél alatt együtt él. A férjnek ésfeleségnek arra kell törekednie, hogy a kettejük között
létrejött bizalmas kapcsolatot is felhasználva segítsék
egymást a szent tanítás elsajátításában.
Egy idős házaspár, akiket az „ideális pár” névvel
illettek, felkereste Buddhát és így szólt:- Uram, már gyermekkorunk óta ismertük egymást,
amikor összeházasodtunk. Boldogságunkat soha semmi
nemárnyékoltabe.
Kérünk,monddmeg,összeházasodhatnánk-e ismét a következő életünkben is?

– 221 –A TESTVÉRISÉG KÖTELEZETTSÉGEI

Buddha ezt a bölcs választ adta:- Ha mindketten ugyanazt a hitet valljátok, haugyanúgy sajátítjátok el a tanítást, ha egyformán
gyakoroljátok a jótékonykodást, és ha bölcsességben isegyeztek, akkor ugyanazzal a tudattal fogtok újjászületni.
9. A Megvilágosodáshoz vezető úton nincs különbség
nemek között. Ha egy nő elhatározza, hogy megkeresi a
Megvilágosodást, akkor az Igaz Ösvény hősévé válik.
Malliká, Praszenádzsit király lánya és Ajódhja király
felesége egy ilyen hősnő volt. Határtalanul hitt a
Magasztos tanításában, és a következő tíz fogadalmat tetteaz Ő jelenlétében:„Uram, míg el nem nyerem a Megvilágosodást, nemsértem meg a szent előírásokat, nem leszek fennhéjázó análam idősebbekkel, senkinek nem leszek haragosa.”„Nem leszek féltékeny másokra, és nem irígylem
javaikat; nem leszek önző sem gondolatban, sem
vagyonommal; amit kapok, azzal a szegényeket igyekszem
boldogítani, nem magamnak halmozom fel.”„Mindenkit udvariasan fogadok, ellátom, amibenszűkölködnek, és kedvesen szólok hozzájuk, az őkörülményeiket nézem, nem pedig a magam kényelmét, és
megpróbálom részrehajlás nélkül a javukat szolgálni.”– 222 –A TESTVÉRISÉG KÖTELEZETTSÉGEI„Ha másokat magányban, börtönben, betegségtől
szenvedni vagy egyéb bajoktól sújtva látok, igyekszem
könnyíteni a helyzetükön és örömet szerezni nekik azzal,
hogy kinek-kinek elmagyarázom mi mitől van.”„Ha meglátok valakit, aki élő állatokat fog be, éskegyetlenül bánik velük, vagy megszeg ilyen szabályokat,
akkor megbüntetem, ha rászolgál, vagy megtanítom, haarra szorul, majd arra törekszem, hogy legjobb
képességeim szerint jóvátegyem, amit tettek, és hibáikat
kiküszöböljem.”„Nem fogok megfeledkezni arról, hogy a helyes tanthallgassam, mert tudom, ha valaki elhanyagolja a helyes
tanítást, hamar eltávolodik attól az igazságtól, mely
mindenhol jelen van, és nem sikerül elérnie a
Megvilágosodás partját.”
Ezután a következő három kívánságának adott hangot
a szegények megmentésére:„Először is, megpróbálok mindenkit megnyugtatni.
Hiszem, hogy ez az óhajom bármelyik eljövendő
életemben a jóság gyökere lesz majd, amelyből szárba
szökken a tanítás bölcsessége.”„Másodszor, miután megkaptam a helyes tanbölcsességét,fáradhatatlanul
fogom
tanítaniazembereket.”– 223 –A TESTVÉRISÉG KÖTELEZETTSÉGEI„Harmadszor, védelmezni fogom az igaz tanítást még
saját testem, életem vagy vagyonom árán is.”A családi élet igazi jelentősége abban rejlik, hogy
lehetőséget biztosít egymás bátorítására és segítésére a
Megvilágosodás felé. Ha egy nő elhatározza a
Megvilágosodás elnyerését és ilyen fogadalmakat tesz,
akkor ugyanúgy Buddha kitűnő tanítványa lehet, mint
Mallika.

– 224 –

MÁSODIK FEJEZETBUDDHA ORSZÁGÁNAK A FELÉPÍTÉSEI.
A KÖZÖSSÉG HARMÓNIÁJA
1. Képzeljünk magunk elé egy tökéletesen sötétbe
burkolózott sivatagi országot, ahol sok élőlény vakon
tapogatózik.
Természetesen eluralkodik rajtuk a félelem, egymást
meg sem ismerik az éjszakában, csak vergődnek a sötétség
magányában. Ez valóban szánalmas helyzet.
Majd képzeljük el, amint hirtelen egy kiváló férfi
jelenik meg fáklyával a kezében. A fény körös-körül
mindent bevilágít, tisztán látni, akárcsak nappal.
Az addig sötétben bóklászó élőlények egyszerre csak
megkönnyebbülést éreznek, amint egymásra ismernek,
majd boldogan örvendenek közösségüknek.
A „sivatagi ország” a tudatlanság sötétjében botorkáló
emberi életet jelenti. Akiknek tudatában nincs meg abölcsesség fénye, magányosan és félelemben vándorolnak.
Egyedül születtek, és egyedül halnak meg; nem tudják,– 225 –

BUDDHA ORSZÁGÁNAK A FELÉPÍTÉSE

hogyan társuljanak a többi emberhez békében
harmóniában, és természetesen csüggedtek és félnek.

ésA „kiváló fáklyás férfi” Buddhát jelenti, aki emberi
alakban jelenik meg, bölcsességével és együttérzésével
beragyogja a világot.
Ebben a fényben az emberek magukra és egymásra
találnak, és örömmel teremtenek emberi közösséget,harmonikus kapcsolatokat.
Emberek ezrei élhetnek közösségben, azonban ez nem
igazi addig, míg meg nem ismerik egymást, nem éreznek
rokonszenvet egymás iránt.
Egy igazi közösséget a hit és a bölcsesség jellemez,ezek világítják meg azt fáklyaként.
Valójában a harmónia egy igazi közösség vagy
szervezet élete és valódi jelentése.
2.

Háromféle szervezet létezik:Először is, vannak olyanok, amelyek a nagy vezetők
hatalmára, gazdagságára és tekintélyére épülnek.
Másodszor, vannak olyanok, amelyek az emberekérdekei mentén szerveződnek, mindaddig fennállnak, míg– 226 –

BUDDHA ORSZÁGÁNAK A FELÉPÍTÉSE

tagjaiknak megfelelnek, és amíg a tagok egymással nem
kezdenek vitázni.
Harmadszor, vannak olyanok, melyek valamely
helyes tanítás köré szerveződnek, és a harmónia adja az
igazi életüket.
Természetesen ez utóbbi az egyetlen igazi közösség,
mert tagjai közös szellemben élnek, melyből a szellemiség
egysége és a különböző érdemek fakadnak. Az ilyen
szervezetben harmónia, megelégedettség, boldogság
uralkodik.
A Megvilágosodás olyan mint a hegyre hulló eső,amely előbb erekbe gyűlik, majd patakokká lesz, aztán
folyókká dagadva végül az óceánba ömlik.
A Szent Tan esője mindenkire egyformán hull,
tekintet nélkül arra, ki hogyan él. Azok, akik elfogadják,
kis csoportokba, azután szervezetekbe, majd közösségekbe
tömörülnek, hogy végül a Megvilágosodás NagyÓceánjában találják magukat.
Ezeknek az embereknek a gondolatai úgy vegyülnek
egymással, akár a tej és a víz, végül pedig egy harmonikus
Testvériségbe szerveződnek.

– 227 –

BUDDHA ORSZÁGÁNAK A FELÉPÍTÉSE

Ezért egy tökéletes szervezet alapvető követelményeaz igazi tanítás, annak fényénél ismerik meg egymást az
emberek, hangolódnak össze és simítják el félreértéseiket.
Ezért a Buddha tökéletes tanán alapuló szervezetet
méltán nevezhetjük Szanghának (Testvériségnek).
A Közösség tagjainak be kell tartaniuk a tanításokat,
elméjüket pedig ennek megfelelően kell edzeniük.
Ekképpen Buddha Testvéri Közössége elméletileg
mindenkire kiterjed, valójában azonban csak azok tagjai,
akik ugyanabban hisznek.
3. Buddha Közösségének tagjai két csoportra oszthatók.
Azok, akik a világi tagokat tanítják és azok, akik élelem ésruházat felajánlásával támogatják a tanítókat. Ők együtt
fogják terjeszteni és fenntartani a tant.
Azután ahhoz, hogy a Közösség kiteljesedjék,
szükség van a tagok közötti tökéletes összhangra. A tanítók
tanítják a tagokat, a tagok pedig tisztelik a tanítókat, ígyösszhang lehet közöttük.
Buddha Testvérisége tagjainak szerető rokonszenvvel
kell társulniuk, boldogan együtt élni társaikkal, és azon
fáradozni, hogy lélekben egyek legyenek.

– 228 –

BUDDHA ORSZÁGÁNAK A FELÉPÍTÉSE

4. Hat dolog segíti elvezetni a Közösséget aharmóniához. Ezek a következők: az őszinte beszéd; azőszinte tett és a kedvesség; a lélek őszintesége és
rokonszenve; a közös tulajdon egyenlő elosztása;
ugyanazon tiszta előírások követése; és hogy mindenkinek
ugyanolyan helyes nézete legyen.
A felsoroltak közül a hatodik, a helyes nézet képezi
azt a magot, amely köré a többi öt rendeződik.
Van kétszer hét szabály, amelyeket követni kell, ha a
Testvériség sikeres akar lenni. Az első csoportba akövetkezők tartoznak:(1) gyakran kell összejönniük, hogy meghallgassák
és megvitassák a tanításokat;(2)
másikat;egymással szabadon társalogjanak, tisztelve a(3) tiszteljék a tant, tartsák be a szabályokat és ne
változtassák meg azokat;(4)
az idősebb
udvariasak egymáshoz;(5)és fiatalabb tagok legyenek

viselkedjenek őszintén és tisztelettudóan;– 229 –

BUDDHA ORSZÁGÁNAK A FELÉPÍTÉSE

(6) tudatukat tisztítsák meg egy nyugalmas helyen,
de arra a helyre engedjenek előre másokat;(7)szeressenek minden embert, fogadják
szívélyesen a látogatókat, és kedvesen vigasztalják abetegeket.
Ha figyelnek ezekre a szabályokra, a Szangha mindigerős lesz.
A második csoportba a következők tartoznak,
amelyeket mindenkinek egyénileg kell betartania:(1) meg kell őrizni a tiszta tudatot és nem szabad túl
sok dolgot kérni; (2) megőrizni az egységet és eltávolítani
minden mohóságot; (3) nyugodtnak maradni és nem
viszálykodni; (4) a fölösleges beszéd helyett inkább
csöndben maradni; (5) követni a szabályokat és nem
fölényeskedni; (6) megőrizni a tudat rendíthetetlenségét és
nem követni más tanításokat; (7) takarékosan és
mértékletesen élni.
Ha a tagok ezeket betartják, a Közösség fennmarad és
soha nem indul hanyatlásnak.
5. Mint már említettük, a Közösségnek a harmónia alényege, enélkül nem nevezhető közösségnek. Minden
tagjának vigyáznia kell arra, nehogy nézeteltérést okozzon.
Ha mégis nézeteltérés támadna, a lehető legrövidebb idő
alatt meg kell szüntetni, mert a nézeteltérések hamar– 230 –

BUDDHA ORSZÁGÁNAK A FELÉPÍTÉSE

tönkretesznek bármilyen szervezetet.
A vérfolt nem távolítható el még több vérrel; agyűlölködést sem oldja még több gyűlölet; a gyűlölködés
egyetlen ellenszere a felejtés.
6. Élt egyszer egy Balsors nevű király, akinek országát aszomszédos vérszomjas Brahmadáttá nevű király hódította
meg. Balsors király, felesége és fia egy ideig elrejtőzött, deaztán elfogták őket, csak az ifjú hercegnek sikerült
megszöknie.
A trónörökös mindent megpróbált atyja megmentésére.
Hiába. Apja kivégzésének napján a herceg álruhát öltve
elindult a vesztőhelyre, ahol tehetetlenül kellett
végignéznie szerencsétlen sorsú apjának a kivégzését.
Az apa a tömegben felismerte a fiát, és mintha
magában beszélne, ezt mormolta:- Ne töltsd az időd kereséssel; ne cselekedj
elhamarkodottan; a gyűlöletet csak a felejtés oldja.
Ezután a herceg sokáig kereste a bosszú módját.
Végül a Brahmadáttá palotában alkalmazták fegyveres
kísérőként. Rövid időn belül a király kegyeibe férkőzött.

– 231 –

BUDDHA ORSZÁGÁNAK A FELÉPÍTÉSE

Egy szép napon, amikor a király vadászatra indult, a
herceg elérkezettnek látta az időt a bosszúra. Elhagyatotthelyre vezette a királyt, ahol az a fáradtságtól kimerülve a
herceg ölébe hajtotta a fejét, – ilyen nagyon bízott benne.
A herceg előhúzta a tőrét, és a király torkának
szegezte. Ekkor megtorpant. Atyjának kivégzésekor
mormolt szavai jutottak eszébe. És bár ismét megpróbálta,képtelen volt megölni a királyt. Az uralkodó hirtelen
felriadt majd elmesélte a hercegnek, hogy rémálmában
Balsors Király fia akarta meggyilkolni.
A herceg, kezében a tőrrel, hirtelen megragadta akirályt, felfedte magát, hogy ő Balsors Király fia, éselmondta, hogy végre eljött az ideje, hogy bosszút álljon
atyjáért. De most sem tudta megtenni, amit tervezett.
Gyors mozdulattal a földre dobta a tőrt és térdre esett az
uralkodó előtt.
Miután a király végighallgatta a herceg történetét és akivégzett atyja utolsó szavait, meghatódva kérte atrónörökös bocsánatát. Később visszaadta neki az elvettkirályságát, és ezután a két ország hosszú ideig békében élt
egymás mellett.
Balsors király utolsó szavai, – „ne töltsd az idődkereséssel” azt jelentik, hogy ne tarts haragot sokáig, a „ne– 232 –

BUDDHA ORSZÁGÁNAK A FELÉPÍTÉSE

cselekedj elhamarkodottan” pedig, hogy a barátságot nem
szabad elhamarkodottan széttépni.
A gyűlölet
orvosolható!

nemgyűlölettel,

hanem

felejtéssel

A Testvériség közösségében, amely az igaz tant vallja,
minden tagnak érdemes megszívlelnie a történet
tanulságát.
De ez nemcsak a Testvériség tagjaira vonatkozik,
hanem általában mindenkire: minden nap ennekszellemében éljünk.
II.
BUDDHA ORSZÁGA
1. Mint már szó volt róla, ha a Közösség nem feledkezik
meg kötelességéről, hogy terjessze Buddha tanítását éshogy harmóniában éljen, akkor egyre nagyobb lesz, atanítás pedig szélesebb körben terjed tovább.
Ez azt jelenti, hogy egyre többen fogják keresni a
Megvilágosodást, visszaszorulnak a mohóság, harag éstudatlanság seregei, amelyeket a tudatlanság és kéjvágyördöge vezet, és a bölcsesség, a fény, a hit és az örömveszik át a hatalmat.
– 233 –

BUDDHA ORSZÁGÁNAK A FELÉPÍTÉSE

A sátán birodalma tele van mohósággal, sötétséggel,harcokkal, összetűzésekkel, kardokkal és vérontással.
Bővelkedik féltékenységben, előítéletekben, gyűlöletben,
csalásban, hízelkedésben, titkolózásban és bántalmakban.
Most képzeljük el, amint a bölcsesség fényeberagyogja ezt a birodalmat, és az együttérzés esőjéveláztatja; gyökeret ereszt a hit, és az öröm virágai
elkezdenek illatozni. Ekkor a sátán birodalma átlényegül
Buddha Tiszta Országává.
Ahogyan egyetlen enyhe fuvallat és néhány virág egy
faágon a tavaszt hirdeti, akképp lüktet új élet a fűben,fában, hegyekben, folyókban és minden másban, amikor azember elnyeri a Megvilágosodást.
Ha tudatunk tiszta, környezetünk is az lesz.
2. Abban az országban, ahol az igaz tanítás érvényesül,
minden lakosának tiszta és nyugodt a tudata. Valóban,Buddha együttérzése szüntelenül munkálkodik minden
lény érdekében, a ragyogása pedig minden szennyeződést
eltávolít a tudatukból.
A tiszta tudat rövid időn belül elmélyült tudattá válik,olyanná, mely a Nemes Ösvényhez mérhető. Az ilyen tudat
adakozó, betartja az előírásokat, türelmes, kitartó, nyugodt,– 234 –

BUDDHA ORSZÁGÁNAK A FELÉPÍTÉSE

bölcs és együttérző, mely minden eszközzel azon van,hogy az embereket a Megvilágosodás felé vezesse. Ígyépül fel Buddha Országa.
A családi otthon is olyan otthonná alakul, ahol jelen
van Buddha, a társadalmi megosztottság miatt szenvedő
ország szintén a barátságos megértés országává válik.
Egy arany palota, amelyet vér szennyez, nem lehet
Buddha lakhelye. De egy kis hajlék, amelynek lyukas
tetején át besüt a holdfény, kedves lehet Buddhának, ha otta gazda tudata tiszta.
Egyetlen ember tiszta tudatára is felépülhet Buddha
Országa, mert az az egy tiszta tudat magához vonzza majda többi tudatot a Szanghában. A Buddhába vetett hit azegyénből áramlik át a családba, a családból a faluba, afaluból a városba, országokba és végül az egész világba.
Valóban, az őszinte igyekezet és a hit, amellyel
terjesztik a Dharmát, az, amin felépül Buddha Országa.
3. Azt mondhatjuk, hogy egyfelől a mohósággal,
igazságtalansággal és vérontással teli világ a sátán világa,dehaaz
emberekhinnikezdenek
BuddhaMegvilágosodásában, akkor a vér tejjé válik, a mohóság
együttérzéssé és végül a sátán birodalmából Buddha Tiszta
Országa lesz.
– 235 –

BUDDHA ORSZÁGÁNAK A FELÉPÍTÉSE

Lehetetlen feladatnak tűnik, hogy kimerjük az óceán
vizét, de az elhatározás, hogy mégis megtegyük, ez adja az
eltökélt tudatot, amellyel el kell érnünk Buddha
Megvilágosodását.
Buddha vár bennünket a túlparton, ott az Ő
Megvilágosodásának világa, ahol nincs mohóság, harag,
tudatlanság, szenvedés, gyötrődés, hanem csak abölcsesség ragyog és szeretet harmatoz.
A béke és menedék országa azok számára, akik
szenvednek, bánatosak és gyötrődnek, ott megpihenhetnek,
akik elfáradtak a Dharma tanításának terjesztésében.
Ebben a Tiszta Országban határtalan fényesség
uralkodik és örökké tart az Élet. Akik eljutnak ide, már
soha nem akarnak visszatérni a tévképek világába.
Valóban, ez a Tiszta Ország, ahol a bölcsesség virágai
illatoznak és a szent Dharmát dalolják a madarak, ez az
egész emberiség végső célja.
4. Bár ez a Tiszta Ország a megpihenés helye, demégsem a tétlenségé. Virágai nem öncélúan illatoznak,
hanem hogy felfrissülést hozzanak, ahol új energiát és
tettvágyat nyerhetünk, hogy folytassuk Buddha küldetését.

– 236 –

BUDDHA ORSZÁGÁNAK A FELÉPÍTÉSE

Buddha küldetése örök. Amíg léteznek emberek ésélőlények, és amíg az önző és szennyezett tudat újrateremti
saját világát és környezetét, az Ő küldetése nem ér véget.
Buddha gyermekei, akik Amida hatalmas ereje
segítségével hajóztak át a Tiszta Országba, azon fognak
fáradozni, hogy visszatérjenek abba a világba, ahonnanérkeztek, és ahová még mindig kötődnek. Így vesznek részt
Buddha küldetésében.
Miképp egy kis gyertya fénye egymás után lángra
lobbantja a következőt, úgy fog Buddha együttérzésének
fénye is vég nélkül tovaterjedni egyik tudatról a másikra.
Megértve az Ő együttérzését, Buddha gyermekei
magukénak vallják a Megtisztulás és a Megvilágosodás
feladatát, továbbadva nemzedékről nemzedékre, hogy
Buddha Országát örökkön-örökké dicsfény övezze.

– 237 –

BUDDHA ORSZÁGÁNAK A FELÉPÍTÉSEIII.
AKIK BUDDHA ORSZÁGÁBAN DICSŐSÉGBENRÉSZESÜLTEK
1. Sámáváti, Udájána
elkötelezett híve volt.

királyhitvese,Buddhának

A palota legbelső udvarában lakott, melyet soha nem
hagyott el. Volt azonban egy Uttárá nevű, éleseszű
szolgálója, aki rendszeresen eljárt meghallgatni Buddha
prédikációit.
Visszatérve, a szolgálólány mindig elismételte akirálynénak a Magasztos tanításait, kinek bölcsessége éshite ekképp mélyült.
A király második felesége féltékeny volt az elsőre, ésabban mesterkedett, hogy megölje (Sámávátit). Addig
rágalmazta a királynak, míg az végül hitt neki, éselhatározta, hogy megöli első feleségét, Sámávátit.
Sámáváti megjelent a király előtt, és olyan nagy
nyugalommal állt ott, hogy annak nem volt szíve megölni.
A király visszanyerve önuralmát, bocsánatot kért abizalmatlanságáért.
A második feleség féltékenysége csak egyre nőtt, és– 238 –

BUDDHA ORSZÁGÁNAK A FELÉPÍTÉSE

orgyilkosokat küldött, hogy gyújtsák fel a legbelső udvart,
míg a király távol volt. Sámáváti megőrizte nyugalmát,
csitította és bátorította a megrémült szolgálólányokat, majd
félelem nélkül, békésen halt meg, úgy ahogy azt aMagasztostól tanulta. Uttárá vele együtt halt meg a tűzben.
Buddha számos női tanítványai közül ők kettenörvendenek a legnagyobb megbecsülésnek, Sámáváti
királyné, együttérző lelkéért, és Uttárá, aki hűen követte.
2. A Sákja nemzetségbeli Mahánamá herceg, Buddha
unokafivére mélyen hitt a Magasztos tanításában, és egyike
volt leghűségesebb követőinek.
Azokban az időkben Kószalá erőszakos királya,
Virudáká meghódította a Sákja nemzetséget. Mahánamá
herceg felkereste a királyt, hogy kímélje meg népe életét,de a király hallani sem akart róla. A herceg ekkor azzal ajavaslattal állt elő, hogy a király engedjen annyi foglyotszabadon, ahányan el tudnak futni azalatt, míg ő a tó vize
alatt tud maradni.
A király beleegyezett, azt gondolta, hogy a hercegúgyis csak rövid ideig fogja bírni a víz alatt.
A várkaput azonnal kinyitották, amint Mahánamá
beleugrott a vízbe, az emberek pedig özönlöttek kifelé, a– 239 –

BUDDHA ORSZÁGÁNAK A FELÉPÍTÉSE

szabad biztonságba. Mahánamá azonban nem bukkant fel.
Hajfürtjeit egy fűzfa gyökeréhez kötözte, így áldozva feléletét a népéért.
3. Utpálávárná híres apáca volt, kinek bölcsességét
Buddha egyik kiváló tanítványáéhoz, Maudgáljájánáéhoz
hasonlították. Valóban, a nővérek nővére volt ő, vezette ésfáradhatatlanul tanította őket.
Dévadátta, egy velejéig romlott és kegyetlen ember
addig ármánykodott, míg meg nem győzte Adzsátaszátru
királyt, hogy forduljon Buddha tanítása ellen. Később
azonban Adzsátaszátru király megbánta, amit tett,megszakította a Dévadáttához fűződő barátságát, és a
Buddha alázatos tanítványa lett.
Történt, hogy éppen akkor akadályozták meg
Dévadáttát, hogy bejusson a várkapun a királyhoz, amikorszembetalálkozott Utpálávárnával, aki a királytól jött.
Dühében agyba-főbe verte, súlyos sebeket ejtve az apáca
testén.
Az nagy fájdalmak közepette ért vissza a zárdájába.
Mikor a többi apáca megpróbált segíteni rajta, így szólt
hozzájuk:- Nővérek, az emberi élet nem látható előre, minden
mulandó és én-nélküli. Csak a Megvilágosodás világa– 240 –

BUDDHA ORSZÁGÁNAK A FELÉPÍTÉSE

nyugodt és békés. Erre törekedjetek szüntelenül.
Majd csöndben elhunyt.
4. Angulimálját, – a néhai haramiát, aki sokak életét
oltotta ki, – a Magasztos mentette meg, és egyike letttanítványainak.
Egy nap koldulni indult a városba, és sok nehézségetés szenvedést kellett eltűrnie múltbeli gonosz tettei miatt.
A városlakók nekiestek, és csúnyán ellátták a baját.
Véresen tért vissza a Magasztoshoz. Lábai elé rogyott, ésköszönetet mondott Neki, hogy szenvedhetett régebbi
kegyetlenkedéseiért.
Így szólt:- Magasztos! Eredetileg „Ártalmatlan” volt a nevem,de tudatlanságom miatt sok értékes életet elvettem, levágva
mindegyiknek egy-egy ujját. Ezért neveztek elAngulimáljának, az „Ujjgyűjtőnek”. Később, hála a Te
együttérzésednek, bölcsességre tettem szert, és a három
kincs, Buddha, a Dharma és a Szangha híve lettem. Amikor
az ember lovat vagy tehenet hajt, ostort vagy kötelet
használ. Te azonban, Magasztos, ostor és kötél, korbács
nélkül tisztítottad meg a tudatomat. Magasztos! Ma csak
azt szenvedtem el, amit megérdemeltem. Nem akarok élni,nem akarok meghalni. Csak várom, hogy értem jöjjön az
idő.
– 241 –

BUDDHA ORSZÁGÁNAK A FELÉPÍTÉSE

5. Mandgáljájána, a tiszteletreméltó Sáriputrával együtt,egyike volt Buddha két legkiválóbb tanítványának. Mikor
más vallások tanítói látták, hogy Buddha tanításának tiszta
vize terjed az emberek körében, akik azt örömmel itták,
féltékenyek lettek rá, és különféle módszerekkel
akadályozták prédikációjában.
De semmi sem akadályozhatta meg, hogy tanításaiszéles körben elterjedjenek. Más vallások követői
Mandgáljájána életére törtek.
Kétszer megmenekült, de harmadik alkalommal sok
másvallású bekerítette és ütlegelni kezdte.
Ő a Megvilágosodás erejével nyugodtan fogadta azütéseket, és bár súlyos sebeket ejtettek rajta, csontjaitösszetörték, békésen halt meg.

– 242 –ANGUTTARA NIKÁJA
(Sorrendbe foglalt beszédek könyve)
Szerzetesek! Létezik valaki, akinek a világrajövetele
sokaknak jólétet hoz, sokak számára boldogságot: ő az, aki azéglakók és az emberiség hasznára, jólétére és boldogságára, avilág iránti együttérzésből született. Ki az? Egy Tathagatha, aki
egy Arahat (Szent), egy tökéletesen Megvilágosodott. Igen,szerzetesek, ő az a személy.
Szerzetesek! Ritkán születik a világra ilyen személy. Ki az?
Egy Tathagata, aki egy Arahat, egy tökéletesen Megvilágosodott.
Igen, szerzetesek, ő az a személy.
Szerzetesek! A világon nehéz megtalálni azt a rendkívüli
személyt. Kit is? Egy Tathagatát, aki egy Arahat, egy tökéletesen
Megvilágosodott. Igen, szerzetesek, ő az a személy.
Szerzetesek! Egyetlen személy halálát kell sajnálnia
mindenkinek. Kiét? Egy Tathagatáét, aki egy Arahat, egy
tökéletesen Megvilágosodott. Ő az a személy.
Szerzetesek! Született erre a világra valaki, aki senkihez sem
hasonlítható és páratlan. Ki az? Egy Tathagata, aki egy Arahat,
egy tökéletesen Megvilágosodott. Ő az a személy.
Szerzetesek! Megjelent valaki, aki olyan mint egy hatalmasszem, egy hatalmas fény, egy hatalmas sugárzás. Ki az? Egy
Tathagata, aki egy Arahat, egy tökéletesen Megvilágosodott. Ő
az a személy. (Anguttara Nikája I-13.)– 243 –

FORRÁSJEGYZÉKRöviditések: DN - Digha Nikája
MN - Maddzshima Nikája
SN - Szamjutta Nikája
AN - Anguttara Nikája

Rész
1. Fejezet
1.

2.

Oldal

BUDDHA
Sor

2
5
5

1
1
12

6
7

1
1

7
7

6
14

7
8
9

20
9
10

10

17

11
13

14
15

ForrásKülönböző Szent Szövegek
AN3-38., Szukhumála-szutta
MN 3-26.,
Arijaparijeszana-szutta
Különböző Szent Szövegek
MN 9-85.,
Bodhirádzsakumára-szutta
Különböző Szent Szövegek
Szutta-nipáta 3-2.,
Padhána-szutta
Különböző Szent Szövegek
Vinaja, Mahávagga 1.
DN 16.,
Maháparinibbána-szutta
DN 16.,
Maháparinibbána-szutta
Parinibbána-szutta
Parinibbána-szutta– 246 –

Rész

2. Fejezet
1.

2.

3.
3. Fejezet
1.

Oldal

Sor

Forrás14

1

DN 16.,
Maháparinibbána-szutta

15

1

15
15

7
12

16

7

17

1

17
19

7
1

20

1

21

14

22

19

Amitájur-dhjána ésVimalakirtinirdésa szútrák
Súramgama-szútra
Vimalakirtinirdésa és
Maháparanirvána szútrák
Szaddharmapundarika-szútra
16.
Mahájána-dzsátaka
cittabhúmipariksa-szútra
Maháparinirvána-szútra
Szaddharmapundarika-szútra
3.
Szaddharmapundarika-szútra
4.
Szaddharmapundarika-szútra
5.
Szaddharmapundarika-szútra 16.

25
26
26

1
5
11

Avantamszaka-szútra 5.
Maháparinirvána-szútra
Avantamszaka-szútra– 247 –

Rész

2.

3.

Oldal

Sor

Forrás

26

19

29
29

6
13

29

17

30
30
30
32

1
7
11
10

33
33
34
34

4
9
4
20

35
35

6
17

35

23

Szuvarnaprabhászottamarádzsaszútra 3.
Avantamszaka-szútra
Avantamszaka-szútra 34.,
Gandavjúha
KisebbikSzukhávativjúha-szútra
Avantamszaka-szútra
SN 35-5.
Maháparinirvána-szútra
MN 8-77.,
Mahászakulúdaji-szutta
Maháparinirvána-szútra
Lankávatára-szútra
Avantamszaka-szútra 32.
Szaddharmapundarika-szútra
25.
Maháparinirvána-szútra
Szaddharmapundarika-szútra
2.
Szaddharmapundarika-szútra
3.

– 248 –

Rész

Oldal

Sor

ForrásDHARMA
1. Fejezet
1.

38

1

39
40
40

18
8
15

2.

41
42

5
18

2. Fejezet
1.

46

1

48

1

48
49
49
50
50
50

19
1
14
1
4
22

51

3

2.

Vinaja, Mahávagga 1-6. és SN
56-11-12.,
Dhammacsakkapavartana-szutta
Itivuttaka 103.
MN 2., Szabbászava-szutta
A negyvenkét részes szútra
18.
Srimáládevisimhanáda-szútra
Avatamszaka-szútra 22.,
Dasabhúmika
MN 4-35.,
Csúlaszaccsaka-szutta
AN 5-49.,
Mundarádzsa-vagga
AN 4-185., Szamana-szutta
AN 3-134., Uppáda-szutta
Lankávatára-szútra
Avantamszaka-szútra 2.
Avantamszaka-szútra 16.
Avantamszaka-szútra 22.,
Dasabhúmika
Lankávatára-szútra– 249 –

Rész

3.

4.

3. Fejezet
1.

Oldal

Sor

Forrás

52
52
52
53
53
53

3
8
16
1
4
7

54
54
57
57
57

3
8
1
13
19

57
59

9
1

59
60
61
63

16
11
11
18

64

3

AN 4-186., Ummagga-szutta
Dhammapada 1., 2., 17., 18.
SN 2-1-6., Kámada-szutta
Avatamszaka-szútra 16.
Lankávatára-szútra
MN 3-22.,
Alagaddúpama-szutta
Lankávatára-szútra
Lankávatára-szútra
Vinaja, Mahávagga 1-6.
Lankávatára-szútra
SN 35-200.,
Dárukkhandha-szutta
Lankávatára-szútra és mások
MN 2-18.,
Madhupindika-szutta
Lankávatára-szútra
Lankávatára-szútra
Vimalakirti-nirdesa-szútra
Avatamszaka-szútra 34.,
Gandavjúha
Lankávatára-szútra és mások

65
65

1
16

Vinaja, Mahávagga 1-5.
Vinaja, Csúlavagga 5-21.
– 250 –

Rész

2.

3.
4. Fejezet
1.

Oldal

Sor

Forrás

66
71
73
73

8
11
11
18

74
74
74
75
76

9
15
20
7
3

Súramgama-szútra
Súramgama-szútra
Maháparinirvána-szútra
Szaddharmapundarika-szútra
7. és Súramgama-szútra
Avatamszaka-szútra 32.
Maháparinirvána-szútra
Brahmadzsála-szútra
Maháparinirvána-szútra
Maháparinirvána-szútra

81
81
82
82
83
84
84
85

1
7
15
21
8
1
18
1

85

6

85
86

21
22

Srimáládeviszimhanáda-szútra
AN 2-11.
Itivuttaka 93.
Vinaja, Mahávagga
AN 3-68., Annátitthika-szutta
AN 3-34., Álavaka-szutta
Vaipulja-szútra
Vinaja, Mahávagga 1-6.,
Dhammacsakkapravattana-szu
tta
MN 2-14.,
Csúladukkhakkhandha-szutta
Maháparinirvána-szútra
Ittivuttaka 24.
– 251 –

Rész
2.

3.

4.
5. Fejezet
1.

2.

Oldal

Sor

Forrás

88

14

89
89
90
90
91
93
93
95
95

11
22
6
19
21
6
20
1
20

MN 6-51.,
Kandaraka-szuttanta
AN 3-130.
AN 3-113.
Itivuttaka 100.
Szamjuktaratnapitaka-szútra
Mahaparinirvána-szútra
AN 3-62.
AN 3-35., Devadúta-szutta
Therigáthá Atthakathá
Szukhávativjúha-szútra 2. kötet

102

1

106

1

107
110

11
13

Szukhávatúvjúha-szútra 1.
kötet
Szúkhávatúvjúha-szútra 2.
kötet
Amitájur-dhjána-szútra
Kisebb
Szukhávativjúha-szútra

A GYAKORLAT ÚTJA1. Fejezet
1.

116
118

1
1

MN 2., Szabbászava-szutta
MN 3-26.,
Arijaparijeszana-szutta– 252 –

Rész

2.

3.

2. Fejezet
1.

Oldal

Sor

Forrás

118
119

16
15

122

1

122
123
124

19
17
9

127
129

12
3

132
133

16
1

133

18

134
135
145
146

18
5
6
3

SN 35-206., Csapána-szutta
A negyvenkét részes szútra
41-2.
MN 2-19.,
Dvedhávittakka-szutta
Dhammapada Atthakathá
AN 3-117.
MN 3-21.,
Kakacúpama-szutta
MN 3-23., Vammika-szutta
Dzsátaka IV.-497.,
Mátanga-Dzsátaka
A negyvenkét részes szútra 9.
A negyvenkét részes szútra
11.
A negyvenkét részes szútra
13.
AN 2-4., Szamacitta-szutta
Szamjuktaratnapitaka-szútra
Maháparinirvána-szútra
Szamjuktaratnapitaka-szútra

150

1

MN 7-63.,
Csúlamálunkja-szuttanta– 253 –

Rész

2.

Oldal

Sor

Forrás

152

4

153
154
156

17
7
1

156
157
158
160

18
6
9
2

160

11

163
164
164
165
166

3
6
14
7
9

167
168
168
169
170
170

17
7
13
11
1
16

MN 3-29.,
Mahászáropama-szutta
Mahámájá-szútra
Theragáthá Atthakathá
MN 3-28.,
Maháhatthipadopama-szutta
Maháparanirvána-szútra
Avadánasataka-szútra
Maháparanirvána-szútra
Pancavimsati-száhaszrikápradzsánápáramitá-szútra
Avatamszaka-szútra 34.,
Gandavjúha
AN 3-88.
AN 3-81.
AN 3-82.
Parinibbána-szutta 2. kötet
MN 14-141.,
Szaccaribhanga-szutta
Parinibbána-szutta 2. kötet
AN 5-16., Bala-szutta
Avatamszaka-szútra 6.
Maháparinirvána-szútra
Szamjuktaratnapitaka-szútra
Szuvarnaprabhásza-szútra 26.
– 254 –

Rész

3.

Oldal

Sor

Forrás

171
172
172

6
7
23

174
174
174
174
175
175
176

6
17
20
22
5
18
19

177
178
178
178

15
1
17
21

179
179
180
180
181
181
181
182

7
10
5
16
5
8
14
10

Maháparinirvána-szútra
Theragáthá Atthakathá
Dzsátaka 55.,
Pancávudha-Dzsátaka
Itivuttaka 39. és 40.
Maháparanirvána-szútra
Maháparanirvána-szútra
AN 5-12.
Parinibbána-szutta
Súramgama-szútra
SN 55-21. és 22.,
Mahánáma-szutta
AN 5-32., Cundi-szutta
Vimalakirti-nirdésa-szútra
Súramgama-szútra
Szukhávativjúha-szútra 2.
kötet
SN 1-4-6.
Avatamszaka-szútra 33.
Avatamszaka-szútra 24.
Szuvarnaprabhásza-szútra 4.
Amitájur-dhjána-szútra
Szukhávativjúha-szútra
Maháparanirvána-szútra
MN 2-16., Cetokhila-szutta– 255 –

Rész

4.

Oldal

Sor

Forrás

183
183
192
192
192

3
18
1
13
17

Szukhávativjúha-szútra 2. kötet
Dhammapada
SN 1-4-6.
AN
Maháparinirvána-szútra

A TESTVÉRISÉG
1. Fejezet
1.

2.

194

1

194
195
195

8
1
18

197

4

198

5

198

12

198

21

200
200
201

7
19
5

Itivuttaka 100. és MN 1-3.,
Dhammadájáda-szutta
Itivuttaka 92.
Vinaja, Mahávagga 1-30.
MN 4-39.,
Mahá-asszapura-szutta
MN 4-40.
Cúla-asszapura-szutta
Szaddharmapundarika-szútra
10.
Szaddharmapundarika-szútra
10.
Szaddharmapundarika-szútra
14.
SN 55-37., Mahánáma-szutta
AN 3-75.
SN 55-37., Mahánáma-szutta– 256 –

Rész

3.

2. Fejezet
1.

Oldal

Sor

Forrás

201
201
203
206
208
210
210
212
217
217
217

10
16
5
1
20
1
19
1
1
14
23

219
220
221
222

16
3
12
6

SN 55-54., Gilájanama-szutta
Avatamszaka-szútra 22.
Mahápanirvána-szútra
Avatamszaka-szútra 7.
Mahámájá-szútra
Avatamszaka-szútra 21.
Maháparinirvána-szútra
DN 31., Szingálováda-szutta
AN 2-4., Szamacitta-szutta
AN 3-31.
Dzsátaka 417.,
Kaccáni-Dzsátaka
DN 31., Szingálováda-szutta
Dhammapada Atthakathá 1.
(Burmai Magyarázatok)
Srimaladevasimhanáda-szútra

225
226
228
229
229

1
16
11
1
9

230

20

Maháparinirvána-szútra
AN 3-118., Szocejjan-szuttaSN
Vinaja, Máhavagga 10-1. és 2.
DN 16.,
Maháparinibbána-szutta
Vinaja, Mahávagga 10-1. és 2.

– 257 –

Rész
2.

3.

Oldal

Sor

Forrás

233
234
234
235
236

11
10
15
18
13

236
237
238
238
239
240
240

19
9
3
14
9
4
8

241
242

3
1

SN
Antarábhava-szútra
Vimalakirti-nirdesa-szútra
Maháparinirvána-szútra
Kisebb
Szukhávativjúha-szútra
Szukhávativjúha-szútra
Vimalakirti-nirdesa-szútra
Dhammapada Atthakathá 1.
AN 34-2.
Dhammapada Atthakathá 1.
AN 5-1.
Múla-sarvastiváda
Sanghabheda-vastu 10.
MN 9-86., Angulimála-szutta
AN 26.

– 258 –

FÜGGELÉKA BUDDHIZMUS RÖVID TÖRTÉNETE- INDIÁBÓL JAPÁNBA VALÓ ELTERJEDÉSE 1. INDIAAz emberiség szellemtörténetének egyik legnagyobb
korszakos eseménye volt, amikor „Ázsia Fénye” felragyogott
India közepén, vagy más szavakkal, amikor feltört a Nagy
Bölcsesség és Együttérzés Forrása, mely több évszázadon át
egészen napjainkig gazdagítja az emberi elmét.
Gautama Buddha, akit későbbi buddhista követői
Sákjamuniként, azaz a „Sákja nemzetség Bölcseként” tiszteltek,
otthonát elhagyva kolduló szerzetes lett és a déli Magadha felé
indult. Időszámításunk előtt az V. században történhetett, hogy
ott egy Bodhi-fa alatt ülve érte el a Megvilágosodást.
Fáradhatatlan erőfeszítéseit negyvenöt hosszú évig folytatta, az
Ő Nagy Elmúlásáig, amellyel a Mahá-pari-Nirvánába jutott,közben kitartóan terjesztve a Bölcsesség és Együttérzés Tanát.
Ennek eredményeképp kiváló buddhisták léptek fel Közép-India
királyságaiban és különböző törzseinél.
Asóka király idején (i.e. 268-232), aki a Maurja Királyság
harmadik uralkodójaként lépett trónra, Gautama Buddha tanítása
egész Indiában elterjedt, és a határokon túlra is eljutott.
Maurja volt India első egységes királysága. Első uralkodója,
Csandragupta (i.e. 317-293 körül) idején az állam már nagy
kiterjedésű volt; az északi Himalája-hegységtől a keleti
Bengáli-öbölig, nyugaton a Hindukus-hegységig, míg délen a
Vindhjá-hegységen túli területekig nyúlt. Asóka király Kalingá
és más területek meghódításával a Dekkán-fennsíkig
terjeszkedett.

– 260 –

Asókáról azt tartják, hogy nagyon lobbanékony természetű
volt. Népe Csandasókának (Dühös Asókának) nevezte. Jellemeazonban teljesen megváltozott, mikor látta a szörnyű pusztítást,
melyet Kalingá meghódításával okozott. A Bölcsesség és
Együttérzés tanának elkötelezett híve lett. Ezt követően
buddhista hívőként sok tettet vitt végbe, amelyek közül kettő
különösen figyelemreméltó.
Az első „Asóka kőbe vésett törvénye”, a buddhista tanításon
alapuló közigazgatási elvek, melyeket kőoszlopokra és simára
csiszolt sziklákra vésetett birodalma számtalan helyén, ígyterjesztve Buddha tanítását. A másik az volt, hogy missziókat
menesztett birodalma határain túl minden országba, melyek
tovább adták a Bölcsesség és Együttérzés tanát. Különösen
figyelemreméltó, hogy néhány missziót olyan helyekre küldött,mint Szíria, Egyiptom, Küréné, Makedónia és Épeirosz, így anyugati világban is terjesztette a buddhizmust. Mi több,
Mahendra (páli nyelven Mahinda), a Sri Lankára küldött térítő
olyan sikeres volt, hogy „Meghonosította a szép tant a szép
Lankádvipán (páli: Lankádipán)”, így megvetette a tanítás
alapját és sikeres elterjedését az egész szigeten.

2. A MAHÁJÁNA BUDDHIZMUS EREDETE
A „Buddhizmus Keleti Mozgalmáról” gyakran szóltak akésőbbi korok buddhistái. De az időszámításunk előtti
századokban a buddhizmus kétségtelenül Nyugat felé tekintett.
Valamikor a kereszténység időszakában kezdett el a buddhizmus
arccal Kelet felé fordulni. Előtte azonban szólnunk kell abuddhizmusban bekövetkezett nagy változásról. Ez a változás az„Új Hullám”, melyet Mahájána Buddhizmusként vagy a Nagy
Szekér Buddhizmusaként ismerünk, mely erős gyökeret eresztett,és amelyre gyanakvó szemmel néztek abban a korban.

– 261 –

Mikor, hogyan és ki indította el az „Új Hullámot”? Ezekre a
kérdésekre még senkinek sem sikerült pontos választ adnia.
Annyit tudunk, hogy először is, az irányzatot a Mahászamghika
iskolához tartozó, úgynevezett gondolat-leszármazást valló, akor haladó szellemiségű szerzetesei hozták magukkal.
Másodszor, tény, hogy már az időszámításunk előtti
első-második évszázadban és a keresztény kor kezdeti
időszakában léteztek a Mahájána iratok bizonyos fontos elemei.
Amikor pedig a Mahájána irataira támaszkodó Nágárdzsuna
nagyívű gondolatrendszere kifejlődött, a Mahájána buddhizmus
megélénkült a vallástörténet színpadán.
A buddhizmus hosszú történetében a Mahájána buddhizmus
óriási szerepet játszott. Ami Kínát és Japánt illeti, ezekben az
országokban a buddhizmus szinte egész történelmét a Mahájána
tanítás befolyásolta. Ebben nincs semmi különös, hiszen már
kidolgozták a megváltásnak egy új ideálját a tömegek számára, aBodhiszattvák élő szentjeinek formájában. Továbbá, a Mahájána
gondolkodók szellemi teljesítményei valóban lenyűgözőek
voltak a metafizikai gondolkodás vagy a pszichológia terén. Ily
módon, bár Gautama Buddha tanításához kötődött, a Bölcsesség
és Együttérzés sok új elemmel gazdagodott. Ezek az elemek újtöltetet és energiát adtak a buddhizmusnak, hogy éltető
áramlatként gazdagítsa a Kelet országait.

– 262 –

3. KÖZÉP-ÁZSIA
Kínába legelőször a közép-ázsiai országokon keresztül jutott
el a buddhizmus, mégpedig a Selyemút révén. A Selyemút
Közép-Ázsia végtelen térségein át kötötte össze a Nyugatot és a
Keletet, ezt a Han-dinasztiabeli Wu király (i.e. 140-87)
uralkodása alatt nyitották meg a kereskedelem előtt. Azokban azidőkben a Han-birodalom messze nyugatra terjeszkedett, aSelyemút így összekötött olyan országokat, mint Ferghánát,Szogdiánát, Tukharát és még Parthiát is. Ezekben az
országokban még elevenen élt a kereskedőszellem, melyet
korábban Nagy Sándor honosított meg. Ezen az ókori útvonalon
a selyemmel folytatott kereskedelem játszotta a főszerepet, ez
magyarázza a Selyemút elnevezést. A keresztény időszámítás
körül India és Kína ennek a kereskedelmi útnak a segítségével
létesített kulturális kapcsolatokat egymással. Ezért mondhatjuk
azt, hogy a Selyemút egyben a buddhizmus útja is volt.

4. KÍNAA kínai buddhizmus története a buddhista szent szövegek
elfogadásával és a belőlük készült fordításokkal kezdődik. Az
ókoriidőkből
alegősibb
ilyen
munkánaka„Szu-sih-ér-csáng-csing”-et,azaz„ABuddhaáltal
kinyilatkoztatott negyvenkét részes szútrá”-t tartják. A fordítást
Kásjapamátanga és mások végezték az Utolsó Keleti Han
birodalom Ming király Jing-ping korában (58-76), de ezt ma már
bizonytalannak tartják. Egybehangzó vélemények An-sih-kaót
tartják az elsőnek, aki Lo-jangban végezte a fordítást 148-171
körül. Ettől fogva egészen az Északi Szung dinasztia (960-1129)
koráig majdnem ezer esztendőn át folytatódott a fordítási munka.

– 263 –

A korai időszakokban többnyire a közép-ázsiai országokból
érkezett szerzetesek játszották az úttörő szerepet a szent iratok
behozatalában és a fordításokban. Az előbb említett An-sih-kao
például Parthiából érkezett; Kang-szeng-kai Szamarkand
vidékéről jött a harmadik század körül Lo-jangba,és lefordítottaa „Szukhávativjúhá”-t (a Végtelen Élet Könyvét). Tukhárából
érkezett Csu-fa-hu vagy más néven Dharmaraksa, akit a„Szaddharmapundarika” fordítójaként ismernek, és aki aharmadik század második felétől a negyedik század elejéig
tartózkodott Lo-jangban. Az ötödik század első felében
Kucsából jött Kumáradzsiva, ekkor volt tetőpontján Kínában afordítói munka.
Körülbelül ugyanebben az időszakban szerzetesek utaztak
Kínából Indiába, hogy elsajátítsák a szanszkrit nyelvet. Ezek
közül az úttörő szerep Fa-hsziené volt (339-420?). 399-ben
indult el Csang-anból Indiába, majd tizenöt év múlva tért haza.
Az Indiát felkereső papok legkiválóbbika Hszuan-chuang volt
(600-664), aki 627-ben indult útnak, és tizenkilenc hosszú
esztendő múlva, 645-ben tért vissza hazájába. Később I-csing(635-713) (nem tévesztendő össze az „I-csing” cimű könyvvel)671-ben tengeri úton jutott el Indiába, és ugyanazon azútvonalon tért vissza huszonöt évvel később.
Ezek a papok és szerzetesek saját maguk vágtak neki a nagyútnak, hogy megtanulják a szanszkritot, majd a kiválasztott
szövegeket hozták magukkal, így vezető szerepet játszottak afordítói munkában. Hszuan-csuang nyelvtehetsége egészen
kiemelkedő volt, és energikus munkájának köszönhetően a szent
iratok fordítása Kínában újabb csúcspontra jutott. Kumáradzsiva
és mások korai munkáit „Régi Fordítások”-nak, míg
Hszuan-csang és a későbbi fordítók munkáit „ÚjFordítások”-nak nevezték később a tudósok.

– 264 –

A hatalmas számú kötet fordítása nyomán, amelyeket
szanszkritból fordítottak le, ezeknek a tanult férfiaknak aszellemisége és vallási tevékenysége fokozatosan dehatározottan a Mahájána felé fordult. Egészen nyilvánvalóvá válta nemzeti jelleg, a sajátos igények és elvárások. Ezt a tendenciát
mutatja az, hogy a papok és szerzetesek metafizikailagelsősorban az „anyagnélküliség” felé fordultak a koraiidőszakokban, mellyel a Szútrákban a Pradzsnában foglalkoznak.
Később elvetették az úgynevezett „Hinajáná”-t vagy Kis
Szekeret, figyelmüket kizárólag a „Mahájána”, azaz a Nagy
Szekér felé fordítva. Továbbá, ez a tendencia észrevehetővé válta Tendai Szektában, és elmondható, hogy a Zen szekta
megjelenésével jutott tetőpontjára.
A Tendai Szekta Kínában a hatodik század második felére
teljesedett ki, harmadik pátriárkája, Tendai Daisi, azaz Csih-i(538-597) munkásságának köszönhetően. Tendai Daisi (Csih-i)
egyike volt a buddhista szellemiség legkiválóbb alakjainak. Ez aszent férfiú dolgozta ki Buddha tanának Öt Periódusra és Nyolc
Doktrínára való kritikai osztályozását, ami sokáig ésszéleskörűen hatott a kínai és japán buddhizmusra is.
A különböző szútrákat nem időbeni sorrendiségben hozták be
Kinába és fordították le. A szútrák óriási számánál fogva
problémát jelentett eredetük és értékelésük megítélése. Szükség
volt a buddhizmust egységes egészként értékelni, amihez aztán
ki-ki saját felfogása szerint viszonyulhat. Ami a szútrák
értékelését illeti, mindenekelőtt a kínai gondolkodás
irányultsága került előtérbe. Megállapítható, hogy Csih-i (Tendai
Daisi) volt a legszisztematikusabb, és ezért egyben messze alegmeggyőzőbb is. Azonban a modern idők buddhista
kutatómunkájának a megjelenése még az ilyen domináns
befolyást is megkérdőjelezte.

– 265 –

A kínai buddhizmus történetében utolsóként a Zen Szektaérkezett. Úgy tartják, hogy alapítója egy idegen országból
származó Srámana vagy Bodhidharma (? –528) volt, de az általa
elültetett mag csak a Hui-neng (638-713) utáni időben mutatta
meg dicső virágait, aki a pátriárkák sorában a hatodik volt. A
nyolcadik századot követően a kínai szekta folyamatosan indított
külhonba számos tehetséges papot és szerzetest, hosszúévszázadokra biztosítva ezzel a Zen felvirágzását.
Látható, hogy a buddhizmusban egészen friss szellemiség
alakult ki, mely mélyen a kínai nép természetében gyökerezett.
Úgy is fogalmazhatunk, hogy ez egy a kínai gondolkodásmóddal
színezett buddhizmus volt. És mégis, Gautama Buddha tanának apatakja ezzel a friss áramlattal gazdagodva még nagyobb
folyammá szélesedett, mely a Kelet országait gazdagította.

5. JAPÁNJapánban a buddhizmus története a hatodik századbankezdődött. 538-ban Paikcse (vagy Kudara, Korea) királya útnak
indította követét, hogy Kinmei császár udvarába vigyen egy
buddhista képet és egy tekercs szútrát. Ez volt a buddhizmusnak
az első megjelenése az országban. Ezért a vallás történeteJapánban most több mint 1400 esztendőre tekint vissza.
A japán buddhizmus hosszú története folyamán három
súlypontot különböztethetünk meg. Az első időszak nagyjából ahetedik és nyolcadik századra tehető. Ekkor épül a Horjudzsi
Templom (607) és a Todaidzsi Templom (752). Visszatekintve
erre az időszakra, megemlítendő az a tény, hogy ebben a korban
a kultúra hulláma egész Ázsiában magasra csapott, miközben anyugati civilizáció mély sötétségbe borult. A Kelet meglepően
aktív volt és lenyűgöző fellendülést mutatott. Kínában,Közép-Ázsiában, Indiában és a csendes-óceáni térségek– 266 –

országaiban erőteljes fejlődésnek indult a tudomány, a vallás ésművészet. Ezekhez a folyamatokhoz csatlakozva a buddhizmus ahumanizmus hatalmas hullámával árasztotta el a Kelet világát. A
japán kultúrának ez az új áramlata, amely kifejeződik a ragyogó
Horjudzsi és a fenséges Todaidzsi templomépítészetben,
valamint a hozzájuk kapcsolódó sokszínű vallási és művészeti
tevékenységben, azt mutatja, hogy ez a messzi keleten fekvő
ország képes volt magába szívni az Ázsia hatalmas területeitátfogó kulturális hullámot.
Az ország lakói, - a hosszú civilizációs elmaradottság után, most egy nagyszerű kultúra áramában fürödtek, a civilizáció
virága pedig egyik napról a másikra szirmokat bontott. A jó
szerencse rámosolygott Japánra ezekben a századokban. A
kulturális felemelkedés fő bajnoka a buddhizmus volt; a kor
buddhista templomai nagyon fontos társadalmi központokká
váltak, a papok és szerzetesek pedig az új tan vezetői lettek. Egy
gazdag és nagy kultúra fejlődött ki, nem csupán egy vallás. Igy
honosodott meg a buddhizmus az országban.
A kilencedik században két nagyszerű papi személy, Szaicso(Dengjo Daisi, 767-822) és Kukai (Kobo Daisi, 774-835) jelent
meg a színen, akik két olyan buddhista irányzatot vezettek be,
melyeket együttesen Heian-buddhizmusnak neveznek általában.
Ezzel jött létre a tisztán japán buddhizmus. Ők a buddhizmus
eredeti álláspontját és gyakorlatát hangsúlyozták, és
megalapították központi kolostoraikat a Hiei-hegyen, illetve a
Koja-hegyen. Az alapításuktól egészen a Kamakura időszakig
eltelt háromszáz éven keresztül ez a két ezoterikus irányzat, aTendai és Singon virágzott, főként az arisztokrácia köreiben és acsászári udvarban.

– 267 –

A második súlypontot a tizenkettedik és tizenharmadik
századbeli buddhizmus jelenti. Olyan kiváló főpapok léptek
színre, mint Hónen (1133-1212), Sinran (1173-1262), Dógen(1200-1253) és Nicsiren (1222-1282). A japán buddhizmusról
szólva e négy nagyszerű pap neve nem hagyható ki. Vajon miért
csak ezekben a századokban születtek ilyen kiválóságok? Azért,
mert mindannyiuknak közös problémával kellett szembesülniük.
Mi lehetett ez a közös probléma? Talán az, hogy a buddhizmust
az ország népe ugyan elfogadta, azonban egyedi, japán módon.
Ez elvezet a kérdéshez: „Miért? Nem volt igaz, hogy abuddhizmus már jóval azelőtt megjelent az országban?”
Történetileg így van. De az is igaz, hogy több évszázadra voltszükség ahhoz, hogy az ország népe megértse és saját arculatára
formálja a behozott vallást. Röviden, a hetedik és nyolcadik
században vette kezdetét az országban a buddhizmus elfogadása,
majd a tizenkettedik és tizenharmadik század kiváló buddhistáiműködése nyomán virágzott fel.
Ezután Japánban a buddhizmus mind a mai napig élő vallás
lett, főleg a második korszakában élt négy prominens papiszemély munkásságának köszönhetően. E kiváló férfiak óta
Japán történetében soha többé nem volt a buddhizmusnak olyan
ragyogó korszaka, mint azokban a századokban. Jelen sorokírójának mindazonáltal úgy tűnik, hogy a mostani, harmadik
korszakban érik be a modern idők kutatómunkájának agyümölcse, mely az eredeti buddhizmust vizsgálja.

– 268 –

Első felbukkanása óta a japán buddhizmust gyakorlatilag
teljes mértékben a Mahájána, a kínai buddhizmus befolyása
jellemezte. Különösen a tizenkettedik és tizenharmadik
században tevékenykedő nagy tanítók utáni korban a Mahájána
tanítás képezte azt a főáramlatot, melyet a különböző szekták
alapítói a középpontba állítottak; ez a nézet napjainkig
fennmaradt. A japán buddhizmus történetében az eredeti
buddhizmus tanulmányozása a XIX. század második felében, aMeidzsi-kor derekán kezdődött. Gautama Buddha alakja újból
életszerűen jelent meg mindazok előtt, akik már-már
megfeledkeztek arról, hogy a szekták alapítói előtt volt az
eredeti alapító, maga Buddha, akitől a buddhizmus származik.
Ezáltal világossá vált mindazok számára, akik a Mahájána
tanításon kívül semmit nem tudtak, hogy a buddhizmusban
létezik egy átfogó, szisztematikus hit is. Ezek az új elemek
egyelőre a skolasztikus szférában maradnak, még nem elégerősek ahhoz, hogy vallásos lelkesedést váltsanak ki atömegekben. Azonban úgy tűnik, hogy az ország népének
buddhizmusról alkotott felfogása fordulóponthoz közeledik. E
sorok írója szerint ez jellemzi a jelenlegi harmadik időszakot.

– 269 –

HOGYAN TERJEDT EL BUDDHA TANÍTÁSA?
A buddhizmus a Sákjamuni által negyvenöt éven keresztül
prédikált tanításon alapuló vallás. Ezért a tanításában használt
szavai ebben a vallásban megfellebbezhetetlenek, és annakellenére, hogy 84000 tankapu és nagyszámú iskola létezik, mind
Sákjamuni szent szövegeihez kapcsolódnak. Buddha tanítását
rögzítő könyvek neve Isszaikjo vagy Daizokjo, melyek jelentése:„A szent szövegek teljes gyűjteménye”.
Sákjamuni határozottan fellépett az emberek egyenlőségéért,tanításaiban a hétköznapi nyelv világos és egyszerű szavait
használta, hogy mindenki tökéletesen megértse. Nyolcvan éveskorában bekövetkezett halála pillanatáig szüntelenül és
fáradhatatlanul prédikált, sok-sok ember hasznára.
Sákjamuni távozását követően tanítványai a tőle hallottak
szerint adták tovább a tanítást. Minthogy azonban a tan
szájhagyomány alapján terjedt, különböző változásokon
mehetett át akaratlan torzítások következtében, attól függően,hogy a tanítványok mit hallottak, hogyan értették meg és hogyan
adták tovább. Ennek ellenére Sákjamuni szavait mindig pontosan
és helyesen kell továbbadni, és mindenki számára lehetővé kelltenni, hogy az igazi tanításokat hallgathassák, mindenféle
megkülönböztetés nélkül. Ezért több idős főpap gyűlt össze
azzal a céllal, hogy egyeztessék és rögzítsék a szavakat,
kölcsönösen elmondták egymásnak a hallottakat és azokértelmezését, majd több hónapot töltöttek a megvitatásával. A
munkát, mely így született, Ketszudzsi vagy szabályozás néven
ismerik. Mindez azt bizonyítja, milyen alázattal és eltökélten
törekedtek a nagy tanítótól hallott szavak pontos rögzítésére.

– 270 –

Majdnem mindegyik iskola megőrizte saját kánonját(szanszkrit: Tripitaka, páli: Tipitaka), azonban az egyetlen
teljeskörű kánon, amely páli nyelven maradt fenn, a théravada
irányzaté. Ez a Páli Kánon közös írott forrása lett Dél- és
Délkelet Ázsia országai buddhizmusának.
Az így összeállított tanítást írásba foglalták. Az írásban
rögzített tanhoz hozzácsatolták a későbbi korok tudós papjainak
a kommentárjait és interpretációit, melyeket a Ron vagy
magyarázatok névvel illettek. Magát Buddha tanát, a későbbi
korok magyarázatait és a buddhista előírásokat (szabályokat)összességükben Szanzónak (A buddhista szent iratok három
fejezetének), vagy szanszkritul Tripitakának nevezték.
A Szanzó vagy Tripitaka a Kjozót, Ritszuzót és Ronzót foglalja
magában; a „Zó” japánul kosarat, edényt jelent. A „Kjo” abuddhista szútrákra utal, míg a „Ritszu” a Buddhista Közösség
számára kötelező előírásokra (szabályokra), a „Ron” pedig afőpapok által írt magyarázatokra.
A hagyomány szerint Kínába a buddhizmus időszámításunk
után 67-ben jutott el az Utolsó Keleti Han Dinasztia (Kr. u.
25-220) Ming királyának uralkodása alatt. Valójában azonban
ugyanannak a dinasztiának Huan nevű uralkodója tette lehetővé
nyolcvannégy évvel később (151-ben) a buddhista szent
szövegek behozatalát és fordítását. Mivel azokban az időkben a
Mahájána buddhizmus már gyökeret eresztett Indiában, úgy akorai, mint a Mahájána buddhizmus szent iratai válogatás nélkül
terjedtek Kínában. Ezután több mint 1700 esztendőn keresztül
folytatódott Kínában a szent szövegek fordítása. Az így
lefordított könyvek és kötetek száma elérte az 1440 szent
szöveget, melyeket 5586 kötetbe foglaltak. Már korán, a Wei
Dinasztia alatt elkezdődött ezeknek a szent iratoknak a rögzítése,azonban sajtó alá rendezésük csak az Északi Szung Dinasztia– 271 –

idejében vette kezdetét. Nyomtatásuk során a szent iratokhoz
különböző, a kínai főpapság által írt munkákat csatoltak, ezért az
így készült műveket már nem lehetett Hármas Kosárnak,
Tripitakának nevezni. A Szuei-korban adták az Isszaikjo címet ateljes gyűjteménynek, melynek jelentése: „Az összes szent irat”.
A Tang-korban azután a Daizokjó új címmel látták el, jelentése:„Az összes buddhista szent irat, törvény és értekezésgyűjteménye”.
Tibetbe a buddhizmus időszámításunk után a hetedikszázadban jutott el, majd a kilencedik és tizenegyedik században
mintegy 150 év alatt lefordították a buddhista szent iratokat,
gyakorlatilag valamennyit sikerült lefordítani.
A szent iratokat nemcsak koreai, japán, szingaléz, kambodzsai,török és majdnem minden keleti nyelvre lefordították, hanem
latinra, franciára, angolra, németre, olaszra és más nyugati
nyelvekre is, így nyugodtan állíthatjuk, hogy Buddha áldásos
tanítása mostanra már a világ minden részébe eljutott.
Mindazonáltal, ha figyelembe vesszük a fordítások minőségét,valamint a vallás két és fél évezredes fejlődése során keletkezetttöbb mint tízezer fordítást, még a „Daizokjó” segítségével isnehéz visszaadni Sákjamuni szavainak valódi jelentését. Ezért
elengedhetetlenül szükséges kiemelni a „Daizokjó”-ból alegfontosabb gondolatokat, hogy aztán ezekre mint
kritériumokra és alapokra felépíthető legyen a vallási hit.
A buddhizmusban a Sákjamuni által mondott szavaknak van
megfellebbezhetetlen hitele. Ezért a buddhizmus tanításában arrakell törekedni, hogy az szorosan kötődjék a mindennapokéletéhez, máskülönben nem sikerül a hitet felébreszteni. Ahhoz,
hogy a tanítást emberközelivé és elsajátíthatóvá tegyük,
kívánatos, hogy egyfelől világosan és egyszerűen fejezzük ki– 272 –

magunkat, részrehajlás nélkül, és hogy az egészet pontosan, amai nyelv szavaival közérthetően átadhassuk.
Ez a könyv a fenti megfontolások alapján született, a Daizokjó„áramlatának” több mint két és félezeréves történetének azörökségeként. Természetesen ez a kiadvány nem tekinthető
tartalmilag tökéletesnek. Buddha szavainak végtelenül mély
jelentésük van, az Ő Erényei pedig oly határtalanok, hogy
méltatásuk egyáltalán nem könnyű.
Őszintén törekszünk arra, hogy ez a könyv is egyre pontosabb
és jobb legyen, ezt a célt szolgálják majd a jövőben megjelenő
átdolgozott kiadások is.

– 273 –

A „BUDDHA TANÍTÁSA”
C. KÖNYV TÖRTÉNETE
A jelen szöveg az 1925. júliusában megjelent „AzÚjrafordított Buddhista Szöveg” japán kiadása alapján készült,
amelyet „Az Újrafordított Buddhista Szöveg” Terjesztési
Társasága adott ki, elnöke Muan Kizu tiszteletes volt. Ezt az elsőjapán kiadást majd öt éven át készítette sajtó alá Prof. Súgaku
Jamabe és Prof. Csizen Akunuma számos japán buddhista
tudóssal karöltve.
A Sóva-korban (1926-1989) a Társaság népszerű kiadásban ismegjelentette japán nyelven „Az Újrafordított Buddhista
Szöveg”-et és Japán-szerte széles körben terjesztette.
1934.
júliusában,amikorJapánbantartottákazÖssz-csendes-óceáni buddhista ifjúsági találkozót, D. Goddard
közreműködésével a Japán Buddhista Ifjak Szövetsége
megjelentette ennek a népszerű kiadásnak az angol fordítását„Buddha tanítása” címmel. 1962-ben, a buddhizmus
Amerikában való megjelenésének 70. évfordulóján Ehan Numata,a Micutojo Cég alapítója kiadta angol nyelven„Buddhatanításá”-t.
1965-ben Numata Tokióban megalapította a Buddhizmus
Terjesztésének Alapítványát, amely elhatározta, hogy ezt az
angol szöveget világszerte terjeszteni fogja.

– 274 –

A terjesztendő szöveg átdolgozására 1966-ban bizottságot
hoztak létre, tagjai Kazujosi Kino, Sújú Kanaoka, Zennó Isigami,
Sinkó Szajeki, Kódó Macunami, Sódzsun Bandó és Takemi
Takasze professzorok voltak. Az átdolgozás munkájában Prof.
Fumio Maszutani, N. A. Wadell és Tosiszuke Simizu is részt vett.
Így született meg „Buddha tanítása”-nak korszerű kiadása
angol-japán változatban.
Ennek az angol-japán változatnak alapján 1972-ben Sújú
Kanaoka, Zennó Isigami, Sójú Hanajama, Kvanszei Tamura és
Takemi Takasze professzorok elkészítettek egy angolnyelvű
kiadást, amely abban az évben meg is jelent.
Ezután újabb átdolgozás következett, ezúttal a japán nyelvű
változatot javították. A bizottság tagjai Rjotacu Siori, Takemi
Takase, Hirosi Tacsikava, Kvansei Tamura, Sódzsun Bandó és
Sójú Hanajama (főszerkesztő) professzorok voltak, a kiadás
1973-ban jelent meg.
1974-ben az angol változatot dolgozták át, a bizottság tagjai
Sódzsun Bandó, Kódó Macunami, Sinkó Szajeki, Dójú Tokunaga,
Kvanszei Tamura, és Sójú Hanajama (főszerkesztő) professzorok
voltak, közreműködött Richard R. Steiner is. Ehhez hozzávették
az 1973-as japán kiadást, és így megszületett az angol-japánkétnyelvű változat újabb kiadása.
1978-ban Sigeo Kamata és Jaszuaki Nara csatlakozott abizottsághoz. 2001-ben a szerkesztő bizottság a következő
összetételű volt: Zennó Isigami, Jaszuaki Nara, Kódó Macunami,
Sódzsun Bandó, Kenneth Tanaka, Sógo Watanabe, Josijaszu
Jonezava, Szengaku Maeda (főszerkesztő) professzor.
2004 decembere– 275 –

A magyar fordítás története
Jelen munkát többéves szellemi vajúdás előzte meg. A fordító,
Kósa-Kiss Sándor, 1976-ban szerzett bölcsészdiplomát aKolozsvári Tudományegyetemen. 1997-ben került kapcsolatba asalzburgi Myoshin Friedrich Fenzl baráti tanácsai által a
Mahájána Buddhizmus legjelentősebb japán iskolájának, az
Amida Buddha Tiszta Országa Nemes Tanításaival. 2000
augusztusában vett menedéket a düsseldorfi japán Eko-Hausban,ahol alkalma volt megismerni – egy emlékezetes nemzetközi
konferencián – ennek a Tannak jeles európai követőit. Ekkor
merült fel a gondolat, hogy a magyar buddhisták és érdeklődők
számára is lehetővé kellene tenni, hogy anyanyelvünkön ishozzádférhessünk a nyugati világban is egyre inkább terjedő Tan
alapművéhes.
Külön köszönet illeti Esho Sasaki professzort, a Nemzetközi
Buddhista Kultúra Társaságának a főtitkárát, Bakos Gábor
professzort, aki jelen fordítást volt szíves a japán/angoleredetivel összevetni és végül, de nem utolsó sorban a Bukkyō
Dendō Kyōkai Kiadót.
2007 nyara– 276 –

TÁRGYMUTATÓ
Az emberi életOldal
Az élet értelme ･･････････････････････････ 5
Ennek a világnak a valódi állapota ･････････ 97
Ideális életmódok ･･････････････････････ 234
Helytelen nézetek az életről･･･････････････ 44
Az élet helyes szemlélete･････････････････ 41Előítéletek az életről ････････････････････ 57
A csalódottakhoz (Példázat) ･････････････ 127
Férfihoz méltó élet (Példázat) ･････････････ 90
Ha valaki a kéjvágy és a szenvedélyek
rabja (Példázat) ････････････････････････ 90
Amire az öregek, a betegek és a holtak
tanítanak (Történet) ･････････････････････ 93
A halál elkerülhetetlen (Történet) ･･････････ 95
Az öt dolog, amit a világon senki nem tud
megvalósítani ･･････････････････････････ 48
A világ négy igazsága ･･･････････････････ 48
A tévképek és a Megvilágosodás is a tudatból
fakad ･････････････････････････････････ 49
Az egyszerű emberek által nehezen
teljesíthető húsz fontos dolog ････････････ 133
A hit
A hit a tűz ････････････････････････････ 179
A hit három fontos vonása ･･･････････････ 180– 277 –

Sor
12
1
15
21
9
1
12
19
6
20
1
1
12
1
19

7
16

IndexOldal
A hit megnyilvánul･････････････････････ 182
A hit az őszinte tudatban gyökerezik･･･････ 181
Az igazságot olyan nehéz megtalálni,mint ahogy a vakok nem tudják elmondani,
milyen egy elefánt (Példázat) ･････････････ 75
A buddhizmus mutatja meg, hol lakozik a
Buddha-természet (Példázat) ･･････････････ 77
A szenvedély elfedi a Buddha-természetet(Példázat) ･････････････････････････････ 73
A kétségek mint a hit akadályai･･･････････ 182
Buddha a világ atyja, az emberek pedig az
Ő gyermekei ･･･････････････････････････ 35
Buddha Bölcsessége olyan széles és mély,
akár egy hatalmas óceán ･････････････････ 34
Buddha Lelke Nagy Együttérzéssel teli ･････ 15
Buddha együttérzése örök ････････････････ 16
Buddha nem rendelkezik fizikai testtel ･･････ 14
Buddha egész életében hirdette a Tant ･･････ 23
Buddha az élet és a halál fikciójához folyamodott,hogy meggyőzze az embereket ････････････ 23
A példázatok segítségével Buddha megmentetteaz embereket a szenvedéseiktől ････････････ 19
A példázatok segítségével Buddha megmentetteaz embereket a szenvedéseiktől ････････････ 20
A Megvilágosodás világa････････････････ 236– 278 –

Sor
1
5

7
21
18
10
17
9
1
7
5
16
16
5
1
5

IndexOldal
Buddha, a Dharma és a Szangha
elkötelezettjévé válni ･･･････････････････ 178
Az előírások betartása, a tudat összpontosítása
és a bölcs cselekvés gyakorlata ･･･････････ 163
A Nemes Nyolcágú Ösvény ･･････････････ 166
A Megvilágosodás partjára átvezető hatösvény ･･･････････････････････････････ 168
A négy helyes eljárás ･･･････････････････ 168
A négy figyelembe veendő szempont ･･････ 167
A Megvilágosodás elnyerésének öterőforrása ････････････････････････････ 168
A négy határtalan tudatállapot ････････････ 171
Akik megértik a Nemes Négyes Igazságot ･･･ 39
Az ember halála és az élet mulandósága ･････ 13
Akik Amida Buddha nevét hívják, az Ő Tiszta
Országában születnek újra ･･･････････････ 112
Legyél fény, bízz magadban ･･････････････ 11
A tudat edzése
Rangsorolnunk kell: mi számunkra alegfontosabb (példázat) ･････････････････ 150
Gondosan ügyelj az első lépéseidre････････ 133
Ne feledd, amit keresel (példázat) ･････････ 152
Ahhoz, hogy bármilyen sikert érj el, sok
nehézséget kell legyőznöd (történet) ･･･････ 158– 279 –

Sor
1
3
9
20
2
17
8
6
15
4
19
1

9
13
9
9

Index

Oldal
Szedd össze magad, még ha újabb és újabb
Sikertelenségekis érnek (történet) ･････････ 172
Még kedvezőtlen körülmények között se engedd
megzavarni a tudatodat (történet) ･････････ 124
Akik megértik és követik a Nemes Ösvényt, olyanok
mint akik lámpással indulnak a sötétbe･･････ 40
Bármerre jársz, az emberi életre vonatkozó
tanításokra bukkansz (történet) ･･･････････ 161
Az emberek lépteit tudatuk irányítja ･･･････ 122
A tan lényege a tudatunk fölötti ellenőrzés
megszerzése ･･･････････････････････････ 11Elsősorban ellenőrizd a tudatod･･･････････ 212
Ha a tudatodat ellenőrzöd ･･･････････････ 122
A különböző tudatállapotok (példázat) ･････ 118
A tudat nem én-személyiség ･･････････････ 46
Ne engedd, hogy a tudatod rángasson ･･･････ 11
Hódítsd meg a tudatodat ････････････････ 154
Légy tudatod ura ･･･････････････････････ 11
Minden rossz forrása a test, a száj és atudat ･････････････････････････････････ 87
A tudat és a szavak közötti kapcsolat ･･････ 125
Testünk csak egy kölcsönvett holmi(történet)･････････････････････････････ 144
Testünk mindenféle szennyeződéssel teli ･･･ 131
Ne sóvárogj semmi iránt ･････････････････ 11
Tartsd tisztán a tested, a szád és a tudatod ･･ 123– 280 –

Sor
23
9
8
11
1
18
1
5
16
11
1
7
18
7
20
1
12
1
17

IndexOldal

Sor

Ne légy részrehajló, és törekedj
fáradhatatlanul (történet) ････････････････ 172

7

Az emberi szenvedésAz ember szenvedései a kötődésekből
támadnak ･････････････････････････････ 43
Hogyan kell megelőzni a szenvedéseket ･････ 13
A káprázat és a nemtudás képezik a
Megvilágosodás Kapuját ･････････････････ 59
Hogyan szabadulhatunk meg aszenvedésektől ････････････････････････ 116
Amikor kialszik a szenvedély tüze,elnyerhető az üdítő Megvilágosodás ･･･････ 142
A kéjvágy a káprázat legfőbb forrása ･･･････ 86
Úgy gondolj a kéjvágyra, mint virágok között
megbúvó viperára･･･････････････････････ 87
Ne ragaszkodj az égő házhoz (példázat) ･････ 19
A szenvedély mint a gonoszság forrása･････ 118
Világunkat elborítja az égő tűz ････････････ 82
Ha az emberek a hírnevet és a dicsőséget hajszolják,
az olyan, mintha elégetnék magukat ･･･････ 119
Ha valaki a gazdagságot és a kéjt hajszolja,
tönkreteszi magát ･･････････････････････ 119
A bölcs és a meggondolatlan emberek
alaptermészetükben különböznek ･････････ 134– 281 –

1
16
10
1
16
22
3
16
8
20
15
21
18

IndexOldal
A meggondolatlan emberek nincsenek hibáik
tudatában (példázat)････････････････････ 141
Mivel csupán az elért eredményeket nézik,a meggondolatlan emberek irígylik mások jó
sorsát (példázat) ･･･････････････････････ 142
Ahogyan a meggondolatlan emberek képesekcselekedni (példázat) ･･･････････････････ 147
A mindennapok élete
Felajánlások és a róluk való
megfeledkezés ････････････････････････ 169
Hét olyan felajánlás, melyhez nem kellgazdagnak lenni ･･･････････････････････ 170
A meggazdagodás útja (történet) ･･････････ 146
Hogyan adható tovább a boldogság････････ 133
Soha ne feledkezz meg a kedvességről,melyben részesültél (történet) ････････････ 139
Az emberek jellembeli különbségei ････････ 89
Mindig baj üldözi azt, aki bosszúvágyának
szabad utat ad･････････････････････････ 132
Hogyan győzhető le a gyűlölködés érzése(történet)･････････････････････････････ 131
Ne zavartasd magad mások kritikája miatt(történet)･････････････････････････････ 122
Nem a ruháért, élelemért vagy hajlékért
élsz ･････････････････････････････････ 205– 282 –

Sor
18

1
15

18
1
3
4
14
11
14
5
19
3

IndexOldal
Az élelem és a ruházat nem arra valók, hogy
kényelmedet és örömödet leld bennük ･････ 117
Mire gondolj, mikor étkezel ･････････････ 208
Mire gondolj, mikor ruhát öltesz ･･････････ 207
Mire gondolj, mikor nyugovóra térsz ･･････ 208
Mire gondolj, mikor hőség vagy hideg
van ･････････････････････････････････ 208
Mire gondolj napközben ････････････････ 206
Gazdaság
A dolgokat rendeltetésszerűen kell használni(történet)･････････････････････････････ 220
Semmit nem birtokolhatsz örökké ･････････ 219
Ne harácsolj magadnak ･････････････････ 223
Hogyan tegyünk szert gazdagságra(történet)･････････････････････････････ 146
Családi életA család az a hely, ahol tagjainak tudata
egymással kapcsolatba kerül ･････････････ 217
A családnak ártó dolgokról ･･････････････ 213
Hogyan kell leróni szüleinknek a nagy
tartozásunkat ･････････････････････････ 217
A fiú helyes magatartása szüleivel
szemben ･････････････････････････････ 213
A férj és feleség közötti helyes viszony ････ 214– 283 –

Sor
1
4
6
16
7
10

9
21
16
3

14
6
9
18
16

IndexOldal
Férj és feleségnek azonos hitet kell vallaniuk(történet)･････････････････････････････ 221
Ahogyan a férfiaknak kellene viszonyulniuka nőkhöz ･････････････････････････････ 131
A férj és a feleség által követendő･････････ 221
Az eszményi asszony fogadalmai és
kívánságai ･･･････････････････････････ 222
A hajléktalan testvérek
Attól még nem szerzetes valaki, hogy annaköltözködik és szútrákat mormol･･･････････ 197
A szerzetesek nem örökösei a templomnak és
annak tulajdonának ････････････････････ 194
Követelőző emberekből nem válhatnak igazi
szerzetesek ･･･････････････････････････ 194
A szerzetes által követendő valódi életútja ･････････････････････････････････ 196
Közösségi életA közösségi élet jelentése ･･･････････････ 226
A közösségek aktuális helyzetevilágunkban ･･･････････････････････････ 97
A szervezetek három fajtája･･････････････ 226
Az igazi közösségi élet ･････････････････ 227
A sötétséget eloszlató nagy fény ･･････････ 225
Harmónia az emberi kapcsolatokban･･･････ 227– 284 –

Sor
18
1
12
13

9
1
8
3

12
1
15
6
7
14

IndexOldal
Dolgok, melyek a közösség harmóniáját adják ･････････････････････････････････ 229
Az eszményi Testvériség ････････････････ 228
A buddhista követők közösségi eszménye ･･ 235
Akik megzavarják a törvényes rendet,összeroppannak (példázat)･･･････････････ 140Összeroppannak, akik féltékenyek ésveszekednek (példázat) ･････････････････ 140
Tartsd tiszteletben az időseket (történet)････ 135
Miképp viszonyuljon a diák a tanítójához,és fordítva ･･･････････････････････････ 214
A barátság szabályai ･･･････････････････ 214
Hogyan válaszd meg a jóbarátokat ････････ 216
Miképpen viselkedjék egymással szembenúr és szolga･･･････････････････････････ 215
A bűnözőkkel szembeni magatartás ･･･････ 223
Mire figyeljenek azok, akik a Dharmát
akarják tanítani････････････････････････ 198– 285 –

Sor
1
6
18
17
17
5
4
23
7
6
1
21

SZANSZKRIT KIFEJEZÉSEK MAGYARÁZATA

ANÁTMAN (Én-nélküliség):
Egyike a buddhizmus legalapvetőbb tételeinek. Világunkban alétezéseknek és jelenségeknek végsősoron nincs anyagi
valóságuk. A buddhizmus azt hangsúlyozza, hogy minden
létforma mulandó, ennélfogva az állandóan változónak nem
lehet maradandó (anyagi) valósága. Az anátman fordítható még alélek-nélküliséggel is.
ANITJA (Átmenetiség vagy Változékonyság):
A buddhizmus másik sarkalatos tétele. Világunkban minden
létforma és jelenség szüntelen változásban van, egy pillanatig
sem marad ugyanolyan. Mindennek meg kell halnia vagy végetkell érnie a jövőben; ez a kilátás a szenvedés valódi oka. Ennekellenére, a fogalmat nem csak pesszimista vagy nihilistanézőpontból szabad értelmezni, mert az előbbrejutás és azújjászületés is az állandó változásnak a megnyilvánulása.
BÓDHISZATTVA (Aki a Megvilágosodásért küzd):Eredetileg Gautama Sziddhártha elnevezése arra az időre
vonatkozóan, amikor még a Megvilágosodás előtt volt. A
Mahájána buddhizmus kialakulását követően mindenkit ezzel a
névvel illettek, aki a Megvilágosodást igyekezett elérni. Végül,azokat is Bódhiszattvaként személyesítik meg jelképesen, akik
miközben maguk is ugyanazért a célért küzdenek, nagy
együttérzésükkel másokat segítenek a Megvilágosodás felé.
Avalokitésvara (Kannon), Kszitigarbha (Dzsizó), Mandzsuri(Mondzsú) csak néhány a legismertebbek közül.

– 288 –

BUDDHA (A Megvilágosodott):Eredetileg Gautama Sziddhárthát (Sákjamunit), a buddhizmus
alapítóját hívták így, mert 35 évesen, körülbelül 2500 évvel
ezelőtt, Indiában elérte a Megvilágosodás állapotát. Iskolájuk
vagy áramlatuk irányultságától függetlenül, minden buddhistavégső célja, hogy Buddhává váljék. A módszerbeli különbségek
szerint a buddhizmus különböző szektákra és iskolákra oszlott. A
Mahájána buddhizmusban a történeti Sákjamuni Buddhán kívül
sokan másokat is széles körben a buddhista tanítás jelképeiként
ismernek el, ilyen Buddhák Amithábha (Amida), Mahávairokana(Dainicsi), Vaiszadzsjaguru (Jakusi). A Tiszta Ország
eszmeiségének megfelelően (a Tiszta Országban valóújraszületéssel nyerjük el a Megvilágosodást) Japánban az
eltávozottakat általában „Buddhának” vagy japánul Hotokének
nevezik.
DHARMA (Igaz Tan):
A Tan, melyet a Megvilágosodott, azaz Buddha tanított. A
tanításokban háromféle kánon érvényesül: a Szútrák (Buddha
személyes tanításai), a Vinaják (a Buddha által adott előírások)és az Abhidharmák (a későbbi korok tudósainak a Szútrákra és a
Vinajákra vonatkozó magyarázatai és vitái). Ezek alkotják aTripitakát. A Dharma a buddhizmus Három Drágakövének
egyike.

– 289 –

KARMAN (Cselekedetek):Bár a kifejezés eredetileg egyszerűen „cselekedeteket”
jelentett, az okozatiság elméletéhez kapcsolódva most úgy
tekintik, mint egyfajta potenciális erőt, amely az egyén minden
egyes múltbeli tettéből származik. Azaz, minden múltbeli
cselekedetünk, aszerint hogy az jó vagy rossz volt-e, szenvedés
vagy élvezet volt-e, hatással van a jövőnkre: ez az egyén
karmája. Úgy tartják, hogy a jó cselekedetek megismétlésével ajó felhalmozódik, és ennek potenciális ereje jótékonyan hat ajövőre. Háromféle cselekedet létezik: fizikai, szóbeli ésszellemi.
MAHÁJÁNA (Nagy Szekér):
A buddhizmus története folyamán két nagy eszmeáramlat
bontakozott ki: a Mahájána és a Theraváda (vagy Hinajána). A
buddhizmus Mahájána irányzata Tibetben, Kínában, Koreában,Japánban, stb. honosodott meg, a Theraváda Myanmarban, Sri
Lankán (Ceylonban), Thaiföldön stb. A kifejezés jelentése„Nagy Szekér”, mely képes befogadni minden lényt, aki ezen ahalandó világon szenved, és egyformán mindenkit elvezet a
Megvilágosodáshoz.
NIRVÁNA (Tökéletes Nyugalom):Szó szerinti jelentése „kialudni”. Ez az az állapot, melyben azösszes emberi tisztátalanság és szenvedély teljesen kialszik aHelyes Bölcsesség alapján végzett gyakorlatok és meditálás
révén. Azokat, akik elérték ezt az állapotot, Buddháknak
nevezzük. Gautama Sziddhárta 35 évesen érte el ezt az állapotot,és vált Buddhává. A mai felfogás szerint azonban csak elhunytát
követően került a tökéletes nyugalom állapotába, ugyanis míg
fizikai teste létezett, vele együtt bizonyos mértékű tisztátalanság
is megmaradt.

– 290 –

PÁLI (-nyelv):
A Theraváda buddhizmus nyelve. Úgy tartják, hogy a
legrégebbi buddhista kánonok ezen a nyelven íródtak. Minthogy
ez egyfajta prakrit, mely a szanszkrit egy dialektusa, nincs nagy
különbség a páli és a szanszkrit között: a szanszkrit dharma
páliul dhamma; a szankszkrit nirvána páli nyelven nibbána (lásdmég: szanszkrit).
PÁRAMITÁ (Átkelni a Túlsó Partra):„Átkelni a Túlsó Partra” annyit jelent, mint a különböző
buddhista gyakorlatokat követve eljutni Buddha Országába.
Általában a következő hat gyakorlatot tarják ehhez
szükségesnek: az Adományok, az Erkölcs, a Türelem, azErőfeszítés, az Összpontosítás és a Helyes Ítéletalkotás (vagy
Bölcsesség). A hagyományos japán HIGAN hetek tavasszal ésősszel ebből a buddhista fogalomból erednek.
PRADZSNÁ (Bölcsesség)
Egyike a Hat Páramitának. Az a tudati funkció, mely lehetővé
teszi az egyén számára, hogy az életet tévedésektől mentesenészlelje, és különbséget tegyen az igaz és a hamis között. Azt,
aki ezt tökéletesen elsajátította, Buddhának nevezzük. Ezért ez alegkifinomultabb és leginkább megvilágosodott bölcsesség,
amely különbözik a köznapi emberi intelligenciától.
SZANGHA (Buddhista Testvériség):
Szerzetesekből, apácákból, világi férfiakból és nőkből állógyülekezet. A régmúlt időkben csak szerzetesek és apácák
alkották. Később, amikor megjelent a Mahájána irányzata,
mindazok csatlakoztak a Testvériséghez, akik a Bódhiszattva
állapotába akartak eljutni, függetlenül attól, hogy világiak vagyszerzetesek voltak. Egyike a buddhizmus Három Drágakövének.

– 291 –SZANSZKRIT (-nyelv):Az ókori India klasszikus irodalmi nyelve. Az indo-európainyelvcsalád egyike. Védikus és klasszikus szanszkritra osztják.
A Mahájána szent iratait ezen a nyelven írták, az úgynevezettbuddhista hibrid szanszkrit stílusában.
SZAMSZÁRA (Reinkarnáció):
A születés és a halál szakadatlan ismétlődése a múltból ajelenen át a jövőbe, amelynek területei: a pokol, az éhesszellemek, az állatok, az asura vagy háborgó szellemek, az
emberek és a menny. Amíg meg nem világosodik az ember,
képtelen kiszabadulni ebből az örökös körfogásból. Akiknek
sikerült, azokat Buddháknak nevezhetjük.
SÚNJATÁ (Anyag-nélküliség):
A buddhizmus egyik alaptétele, mely szerint semmi sem
rendelkezik sem anyagisággal, sem állandósággal. Mivel minden
az okozatiság függvénye, az állandó „én” sem létezhet. Azonban
egyikhez sem szabad ragaszkodni, sem ahhoz, hogy minden
anyagszerű, de ahhoz sem, hogy nem anyagszerű. Minden lény,emberi vagy nem-emberi lény, viszonylagos. Ezért oktalanság
bizonyoseszméhezvagy
koncepcióhoz,ideológiához
ragaszkodni, mint valami kizárólagoshoz. Ez az alapgondolata a
Mahájána buddhizmus Bölcsesség (Pradzsná) Szent Iratainak.
SZÚTRA (Szent Iratok):
Buddha írásban rögzített tanításai. A kifejezés eredetileg„húrt” jelent, mely fonalként vezet végig a vallásos illetve
tudományos tanulmányok rengetegében. A Tripitaka, azaz a
Három Kosár egyike.

– 292 –

THERAVÁDA (Az Idősebbek Szószólói):
Ezzel az elnevezéssel általában a buddhizmus délihagyományát (tradícióját) illetik. A „thera” öregeket,idősebbeket jelent. Ez az idősebbek iskolája. Az „idősebbek”
eredetileg a konzervatív rangidős szerzetesek voltak, akik
szigorúan ragaszkodtak az előírásokhoz. Velük szemben állt az
inkább szabadelvű, haladó szellemiségű szerzetesek csoportja,ebből lett később a Mahájána, az északi hagyomány. A
buddhizmusban a szembenálló irányzatok már egészen korán
kialakultak, néhány évszázaddal Buddha halálát követően,amikor Mahádava, egy haladó szerzetes kiállt a buddhistaelőírások öt kategóriájának a szabadabb értelmezése mellett. Ez
okozta a Theraváda és Mahászamghika közötti szakadást, mely
utóbbi irányzat lett a későbbi Mahájána kútfője.
TRIPITAKA (Három Kosár):
A buddhista szent szövegeknek, a Dharmának három ágátjelentik. Ezek a Szútrák, melyek Buddha tanításai; a Vinaják,
melyek az előírásait tartalmazzák; valamint az Abhidármák,
melyek a buddhista doktrínákról és előírásokról magyarázatokat,értekezéseket foglalják magukban. Később a kínai és japánfőpapok buddhista írásait is belevették a buddhista kánonokba(lásd a Dharmát).

– 293 –

BUDDHIZMUS TERJESZTÉSÉNEKTÁRSASÁGA ÉS„BUDDHA TANITÁSÁ”-NAK TERJESZTÉSEA Buddhizmus Terjesztésének Társaságáról szólva
okvetlenül megemlítendő egy üzletember, Ehan Numata, aMicutojo cég alapítója.
Numata 1934-ben hozta létre cégét, amely precíziós
mérőműszereket gyártott. Szilárd meggyőződése, hogy egy
vállalat sikere az Ég, a Föld és az Ember harmonikusösszhangjától függ, és hogy az emberi tudat csakis abölcsesség, az együttérzés és a bátorság kiegyensúlyozottösszehangolásával tökéletesíthető. Ő maga minden tőletelhetőt megtett, egyfelől a precíziós mérőműszerek
technikai tökéletesítése, másfelől az emberi elme fejlesztése
terén.
Hite szerint a világbéke kizárólag az emberi tudat
tökéletesítése alapján valósulhat meg, erre szolgál Buddha
tanítása. Ezért, miközben vállalatát irányította, cégemegalapítása óta azon fáradozott, hogy terjessze ésmodernizálja a buddhista zenét, valamint hogy terjessze
Buddha képeit és tanítását.
1965 decemberében saját forrásból életre hívott egy
alapítványt egyfelől a buddhizmus terjesztésére, másfelől avilágbéke megvalósítására. Igy alakult meg a Buddhizmus
Terjesztésének Társasága.
A Buddhizmus Terjesztése Társaságának az a feladata,hogy alapítója szándékának megfelelően széles körben
terjessze a buddhizmust, hogy mindenki hasznát vegye ésélvezze az Ő Nagy Bölcsességének és Együttérzésének a
Fényét.

– 294 –A Buddhizmus Terjesztésének Társasága minden erejével
azon van, hogy terjessze Buddha tanítását.
A „Buddha tanítása” könyvben tükröződik Japán
vallástörténete is. Nem írtunk le benne semmi olyant, ami
kizárólagosan japán nézeteket tartalmazna, bár nagy
büszkeséggel tekintünk buddhista kultúránkra.
A könyv szellemi táplálékul szolgálhat mindenkinek, akielolvassa. Ez a könyv olyan, hogy bárki az íróasztalántarthassa vagy magával vihesse, és kapcsolatot találjon amindenhol jelenlevő Fénnyel.
Bár nem sikerült olyan tökéletesre, ahogy szerettük volna,a „Buddha tanítása” jelen kiadásához hosszú út vezetett,sokak közös munkájával, hogy a mai ember számára iskönnyen olvasható, de mégis pontos és hiteles bevezetést
nyújtson a buddhizmusba, és egyben gyakorlati útmutató ésszellemi forrás legyen a mindennapokra.
A Buddhizmus Terjesztésének Társasága reméli, hogy
hamarosan elérkezik az idő, amikor a legtöbb otthonban ottlesz ez a könyv, hogy minél többen érezhessék a Nagy
Tanító Fényét.
Mindig szívesen fogadjuk az olvasók megjegyzéseit.
Kérjük, írjon bármikor a Buddhizmus Terjesztése
Társaságának.

– 295 –