NYELVTAN

トピック 1

Sportmérkőzés

スポーツの 試合
来週の土曜日、サッカーの試合、見に行くんですが、行きたいんですが、だめなんです。

いっしょに行きませんか。

日曜日なら、だいじょうぶなんですが。

きいて はなす

KIFEJEZÉSHASZNÁLAT

・試合が日曜日なら、だいじょうぶなんですが。

・Elutasítani egy meghívást azzal, hogy el tudjuk fogadni,ha más időpontról van szó.
・ Továbbítani a hallottakat egy másik személynek.
・ Indoklással lemondani vele egy találkozót.

・テレビで、おもしろい試合になるって言って（い）ましたよ。
・じつは、明日の試合、行けなくなったんです。
・がんばれ. / 負けるな / …（めいれいけい）

・ Bátorítani csapatunkat például egy sporteseményen.よ

よんで わかるHASZNÁLAT

FORMA
・土曜日に父の知りあいをむかえに行かなければなりません。 / 行かな・Kifejezni, hogy valamit szükséges, vagy kötelező megtenni.

きゃいけません。

・Véleményünket vagy tényeket közölni egy sporteseményről.

・選手のプレーのすばらしさにかんどうしました。 / 勉強が忙しいから、・Rámutatni, hogy a mérkőzésen egy csapat kivel néz szembe.

友だちのさそいをことわりました。
・来月のマリナーズとの試合、いっしょに行きましょう。

きいて はなす
1. 試合が日曜日なら、だいじょうぶなんですが。 De ha a mérkőzés vasárnap van, akkor ráérek.
A な ら segítségével visszautalunk a beszélgetőpartner által elmondottakhoz, hogy aztán ajánlást vagy véleményt nyilvánítsunk(lásd A2-2 L3)・あたたかいものなら、よせなべがいいですよ。

Ha meleg ételről van szó, a yosenabe jó.

Ebben a leckében a ～なら、だいじょうぶなんですが szerkezetet használjuk annak jelzésére, hogy meghívást nem tudunk
elfogadni, de más feltétel esetén igen. A だいじょうぶなんですが helyett használható a (hatóige) + んですが szerkezet is.
・試合が日曜日なら、だいじょうぶなんですが。

De ha a mérkőzés vasárnap van, akkor ráérek.

・試合が日曜日なら、行けるんですが。

De ha a mérkőzés vasárnap van, el tudok menni.

A ～なら mondatban kifejthetjük véleményünket vagy benyomásainkat, ahogy az alábbi példákban látjuk:・山田さんが行くなら、私も行きます。

Ha Yamada megy, én is megyek.

・長友選手が出るなら、おもしろい試合になると思います。

Ha Nagatomo is indul, szerintem érdekes mérkőzés lesz.

12. テレビで、おもしろい試合になるって言って（い）ましたよ。 A tévében azt mondták, hogy érdekes mérkőzés lesz.
Az (ige / I-melléknév / NA-melléknév / főnév egyszerű alakja) + って言っていました（よ） szerkezetet akkor használjuk, ha
tájékoztatni akarjuk beszélgetőpartnerünket valami olyan információról, amit egy másik személy mondott, vagy amit a televízióból
vagy hasonló médiából ismerünk (lásd A2-1 L18). A beszélt nyelvben, ahogy ebben a leckében látjuk, a って言ってました
képletet gyakran használják.

・山田さんも行くって、言ってました。

Yamada is jön, azt mondta.

・中村さんは、試合のチケットは、もう買ったって言ってました。

Nakamura azt mondta, hogy már megvette a mérkőzésre a jegyeket.

・テレビで、今週の週末は暑くないって、言ってましたよ。

Azt mondták a tévében, hogy a mostani hétvégén nem lesz meleg.

3. じつは、明日の試合、行けなくなったんです。 Az a helyzet, hogy a holnapi mérkőzésre úgy alakult, hogy nem
tudok elmenni.
Az ～ んです –t arra használjuk, hogy megmagyarázzuk azokat a körülményeket, amelyek miatt egy tárgy a jelenlegi állapotába
került, vagy hogy megindokoljunk egy helyzetet (lásd A2-1 L17).
Ezt a táskát a nővéremtől kaptam.

・このかばんは、あねにもらったんです。

Ez a lecke a じつは 、～ (ige egyszerű forma) + んです szerkezetet használja a találkozó indoklás mellett történő lemondására.
A じつは hozzáadása azt fejezi ki, hogy ez új információ a beszélgetőpartner számára.
Az a helyzet, hogy Kínából jön egy ismerősöm Japánba.

・じつは、中国から知りあいが日本に来るんです。
・じつは、明日の試合、行けなくなったんです。

Az a helyzet, hogy a holnapi mérkőzésre úgy alakult, hogy nem tudok elmenni.

A じつは、～ szerkezet saját érzéseink kinyilvánítására vagy megosztására is szolgál.
・じつは、前から一度サッカー場に行ってみたかったんです。

Az a helyzet, hogy már rég el akartam menni egyszer afocipályára.
・じつは、学生のとき、ずっとサッカーをやってたんです。

Az az igazság, hogy diákkoromban mindig is fociztam.

4. がんばれ ./ 負けるな / ・・・ Gyerünk! / Ne veszítsetek! (Parancsoló/tiltó alak)
Amikor egy sportmérkőzésen szurkolni szeretnénk kedvenc csapatunknak, az igéket parancsoló/tiltó alakban használjuk, amely
lehet állító vagy tagadó:
・がんばれ！

Gyerünk!

・負けるな！

Ne veszítsetek!

A parancsoló alak képzése:
・1. csoport
A MASU-forma előtti “i” “e”-re változik.
がんばります

→

がんばれ

はしります

→

はしれ

いきます

→

いけ

かちます

→

かて

2

・2. csoport
Levágjuk a -ます végződést és hozzáadjuk a ろ-t.
みます

→

みろ

たべます

→

たべろ

・3. csoport
Levágjuk a -ます –t, és hozzáadjuk a ろ-t. A きます -ból こい lesz.
します

→

しろ

しっかりします→

しっかりしろきます→こい・A tiltó alak képzése:
A szótári alakhoz a な -t adjuk hozzá.
まける

→

まけるな！

あきらめる

→

あきらめるな！

よんで わかる5. 土曜日に父の知りあいをむかえに行かなければなりません。 / 行かなきゃいけません。 Szombaton ki kell mennem
apám ismerőse elé.
Valami elvégzésének szükségességét/kötelezőségét az alábbi szerkezettel fejezzük ki: (ige NAI-forma, az い nélkül) + ければなりま
せん / きゃいけません.
Carlának holnaputánig le kell adnia a beadandó dolgozatot.

・カーラさんはあさってまでに、レポートを出さなければなりません。

・ホセさんは明日、大使館にしょるいを取りに行かなきゃいけません。 José-nak holnap el kell mennie a nagykövetségre az iratokért.
Beszélt nyelvben a なきゃいけないんです-t használjuk.
・すみません。あした、空港に友達をむかえに行かなきゃいけないんです。 Elnézést, holnap ki kell mennem a reptérre a barátom elé.
・じつは、あさってから、日本に出張しなきゃいけないんです。

Az a helyzet, hogy holnaputántól Japánba kell mennem üzleti útra.

6. 選手のプレーのすばらしさに感動しました。 / 勉強が忙しいから友だちのさそいをことわりました。 Lenyűgőzött aversenyző játékának nagyszerűsége. / Mivel elfoglalt vagyok a tanulás miatt, elutasítottam a barátom
meghívását.
Ha véleményt mondunk valamiről, vagy ha egy tényt akarunk jelezni, az igét és a melléknevet főnevesítjük. Ebben a leckében az
igék és melléknevek főnevesítését használjuk, hogy elmondjuk a focimeccsről való benyomásainkat, vagy hogy egy objektív tényt
jelezzünk.
・長友選手のプレーのすばらしさに感動しました。

Nagatomo játékának nagyszerűsége lenyűgözött.

・ルールのかんたんさが、サッカー人気のりゆうの１つです。 A szabályok egyszerűsége az egyik oka a foci népszerűségének.
・勉強が忙しいから友達のさそいをことわりました。

Mivel elfoglalt vagyok a tanulás miatt, elutasítottam a barátom meghívását.

・Az I- és NA-melléknevek főnevesítése
I-melléknév: levágjuk az い-t és hozzáadjuk a さ-t. Vigyázat: az いい -ből nem いさ lesz, hanem よさ.

3

すばらし い ＋さ → すばらしさ

nagyszerű → nagyszerűség

い い ＋ さ → よさ

jó → jóság

NA-melléknév: levágjuk a な-t és hozzáadjuk a さ-t. De vannak olyan NA-melléknevek, amelyeket nem használunk főnevesített
alakban.
かんたん な ＋さ →かんたんさ

könnyű → könnyűség

・Igék főnevesítése
Levágjuk a ます –t a MASU-formából.
さそい ます →さそいmeghív → meghívás

つかれ ます →つかれ

elfárad →fáradtság

7. 来月のマリナーズとの試合、いっしょに行きましょう。 Menjünk együtt a jövő havi Mariners-szel való meccsre!
Ha azt akarjuk jelezni, hogy egy csapat ki ellen játszik egy mérkőzésen, akkor a következő szerkezetet használjuk: (az ellenfél
csapatának neve) + と + の + 試 合.
A の hozzáadásával a と után módosítjuk a főnevet.
・来月、イーグルズはマリナーズと試合をします。

Jövő hónapban az Eagles-nek a Mariners-szel lesz meccse.

・来月のマリナーズとの試合、いっしょに行きましょう。 Menjünk együtt a jövő havi Mariners-szel való meccsre!
A の -t más partikulákhoz is hozzáadhatjuk a főnév módosításakor. De a に helyére へ kerül, így a szerkezet: a へ + の +(főnév).
で + の + Főnév
・私はよく、JF サッカー場で、試合を見ます。

Gyakran nézek meccset a JF focistadionban.

・JF サッカー場での試合は、年に 15 回ぐらいです。

A JF focistadionban való meccsek évente 15-ször vannak körülbelül.

まで + の + Főnév
・駅から JF サッカー場まで歩いて 20 分ぐらいです。

Az állomásról a JF focistadionig kb 20 perc az út gyalog.

・JF サッカー場までの行き方をサイトでしらべました。

Megnéztem a honlapon a JF focistadionig vezető utat.

から + の + Főnév
・長友選手は、ファンからプレゼントをもらいました。

Nagatomo egy rajongótól ajándékot kapott.

・ファンからのプレゼントは、T シャツでした。

A rajongótól való ajándék egy póló volt.

に→へ： へ + の + főnév
・長友選手は、ファンにメッセージを書きました。

Nagatomo a rajongóknak írt egy üzenetet.

・ファンへのメッセージは、サイトで読めます。

A rajongóknak szóló üzenet a honlapon olvasható.

× ファンにのメッセージ4

Nyelvi-kulturális sarok
1. Népszerű sportok
2007-ben az NHK csatornához tartozó rádió- és televíziókultúra-kutató intézet 3600 16 éven felüli ember körében végzett
felmérést, Japán 300 pontján. A felmérés szerint a 10 kedvenc “nézett” sportágukat a legnépszerűbbtől a legkevésbé népszerűig
a következő sorrend szerint rangsorolták: profi baseball, középiskolai baseball, műkorcsolya, maraton, ekiden (váltó), futball,röplabda, szumó, golf és szinkronúszás . A nemek szerinti besorolásnál megfigyelhető, hogy több férfi válaszadó volt, és általábana férfiak jobban szeretik a sportot, mint a nők. A válaszadók életkorát tekintve a fiatalok (16 és 29 év közöttiek) a labdarúgást
kedvelték jobban a baseball-lal szemben, míg az idősebbek (60 év felettiek) az utóbbit, a maratont, a szumót és a baseballt
választották. Emellett többen jelezték, hogy szabadidejükben a televízióban ezen sportágak mérkőzéseit követték.
A fiatal és középkorú nők körében a műkorcsolya végzett az első helyen, és a 10 legjobb sportág között szerepelt a szinkronúszás
és a ritmikus gimnasztika is. Amint látjuk, a gyakorlatok esztétikája is fontos kritérium egy sportág vonzerejének megítélésében.

2. Hagyományos japán sportok
Japán hagyományos sportjai között olyanok találhatók, mint az aikido, iaido, szumó, kendo és dzsúdó. Ezek közül sok akészségfejlesztésre és a mentális fejlesztésre összpontosít, ráadásul sokban nincsenek mérkőzések és ellenfelek sem, akikkel
megmérethetnék magukat. Például az aikido, amely Japánon kívül is népszerű, azt vallja, hogy a technikák gyakorlásával és atermészettel harmóniába kerüléssel eljuthatunk a világbékéhez. Ugyanígy ezeknek a tipikus japán harcművészeteknek az asajátossága, hogy a fizikai erőtől és alkattól függetlenül a test ésszerű használatával lehetséges, hogy a kicsi felülmúljon egy
nagyot.

3. A SAMURAI BLUE (a japán válogatott) indulhatott a 2014-es FIFA brazil világkupán
A SAMURAI BLUE néven ismert japán labdarúgó-válogatott úgy tudott kijutni a 2014-es brazíliai világbajnokságra, hogy egy gólt
szerzett a 2013. június 4-én, kedden Ausztráliával lejátszott ázsiai döntőben. Ezzel a győzelemmel a japán csapat zsinórban
ötödször nyert labdarúgó-világbajnokságra szóló belépőt.

4. そうですか。 vs. そうですか。
Ugyanaz a kifejezés az intonáció különbözősége miatt egészen más árnyalatot közvetíthet beszélgetőpartnerünk számára. A そう で す か kifejezés, amelyet egy közlésre adott válaszként használunk, felveheti az eső intonációt, és így meglepődést közöl abeszélgetőpartner részére: そうですか。 Ha azonban bátortalanul vagy közönyösen ejtjük ki ugyanezt, úgy érdektelenséget
fejezünk ki vele a másik ember felé. Másrészt, ha a végén megemeljük az intonációt, és úgy mondjuk,

kétkedéstfejezhetünk ki abban, amit az imént mondtak nekünk. Ezekkel a példákkal látjuk, mennyire fontos odafigyelni egyes kifejezések
intonációjára.

5トピック 2

Házkeresés

家をさがす

家はもうみつかりましたか。
いいえ、まだなんです。
いろいろさがしているんですけど。

きいて はなす

KIFEJEZÉSHASZNÁLAT
Kifejezni, hogy valami kényelmetlen vagy probléma nekünk.

文の終わり方： いろいろさがして（い）るんですけど。／いいところがあまりなくて。／…

Rámutatni döntéseink okaira és motivációira, amikor otthontválasztunk.

広くていい家があったから、決めました。
会社まで少し遠いけど、いい家があったから、決めました。

・Elmagyarázni a döntésünk okát, amikor házat keresünk,összehasonlítva az előnyöket és a hátrányokat.

よんで わかるFORMA

HASZNÁLAT

せまくてもがまんしています。／不便でもここに住みたいです。

もっと広いへやがあれば、ひっこしたいです。

Kifejezni feltevéseinket otthonkeresés során.

きいて はなす1. いろいろさがして（い）るんですけど。 Habár rengeteget keresünk... (de nem találunk).
いいところがあまりなくて。 Nem nagyon van olyan, ami jó lenne.
A mondat végének megváltoztatásával jelezhetjük, hogy valami zavar minket, vagy problémánk van. Az いろいろさがして(い)るんですけど pontosan ugyanazt jelenti, mint az いろいろさがしていますが, いい家が見つかりません csak épp beszélt nyelvi kifejezés.
Ebben az esetben a ～んです szerkezetet használjuk (lásd A2-1 L11, 17) és a けど ellentétes kötőszót (lásd A2-1 L5, ellentét kifejezésea けど-val), végül elhagyjuk a mondat második részét. Ezt akkor alkalmazzuk, ha a valós helyzet eltér a várttól. Azt is mondhatjuk, hogy
～ んですが.
・いつもは 9 時に始まるんですけど。

Habár mindig 9-kor kezdődik… (Valós helyzet: már elmúlt 9, de még mindig nem kezdődött el)

・きのうから田中さんに電話をかけて（い）るんですけど。
Bár már tegnap óta hívom Tanakát... (Valós helyzet: azóta sem beszéltem Tanakával)Másrészt az いいところがあまりなくて kifejezés jelentése いいところがあまりなくて、困っています. Korábban a TE-formát
használtuk az okok vagy indokok kifejezésére (lásd A2-1 L7 L9). A beszélt nyelvben kihagyhatjuk a mondat második részét annakérzékeltetésére, hogy az első részben elmondottak problémát okoznak számunkra.

6

Az első részben nem csak TE-formájú igék, hanem főnevek és melléknevek is szerepelhetnek.
・毎日つうきんに 2 時間以上かかって。

A munkába járás mindennap több, mint 2 óra...

・電車やバスが少なくて。

Kevés a vonat és a busz...

・今の家は買い物に不便で。

A mostani ház nem megfelelő a bevásárláshoz...

・来年はてんきんで。

Jövőre áthelyeznek...

2. 広くていい家があったから、決めました。 Mivel volt egy tágas és jó ház, amellett döntöttünk.
Ezzel a szerkezettel kifejezzük egy döntés indokait és szempontjait, például amikor otthont választunk. Korábban láthattuk az(tagmondat1) + から + (tagmondat2) szerkezetet, amellyel a döntés okát jelöljük (lásd A2-1 L3). Az F1 kezdőmondatban az
döntésünk okát vagy indítékát, a következő tagmondat2-ben pedig az eredményt vagy a döntést fejezzük ki. A tagmondat1-ben
az igék, melléknevek vagy főnevek egyszerű és MASU-formában is megjelenhetnek a から előtt. Eddig csak formális formában
használtuk a tagmondat1-et (lásd: A1 L13, A2-2 L3 L5), ezért most néhány példát mutatunk be, ahol egyszerű formát használunk.
① IgékMivel kis gyerekem van, egy biztonságos hely lenne jó.

・小さい子どもがいるから、安全なところがいいです。
② I-melléknév

Mivel a környék zajos, elköltöztem.

・まわりがうるさいから、ひっこしました。
③ NA-melléknév
・駅に近くて便利だから、そのマンションにしました。

Mivel közel van az állomáshoz, és kényelmes, ezért amellett a lakóház mellett döntöttem.
④ Főnév
Mivel tágas és világos ház, nagyon tetszik.

・広くて明るい家だから、とても気に入っています。

3. 会社まで少し遠いけど、いい家があったから、決めました。 Mivel volt egy ház, ami bár messze volt amunkahelyemtől, de jó volt, amellett döntöttünk.
Amikor előnyöket és hátrányokat akarunk kifejezni döntéseink magyarázataként vagy indokaként, közösen használjuk a けど–t(lásd A2-1 L5) és az okot kifejező から-t.
・やちんがたかいけど、会社に近いから、そのマンションにしました。
amellett a ház mellett döntöttünk.

Mivel magas a lakbér, de közel van a munkahelyhez,・会社から遠いけど、かんきょうがいいから、こうがいの家をさがしています。 Bár messze van a munkahelyről, de jó a környezet,
külvárosi házat keresünk.

よんで わかる4. せまくてもがまんしています。／不便でもここに住みたいです。 Bár szűkös, kibírom. / Bár kényelmetlen, ittszeretnék lakni.
Ezzel a szerkezettel egy véleményt erősítünk meg egy ellentétes aspektussal szemben. Ez a szerkezet a tagmondat1 + ても（でも）+ tagmondat2 alakot ölti, ahol a tagmondat2 a főmondatot jelöli. A tagmondat2-ből származó információ ellentétes azzal,
amit a tagmondat1-ből következtetnénk vagy várnánk. A tagmondat1-ben az (I-melléknév) くても / (NA-melléknév) でも / (főnév)でも kifejezéseket használjuk (lásd A2-1 L12).

7

① I-melléknév
高 い → 高くても
Még ha kicsit magas is a lakbér, a belvárosi lakás jó.

・少しやちんが高くても、としんのマンションがいいです。
② NA-melléknév
たいへん な → たいへんでも・たいへんでも、毎日電車でつうきんしています。

Még ha nehéz is, mindennap vonattal megyek munkába.

③ Főnév + でもとしん → としんでもMég ha a városközpontban is van, volt egy olcsó lakás.

としんでも、安いマンションがありました。
⑤ Tagadó formák
igék：

→

おふろがなくても

még ha nincs is fürdő

I-melléknév： 近くな い→

近くなくてもmég ha nincs is közel

NA-melléknév: べんりでな い→

べんりでなくても

még ha nem is kényelmes

いっこだてでなくてもmég ha nem is családi házFőnév：

おふろがな いいっこだてでな い →Az előző leckéken megtanultuk a szerkezetet (TE-forma ige) + もいいですか, amelyet arra használunk, hogy engedélyt kérjünk
valamire (lásd A2-2 L4, L14). Ha engedni akarunk egy nemkívánatos állapotnak, használhatjuk a ～もいいです vagy a ～もだいじょうぶです kifejezést. Ezekben a szerkezetekben nem csak a TE-alakban lévő igéket használhatjuk, hanem mellékneveket (Imelléknév: くて, NA-melléknév: で) és főneveket (で) is.
・にわがなくてもいいです。
・やちんが少し高くてもだいじょうぶです。

Még ha nincs is kert, akkor is jó.
Még ha kicsit magas is a lakbér, nem gond.

A ～てもかまいません , ahogy a ～ても問題ありません ugyanazt jelentik, mint a ～もいいです, de sokkal formálisabbak.
・家は、としんでなくてもかまいません。

Nem bánom, ha a ház nincs a városközpontban.

5. もっと広いへやがあれば、ひっこしたいです。 Ha lenne egy tágasabb szoba, elköltöznék.
Amikor egy feltételt akarunk előfeltételként megfogalmazni, általában a következő szerkezetet használjuk: Tagmondat 1 (feltételes
mód), Tagmondat 2. Korábban láttuk a ～たら feltételes használatát (lásd A2-2 L7). Mindkét szerkezetnél a Tagmondat 1 a feltételt
jelöli, a Tagmondat 2 pedig azt, hogy miként cselekednénk e feltevés mellett (Tagmondat 1 → Tagmondat 2). Ily módon a Tagmondat
1-ben jelezzük a szükséges feltételeket ahhoz, hogy a Tagmondat 2 megtörténjen, mint például az otthonunk elköltözése.
・もっと広いへやがあれば、ひっこしたいです。

Ha lenne egy tágasabb szoba, elköltöznék.

・夜も安全なら、そのマンションにします。

Ha éjjel is biztonságos, amellett a ház mellett döntök.

Sok esetben a ～たら és a ～ば felcserélhetők.
・こうがいにひっこしたら、元気になるかもしれません。

Ha a külvárosba költöznénk, talán jobban lennénk.

・こうがいにひっこせば、元気になるかもしれません。
A ～ たら szerkezetet arra használjuk, hogy jelezzük, hogyan cselekednénk, ha a Tagmondat 1 állapota vagy cselekvése által
képviselt feltétel teljesült vagy befejeződött (lásd A2-2 L16). Nézzünk meg néhány olyan esetet, amikor a ～ たら és a ～ ば nem
cserélhetők fel:・いいマンションを見つけたら、おしえてください。

Mondd el, ha találtál egy jó házat.

・✕いいマンションを見つければ、おしえてください。

8

Az előzőhöz hasonló esetekben, ahol a Tagmondat 2 kérést vagy kívánságot jelöl, nem a ～ ば szerepel, hanem a ～ たら, merta japánban azt kell jelezni, hogy a Tagmondat 2 művelete akkor következik be, amikor a Tagmondat 1 művelete már megtörtént.
A feltételes mód képzése① Igék・1. csoport
A szótári alak utolsó /u/-ja /e/ lesz, és utána jön a ば.
すむ

→

すめば

かえる

→

かえれば

ある

→

あれば

・2. csoport
Levágjuk a szótári alak る-jét és hozzáadjuk a れば-t
→

食べる

食べれば

・3. csoport
A くる, ami a きます szótári alakja, くれば, a する, a します szótári alakja すれば lesz.
くる

→

くれば

する

→

すれば

② I-melléknév
Az い helyére a ければ kerül
.安 い

→

安ければ

③ NA-melléknév
Hozzáadjuk a ら- t (vagy a な helyére a なら-t)
.安全 な

→

安全なら

④ Főnév
Hozzáadjuk a なら-t.
マンション

→

マンションなら⑤ Tagadó forma
Mint az I-melléknévnél, az い helyére ければ kerül.
Igék:

さがさな い→さがさなければ

I-melléknév:

とおくな い→とおくなければ

NA-melléknév:

しずかでな い→しずかでなければFőnév:

しないでな い→しないでなければ

Végezetül korábban bemutattuk a főnév1 な ら főnév2がいいですよ szerkezetet, amellyel felidézzük a beszélgetőpartnerünk által
elmondottakat, és ajánlunk valamit (lásd A2-2 L3). Észrevehetjük, hogy ennek a szerkezetnek a főnév1なら eleme az a feltételes
forma, amelyet éppen ebben a leckében láttunk.
・駅に近いマンションなら、「アサヒコーポ」がいいですよ。

Ha állomáshoz közeli házról van szó, az Asahi Corpo a jó.

9Nyelvi-kulturális sarok
1. マンション Társasházak
Japán nagyvárosaiban sokan élnek マンション-ban. Ez a szó a viszonylag nagy méretű, vasbetonból készült többlakásos házakra
vonatkozik. Másrészt vannak az úgynevezett アパート–k is. Ezek az eddigieknél kisebb épületek általában vasvázas vagy akár
fából készülnek. A マンション-nal ellentétben, az アパート általában csak bérbeadásra szolgál. Mindkét esetben a lakásokméretét olyan rövidítések határozzák meg, mint például a DK （ダイニング・キッチン）:nappali és konyha, vagy az LDK (リビング・ダイニング・キッチン): nappali, étkező, konyha. A 2LDK tehát azt jelenti, hogy a nappali, étkező és konyha mellett alakásban két szoba található. A マンション épületek többnyire nyugati stílusúak, de néha van bennük egy japán stílusú tatami
szoba is, 和室 （わしつ）. Ez az utóbbi szobatípus a hagyományos japán ház elemeit mutatja be, mint például a ふすま vagy 障
子 （しょうじ） tolóajtók és ablakok.

2. 家賃（やちん）・礼金（れいきん）・敷金（しききん） Lakbér, “hálapénz”, kaució
Ha Japánban szobát vagy házat bérelünk, a bérleti díjon felül fizetnünk kell a 敷金 és a 礼金 díjakat. A kaució olyan kiadások
fedezésére szolgál, amelyek a bérleti díj elmulasztásából vagy javítási igényből eredhetnek. Az összeget - amelyet Kansai
régióban 保証金 （ほしょうきん） -ként is ismernek - a bérleti idő végén teljes egészében visszakapjuk, kivéve, ha az összeget
valamilyen okból csökkentették. A 礼 金

a bérbeadónak adott pénzadomány, amelyet a lakás kölcsönadásáért kap

köszönetképpen. Ezeken a díjakon kívül van egy másik pénzösszeg is, amelyet nem kapunk vissza: az úgynevezett közvetítési
díj vagy 仲介手数料 （ちゅうかいてすうりょう） . Ezt a díjat az ingatlaniroda számítja fel, amely közvetítőként működik abérbeadó és a bérlő között. A törvény előírja, hogy ez egy havi lakbér összegénél kevesebb lehet, de az elmúlt években számos
olyan eset fordult elő, amikor a vonzó nulla jenes kaucióért cserébe magasabb közvetítői díjat kellett fizetni.

3. 一戸建て（いっこだて） Családi házak
A japán nagyvárosok központja, csakúgy, mint a környező városi területek, a nagy forgalom miatt nem biztonságos a gyerekek
számára. Mivel ezeken a területeken sok lakás és lakóépület nagyon kicsi, és drága a bérbeadásuk, jellemző a családi házak (一戸建て) építése a központtól távolabb eső helyeken. Ezek az épületek tágasak, sok esetben kerttel, garázzsal is rendelkeznek,
emellett a csendes környezet vonzerejét kínálják, sok zöldfelülettel.

4. 通勤時間 （つうきんじかん） A munkába járás ideje
Magyarországon, akárcsak a legtöbb nyugati országban, az otthonról a munkahelyre való utazáshoz szükséges átlagos idő
kevesebb, mint 30 perc; Japánban azonban egy óránál hosszabb. Általánosságban elmondható, hogy Japánban egy utazás akkorminősül hosszúnak, ha több, mint másfél órát vesz igénybe. Azok a városlakók, akiknek munkahelyük gyakran avárosközpontokban vagy azok közelében van, utazásra kényszerülnek, mivel egyre messzebb és egyre távolabbi területekenépítenek családi házakat. Egyesek a shinkansenekkel utaznak Tokióba és Ószakába a környező prefektúrákból, és nem ritka,
hogy több, mint 100 kilométert és két órát utaznak, hogy elérjék munkahelyüket. A lakásárak elmúlt évekbeli esésének
köszönhetően azonban a fiatalok a városközpontokhoz közelebbi lakóhelyeket kezdtek választani, ami az utazási időkcsökkenését eredményezte.

10

トピック 3

Comfort food

ほっとする食べ物
外国の人には、うどんは、味がうすくないですか。

はじめはそう思いましたが、今はうすい味がおいしいです。

きいて はなす

KIFEJEZÉSHASZNÁLAT
・ Aggodalomunkat kifejezni, tagadó kérdéssel.

・うどんは、外国の人には、味がうすくないですか。
・定食は量が少なすぎませんか。

・ Okot kifejezni.

・近所のスーパーに何でもあるから、問題ないです。
・私、日本人なので、白いご飯とみそしるが一番ほっとするんですよ。

よんで わかるFORMA

HASZNÁLAT
・Elmondani, mire hasonlít egy étel vagy ital.

・ラーメンみたいな食べ物 / ベジマイトは（見た目が）ジャムみたいです。
・ラーメンは毎日食べてもあきないです。 / ベジマイトはあまくありません。

きいて はなす1. うどんは、外国の人には、味がうすくないですか。 A külföldieknek nem gyenge az udon íze?
定食は量が少なすぎませんか。

Nem túl kevés a menü ételadag mennyisége?

Tagadó kérdést használunk, amikor aggodalmunkat szeretnénk kifejezni a beszélgetőpartnerünk esetleges kellemetlenségei
miatt. A tagadás használatával kifejezzük aggodalmunkat. Az ilyen típusú kérdésekre nem mindig kell válaszolni はい（ええ） vagy いいえ（いえ）-vel. Mivel az érdeklődés jeleként vannak megfogalmazva, だいじょうぶです-szel vagy 問題ないです-szel válaszolva jelezhetjük, hogy nincs ok az aggodalomra.
・A: 日本のくだものは、ねだんが高くないですか。

Nem drágák a japán gyümölcsök?

B: いえいえ、だいじょうぶです。

Nem, rendben van.

・A: 定食は、ホセさんには、量が少なすぎませんか。

José, a menü ételadag nem túl kevés neked?

B: はじめはそう思いました。でも、今はだいじょうぶですよ。

Először úgy gondoltam, de már rendben van.

Hasonlóképpen, ha azt akarjuk érzékeltetni, hogy a véleményünk megegyezik beszélgetőpartnerünkkel – de mindig attólfüggően, hogy milyen szoros a kapcsolatunk –, az egyik módja annak, hogy elkerüljük aggodalmát, ha pozitív megjegyzést
teszünk.
・ええ、ちょっとそう思いますが、もうなれました。

Igen, kicsit ezt gondoltam, de már megszoktam.

・じつは、ちょっと口にあわなくて、、、。でも、しょうゆをかけると、おいしいです。

11

Igazából kicsit nem ízlik, de szójaszósszal finom.

2. 近所のスーパーに何でもあるから、問題ないです。
A közeli szupermarketben minden van, így nem probléma.
私、日本人なので、白いご飯とみそしるが一番ほっとするんですよ。
Engem, mivel japán vagyok, a fehér rizs és a miszoleves nyugtat meg
legjobban.
A から-val (lásd A2-1 L3) és ので–val (lásd A2-2 L3) okokat jelzünk. Az okot jelző kifejezés végén a から vagy ので jelenikmeg, és ez után kerül a bekövetkezett cselekvést vagy állapotot jelző kifejezés. A から esetében lásd a könyv 2. témáját. A ので esetében az egyszerű forma + ので szerkezetet használjuk (lásd 118-119. oldal). Ha azonban egy NA-melléknév vagy egyfőnév jelen idejű állító alakban szerepel, akkor a szerkezet így alakul (főnév / NA-melléknév) + な + ので.
・体の調子が悪いので、昼ご飯を半分のこしました。

Mivel nem érzem jól magam, az ebéd felét meghagytam.

・うちの子どもは、食べ物に好ききらいがあるので、こまっています。

Mivel a gyerekem válogat az ételben, gondban vagyok.

・いが弱いので、とんかつはあまり食べられないんです。

Mivel gyenge a gyomrom, nem nagyon tudom megenni a tonkatsu-t.

3. 私に（も）てつだわせてください。 Hadd segítsek (én is)! (Engedje meg, hogy segítsek!)
Ezzel a kifejezéssel udvariasan felajánljuk segítségünket. A てつだってください (lásd A2-1 L6) és a てつだってくださいませんか (A2-1 L9) kifejezés használatos, ha segítségek kérünk, de てつだわせてください –t akkor használjuk, ha engedélyt
kell kérni a beszélgetőpartnertől, hogy egy (に partikulával jelölt) személy segíthessen.

よんで わかる4. ラーメンみたいな食べ物 / ベジマイトは（見た目が）ジャムみたいです。 Olyan étel, mint a ramen / A
Vegemite (kinézetre) olyan, mint a lekvár.
Ezzel a kifejezéssel valami mást veszünk példaként, ami ugyan nem ugyanaz, de ízében, megjelenésében, illatában stb.
hasonló. A みたい szó a főnév mögé kerül, amelyet összehasonlító példaként szeretnénk használni. A みたい után な-t
használunk, ha jelzőként szeretnénk használni egy főnevet, például ételt, illatot stb. előtt, így a következőképp néz ki: (példafőnév) + みたいな + (olyan főnevek, mint 食べ物, におい vagy 味).
・ラーメンみたいな食べ物

Olyan étel, mint a ramen

・キンパはおすしみたいな食べ物です。

A kinpa olyan étel, mint a szusi.

・このお茶は花みたいなにおいがします。

Ennek a teának virágra

hasonlító az illata.
(A példaként szolgáló főnév) + みたい + です・ベジマイトはジャムみたいです。

A Vegemite olyan, mint a lekvár.

Ha azt akarjuk mondani, hogy a Vegemite valamilyen jellemzőjében a lekvárra hasonlít, akkor azt a (hasonló jellemző) + がhozzáadásával fejezzük ki.
・ベジマイトは見た目がジャムみたいです。 A Vegemite kinézetre olyan, mint a lekvár.
・このお茶はにおいが花みたいですね。

Ennek a teának olyan az illata,

mint a virágé.
Mind a みたい , mind a みたいな beszélt nyelvi kifejezések.

5. ラーメンは毎日食べてもあきないです。 / ベジマイトはあまくありません。 Még ha mindennap rament is eszem,
nem unom meg/ A Vegemite nem édes.
12

A formális jelen idejű tagadás kétféleképpen hozható létre: ～ ないです és ～ ありません（ません）. Az igék esetében eddig a ～ません tagadó szerkezetet használtuk (lásd A1 L5), de a gyakorlatban a beszélt nyelv is széles körben alkalmazza a ～ないですvégződést.
Ez a második szerkezet az ige NAI-formájából áll (lásd: A2-1 L15, L16, A2-B1, 120-121. o.), majd ezt követi a です.
・ラーメンは毎日食べてもあきないです。

Még ha mindennap rament is eszem, nem unom meg.

・ラーメンは自分では作らないです。

A rament nem én magam készítem.

・自分ではあまり料理しないです。

Magam nem nagyon főzök.

・A: これ、ちょっとしょっぱくないですか。

Ez nem sós egy kicsit?

B: いえ、ぜんぜん問題ないです。

Nem, egyáltalán nem probléma.

A névszói állítmányokban a tagadó ありません–t használjuk a ないです helyett. Főnevek esetén a じゃないです-t (lásd A1
L3) じゃありません-re változtatjuk.
・そのドリンクはくすりじゃありません。

Az az ital nem orvosság.

A NA-melléknév tagadó alakja ugyanúgy alakul, mint az előzőek: a じゃないです-ből じゃありません lesz.
・日本のなっとうは好きじゃありません。

Nem szeretem a japán nattót.

Ugyanez történik az I-melléknevekkel, ahol a tagadó ～くないです-nek くありません-né alakul.
・この料理はおいしくありません。

Ez az étel nem finom.

6. ベジマイトは、私にとっては、なつかしいオーストラリアの味なんです。A Vegemite számomra Ausztrália ízétidézi.
A ～にとっては szerkezetben előtt egy ember szerepel, akinek az érzéseit, véleményét, érdeklődését fejezzük ki.
・やさいは、子どもにとっては、おいしくないかもしれません。

A gyerekek számára a zöldség talán nem finom.

・たなかさんにとって、いちばんほっとする食べ物はカレーだそうです。

Állítólag Tanaka számára a comfort food a currys

rizs.
<Figyelem!>A～にとっては szerkezetet nem használjuk akkor, ha az illető személy számára valamilyen előnyös dologról beszélünk. Ekkor
a ～のために szerkezetet használjuk.
× 母は、子どもにとって、ケーキを作りました。
○ 母は、子どものために、ケーキを作りました。

Anya tortát sütött a gyerekeknek.

Nyelvi-kulturális sarok
1. ほっとする食べ物 Comfort food – Megnyugtató ételek
A ほっとする ige ほっ szava egy sóhajtást jelent, amelyet katakanával is lehet írni (ホッ) (lásd a KATSUDOU 53. oldalát az
A2-2-ben). Nem fordul elő mindenkivel, hogy amikor hosszú idegesség után megkönnyebbülünk, felsóhajtunk? Ez az érzés
a ほっとする.
Általában megkönnyebbülten felsóhajtunk, és ezt a ほ っ と す る kifejezéssel kísérjük, amikor megszabadulunk egy
aggodalomtól, például sikeres vizsga után, vagy amikor egy műtéti beavatkozás sikeresen befejeződik. Használhatjuk

13

azonban ezt az igét akkor is, amikor valamilyen ételről vagy italról beszélünk, amint azt ebben a leckében megfigyeltük. Mit
jelent ez pontosan ebben az összefüggésben? Ebben az esetben az elégedettség érzését fejezi ki, amelyet akkor
tapasztalunk, amikor a testet fizikailag és érzelmileg is táplálják valamivel, amire az ember vágyott. Például ilyen az ellazulásérzése, amikor nagyon hideg időben elfogyasztunk egy levest vagy egy forró csokit, és észrevessük, ahogy a meleg lassan
és fokozatosan átjárja a testünket és a hangulatunkat. Valami hasonlót érezhetünk, amikor éttermi étkezés vagy külföldi
utazás után visszatérünk és megkóstoljuk a megszokott ételeket. Ezekben az esetekben meg lehet tapasztalni azt a mind
testi, mind lelki megnyugvást, annak eredményeként, hogy elégedetten megtöltjük gyomrunkat azokkal az ételekkel,
amelyeket már régóta szeretnénk enni. Pontosan ez az, amit a ほっとする kifejezés jelent.

2. Hogyan válaszoljunk egy tagadó kérdésre?
Azt mondják, hogy ha egy tagadó kérdésre nemmel válaszolunk japánul, az „igen” , a „nem” pedig igen. Az igazság az, hogy az
alábbi helyzetekben ez így alakul:
A tanár a következő kérdést teszi fel, amikor rájön, hogy José nincs az osztályban.
・A: ホセさんは、来ていませんか。

José nem jön?

B: はい、来ていません。

Igen, nem jön.

B: いいえ、来ています。さっきトイレにいました。

Nem, jön. Az előbb a wc-n volt.

Megkérdezzük a barátunkat, hogy nem lenne-e kedve megnézni egy amerikai filmet.
・A: ホセさんはアメリカ映画が好きじゃないんですか。 José, nem szereted az amerikai filmeket?
B: ええ、じつはちょっと苦手なんです。

Igen, igazából kissé nem szeretem.

B: いえいえ、好きですよ。でも、さいきんのははちょっとつまらないので、、、。Dehogyisnem! De a mostaniak kicsit unalmasak...
Az A-ban az eldöntendő kérdések tagadó alakban vannak megfogalmazva, és figyelembe veszik annak lehetőségét, hogy
„José nem jön”, illetve „José nem szereti” az amerikai filmeket. Ilyen esetekben, ha a „José nem jön” és „José nem szereti
őket” információk a helyesek, a megfelelő válasz: はい; másrészt, ha helytelen, vagyis „José megjött” és “tetszik neki ”, いいえ lesz a válasz. Másrészt a tagadó kérdés egy állítás ellenőrzésére is szolgál. Ebben az esetben, ha ugyanazt a véleményt
osztjuk, mint aki kérdez tőlünk, akkor a はい kifejezéssel válaszolunk.
・A: ホセさんも、そう思いませんか。

José, te is úgy gondolod?

B: はい、そう思います。

Igen, ugyanúgy gondolom.

・A: このシャツ、かわいくないですか。

Nem jó ez az ing?

B: ええ、かわいいですね。

De, nagyon jó.

Egy ～しませんか (lásd A1 L12) tagadó szerkezettel megfogalmazott meghívás elfogadására はい（ええ）-vel válaszolunk.
・A: いっしょにご飯を食べに行きませんか。 Nem megyünk együtt enni?
B: ええ、行きましょう。

De, menjünk!

Amint ebben a leckében láthattuk, a tagadó kérdéssel egy olyan problémára, aggodalomra is rákérdezhetünk, amellyel mi isfoglalkozunk, például, hogy egy étel nem finom-e, vagy hogy egy termék ára drága-e. Ezekben az esetekben はい választ
adunk, ha a kérdezővel azonos a véleményünk az étel íztelenségéről vagy a kérdéses termék magas áráról; ehelyett いいえ
választ fogunk adni, ha másként gondoljuk. A beszélt nyelvben azonban csak a はい–t vagy az いいえ–t válaszolni kétértelmű
lehet. Másrészt, még ha azt mondjuk is, hogy いいえ 、うすくないです vagy いいえ、高くないです valószínűleg nem
hangzik természetesen. Ennek az az oka, hogy beszélgetőtársunk aggodalmának kifejezésére teszi fel kérdését, és ezért

14

célszerűbb, ha erre felelünk, és megnyugtatjuk olyan kifejezésekkel, mint a だいじょうぶです, 問題ないです vagy 心配いりま せん.

3. Különbözik egymástól a 和食 és a 日本料理?
Amikor a japán ételekről beszélünk, a 和 食 szó mellett (lásd A2-2 L3) valószínűleg mindenki hallotta már a 日本 料理
kifejezést. Mi a különbség köztük? A 和 kandzsi a 和 食-ban Japánhoz kapcsolódik, és valójában a 和 食 és 日本 料理 általában
ugyanazzal a jelentéssel használatosak. Egyesek azonban úgy vélik, hogy a 和 食 együttesen azokra az ételekre utal,
amelyeket a japánok ősidők óta fogyasztanak, míg a 日本 料理 olyan ételeket, amelyeket fogadásokon és más hasonló
helyzetekben a vendéglátás részeként szolgálnak fel. Az utóbbi időben Japánban az éttermek étlapjain gyakran előfordul a
和風 （わ ふ う） szó. Ez a kifejezés, amelyet olyan ételeknél használnak, mint a 和風 ス テ ー キ vagy 和風 ス パ ゲ テ ィ,
azt jelenti, hogy bár nem a japán konyhára jellemző ételek, de japán ízt kaptak, ha tipikus japán módon, japán hozzávalókkal,fűszerekkel készítik el őket.

4. 家庭料理 （かていりょうり） ”Házikoszt”
Ezen a naponta otthon elkészített és fogyasztott ételeket értjük, amelyek a hagyományos japánon kívül a nyugati és a kínai
konyha ételeit foglalják magukban. Sok ételt szerényen 家庭料理 néven szolgálnak fel a japánok a vendégeiknek saját
otthonukban, pedig sok időbe és erőfeszítésbe telt az elkészítésük. Másrészt a おふくろの味 kifejezéssel a házi készítésű
ételekre jellemző ízekre, illetve azokra az ételekre utalunk, amelyeken gyermekkorunk óta felnőttünk. Az おふくろ szó
jelentése "anya" és Japánban hagyományosan az anyák voltak a felelősek az otthoni ételek elkészítéséért. Az utóbbi években
azonban megnőtt azoknak a férfiaknak a száma, akik vállalják ezt a feladatot, így lehetséges, hogy a jövőben olyan
kifejezéseket fognak kitalálni, mint a 父ちゃんの味, vagy – ki tudja – esetleg az ウチの味 kifejezés, amely nem tesz
különbséget a nemek között.

5. Az “enyhébb ízű” Kansai és a “fűszeres” Kantó
Az ételek fűszerezésével kapcsolatos preferenciák személyenként vagy családonként változnak, de régiónként általános
eltérések is előfordulhatnak. Szemléltető példaként szolgál a népszerű mondás: 関西は薄味（うすあじ）、関東は濃い味（こいあじ）. Ez azt jelzi, hogy Kansai az enyhébb ízeket kedveli, míg Kantó az erősebbeket. A Kansai és a Kantó közötti
megosztottság különösen abban mutatkozik meg, hogy az udon vagy a soba típusú tészták egyik vagy másik szószát
részesítik-e előnyben. Valami hasonló történik a csomagolt tésztával is, mivel azt a területtől függően más-más fűszerezéssel
hozzák forgalomba. Állítólag a Nissin cég "Donbei" terméke volt az első, amely régiónként más-más ízeket kínált: az egyes
területeken nemcsak az íze, hanem a hozzá tartozó szósz megjelenése is különbözik. Pontosabban, Kelet-Japánban bonito
ízű, színe és íze intenzív, míg Nyugat-Japánban a szósz lágy ízű, mint a hínárleves, és sima, akárcsak a színe. Mégis hogyan
különböztethetjük meg, hogy melyik verzióról van szó? Bár a csomagolás mindkét helyen azonos, a címkén olvasható, hogy(E) vagy (W), amelyek a „Kelet-Japán”, illetve „Nyugat-Japán” rövidítései. Ha Japánban vásárol instant tésztát, ellenőrizze,
hogy a két jelzés melyike szerepel rajta.

6. Az ételek édesek
Amikor először próbált ki egy japán ételt, nem találta édesnek? Valószínűleg mindenki észrevette a szusi rizs vagy atamagoyaki (tojásomlett) édes ízét. Az igazság az, hogy ha megnézzük a japán ételek receptjeit, látni fogjuk, hogy sok esetben
cukrot vagy mirint használnak. Vajon miért?
A cukrot amellett, hogy édes ízt ad, zselés állagok létrehozására, illetve tartósítószerként, kristályosítóként vagy

15

antioxidánsként is használják. Japánban ezeket a tulajdonságokat nemcsak desszertekben használják, hanem más ételekben
is. Például, ha cukrot adunk a szusi rizshez, akkor az ragyogó lesz és puha marad. A főzési eljárásokkal készült ételekben
pedig lágyabbá teszi a húsokat és a hüvelyeseket. Ezenkívül a tamagoyaki esetében cukor hozzáadása még habosabb állagot
biztosít.
Ráadásul a cukor nagyon jól harmonizál a többi ízzel, mélységet ad nekik, ha például sós vagy savanyú ízekkel kombináljuk.
Talán a cukor az oka annak, hogy a japán ételek olyan sok ember körében népszerűek.

7. やっぱりラーメンが食べたくなります。
Ha megfigyeljük a japánok közötti beszélgetést, valószínűleg hallottuk már a やっぱり vagy a やはり kifejezést. A szótár szerint ez
azt jelenti, hogy "bizony", "lám", "inkább" vagy "gondoltam": változatos árnyalatú, eltérő és egyben nehezen értelmezhető és
megkülönböztethető jelentésekkel állunk szemben. Általában ez a kifejezés azt jelenti, hogy valami megegyezik a fentiekkel vagy
azzal, amit az ember gondolt.
Ha részletesebben tanulmányozzuk a jelentésüket, a következő használati módokat találjuk:
1. Ugyanaz, mint az előző.
・日本でもやっぱりインド料理を食べています。 Japánban is esznek indiai ételt.
・うちの子供もやっぱりカレーライスが大好きです。 Nálunk is szeretik a gyerekek a currys rizst.
・海外に行ったときも、やっぱりラーメンが食べたくなります。 Amikor külföldre megyek, akkor is rament akarok enni.
2. Valami az elvárásoknak megfelelően történik.
・A: バウムクーヘンて、見た目が木みたいですね。
B: ええ、木のケーキという意味なんですよ。
A: ああ、やっぱり。 Tényleg fa alakú a Baumkuchen – fatörzstorta nevű sütemény. (ahogy a neve alapján gondolhattuk.)
・外国人に一番人気がある和食はやはり天ぷらだそうです。 Tényleg a tenpurát szeretik, ahogy azt gondoltuk.
3. Ugyanarra az eredményre jutunk, mint korábban még más módszer, mérlegelés esetén is.
・和食はいろいろ食べましたが、やっぱりおすしが一番好きです。 Sok japán ételt ettem, de mégiscsak még mindig a szusit
szeretem legjobban.

16

トピック 4

Látogatás

訪問
よくいらっしゃいました。
どうぞおあがりください。
おじゃまします。

きいて はなす

KIFEJEZÉSHASZNÁLAT
saját családunkat a látogatónknak. / Megkérdezni

むすこのしょうです。／ しょう、おねえちゃんは？

egyik családtagtól, hol van a másik.
ていねいたい／ ふつうたい①:親切な人が多くてたすかりました。／ 家

Beszélgetni egy élményről olyan munkatársainkkal és族でよく旅行したね。

barátainkkal, akikkel nem ápolunk túl szoros kapcsolatot, valamint
emlékeket megbeszélni a családdal és a közeli barátokkal

よんで わかるFORMA

HASZNÁLAT

アニスさんが家によんでくれました。

Elmondani, hogy valaki megtesz nekünk valamit.

アニスさんにつうやくをしてもらいました。

Jelezni, hogy valakitől szívességet kaptunk.

きいて はなす1. むすこのしょうです。 Ő a fiam, Shó.
しょう、お姉ちゃんは？ Shó, hol van a nővéred?
Az ilyen típusú kifejezéssel mutatjuk be családunkat a vendégünknek. Az első helyre tesszük azt a rokoni kapcsolatot, amelyösszeköt bennünket a szóban forgó személlyel, majd hozzátesszük a nevét. Ezekben a helyzetekben gyakori az olyan kifejezések
használata is, mint a うちの息子 vagy うちの主人, amelyek a beszélőre való összpontosítás helyett az említett személy
családjához való viszonyát jelzik, mint pl. a fia vagy a férje a fenti esetekben.
・むすこのしょうです。

Ő a fiam, Shó.

・むすめのめぐみです。

Ő a lányom, Megumi.

・うちのしゅじんです。

Ő a férjem.

Ezeket a kifejezéseket arra használják, hogy megkérdezzék a családtagot arról, hogy hol van a család másik tagja, vagy arrakérik vagy hívják őt, hogy jöjjön közelebb.

17

・しょう、お姉ちゃんは？

Shó, hol a nővéred?

・お父さん、こっちよ。

Papa, gyere ide!

2.親切な人が多くてたすかりました。 Sok kedves ember volt és segítettek. (formális)家族でよく旅行したね。 De sokat utaztam a családdal! (informális)A formális stílust használjuk, amikor olyan munkatársakkal, barátokkal vagy hasonló emberekkel beszélgetünk, akikkel nem
vagyunk bizalmas kapcsolatban. A formális stílus alatt azt értjük, amikor a mondatok ～ です –szel és ～ ます -szal végződnek
(lásd A2-1 L16). Azért használjuk ezt a stílust, hogy ne legyünk durvák, amikor olyan emberekkel beszélünk, akik nem közeli
barátok vagy családtagok.
Sok kedves ember volt és segítettek.

・親切な人が多くて助かりました。

・私たち、ニューヨークに住んでたんですよ。 New Yorkban laktunk.
Micsoda véletlen!

・ぐうぜんですね。

Ehelyett az informális stílust használják a családdal vagy közeli barátokkal való kapcsolattartás során. Az informális stílus alattazt értjük, amelyben a mondatok egyszerű alakra végződnek, például 書く vagy 暑い (lásd A2-1 L16). Azonban bármennyire isszoros a baráti kapcsolat valakivel, jobb, ha a formális stílust használjuk a nálunk idősebb korú vagy magasabb beosztású
emberekkel szemben. Ily módon elkerülhetjük, hogy kellemetlen érzést keltsünk, óvatosnak kell lennünk az informális stílus
használatánál, mivel sokkal szűkebb az a csoport, akikkel használhatjuk
・家族でよく旅行したね。
・おぼえてるか。

De sokat utaztam a családdal!

Emlékszel?

・わすれられないけしきだよね。 Feledhetetlen volt a táj, nem?

よんで わかる3. アニスさんが家によんでくれました。 Anis elhívott magához.
A (TE-forma) + くれました szerkezet azt jelenti, hogy valaki szívességet tett, olyan műveletet hajtott végre, amely a beszélő
javára szól. Ennek a szereplőnek jelzésére a が partikula kerül a neve után. Amikor azt mondjuk, hogy しました, akkor csak aztállítjuk, hogy valaki végrehajtott egy cselekvést. Másrészt a してくれました tovább megy, és hozzáteszi a hála érzését is, amelyet
a beszélő - mint a cselekmény haszonélvezője - érez a cselekvés elvégzője iránt. A (TE-forma) + くれました szerkezet mindig abeszélő javára végzett cselekvést fejezi ki, így nem használható fel olyan cselekményekre, amelyekben rajta kívül más személyt
részesítenek előnyben.
・アニスさんが家によんでくれました。

Anis elhívott a magához (Anis megtette azt a szívességet, hogy elhívott.)・私の家まで車でむかえに来てくれました。 Kijött elém kocsival a házamhoz. (Megtette, hogy kijött elém.)〈Figyelem!〉A (TE-forma) + くれました szerkezet a cselekvés végrehajtója iránti hála érzését jelenti. Emiatt nem használható olyan
esetekben, amikor bosszúságot vagy sérelmet fejeznek ki.
・○子どものとき、母がいつも本を読んでくれました。

Gyerekkoromban az anyám mindig könyvet olvasott nekem.

・×兄が私の日記を読んでくれました。

A bátyám elolvasta a naplómat.

4. アニスさんにつうやくをしてもらいました。 Anis-tól azt kaptam, hogy tolmácsolt nekem.
A もらう ige azt jelenti, hogy valamit kapunk valakitől (lásd A2-1 L17). Ettől eltérően a (TE-forma) + もらいました nem
használatos tárgyakkal, hanem azt jelzi, hogy valaki egy cselekvés vagy szívesség kedvezményezettje. A に partikula megjelenik18az értünk eljáró személy neve mögött. Amikor a しました -t mondjuk, azzal pusztán azt állítjuk, hogy valaki egy cselekvést hajtottvégre, míg a してもらいました azt jelzi, hogy a cselekvés kedvezményezettje hálát érez.
・アニスさんにつうやくをしてもらいました。

Anis tolmácsolt nekem. (Anis-tól azt kaptam, hogy tolmácsolt nekem)

・インドネシア語がよくわからなかったので、ご両親にゆっくり話してもらいました。 Mivel nem tudok jól indonézül, a szülei lassan
beszéltek hozzám. (…azt kaptam a szüleitől, hogy lassan beszéltek hozzám.)
・お兄さんのカメラで写真をとってもらいました。

A bátyám gépével lefényképeztek. (Azt a szívességet kaptam, hogy

lefényképeztek...)Nyelvi-kulturális sarok
1. A családtagok megszólítása
Vajon hogyan szólítják meg egymást egy japán család tagjai? Nézzük meg, hogyan teszik az azonos családból származó
emberek. Először is, azok a párok, akiknek nincs gyermekük, gyakran a keresztnevükkel vagy valamilyen kedves becézéssel
beszélnek egymással. Az is gyakori, hogy a nők あなた-nak hívják férjüket. Attól a pillanattól kezdve, hogy egy párnak utódai
születnek, az apa vagy anya minősége egyre nagyobb súlyt kap, és ez a megszólítások megváltozását jelenti. Így, még hakorábban használták is a keresztnevet vagy a becézést, a párok elkezdenek olyan szavakat használni, mint az お父さん, パパ,
お母さん és ママ. A partnerrel töltött hosszú élet nagyobb bizalmassághoz vezet, és idővel gyakran előfordul, hogy egyesek olyan
kifejezésekkel hívják feleségüket, mint a おい vagy ちょっと. Vajon a szülők hogyan szólítják meg gyermekeiket? Ha csak egyvan, akkor azt a neve használatával teszik meg. Ez a helyzet azonban újra megváltozik, ha több testvér születik. Ha közülük alegidősebb fiú, akkor おにいちゃん-nak hívják, ha pedig lány, akkor おねえちゃん. A többi gyermeknél (akik fiatalabbak, mint azidősebb testvér) a keresztnevet használják. Összefoglalva, a japán háztartásokban minden családtag kap egy olyan elnevezést,
amely referenciaként szolgál a család legfiatalabb tagjával szemben elfoglalt pozíciójára.

2. Mire figyeljünk, ha ellátogatunk egy japán otthonba?
Ebben a pontban megbeszéljük az udvariasság azon formáit, amelyeket figyelembe kell vennünk, amikor egy japán meghív minket
az otthonába. Mindenekelőtt arra kell figyelni, hogy melyik napszakban tegyük meg a látogatást. Annak érdekében, hogy ne
okozzunk kényelmetlenséget, jobb, ha kerüljük a legkorábbi hajnali órákat, az étkezési időket és a késő éjszakát. Amikor belépünk
egy japán magánlakásba, a bejáratnál vagy az előszobában le kell venni a cipőnket, és az ott elhelyezett papucsot fel kell venni.
A kívülről hozott lábbelit úgy kell a földre tenni, hogy a cipő orra a ház kijárati ajtaja felé mutasson. Illetve, ha egy japán stílusú
szobába lépünk, először a folyosón le kell venni a papucsunkat. Ebben a tekintetben nagyon figyelni kell, mivel a tatamis szobába
papucsban belépni illetlenségnek számít. Másrészt van egy külön papucs is a fürdőszobába. Így a fürdőszobába lépve kint kellhagynunk az előző papucsokat, és fel kell húzni az adott helyiséghez tartozó papucsokat. Ha bevezetnek minket egy japán stílusú
szobába, és leülünk a tatami padlóra, akkor az a helyes, ha a sarkunkra ülünk. Ezt a pozíciót 正座（せいざ）-nak hívják, és hanem szoktunk így ülni, nagyon rövid idő után fájni kezd a lábunk. A legfontosabb azonban az, hogy tiszteletet mutassunk másokfelé, és - hacsak nem egy nagyon különleges látogatásról van szó - ne aggódjunk, kérjünk engedélyt a lábunk kinyújtására,
mondván: 失礼して、足を崩してもいいですか（しつれいして、あしをくずしてもいいですか）. Végül a meghívó személyértékelni fogja, hogy még a látogatás napján vagy másnap küldünk neki egy e-mailt vagy valamilyen köszönő üzenetet.

19

3. Gyakori kifejezések látogatáskor
A japán nyelvnek vannak bizonyos kifejezései, amelyeket gyakran használnak, amikor valaki otthonába látogatunk. Itt láthatunk
néhányat a legjellemzőbbek közül. Először is, ha meglátogatunk valakit, a bejárat felől diszkréten értesítjük érkezésünkről a benttartózkodókat. Azonban manapság a legtöbb otthonban van csengő, így manapság ritkán kell használnunk a ごめんくだ さい
kifejezést. Miután meghívtak minket, hogy belépjünk, a おじゃまします szavakkal köszönünk, miközben az előszobából a ház
belsejébe megyünk. Amikor meglátogatunk valakit, az a szokásos, hogy viszünk neki egy apró ajándékot. A japánok gyakran
mondják, hogy つまらないものですが、どうぞ ("Ez egy csekélység"), amikor ajándékot adnak. Ez a kifejezés gesztusként
szolgál a lelki nyomás enyhítésére, “nehogy a megajándékozott azt gondolja, hogy ez egy ajándék”. A globalizáció előrehaladtával
azonban az utóbbi években megnőtt azoknak a száma, akik a közvetlenebb kifejezéseket részesítik előnyben, nem úgy, mint atipikus japánok. Ily módon egyre több japán ember a つらまないものですが használata helyett olyan kifejezéseket használ, minta 気に入ってもらえると嬉しいのですが (”Remélem tetszik”), vagy お口にあうとよろしいのですが ("Remélem ízlik", ha az
ajándék ennivaló). Végül, amikor közeledik a távozás ideje, a そろそろ失礼します ("Ideje hazamennem." vagy "Későre jár.")kifejezést használjuk. Ha keveset tudunk arról, akinek az otthonába látogatunk, jobb, ha nem maradunk sokáig. Amikor elhagyjuk
a házat, meg kell köszönnünk a vendéglátást, amikor kilépünk az ajtón. Ekkor olyan kifejezéseket használhatunk, mint a ありがとうございました vagy ごちそうさまでした. Legyünk óvatosak, mert a さようなら kimondása udvariatlan lehet.

20

トピック 5A nyelvtanulás öröme

ことばを学ぶ楽しみ
私は日本のアニメをよく見ます。おもしろいですよ。

それで、はやい会話も聞きとれるようになったんですね。

きいて はなす

KIFEJEZÉSHASZNÁLAT
・Jelezni, hogy rendszeresen igyekszünk valamit tenni. / hogy meg

ようになりました。/上手になれるように、毎日英語のニュースを見ていま

tudunk tenni valamit, amit korábban nem. / hogy, mit teszünk egy cél

す。

elérése érdekében.

・ていねいたい/ふつうたい②：日本語の学校、つづいてますね。/英語の・Megváltoztatni a beszédstílust a beszélgetőpartnerünk szerint.

学校、つづいてるね。

よんで わかるFORMA

HASZNÁLAT
・Jelezni a jövőbeli szándékokat és terveket.

・大学を卒業したら、日本に留学しようと思っています。
・つぎの試験は、いいせいせきがとれそうです。/ /私にも読めそうな本

・Elmondani, hogy lehetséges, hogy valami megtörténik.
り・Kiemelni valami nagy mennyiségét.

ます。

きいて はなす1.

せっきょくてきに英語を話すようにしています。 Igazán igyekszem angolul beszélni.
はやい会話も聞きとれるようになりました。 Már megértem a gyors beszélgetést is.
上手になれるように、毎日英語のニュースを見ています。 Hogy ügyes legyek, mindennap angol híreket nézek.

Három olyan mondattípust fogunk együtt tanulmányozni, amelyek a (ige) + ように szerkezetet használják.
① Az (ige szótári alak) + ように szerkezetet használjuk annak jelzésére, hogy rendszeresen igyekszünk valamit megtenni (lásd A2-2
L15).
・できるだけ漢字のノートを見るようにしています。

Lehetőleg igyekszem megnézni a kandzsis füzetet.

Másrészt a (NAI-formájú ige) + ように szerkezettel azt fejezhetjük ki, hogy a mindennapjainkban arra törekszünk, hogy ne
csináljunk valamit.
・漢字を読むとき、できるだけふりがなを見ないようにしています。 Kandzsiolvasáskor törekszem, hogy lehetőleg ne nézzem a furiganát.
② A (hatóige) + よ う に + な り ま し た szerkezet arra utal, hogy most olyasmit is meg tudunk már tenni, amit korábban nem
tudtunk (lásd A2-2 L18).
・かんたんな漢字が書けるようになりました。

Már le tudom írni az egyszerűbb kandzsikat.

21

<Figyelem>Az olyan igéknél, mint a わかります vagy a 見えます, amelyek képességeket fejeznek ki, nem használunk ható ige alakot,
hanem a (szótári alak) + ように + なりました-t.
・○日本人の友達がたくさんできたので、日本語がわかるようになりました。

Mivel lett sok japán barátom, már megértem a japánt.

×日本人の友達がたくさんできたので、日本語がわかれるようになりました。
③ Az (ige 1 ható ige alakban) + ように + (ige 2) szerkezet azt jelzi, hogy valamit megteszünk egy cél elérése érdekében. Az ige
1 az az ige, amely kifejezi a célunkat, az ige 2 pedig az, amely azt jelzi, hogy mit teszünk ennek elérése érdekében. Mivel a cél
elérése érdekében végzett cselekvést általában ismétlődően hajtják végre, az ige 2 gyakran ～ています formában jelenik meg,ami a rendszerességet jelzi (lásd A2-2 L10).
・マリアさんみたいに上手になれるように、毎日日本語のラジオを聞いています。
Hogy olyan ügyes legyek, mint Maria, mindennap japán rádiót hallgatok.
・漢字を忘れないように、ノートをいつも持っています。 Hogy ne felejtsem el a kandzsikat, mindig nálam van a füzetem.

<Figyelem!>Egyes igék, mint például a わかります vagy a 見えます, már rendelkeznek hatóige jelentéssel, ezért nem tesszük őket hatóige
formába, és a (szótári alak) + ように alakban használatosak.
○ 難しい漢字がよく見えるように、大きい字で書きます。

×難しい漢字がよく見られるように、大きい字で書きます。
<Figyelem!>
A… ために és a ように magyarul egyaránt valamilyen célt fejez ki, de különböző árnyalatokkal rendelkeznek. Lássuk, miben
különböznek egymástól:
・日本に留学するために、日本語を勉強しています。

Japán ösztöndíj érdekében japánul tanulok.

Itt az oka annak, hogy a beszélő japánul tanul, az a cél, hogy Japánba utazzon tanulni. Ráadásul már elkezdte tanulni a nyelvet
és egész jól megy. (A… ために –vel együtt használt igék általában tárgyas igék, és gyakran állító formában jelennek meg.)・日本に留学できるように、日本語を勉強しています。 Japánul tanulok, hogy Japán ösztöndíjat kaphassak.
Ebben az esetben a beszélő japánul tanul, és az a vágya, hogy Japánba utazzon tanulni. Ez azonban valószínűleg nehezen
elérhető cél. Ráadásul a japánja még nem biztos, hogy elég jó. (Azok az igék, amelyek a… ように –val jelennek meg, tárgyatlan
igék, hatóigék és tagadó formában is lehetnek.)
Röviden, a… ために akkor használatos, ha ez egy határozott cél, a… ように pedig egy olyan cél, amelynek megvalósulása
kevésbé valószínű.

2. 日本語の学校、つづいてますね。 A japán iskolát folytatja, ugye? (formális) (A japán iskola folytatódik, ugye?)
英語の学校、つづいてるね。 Az angol iskolát folytatod, ugye? (informális) (Az angol iskola folytatódik, ugye?)
A 4. leckében láthattuk, hogy a formális stílust olyan munkatársakkal és barátokkal való beszélgetésre használják, akikkel az
ember nem nagyon áll közeli kapcsolatban. Azt is láthattuk, hogy éppen ellenkezőleg, az informális stílust inkább a családdal ésa barátokkal szemben használják Ebben a részben a két stílus különbségeit taglaljuk. A leggyakrabban a formális stílust
alkalmazzuk: 1) akikkel most ismerkedtünk meg, 2) a munkahelyünkön vagy az iskolánkban lévő, nálunk idősebb emberekkel 3)
a nálunk magasabb társadalmi pozícióban lévő emberekkel és 4) ismerősökkel, akikkel nem állunk bizalmas viszonyban.
・日本語の学校、つづいて（い）ますね。

A japán iskolát folytatja, ugye?

・日本語が上手になりましたね。

De sokat fejlődött a japánja!

22Általában az informális stílust használjuk, amikor a következőkkel beszélgetünk: 5) családtagokkal, 6) olyanokkal, akik amunkahelyünkön vagy iskolánkban kevesebb tapasztalattal rendelkeznek, mint mi, 7) barátokkal, akikben megbízunk és 8) nálunk
egyértelműen fiatalabb emberekkel; valamint 9) amikor magunkkal beszélünk.
・英語の学校、つづいて（い）るね。

Az angol iskolát folytatod, ugye?

・英語の学校にはいろいろな人がいて、自分とはちがういけんが聞けて、勉強になるよ。
Az angol iskolában sokféle ember van, hallhatok az enyémtől eltérő véleményeket és ebből sokat tanulok.
Amikor az informális stílust használjuk, és azt akarjuk jelezni beszélgetőpartnerünknek, hogy valamit meg kell tenni, akkor az (igeNAI-forma い nélkül) + き ゃ szerkezetet (lásd A2-B1 Téma 1) használjuk.
Esztertől kell tanulnod!.

・エスターさんを見習わなきゃ。(みならわな い ＋きゃ)・マンガカフェを始めたいなら、お金をためなきゃ。（ためな い ＋きゃ）。

Ha manga-kávézót akarsz nyitni, pénzt kell gyűjtened.

よんで わかる3. 大学を卒業したら、日本に留学しようと思っています。 Ha elvégzem az egyetemet, Japánban akarok tanulni.
Jövőbeli tervek kifejezésére az (ige akaratlagos forma) + と思っています szerkezetet használjuk.
・しょうらい、お金をためて、マンガカフェを始めようと思っています。 A jövőben pénzt akarok gyűjteni és manga-kávézót nyitni.
Akkor is használhatjuk az (akaratlagos forma) + と 思 っ て （い） る ん で す formát, amikor egy kérdésre szándékaink vagyjövőbeli terveink megfogalmazásával válaszolunk.
・A: あれ？スペイン語を勉強しているんですか？

Micsoda?! Spanyolul tanulsz?

B: はい。じつは、来年スペインにフラメンコをならいに行こうと思って（い）るんです。
Igen, igazából jövőre Spanyolországba akarok menni flamencót tanulni.

Az akaratlagos forma képzése
・1. csoport
Az /i/ a -ます előtt átalakul /o/+ う -vá
いきます

→

いこう

はいります

→

はいろう

かいます

→

かおう

・2. csoport
Levágjuk a -ます-t és hozzáadjuk a よう-t.
はじめます

→

はじめよう

たべます

→

たべよう

・ 3. csoport
Levágjuk a -ます –t és hozzáadjuk a よう-t. A きます igéből こよう lesz.
します

→

しよう

留学します

→

留学しよう

きます

→

こよう

4. つぎの試験は、いいせいせきがとれそうです。 Úgy tűnik, a következő vizsgánál jó jegyeket fogok tudni szerezni.
私にも読めそうな本 Olyan könyv, amit szerintem én is el tudok olvasni
23A (ható ige ます nélkül) + そうです szerkezet akkor használatos, ha valakinek lehetősége van elérni valamit, amit a nekitulajdonított képességek alapján javasolnak.
・この本は難しくないから、弟にも読めそうです。（読め ま す+そうです）
Mivel ez a könyv nem nehéz, az öcsém is biztosan el tudná olvasni.
・シンさんにいい本を貸してもらったので、今日中にレポートができそうです。（でき ま す+そうです）
Shintől kölcsönkaptam egy jó könyvet, ezért még ma be tudom fejezni a beadandót.
A (MASU-formájú ige ま す nélkül) + そうです szerkezetet arra használjuk, hogy kifejezzünk egy lehetőséget az alapján, amit
egy adott helyzetből következtetünk.
・日本語のクラスにおくれそうです。（おくれ ま す+そうです）

Lehet, hogy késni fogok japán óráról.

・つぎの試験は、らくだいしそうです。（らくだいし ま す+そうです）

Lehet, hogy a következő vizsgán megbukom.

Ha a そうです helyett a そうな-t használjuk, azt egy főnév jelzőjeként használhatjuk, kifejezhetjük annak állapotát.
・私にも読めそうな本

egy olyan könyv, amit talán én is el tudok olvasni

・試験に出そうな漢字

olyan kandzsi, ami talán előjön a vizsgán

A そうです és a そうな kifejezések I-melléknévvel és NA-melléknévvel is használhatók (lásd A2-1 L12). Ilyenkor azokról atulajdonságokról szoktak beszélni, amelyeket valaminek tulajdonítunk, mert a megjelenésük alapján egy bizonyos benyomást
keltenek.
De érdekesnek tűnik ez a könyv!

・その本、おもしろそうですね。 （おもしろ い +そうです）
おもしろそうな本érdekesnek tűnő könyv

・スペイン語のぶんぽう、ふくざつそうですね。 （ふくざつ な +そうです）
ふくざつそうなぶんぽう

A spanyol nyelvtan nehéznek tűnik.

nehéznek tűnő nyelvtan

5. きのうは 3 時間もチャットをしました。 Tegnap 3 órát is chateltem.
チャットは楽しいので、何時間もやります。 Mivel chatelni jó, több órán át csinálom.
Ha kitesszük a も partikulát egy mennyiség után, kifejezhetjük, hogy az messze meghaladja azt, amit elképzeltünk.
・マリアさんは日本に 7 回も行ったことがあるんですか。うらやましいです。

Maria már hétszer is járt Japánban. Hogy irigylem!

Valami árának a kiemelésére a következő szerkezetet használjuk: (ár) + も + します. Ebben az esetben a です nem
használható.
・○この学校のじゅこう料は、48,000 円もします。

Ennek az iskolának a tandíja 48.000 jenbe is belekerül.

×この学校のじゅこう料は、48,000 円もです。
A 何 回 も annak hangsúlyozására szolgál, hogy valami nagyon sokszor megtörténik.
Ez az anime nagyon érdekes, ezért sokszor megnézem.

・このアニメはとてもおもしろいので、何回も見ています。
A 何 人 も nagyszámú emberszám kiemelésére szolgál.
・この学校には、外国人の先生が何人もいます。

Ebben az iskolában sok külföldi tanár van.

A 何 時間 も hosszú időszak kiemelésére szolgál.
・今月、日本語の試験がありますから、毎日何時間も勉強しています。
órát tanulok.

24

E hónapban japánvizsga van, ezért mindennap több

Nyelvi-kulturális sarok
1. Japán nyelvvizsga
A japán vizsgák közül talán a legismertebb a 日本語能力試験（にほんごのうりょくしけん） vagy JLPT (Japanese Language
Proficiency Test), a Japán Alapítvány és a Japan Service Organization for Students (JASSO) által szervezett vizsga. Ez a teszt a
nem japán anyanyelvű emberek japán készségeit méri. 2011-ben a világ 62 országában közel 610 000 vizsgázója volt a világ
legjelentősebb japán vizsgájának.
Minden évben december első vasárnapján tartják. A tesztnek 5 szintje van, nehézségi fok szerint: N1, N2, N3, N4 és N5, ahol az
N1 a legnehezebb és az N5 a legkönnyebb. A 3 vagy 4 lehetőséget tartalmazó feleletválasztós kérdésekre egy optikai jelfelismerő
lapon kell válaszolni. Az N5 szint például 3 részből áll: 文字 ・ 語彙 (írás és szókincs), 文法 ・ 読 解 (nyelvtan és olvasás) és 聴
解 (hallgatás), 25, 50 és 30 perces időtartammal. Nem tartalmaz szóbeli vizsgát vagy szövegalkotó írásbeli részt. Próbáljuk ki!
További információ: http://www.jlpt.jp/

2. 日本語が上手ですね。 De ügyesen beszél japánul!
Biztosan mondták már nekünk olyan japánok, akiket egy barátunk mutatott be, hogy: 日本語が上手ですね. Ha jártunk már
Japánban, biztosan megtörtént velünk. Valószínűleg furcsának találjuk, és eltöprengünk, miért jár ez a bók, amikor a megdicsért
ember néha csak pár szót szólt japánul. A 日本語 が上手ですね kifejezés természetesen amellett, ha olyasvalakivel találkoznak,
aki valóban jól beszéli a nyelvet, annak a meglepetésnek és örömnek a közvetítésére is szolgál, amelyet akkor éreznek, amikor
egy külföldi szájából japán beszédet hallanak. Ezekben az esetekben egyrészt okot adhatunk egy hosszabb beszélgetésre, ésszerény まだまだです vagy そんなこと、ないです –t mondjunk, vagy köszönjük meg a bókot, és válaszoljuk: ありがとうございます.

3. うん és ううん
A はい és いいえ mellett különböző, „igen” és „nem” jelentésű szavak vannak. Használatuk attól függ, hogy kivel beszélünk.
はい és ええ… A megerősítés formális kifejezései. Azokkal, akikkel csak most találkoztunk, és felettesekkel szemben
használják.
いいえ… A tagadás formális kifejezése. Olyan emberekkel szemben használják, akikkel most találkoztunk, illetve feletteseinkkel
szemben.
うん… A megerősítés informális kifejezése. Ugyanolyan helyzetekben használják, mint az informális stílust, vagyis általában acsalád és a közeli barátok között.
ううん… A tagadás informális kifejezése. Annak ellenére, hogy ううん-nek írják, a kiejtése inkább んーん. A családdal és közeli
barátokkal való kapcsolattartás során használják.

4. 先輩（せんぱい）、後輩（こうはい）
先輩-nak nevezzük mind a nálunk tapasztaltabb személyeket (akár idősebb korukból, akár magasabb beosztásukból kifolyólag),mind pedig azokat, akik hosszabb ideje dolgoznak a szervezetünknél (például egy iskolában vagy cégnél). Emellett éppen
ellenkezőleg, 後 輩 -nak nevezzük azokat, akik kevesebb tapasztalattal rendelkeznek (fiatalabb koruk vagy alacsonyabb
beosztásuk miatt), illetve azokat, akik később csatlakoztak ugyanahhoz a szervezethez. Nézzük meg egy pillanatra a könyv 64.
oldalán található illusztrációt. Saito kisasszony ugyanannál a cégnél dolgozik, mint Tanaka úr. A hölgy 先輩 , a férfi pedig 後輩 ,25

tehát megtudjuk, hogy Saito kisasszony Tanaka úr előtt lépett be a munkahelyre. Ezért szólítja meg őt a formális stílusban, míg ahölgy ugyanezt informális stílusban teszi.
Képzeljük el a következő helyzetet: most vettek fel minket egy japán céghez. Egy bizonyos Abe urat, a cég nálunk fiatalabb
dolgozóját bízzák meg, hogy magyarázza el nekünk a munkánkat. Ebben az esetben ő a mi 後輩-unk? Vagy mivel már régebb
óta dolgozik a cégnél: 先輩 ? A helyes válasz: 先輩. Akármilyen fiatal is Abe úr hozzánk képest, a pozíciója magasabb, hiszen
korábban csatlakozott a céghez, és mindennek a tetejébe még tanít is nekünk valamit. Tehát Abe úr a mi 先輩-unk, mi pedig az
ő 後 輩 -ja vagyunk. Abe úr szemszögéből azonban idősebbek vagyunk, és ezért, bár 後 輩 -ok vagyunk számára, nagy
valószínűséggel formális stílusban fog beszélni velünk.

26

トピック 6

Házasság

結婚

えっ、ほんとうですか。

聞きましたか。めぐみさん、

じゃあ、めぐみさん、今、結婚するそうですよ。

とても幸せでしょうね。

きいて はなす

KIFEJEZÉSHASZNÁLAT

・のりかさんは、今、きっと幸せでしょうね。

・Feltételezést kifejezni arról, hogy egy barát vagy ismerős hogyanérezhet, amikor megismerjük a helyzetét.

・何かお祝いをしようと思うんですが。（いこうけい）・Beszélgetni a szándékainkról, javaslatokat tenni abeszélgetőpartnernek, kikérni a véleményét stb.

・のりかさん、聞きましたよ。 / 結婚するそうですね。 / やさしい人なんで・Megerősíteni egy ismerősnek a rendelkezésünkre állóinformációkat.

すよね。

よんで わかるHASZNÁLAT

FORMA

・Kifejezni azt, hogy egy szívességet vagy valamit
megtennénk egy másik személynek.
・Kifejezni, hogy valami nem szükséges.

きいて はなす
1. のりかさんは、今、きっと幸せでしょうね。

Norika biztosan boldog, nem?

Ezt a kifejezést arra használjuk, hogy feltételezéseket tegyünk egy barát vagy ismerős érzéseiről, amikor az illetőről hallunk.
A következő formát használjuk: (ige / I-melléknév / NA-melléknév) + でしょうね.
① I g e + でしょうね
Érzelmeket kifejező igéket használunk, TE-formában + いる (lásd A2-2 L2).
・ホセさんは、試験に合格できて、よろこんでいるでしょうね。

José átment a vizsgán, biztosan örül, nem?

・田中さんは、仕事が見つからなくて、こまっているでしょうね。

Tanaka nem talál munkát, biztosan aggódik, nem?

② I-melléknév + でしょうね
Érzelmeket kifejező I-mellékneveket használunk az alábbi alakban: egyszerű forma + でしょうね.
・マリアさんは、恋人とわかれて、きっと悲しいでしょうね。

María szakított a párjával, biztosan szomorú, nem?

27

・林さんは、結婚が決まって、うれしいでしょうね。

Hayashi eldöntötte, hogy esküvő lesz, ezért biztosan boldog, nem?

③ NA-melléknév + でしょうね
Érzelmeket kifejező NA-mellékneveket használunk egyszerű forma+ でしょうね alakban, de elhagyjuk a だ - t (pl: 幸せ だ ＋でしょうね).
・のりかさんは、今、きっと幸せでしょうね。

Norika most biztosan boldog, nem?

・キムさんは、お父さんが入院して、心配でしょうね。

Kim édesapja kórházba került, most biztosan aggódik, nem?

2. 何かお祝いをしようと思うんですが。

Valamilyen ünnepséget tartanék...

Ez egy olyan kifejezés, amelyet arra használunk, hogy közöljük személyes szándékunkat egy cselekvés vagy tevékenység
végrehajtására, mielőtt felkérnénk a beszélgetőpartnert a részvételre, kikérnénk a véleményét stb. Az ige, amely azt atevékenységet jelöli, amelyet a beszélő végezni szándékozik, akaratlagos formába kerül (lásd L5), és hozzáadódik a ～と思うのですが kifejezés.
・何かお祝いしようと思うんですが。

Valamilyen ünnepséget tartanék...

・中村さんのおみまいに行こうと思うんですが。

Elmennék meglátogatni Tanakát a kórházban...

・マリアさんをはげますために、パーティーにさそおうと思うんですが。 Meghívnám Maríát a partira, hogy fellelkesítsem...

3. のりかさん、聞きましたよ。
結婚するそうですね。

Norika, hallottam ám.

Állítólag férjhez mész.

やさしい人なんですよね。

Egy kedves ember, ugye?

Ez egy olyan szerkezet, amelyet egy barát vagy ismerős előtt használnak egy harmadik személytől kapott információk
ellenőrzésére. A mondat végére tesszük a よ, ね vagy よ ね partikulákat.
①・・・よHa meg akarjuk erősíteni a valakiről kapott információkat a kérdéses személlyel, akkor azt olyan kifejezésekkel kezelhetjük, minta 聞 き ま し た よ, 見 ま し た よ stb.
・A: のりかさん、聞きましたよ。結婚するそうですね。

Norika, hallottam ám. Állítólag férjhez mész..

B: ええ、そうなんです。

Igen.

・A: 石川さん、新聞で読みましたよ。ボランティアに参加したそうですね。 Ishikawa, olvastam ám az újságban. Állítólag önkénteskedtél..
B: はい、そうなんです。

Igen.

Ezenkívül a よ-t akkor is használjuk, ha olyan információkat akarunk közölni a beszélgetőpartnerrel, amelyekről feltételezzük, hogy
nem rendelkezik velük.
・A: 聞きましたか。川野さん、恋人とわかれたそうですよ。

Hallottad? Kawamura állítólag szakított a párjával.

B: えっ、ほんとうですか。

Komolyan?

②

・・・ね (lásd A2-2 L1, L7)

Akkor használják, ha valamit meg akarunk erősíteni a beszélgetőpartnerrel, vagy kifejezni, hogy egyetértünk.
・結婚するそうですね。おめでとうございます。よかったですね。

Hallom, hogy házasodsz. Gratulálok. De jó!

・パーティーに招待しますから、ぜひ参加してくださいね。

Meghívlak a partira, mindenképp vegyél részt!

③

・・・よね

A よね kifejezést viszont ugyanazzal a céllal használják, hogy megerősítsenek valamit a beszélgetőpartnerrel, vagy kifejezzék,
hogy egyetértenek, de arra utal, hogy a beszélgetőpartner többet tud vagy több információval rendelkezik, mint a beszélő.

28

・A: 聞きましたよ。やさしい人なんですよね。

Hallottam ám. Egy kedves ember, ugye?

B: ええ。

Igen.

・A: のりかさんに、何かお祝いをするんですよね。

Szerveznénk egy ünnepséget Norikának.

B: ええ、みんなでいっしょにプレゼントを買いましょう。

Igen, vegyünk közösen egy ajándékot.

よんで わかる
Meghallgatom Norika kérését.

4. （私は）のりかの願いを聞いてあげます。

A あげる szó alapvetően azt jelenti, hogy „adni” (lásd A1 L15 és A2-1 L1). Ha azonban segédszóként használjuk az alábbi
szerkezetben: (ige TE-forma) + あげます, akkor a főigéhez hozzáadja azt az érzést, hogy szívességet teszünk valaki számára.
Ezt az formát gyakran használják akkor, amikor a kedvezményezett nincs jelen, azzal a konnotációval, hogy a véleményét vagy
kívánságait nem veszik figyelembe. Ezen kívül csak a családra, az egykorú közeli barátokra, valamint a fiatalabb vagy
alacsonyabb beosztású munkahelyi vagy iskolai kollégákra vonatkozik.
・のりかの願いを聞いてあげます。

Meghallgatom Norika kérését.

・結婚式で、のりかの写真をたくさんとってあげます。

Az esküvőn majd sok fotót csinálok Norikáról.

Mivel az (ige TE-forma) + あげます esetén az a konnotáció megmarad, hogy a szolgáltatást vagy szívességet a kedvezményezettérzéseinek figyelembevétele nélkül ajánlják fel, még akkor is, ha ő nincs jelen, általában a szerkezetből származtatott olyan
kifejezéseket használunk, mint az (ige TE-forma) + あげたいです vagy (ige TE-forma) + あげようと思っています, hogy
gyengítsük az erősségét.
・結婚式のじゅんびをてつだってあげたいです。

Szeretnék segíteni az esküvő előkészületeiben.

・レストランでパーティーをしてあげようと思います。

Szeretnék egy partit rendezni neki az étteremben.

Mivel a ～ てあげる néha helyettesíthető ～てもらう és ～てくれる szerkezettel is (lásd L4), fontos tudni, hogyan válasszuk ki amegfelelő kifejezést aszerint, hogy ki hajtja végre a műveletet és ki kapja.
・父は田中さんをてつだってあげます。

Apám segít Tanakának.

・田中さんは父にてつだってもらいます。

Tanaka megkapja apámtól a segítséget.

・父は私をてつだってくれます。

Apám segít nekem.

・私は父にてつだってもらいます。

Apámtól segítséget kapok.

5. 大きなパーティーはしなくてもいいです。

Nem kell nagy bulit szervezni.

Már tanulmányoztuk az (I-melléknevek / NA-melléknevek / főnevek) + なくてもいいです kifejezéseket (lásd L2). Ebben aleckében az (ige-なくても) + いいです szerkezetre összpontosítunk, hogy megmutassuk, hogy egy cselekvés vagy tevékenység
nem szükséges. Az ige NAI-formát vesz fel, és az い végződés く-re változik, mielőtt hozzáadnánk a てもいいです–t (példa: しな い → しなく＋ても＋いいです).
・大きなパーティーはしなくてもいいです。

Nem kell nagy bulit szervezni.

・結婚式でワルツをおどらなくてもいいです。

Az esküvőn nem kell keringőt táncolni.

Annak kifejezésére, hogy semmi sem történik, ha egy cselekvést vagy tevékenységet nem hajtanak végre, az (ige-なくても) + だいじょうぶです alakot használjuk.
・結婚式にしゅっせきするとき、着物を着なくてもだいじょうぶです。 Amikor esküvőn veszel részt, nem baj, ha nem viselsz kimonót.
・結婚式でスピーチをしなくてもだいじょうぶです。

Nem kell az esküvőn beszédet tartani.

29

Nyelvi-kulturális sarok

Para preguntar dónde se realiza algo, usamos どこで:

1. Hogyan ismerik meg egymást a leendő házasfelek?
Egy nemrégiben készült felmérésen, miszerint a válaszadó hogyan ismerkedett meg házastársával, a leggyakoribb válasz az volt,
hogy "a munkahelyemen". Úgy tűnik, a leggyakrabban a kollégák, vagy olyan személyek között alakulnak ki kapcsolatok, akik
munkahelyi okokból ismerik egymást. A munkatársak közötti párkapcsolatot, házasságot egyébként 職場 結婚 (しょくばけっこん) –nak vagyis „munkahelyi házasságnak” nevezik. A második leggyakoribb válasz a „barátomon keresztül” volt, ezt követte a„valaki, akit még diákkoromban ismertem”, egyértelműen utalva az akkor kezdődött és házassággal végződő kapcsolatra.
Nyilvánvalóan az utóbbi időben a közösségi hálózatokon (SNS, Social Networking System) megismert emberek között islétrejönnek párkapcsolatok. Íme néhány módja annak, hogy partnert találjunk harmadik fél vagy szervezet segítségével.
お見合い (おみあい)： Az お見合い a leghagyományosabb módja a partnerkeresésnek Japánban. Az eljárás a következő: először
a partnerkeresésben érdekelt személy megkér egy harmadik személyt, akit 世話人（せわにん）-nek hívnak, hogy mutasson neki
néhány fényképet és profilt a lehetséges jelöltekről. Ha talál valakit, aki érdekes, találkozik ezzel a személlyel, a 世話人 –nel együtt
egy nyilvános helyen, például egy étteremben. A találkozások csak akkor végződnek házassággal, ha két-három randevú után
mindketten megszeretik egymást. A 世話人 általában rokon, szomszéd, munkahelyi felettes, vagy olyasvalaki akivel az érintett
munka- vagy üzleti kapcsolatban áll stb. Aki társat keres, az nem egyedül teszi, hanem a család és a 世話人 is részt vesz alehetséges partner alkalmasságának eldöntésében.
Pártaláló parti: A japánul カップリングパーティー-nak, お見合いパーティーnak vagy 婚活パーティー(こんかつパーティー)nak nevezett eseményeken azok vesznek részt, akik házasságot, szerelmi kapcsolatot akarnak kezdeni. Találkoznak egy partiszínhelyen, hogy párt találjanak. Egy számmal ellátott cédulát helyeznek el a mellkasukra, és a ceremóniamester jelzésére
ellenkező neműeket keresnek, kicserélik a személyes adataikat, és három percig beszélgetnek. Nagy partikon egy ember 15
vagy 20 emberrel tud így beszélgetni. A folyamat végén mindenki felírja egy papírra annak a számát, akivel kapcsolatot szeretne
kezdeni, de ez csak abban az esetben valósul meg, ha a kiválasztás kölcsönös.
合コン (ごうこん): A 合コン szó a 合同コンパ (ごうどうコンパ) rövidítése. A コンパ kifejezés a német „Kompanie” vagy az angol„company” szóból származik. Ez egy találkozó mindkét nemhez tartozó barátok között, hogy együtt igyanak és megragadják az
alkalmat a barátság elmélyítésére. Egy ellenkező nemű baráti pár találkozót szervez egy bában vagy hasonló helyen, amelyre
mindketten ugyanannyi barátot hívnak meg, hogy jobban megismerjék egymást. Ott a résztvevők esznek és isznak, miközben amásik nemhez tartozó emberekkel beszélgetnek. Azok az emberek, akik megkedvelték egymást, telefonszámot és egyéb
információikat cserélnek, hogy később esetleg párkapcsolatot létesítsenek.
Társkereső weboldalak: Ezek olyan vállalkozások, amelyek az ellenkező nemhez tartozó lehetséges partnerek névtelen
bemutatásáért felelősek az interneten keresztül. Mivel az utóbbi időben ezt szolgáló megtévesztő weboldalak jelentek meg, ahol
akár párkapcsolatban élőkkel is kapcsolatot kereshetnek, amely büntetőjogi kategória, az utóbbi időben erősen korlátozó
törvények vonatkoznak ezekre a közösségi oldalakra, hogy elkerüljék a bűnözést.

婚活 (こんかつ)
A 婚活(こんかつ) a 結婚活動 (けっこんかつどう) rövidítése, és arra utal, hogy egy házastársat kereső személy épp aktívan keres.
Ma Japánban sokan nem tudnak úgy házasodni, ahogy azt elképzelik, vagy azért, mert kevesebb lehetőség van a munkahelyi
találkozásra, vagy azért, mert egyre inkább az ideális házasságot keresik. Bárhogy is legyen, jelenleg divat jelentkezni a 結婚相談所 (けっこんそうだんじょ)-ra, vagyis házassági tanácsadó irodákba, pártaláló partikra járni, stb., az ideális pár megtalálásának
reményében.

30

2. A japán esküvő
神前式 (しんぜんしき):
Jelenleg Japánban többféle módon lehet házasodni, de a leghagyományosabb talán a sintó szertartás vagy a 神前式 szerinti
szentélyben történő házasságkötés. Miután a menyasszony és a vőlegény imádkoztak a szentély istenségéhez, hogy áldását
kérjék, végrehajtják a 三々九度の杯(さんさんくどのさ) nevű szertartást, amely három ital elfogyasztásából áll. A szakét három
különböző méretű piros tálban (酒盃 (さかずき) szolgálják fel. A szertartáson csak a menyasszony és a vőlegény, a családtagjaikés az őket bemutató személy vesz részt, mindannyian kimonóba öltözve, a későbbi fogadásra pedig a barátokat is meghívják.
Esküvő keresztény mintára: A keresztény szertartás szerinti esküvők is gyakoriak, mert sok nőt vonz a tiszta fehér
menyasszonyi ruha, és az, hogy az esküvőt a templomban ünneplik. Valójában nem valódi templomokról vagy kápolnákról vanszó, nem is igazi keresztény szertartásokról, hanem pusztán utánzatokról, amelyek speciálisan erre az alkalomra épített,keresztény templomok stílusában kialakított helyszíneken zajlanak. A külföldi esküvők is divatosak, amelyekhez a helyi
templomokat használják. Kedvelt úti cél Hawaii, de vannak olyan párok is, akik inkább a spanyol luxushotelek kápolnáiban kötnek
házasságot, különösen a National Parador de Granada kápolnáiban.
フォトウェディング： Ez abból áll, hogy esküvői ruhába öltözve fényképet készítenek, és felmutatják a házassági anyakönyvi
kivonatot, hogy megemlékezzenek az alkalomról, mindenféle szertartás vagy ünneplés nélkül. Úgy tűnik, sok olyan eset van,amikor az emberek azért készítik ezeket az emlékképeket, hogy életük egy fordulópontját megörökítsék.
ナシ婚 (ナシこん)： Szó szerint „esküvő semmivel”, nincs se esküvő, se fotózás. Ez csak a házasság bejegyzéséről szól avárosházán.

Esküvői fogadás: A fogadást általában az esküvő után, egy étterem nagy termében rendezik meg, melyen családtagok, barátok
és ismerősök vesznek részt, akik ízlésük szerint japán vagy nyugati stílusú ruhát viselnek. A menyasszony és a vőlegény azünnepség alatt háromszor-négyszer felkel a helyéről, hogy öltözékváltással megörvendeztesse a résztvevőket. Így ahagyományos kimonótól a nyugati öltönyig és menyasszonyi ruháig jutnak el, és ebben ünnepelnek. Ezt a szokást お色直し(おいろなおし) –nak, “színváltásnak” nevezik. Emellett a pár barátai táncolnak és énekelnek, hogy felpezsdítsék a hangulatot. A
fogadás végén, amely általában körülbelül három óráig tart, a menyasszony és a vőlegény ajándékokat ad a résztvevőknek,
amelyek általában édességek vagy edények.
Nászajándék: Esküvői ajándékként a vendégek gyakran pénzt adnak. Az összeg a vendégeknek a menyasszonyhoz és avőlegényhez fűződő kapcsolatától vagy az életkoruktól függ, de nem tartalmazza a 4-es vagy a 9-es számokat, mivel az elsőt
ugyanúgy ejtik, mint a „halál”, a második kiejtése pedig a „szenvedés” szóval azonos. A 6-os szám sem használható, mert a párosszámok japán szokás szerint balszerencsét jelentenek. A 8-as szám azonban használható annak ellenére, hogy páros, mert akandzsival ábrázolt 八 vonalak fokozatosan szélesednek, amit az „út megnyitásaként” értelmeznek, és ezért a jólét jele.
お 幸 せ に ！ ( お し あ わ せ に )： A menyasszonynak és a vőlegénynek való gratulációra általában a következő kifejezéseket
használjuk: おめでとう！ (Gratulálunk!) vagy お幸せに！ (Sok boldogságot!). Ez az utolsó kifejezés, amelyet kizárólag esküvőkön
használnak, a お幸せに（なってください） rövidítése.

31

トピック 7

Problémamegbeszélés

なやみ相談
マリアさん、どうしたんですか。
いつもより元気がないですね。
じつは、ちょっと寝ていなくて…。

きいて はなす

KIFEJEZÉSHASZNÁLAT

ちょっとつかれて（い）て（元気がありません）。/仕事のことでちょっと（こElmondani, miért nem vagyunk jól, vagy miért vagyunk gondban.

まっています）。

Valaminek az eredményét látva elmondani a véleményünket.

私のしょくばでも、同じかもしれません。

よんで わかるFORMA

HASZNÁLAT
Kifejezni, hogy gondban vagyunk, mert valami nem úgy alakult,

せっかく会っているのに、友達はカレシと長電話をします。

ahogy gondoltuk.
私は S 子にマナーをまもってほしいです。/長電話をしないでほしいでElmondani, hogy valamit szeretnénk/nem szeretnénk, hogy egy
másik ember megtegyen nekünk.

す。

きいて はなす1.

ちょっとつかれて（い）て（元気がありません）。
仕事のことでちょっと（こまっています）。

(Azért vagyok kedvetlen, mert) kissé fáradt vagyok.

A munka miatt kissé (gondban vagyok).

Ha azt akarjuk kifejezni, hogy miért vagyunk egy bizonyos lelkiállapotban vagy helyzetben (például ebben az esetben„kedvetlenek” vagy „gondban”), akkor a szóban forgó tagmondatot a ～ て vagy ～で alakkal zárhatjuk és hagyjuk befejezetlenül
a mondatot, kihagyva az aktuális állapotot kifejező részt (lásd A2-1 L7).
・ちょっとつかれて（い）て（元気がありません）。
つかれています → つかれていて(az ige állító formája)

・朝ご飯、食べて（い）なくて（元気がありません）。
食べていません → 食べていなくて→ ねむくて(Azért vagyok kedvetlen, mert), nem ettem reggelit.

(az ige tagadó formája)(Azért vagyok kedvetlen, mert) kissé fáradt vagyok.

・ちょっとねむくて（元気がありません）。
ねむいです(Azért vagyok kedvetlen, mert) kissé fáradt vagyok.

(I-melléknév állító formája)

・今、仕事がおもしろくなくて（元気がありません）。
おもしろくないです → おもしろくなくて・人間関係がふくざつで（こまっています）。

(Azért vagyok kedvetlen, mert) a munkám most nem túl izgalmas.

(I-melléknév tagadó formája)(Amiatt vagyok gondban, hogy) az emberi kapcsolatok bonyolultak.

32

ふくざつです→ ふくざつで(NA-melléknév állító forma)(Amiatt vagyok gondban, hogy) a kiskutyám nincs jól.

・ペットの犬が元気じゃなくて、（こまっています。）
元気じゃないです → 元気じゃなくて(NA-melléknév tagadó forma)

Ha az ok (ebben az esetben az aggodalmunk vagy gondunk oka) egy tény vagy egy ember, akkor az alábbi szerkezetet használjuk afőnév után.
+ のことで.
・子どものことでちょっと…。（こまっています。）(Kicsit gondban vagyok) a gyerekem miatt.

・うちのことで…。（こまっています。）(Gondban vagyok, mert) otthon...

Ha a munkahelyünkön vagy tanulásunk során valakivel találkozunk, aki a szokásosnál levertebb vagy aggódóbb, akkorérdeklődhetünk iránta olyan kifejezések használatával, mint az いつもより元気がないですね.
Carla, nem vagyok olyan jókedvű, mint szoktál, ugye?

・A： カーラさん、いつもより元気がないですね。

Nem vall rád..

カーラさんらしくないですよ。
B： じつは、さいきん、恋人が私に会ってくれなくて…。

2. 私のしょくばでも、同じかもしれません。

Az van, hogy a szerelmem mostanában nem ér rá találkozni...

Valószínűleg az én munkahelyemen is ugyanez a helyzet.

Amikor kategorikus állítás helyett valamit lehetőségként akarunk beállítani, akkor az (ige egyszerű forma) + かもしれません
szerkezetet használjuk. Ha az ige helyett egy I-melléknevet vagy egy NA-melléknevet használunk, akkor ezeket is a かもしれ ま
せん követi (lásd A2-2 L17).
・人間関係に問題があると、心の病気になるかもしれません。 Ha nincsenek rendben az emberi kapcsolataid, lelkibeteggé válhatsz.
・今の会社で、ストレスがない人はいないかもしれません。

Manapság egy munkahelyen talán nincs olyan ember, aki ne küzdene a
stresszel.

・しょくばでは人間関係のなやみが一番多いかもしれません。 A munkahelyen talán a legtöbb fejtörést az emberi kapcsolatok
okozzák.
・心の病気がある人はがしょうらいが不安かもしれません。

A lelki betegek bizonyára bizonytalannak látják a jövőt.

・しょうらいが不安なのは、みんな同じかもしれません。

Valószínűleg mindannyiunk számára egyformán bizonytalan ajövő.

よんで わかる3. せっかく会っているのに、友達はカレシと長電話をします。 Bár rendszeresen találkozik a barátom a fiújával,mégis hosszú ideig telefonozik vele.
Ha elégedetlenségünket vagy aggodalmunkat szeretnénk kifejezni amiatt, hogy a dolgok nem a várt módon alakultak, akkor az(1. tagmondat) + のに 、 (2. tagmondat) szerkezetet használjuk. Az 1. mondatban az objektív tényeket, a 2. mondatban pedig aváratlan eseményt fejezzük ki. Az 1. mondatban szereplő ige vagy melléknév egyszerű alakban van.
・いつも一緒に昼食を食べるのに、今日は一人です。

Bár mindig együtt ebédelünk, ma egyedül vagyok.

・あまり食べたり飲んだりしないのに、わりかんでお金を払います。Bár alig eszem és iszom valamit, mégis felesben fizetünk.
・メールであやまったのに、カレシはまだおこっています。

Bár e-mailben bocsánatot kértem, a barátom még mindig haragszik.

・早く帰りたいのに、次の店にさそわれます。

Bár korán haza akarok menni, még elhívnak a következő üzletbe is.

・お酒に強くないのに、部長にすすめられます。

Bár nem bírom az alkoholt, a főnök azt akarja, hogy igyak.

Ha az 1. tagmondat főnévre, vagy NA-melléknévre végződik, akkor jelen idő, állítás esetén a なのに formát használjuk.
・カレシとデートするとき、友だちはじゃまなのに、いつも一緒に来ます。 Bár amikor a fiúmmal randizom, a barátok útban vannak,
mégis mindig együtt megyünk.

33

・会社の人に新人なのに、なまいきだと言われました。

Azt mondták a kollégáim, hogy bár még új vagyok, elég pimasz vagyok.

Ha az 1. tagmondat tagadó formájú NA-melléknévre vagy (főnév) + じゃないです-re végződik, a szerkezet az alábbi módon
alakul: じゃない + のに.
・お酒は好きじゃないのに、すすめられます。

Bár nem szeretem az alkoholt, rám tukmálják.

・大山さんはカレシじゃないのに、毎日電話がかかってきます。

Bár Óyama nem a pasim, mégis mindennap hív telefonon.

4. 私は S 子にマナーをまもってほしいです。 Szeretném, ha S betartaná az illemet.
長電話をしないでほしいです。

Szeretném, ha nem folytatnál hosszas telefonbeszélgetéseket.

Amikor ki akarjuk fejezni arra irányuló vágyunkat, hogy valaki megtegyen nekünkvalamit, akkor ezt a szerkezetet használjuk: (Aは B に ige TE-formában) + ほしいです. Az A azt a személyt jelöli, aki kifejezi a vágyat, míg a B azt a személyt, akinek acselekvését elvárják. Az (ige TE-forma) + ほしいです szerkezetet gyakran használják, ha az alany E/1. Ha azt akarjuk kifejezni,
hogy egy harmadik személy szeretne valamit, akkor gyakori az (ige TE-forma)+ ほしいと思っています használata.
Yóko: “Szeretném, ha a férjem korábban jönne haza”.

・ようこ: 「私は夫にもっと早くかえってきてほしいです。」

・ようこさんはごしゅじんにもっと早くかえってきてほしいと思っています。 Yóko szeretné, ha a férje sokkal korábban jönne haza.
Ha épp ellenkezőleg, azt akarjuk kifejezni, hogy valamit nem szeretnénk, hogy megtörténjen, akkor a (A は B に ige NAI-forma +で) + ほしいです szerkezetet használjuk. Ahogy fentebb kifejtettük, az A azt a személyt képviseli, aki szeretne valamit, a B pedig
azt a személyt, akinek a cselekvése nem kívánatos. Ha az A E/1, akkor az (ige NAI-forma + で) + ほしいです -t használjuk, hapedig A harmadik személy, akkor így változik: (ige NAI-forma + で) +ほしいと思っています.
Shó: “Szeretném, ha apu nem veszekedne anyuval.”・しょう: 「ぼくはお父さんにお母さんとけんかしないでほしいです。」

・しょうくんはお父さんにお母さんとけんかしないでほしいと思っています。 Shó nem akarja, hogy az apja veszekedjen az anyjával.

Nyelvi-kulturális sarok
1. Hogyan stresszmentesítik magukat a japánok?
Nincs bennünk felgyülemlett stressz a személyes kapcsolatainkban fellépő problémák, a munkahelyünkön vagy az iskolánkban
elviselt nyomás miatt? A következőkben bemutatjuk azokat a különféle módszereket, amelyeket a japánok alkalmaznak a stressz
megszüntetésére. Ha valamelyik felkelti a figyelmünket, mindenképpen próbáljuk ki.
Fürdő: A japánok számára, akik szeretnek "o-furóban" fürödni, ez egy nagyon megszokott módszer. A fürdés nem csak azápoláshoz és a tisztálkodáshoz hasznos, hanem pihentető hatással is bír. Ennek a hatásnak a fokozása érdekében azonban
fontos, hogy sokáig meleg vízben maradjunk, és nem ajánlott teljesen alámerülni, hogy ne terhelje a szívet. A fürdő relaxáló
hatása tudományosan igazolt, de megvan a maga nyugodt pihentető minősége is. Mivel az "o-furo" az izomfáradtságot ismegszünteti, ha egy nap különösen fáradtnak találjuk magunkat, mit szólnánk egy hosszabb és ráérősebb fürdőhöz, halk zene
hallgatásához vagy egy masszázshoz a legfáradtabb területeken?
“Szuperfürdő”: A 銭 湯 (せんとう) -k szabadidőközpontokká átalakított nyilvános fürdők, a hagyományos fürdők mellett
jelenleg sok minden megtalálható bennük: beltéri és szabadtéri fürdő vagy 露天 風 呂 (ろてんぶろ), jakuzzi, szauna, kőszauna
stb. Ezen kívül egy finom fürdőzés után éttermekben étkezhetünk, videojátékozhatunk, mangát olvashatunk és egyéb
tevékenységeket is végezhetünk anélkül, hogy elhagynánk a létesítményeket, ezért váltak a fürdőzés és a szabadidő

34

paradicsomává. A múltban a 銭湯 –k olyan helyek voltak, ahová csak egyedülálló férfiak jártak, de ez a helyzet gyökeresen
megváltozott, és mára スーパー銭湯 vagy „szuperfürdők” jelentek meg. Megcélozzák a női közönséget is, masszázsközpontokkal,
fodrászatokkal, szépségszalonokkal, vagy akár egész családokat: a felhasználók életkora egyre változatosabb. Azok számára,akik egy 温泉 (おんせん) –be vagyis termálvizes gyógyfürdőbe szeretnének menni, de túl drágának és messzinek találják, ezek a„szuperfürdők” jól jönnek, mivel az áruk nagyon kedvező (500 és 1000 jen között személyenként ). A stressz levezetésére nagyon
népszerűek.
Alvás: A stressz levezetésének egyik legnépszerűbb módja az alvás. A Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet(OECD) által 2009-ben végzett alvásmintázat-tanulmány szerint a japánok átlagosan 7 óra 50 percet alszanak. A szakemberek
azonban azt állítják, hogy az időnél sokkal fontosabb az alvás minősége, és a nap jó kezdéséhez jót tesz, ha már felkelés után
napfürdőzéssel is ráhangoljuk a szervezetünket.
Karaoke: A karaoke egy japán találmány, amely az egész világon elterjedt. A kifejezés két szóból áll: egyrészt a „kara” (空) szóból
származik, ami „üres”-et jelent, az „oke” pedig a オーケストラ (zenekar) rövidítése. A zenehallgatásról régóta köztudott, hogy jó
hatással van a lelki egyensúlyra és csökkenti a stresszt, de a legújabb tanulmányok kimutatták, hogy a hangos éneklésnek mégnagyobb hatása van. Japánban a legtöbben barátok és munkatársak társaságában járnak karaoke termekbe (カラオケボックス), de úgy tűnik, egyre többen szórakoznak egyedül énekelve az ismert zenéket: ez a ヒトカラ, vagyis az egyéni karaoke. Ha
nincs karaoke a ház közelében, akkor otthon is lehet énekelni a számítógép segítségével.
Shoppingolás: Minden bizonnyal ez a legnépszerűbb módszer a stressz levezetésére a nők körében. Nyilvánvalóan afelgyülemlett stresszben szenvedők valamelyest csökkenthetik ingerlékenységüket, ha más tevékenységekkel kielégítik
személyes vágyaikat. Ez azonban átmeneti megoldás, és szinte soha nem végleges, hiszen elfogy a pénz, és enélkül nem lehet
tovább vásárolni, ez pedig újabb stresszforrássá válhat.
Nevetés: A japán televízióban számtalan szórakoztató műsor található: バラエティ番組 vagy olyan fajták, ahol a vígjáték és a dal
keveredik. A nevetés különösen fontos stresszhelyzetben, mert úgy tűnik, hogy oldja a felgyülemlett feszültséget azáltal, hogy stimulálja
a paraszimpatikus idegrendszert és javítja a vérkeringést. Természetesen a felgyülemlett stressz mellett is jól érzi magát, aki mosolyog,
és ez a hangulat átragad másokra is.
Macskakávézó:
Hallottak már az állatterápiáról? Ez egy olyan kezelés, amely csökkenti a stresszt és helyreállítja az érintett személy mentális ésérzelmi egészségét az állatokkal való érintkezés révén. A 猫カフェ(ねこカフェ), vagy macskakávézók olyan létesítmény, ahol
macskák társaságában és velük érintkezve ivással és evéssel tölthetjük az időt. Jelenleg több, mint száz ilyen típusú intézményműködik Japánban; eddig a vásárlók többsége a macskák szerelmese volt, azért mentek oda, mivel nem tarthattak otthon
macskát, mert tilos - ami Japánban meglehetősen gyakori -, de az utóbbi időben úgy tűnik, az emberek abban a reményben
mennek ezekre a helyekre, hogy a macskafélékkel való érintkezésnek köszönhetően megszabadulnak a stressz káros hatásaitól.
Az említett módszereken kívül a stressz levezetésének sokféle módja létezik, például sportolás, utazás, séta, túrázás, filmnézés,koncertezés, alkoholfogyasztás, olyat enni, amit szeretünk, kocsikázás, kertészkedés, naplóírás vagy blogírás stb. Biztosan van
olyan módszer, amely felkeltette a figyelmünket.

35

トピック 8

Problémák utazás közben

旅行中のトラブル

あのう、すみません。
今のアナウンス、

205 便は、１時間おくれて何て言ってましたか。

出発するそうです。

きいて はなす

KIFEJEZÉSHASZNÁLAT
・Megosztani valakivel a hallott információt.

・もうすぐ飛行機に乗れるそうです。

・Magunkban beszélni.
・ていねいたい /ふつうたい③： ありました。 / あった！

・Segítséget kérni, amikor bajba kerültünk.

・助けて！ / すみません、だれか！ / ･･･

よんで わかるFORMA

HASZNÁLAT

・ホテルの人が電気をつけます。

・Dolgok állapotát, vagy jelenségeket bemutatni.

・電気がつきます。

・A valaki által végrehajtott cselekvésről beszélni.

・ホテルの人はあるきながら、ホテルの歴史を説明しました。

・Egy időben zajló cselekvéseket kifejezni vele.

きいて はなす1. もうすぐ飛行機に乗れるそうです。 Állítólag mindjárt fel lehet szállni a repülőre.
Ezt a kifejezést arra használjuk, hogy a látott, hallott vagy olvasott információkat közöljük egy másik emberrel. A szerkezet: (igeegyszerű alakban) + そうです (lásd A2-2 L14).
・もうすぐ飛行機に乗れるそうです。

Állítólag mindjárt fel lehet szállni a repülőre.

・飛行機のとうちゃくが 1 時間ほどおくれるそうです。

Állítólag a repülő érkezése 1 órát késni fog.

De helyette ugyanígy használhatjuk a ～て言っていました formát is (lásd L1 és A2-1 L18).
Azt mondták, még 30 perc és elkezdődik az ügyintézés.

・あと 30 分ほどで、手続きがはじまるって言っていました。
・115 便は、エンジンのこしょうで、とばないって言っていました。

Azt mondták, hogy a 115-ös járat nem száll fel, mert elromlott a motor.
Továbbá, ha a 何 szót helyezzük a ～て言 ってい ました elejére, akkor megkérdezhetjük, mit mondott egy harmadik fél.
Beszélgetés közben gyakori az 何て言ってましたか forma.
・A: 今のアナウンス、何て言っていましたか。

Miről is szólt az iménti utastájékoztató?

B: 出発ゲートがへんこうになったそうです。

Állítólag megváltozott az indulási kapu.

・A: アナウンス、何て言ってましたか。

Az utastájékoztató mit mondott?

B: あと 20 分ほどで、手続きが始まるそうです。

Állítólag 20 perc múlva kezdődik az ügyintézés.

36

A ほど partikula ugyanazt jelenti, mint a ぐらい, és azt az időt fejezi ki, amely hozzávetőlegesen eltelik egy cselekvés
megkezdéséig. A bejelentések esetében gyakran használják ezt, mert formálisabb.
・JF 航空 115 便をご利用のお客様にお知らせします。

Figyelem, a 115-ös járat utasai számára közlendőnk van.

あと 15 分ほどで、チェックインの手続きをかいしします。

Még 15 perc és kezdődik a becsekkolás.

2. ありました。 Megvan!
あった！ Megvan!
A formális és az informális stílus használatának megkülönböztetéséről van szó (lásd L4 és L5). Ebben a leckében különbséget
teszünk az informális stílus között, amelyet akkor használunk, amikor elmondjuk magunknak, hogy mit gondolunk vagy érzünk,
nem pedig másoknak, és a formális stílus között, amelyet másokkal szemben használunk.
・ありました。 / あった！

Megvan. / Megvan!

・あれ？時計がない。どこにおいたかな。

Mi? Nincs meg az órám. Hova tehettem?

・A: 林さん、かばん、ありましたか。

Hayashi, meglett a táska?

B: ありません。受付へ行ったとき、もっていたかな。

Nem. Vajon a recepcióra menet még nálam volt?

どうしよう。わからない。

Mit csináljak? Fogalmam sincs.

Néha magunkban beszélünk, amikor megpróbálunk emlékezni valamire, amit tettünk. Azt már tudjuk, hogy az (1. ige TE-forma)+ から 、 (2. ige) (lásd: A2-2 L4 és L17) szerkezet használható, ha a kiindulási pont megemlítésével hangosan szeretnénk felidézni
valamit, amit tettünk, vagy jelezni akarjuk a cselekvések megfelelő sorrendjét, vagy időrendben át akarjuk tekinteni az eddigi
dolgokat. Ebben a leckében egy másik formát: (1. ige TA-formában) + あとで 、 (2. ige) fogunk megvizsgálni, ami azt jelzi, hogya következő művelet (2. ige) az előző művelet (1. ige) után kerül végrehajtásra.
・チェックインした後で、カフェでお茶を飲んだ。

Miután bejelentkeztem, a kávézóban ittam egy teát.

・空港についた後で、メールをチェックします。

Miután megérkeztem a reptérre, megnézem az e-mailjeimet.

Amikor azt látjuk, hogy beszélgetőtársunk nem nagyon tudja, mit kell tennie, tanácsot adhatunk neki a とにかく 、 (TE-formájú
ige) + みましょう használatával, ami azt sugallja, hogy jobb cselekedni, mint túl sokat gondolkodni.
・A: 石川さん、ケータイ、見つかりましたか。

Ishikawa, meglett a telefonod?

B: いいえ。カフェへ行くときはもっていたから、

Nem. Mivel a kávézóba menet megvolt, talán ott lesz.

カフェにあるかもしれない。でも、あるかなあ。
A: あるかもしれませんよ。とにかく、カフェへ行ってみましょう。

De vajon ott van?
Talán. Mindenesetre menjünk el a kávézóba!

3. 助けて！ Segítség!
すみません、だれか！ Elnézést, valaki!
Ezek a kifejezések akkor használatosak, amikor egy problémával szembesülve segítséget szeretnénk kérni vagy kiabálni, hogy
gyorsan értesítsünk valakit. Az ige TE-formája vagy felszólító alakja használatos (lásd L1). Segítségkéréskor azt is mondhatjuk,
hogy すみません、だれか！, és kihagyhatjuk az utána következő igét.
・すみません、だれか（来て）！助けて！

Elnézést, valaki! Segítség!

・火事だ！にげろ！

Tűz! Menekülj!

Ugyanebben a helyzetben néha férfiak is használják az (Ige TE-forma) + くれます alakot (lásd az L4-et), ebben az esetben a
くれます segédige felszólító alakba kerül: (ige TE-forma) + くれ.
・どろぼう！誰かつかまえてくれ！

Rabló! Valaki kapja el!

37

Segíts!

・助けてくれ！

よんで わかる
4. ホテルの人が電気をつけます。

A hotel dolgozója felkapcsolja a villanyt.

A japán igék tárgyatlan és tárgyas igékre oszthatók (lásd A2-2 L15). A tárgyatlan igék azok, amelyeknek nincs szükség közvetlentárgyra, míg a tárgyas igékhez mindig egy tárgy társul. Ebben a részben a tárgyas igékkel foglalkozunk. Az ilyen igék előtt egy
tárgy áll, amelyet az を partikula követ. Ezért valakinek a cselekvése az alábbi szerkezettel fejeződik ki (személyt jelölő főnév
vagy személyes névmás) + が / は + (tárgy) + を + (tárgyas ige).
・ホテルの人が電気をつけます。

A hotel dolgozója felkapcsolja a villanyt.

・となりのへやがうるさかったから、

Mivel a szomszéd szoba zajos volt, a hotel dolgozója megtette, hogy

ホテルの人がへやをかえてくれました。

kicserélte a szobát.

5. 電気がつきます。

A villany felkapcsolódik.

Az előzőekben a tárgyas, most pedig a tárgyatlan igékkel foglalkozunk. Egy tárgy vagy jelenség állapotának leírására a következő
szerkezetet használjuk: (tárgyat vagy dolgot jelző főnév) + が + (tárgyatlan ige).
・電気がつきます。

A villany felkapcsolódik.

・セーフティボックスのかぎがかかりません。

A széf nincs kulcsra zárva.

〈Figyelem!〉Az を partikula nem mindig jelzi, hogy az általa kísért kifejezés közvetlen tárgy. Olyan szerkezetekben is használatos, mint (hely)+ を + 出ます vagy (hely) + を + おります, ahol az を a ki- vagy leszállás helyét jelöli. Hasonlóképpen megjelenik az olyan
szerkezetekben, mint a (hely) + を + 歩く/とおる, ahol az を olyan kifejezéseket kísér, amelyek azt a helyet jelzik, ahol a séta
vagy az elhaladás történik. Ezért óvatosnak kell lennünk, mert az a tény, hogy az を partikula megjelenik, nem feltétlenül jelenti
azt, hogy az ige tárgyas.
・ホテルの人がかぎをくれます。(tárgyas ige）

A hotel dolgozója kulcsot ad nekem.

・田中さんがまどをあけます。(tárgyas ige)

Tanaka kinyitja az ablakot.

・ホテルを出ます。(tárgyatlan ige)

Elhagyom a hotelt.

・ホテルの前でバスをおります。(tárgyatlan ige)

A hotel előtt leszállok a buszról.

・ホテルの受付の前をとおります。(tárgyatlan ige)

Elhaladok a hotel recepciója előtt.

Ezenkívül a japánban vannak tárgyas-tárgyatlan igepárok, amelyeknek közös az alapja, és jelentései összefüggenek.
・ドアがあきます。

Az ajtó kinyílik.

・ホテルの人がドアをあけます。

A hotel dolgozója kinyitja az ajtót.

38

Az alábbiakban egy táblázat található azokról az igékről, amelyeknek tárgyas és tárgyatlan formájuk is van. A felépítésükben
nincs szabályszerűség, ezért szükséges a leggyakrabban előforduló alakokat megjegyezni.

Tárgyatlan igék

Tárgyas igék

電気、エアコン、電気が つきます（ホテルの人が） 電気を つけます

テレビ、ラジオ

Felkapcsolódik a(A hotel dolgozója) felkapcsolja a villanyt.

villany.

（ホテルの人が） 電気を けします

電気が きえます(A hotel dolgozója) lekapcsolja a villanyt.

Lekapcsolódik a villany.
ドア、まど、店

水、おゆ

かぎ

ドアが あきます（ホテルの人が） ドアを あけますAz ajtó kinyílik.

(A hotel dolgozója) kinyitja az ajtót.

ドアが しまります（ホテルの人が） ドアを しめますAz ajtó becsukódik.

(A hotel dolgozója) becsukja az ajtót.

水が 出ます（ホテルの人が） 水を 出します

Jön a víz.

(A hotel dolgozója) megengedi a vizet.

水が とまります（ホテルの人が） 水を とめます

Eláll a víz.

(A hotel dolgozója) elzárja a vizet.

かぎが かかります（ホテルの人が） かぎを かけます

Kulcsra záródik.

(A hotel dolgozója) kulcsra zárja.

Séta közben a hotel dolgozója elmesélte a hotel

6. ホテルの人は歩きながら、ホテルの歴史を説明しました。
történetét.

Annak kifejezésére, hogy egy személy egyszerre két cselekvést hajt végre, a ながら alakot használjuk. A szerkezet: (ige1) + な
がら 、 (2. ige), és azt jelzi, hogy az 1. és a 2. ige egyidejűleg kerül végrehajtásra. Az 1. ige MASU-formájáról levágjuk ます-t, ésa helyére a ながら kerül, azaz: (ま す formájú ige) + ながら.
・ホテルの人はあるきながら、ホテルの歴史を説明しました。

Séta közben a hotel dolgozója elmesélte a hotel történetét.
.

・ホテルのロビーでコーヒーを飲みながら、ガイドブックを読みます。 Miközben a hotel lobbijában kávét iszom, útikönyvet olvasok.
Mivel szükséges, hogy az 1. és a 2. ige cselekvéseit egyidejűleg hajtsák végre, nem használhatók olyan igék, amelyek egyidejű
végrehajtása lehetetlen.
・× あくしゅしながら、わかれました。

Kézfogás közben elbúcsúztunk.

○ あくしゅして、わかれました。

Kezet fogtunk és elbúcsúztunk.

Nyelvi-kulturális sarok

Para preguntar dónde se realiza algo, usamos どこで:

1. Ismeretlen ember megszólítása
Ismeretlen ember megszólításakor nem hirtelen szólítjuk meg az illetőt, hanem először a あのう ("izé...") vagy すみません("bocsánat, elnézést") szavakat használva szólítjuk meg. Ezek a szavak „párnaként” szolgálnak a vonatkozó kérdés feltevéseelőtt, akár hogy felhívják az adott személy figyelmét, akivel beszélni akarunk, vagy hogy ne ijesszük meg egy hirtelen kérdéssel.

39

Kerülnünk kell a ちょっと、あなた kifejezést, amelynek használata az idősebb korosztályra jellemző közvetlensége miatt.
Másrészt a え え と megszólalást sem szabad arra használni, hogy felhívjuk valaki figyelmét, mivel ez inkább azt jelzi abeszélgetőpartnernek, hogy azon gondolkodunk, mit mondjunk vagy hogyan mondjunk el valamit.

2. Emoji, kaomoji és hangutánzó szavak
Mind Japánban, mind a világ többi részén divatos az emojik használata, amikor valaki e-maileket küld barátainak, üzeneteket ír
virtuális közösségi hálózatokon (SNS) keresztül vagy blogokat az interneten. Az arckifejezéseket leegyszerűsített formábanábrázoló emojik is gyakoriak, és gyakran szerepelnek a szövegben, hogy szavakkal leírhatatlan érzelmeket vagy hangulatokat
közvetítsenek. Európában, az Egyesült Államokban és más nyugati országokban divatossá váltak az olyan formák, mint a :-) vagy:-(, amelyek vízszintes helyzetben ábrázolják az arcokat, és amelyekből később a jelenlegi hangulatjelek, például  vagy váltak. Ezek az emojik Japánban a kezdetektől eltérőek voltak. Az arckifejezéseket vagy hangulatjeleket ábrázoló emojikat japánul
顔 文字 (かおもじ) -nak hívják, és lényegesen összetettebbek, mint a nyugati változatok. Kezdetben az arcot két zárójel jelzi ( ),a különböző érzelmek pedig pontok, vonalak és egyéb speciális karakterek kombinálásával jönnek létre ezekben a zárójelekben.
Nézzünk néhány példát:
Emoji

ヾ(*´∀｀*)ﾉ(≧∇≦)/

Σ(ﾟ д ﾟ;)(´･ω･`)(｀・ω・´)ﾟ(ﾟ´Д｀ﾟ)ﾟ

(//∇//)

JelentésÖröm

Boldogság

Meglepetés

Csalódottsás

Harag

Szomorúság

Szégyenlősség /Zavar

Van, hogy a 顔 文字 –k hangutánzó szavakkal együtt jelennek meg, így sokkal gazdagabban lehet kifejezni az érzelmeket. Nézzük
meg, hogy mikor, milyen érzések fejezhetők ki így!
Kaomoji + hangutánzó szó

Jelentés

Kaomoji + hangutánzó szó

Jelentés(〃^∇^)o 彡☆ ｱﾊﾊﾊﾊ!

Nagyon aranyos!

o(>д<｡ o)｡o エーン!

Hangosan sír

ガ━━ン!!! Σ(ﾟ Д ﾟ;)

Sokkot kapott.

p(╬ Ò ‸ Ó)q ﾌﾟﾝﾌﾟﾝ

Nagyon mérges(〃´o｀)=3 ホッMegnyugodott.

o (*>ω<)o ワクワク

Izgatottan várakozik

3. ひどい目にあう
A ひどい目にあう kifejezés, azt jelenti, hogy „borzasztó időkön, kemény tapasztalatokon van túl”, a 目にあう kifejezésből
származik, melynek jelentése „valamivel való találkozás”. „valaminek megtapasztalása” , és gyakran használják a nehéz és
fájdalmas élményekre.
慣用句（かんようく）: A 慣用 句 kifejezés azokra az ősidők óta használt japán kifejezésekre vonatkozik, amelyek két vagy több
szóból állnak, amelyeket egy egészként értelmeznek. Más szóval, ezek állandósult szókapcsolatok. A 慣用句 abban különbözik
a ことわざ-tól (szólás, közmondás), hogy nem tartalmaz semmilyen tanítást vagy üzenetet, hanem egyszerűen a mindennapi élettényeire utalnak. A 慣用句–k között sok nagyon vicces is van, amelyekben a test valamely részére hivatkoznak. Itt van néhány.
Lássuk, mit jelenthetnek!
(1)

顎が落ちる（あごがおちる）“leesik az álla”（Példa: このレストランの料理はあごがおちる。）

Leesik az állad ennek az étteremnek az ételeitől.

40

(2)

(3)

(4)

顔から火が出る“lángba borul az arca”（Példa: みんなの前でしっぱいして、顔から火が出た。）

Mindenki előtt bakiztam, ezért lángba borult az arcom.

目がない“nincs szeme”（Példa: 私はあまいものに目がない。）

Nincs szemem az édességekhez.

腹が立つ（はらがたつ）“beáll tőle a gyomor”
A hotelban a kiszolgálás szörnyű, beáll tőle a gyomrom.

（Példa: ホテルのサービスがわるすぎて、はらがたった。）(5)

鼻が高い（はながたかい）“magasan van az orra”（Példa: 弟が試験に合格した。勉強を教えてあげた私も鼻が高い。）
Az öcsém átment a vizsgán. Én tanítottam, az én orrom is magasan van.

Válaszok:(1) Rendkívül finom.
(2) Nagyon kellemetlen, zavarában elvörösödik.
(3) Annyira elmerül valamiben, hogy nem lát mást.
(4) Nagyon mérges, felháborodott.
(5) Különlegesnek gondolja magát, büszke, dicsekvő.

41

トピック 9

Munkakeresés

仕事をさがすすみません。カーラと申します。
いらっしゃいませ。
総務課の中村さん、お願いしたいんですが。

きいて はなす

KIFEJEZÉSHASZNÁLAT

ていねいな言い方: もうしわけございません。／ 少々お待ちください。

Más cégektől érkező látogatókkal szemben/más cégekhez／…

látogatva udvarias beszédmódban beszélni.

留学が終わったら、日本の会社で働きたいと思って（い）るんです。

Elmondani, mit szeretnénk csinálni egy jövőbeli időpontban.
.

よんで わかるFORMA

HASZNÁLAT

ヨーロッパの情報を集めることができます。

Elmondani valakinek, hogy mire vagyunk képesek.

人の前で話すよりレポートを書く方がとくいです。

Elmondani két cselekvés összehasonlításával, hogy melyikben
vagyunk jobbak.

きいて はなす1. もうしわけございません。/もうしわけありません。
少々お待ちください。

Mélységesen sajnálom.

Kérem, várjon egy kicsit.

A もうしわけございません/もうしわけ ありません kifejezés ugyanazt jelenti, mint a すみません, de sokkal udvariasabb. A japánnyelvben a kifejezések a kontextustól, a körülményektől vagy a beszélgetőpartner személytől függően változnak. Például amikor
egy másik cég emberével beszélünk, vagy más cégekhez látogatunk, finomabb és udvariasabb formákat használunk, hogy ne
sértsük meg beszélgetőpartnerünk érzékenységét.
・もうしわけございません。/もうしわけありません。

Mélységesen sajnálom.

・少々お待ちください。

Kérem, várjon egy kicsit.

・ただいままいります。

Már jövök is.

42

2. 留学が終わったら、日本の会社で働きたいと思って（い）るんです。 Ha vége a külföldi tanulmányaimnak, egy japáncégnél szeretnék majd dolgozni.
Ezt a kifejezést akkor használjuk, ha azt akarjuk elmondani, hogy mit szeretnénk tenni egy adott jövőbeli időpontban. Az elsőmondat végén elhelyezett たら forma azt jelzi, hogy feltételezzük, hogy a benne leírtak majd megtörténnek (lásd A2-2 L7), míg amásodik mondatban azt mondjuk el, hogy mit akarunk ezután tenni. A mindennapi beszélgetés során gyakran elhagyják az い-t,és azt mondják, hogy 思ってるんです az 思っているんです helyett.
・留学が終わったら、日本の会社で働きたいと思って(い)るんです。 Ha vége a külföldi tanulmányaimnak, egy japán cégnél szeretnék majd
dolgozni.
・大学を卒業したら、つうやくになりたいと思って(い)るんです。

Ha elvégzem az egyetemet, majd tolmács szeretnék lenni.

Ha a たら előtt egy időszakra utaló kifejezés található, akkor az állítás úgy értelmeződik, hogy „abban a pillanatban, amikor azidőszak eltelik”. Gyakori, hogy hozzávetőleges dátumokat és határidőket adnak meg.
・あと 2、3 年したら、海外の支社に行きたいと思って(い)るんです。 Még két-három év és szeretnék elmenni a külföldi leányvállalathoz.
・5 年ぐらいしたら、自分で会社を作りたいと思って(い)るんです。

Kb. 5 év és szeretnék magam egy céget alapítani.

よんで わかる3. ヨーロッパのじょうほうを集めることができます。

Össze lehet gyűjteni az információkat Európáról.

Ez a szerkezet arra szolgál, hogy elmondjuk, mire vagyunk képesek, vagy megkérdezzük beszélgetőpartnerünket, hogy képes-evalamire. Annak elmagyarázására, hogy mit tudunk tenni az (ige szótári alak) + こ と が で き ま す -t használjuk. Ennek akifejezésnek ugyanaz a jelentése, mint az ige ható ige alakjának (lásd A2-2 L6). Ezért ez utóbbival tökéletesen helyettesíthető.
・ヨーロッパのじょうほうを集めることができます。（＝集められます） Össze lehet gyűjteni az információkat Európáról.
・ていねいな外国語で書いたり、話したりすることができますか。

Tud idegen nyelven udvariasan írni és beszélni?

〈Figyelem〉
Bár az (ige szótári alak) + ことができます szerkezet jelentése ugyanaz, mint az ige ható ige alakjának, megvan az a sajátossága,
hogy ami alanyesetben szerepel a hatóige mellett, az ebben az esetben tárgyesetben szerepel, amelyet az を partikulának kell
követnie.
・日本語を話すことができます。（日本語が話せます）

Tudok japánul beszélni.

・いろいろな人と協力して仕事をすることができます。

Tudok sokféle más emberrel együttműködve dolgozni.

（いろいろな人と協力して仕事ができます）

４. 人の前で話すよりレポートを書く方がとくいです。

Jobban tudok inkább beszámolót írni, mint emberek előtt

beszélni.
Amikor összehasonlítunk két dolgot, a (főnév 1) + より (főnév 2) + のほうが(I-melléknév/NA-melléknév) + です (lásd A2-2
L12). Ha két cselekvést hasonlítunk össze, hogy melyik a jobb, vagy melyik tetszik jobban, szintén az (1. ige szótári alak) + より
(2. ige szótári alak) + ほうが (I-melléknév/NA-melléknév) + です szerkezetet használjuk.
・人の前で話すよりレポートを書く方がとくいです。

Jobban tudok inkább beszámolót írni, mint emberek előtt beszélni.

・１人で働くよりいろいろな人に会う方が好きです。

Jobban szeretek mindenféle emberrel találkozni, mint egyedül dolgozni.

Amint az a következő példából is kitűnik, az ige olykor a szótári alak helyett ható ige alakot ölt, ilyenkor nem két cselekvést vagy
tevékenységet hasonlítanak össze, hanem két képességet.
・外国語が話せるよりほかの人と協力して働ける方がだいじです。 Fontosabb, hogy tudjon másokkal együttműködve dolgozni, mint hogy
idegen nyelven tudjon beszélni.

Nyelvi-kulturális sarok
1.

A vendéggel szemben elvárható kiszolgálás JapánbanJapánban az áruházak, üzletek, bárok, éttermek stb. alkalmazottai nagyon udvarias és választékos kifejezésekkel szólítják meg
vásárlóikat annak jeléül, hogy megbecsülik őket, amiért vállalkozásukat választották. Még a részmunkaidőben dolgozó vagy
alkalmi munkát végző diákoknak is professzionálisan kell kezelniük az ügyfeleket. Emiatt a gyorséttermekben és más olyan
intézményekben, ahol sok diákot alkalmaznak (például a híres コンビニ is ilyen), vannak kézikönyvek, amelyek megtanítják,
hogyan kell bánni az ügyfelekkel. Ezek a kézikönyvek elmagyarázzák, milyen kifejezéseket kell használni az ügyfelek
megszólítása során. Az alábbiakban lássunk néhány általános használatot a mindennapi életben.
・いらっしゃいませ…

Isten hozta!

A betérő vendégnek mondják.
・かしこまりました…

Értettem.

Ezt felelik, ha vendég kér valamit. A わかりました udvariasabb verziója.
・おそれいります…

Bocsásson meg.

Akkor mondják, amikor kérnek valamit a vendégtől.
・失礼いたします…

Elnézést.

Akkor mondják, amikor a vendég közelébe mennek, vagy áthaladnak előtte.
・申し訳ございません…

Mélységesen sajnálom.

Sajnálkozáskor, bocsánatkéréskor használják.
・お待たせいたしました…

Elnézést, hogy megvárattam.

.Akkor mondják, amikor elmennek a vendég által megrendelt termékért, azt fejezi ki, hogy sajnálják, hogy megváratták.
Természetesen az udvarias és kedves szavak hiábavalók, ha nem párosul hozzájuk a megfelelő viselkedés és arckifejezés, ezért
kérik a munkatársakat, hogy a megfelelő mosollyal és testtartással szolgálják ki az ügyfeleket. Japánban nem könnyű olyan helyen
dolgozni, ahol embereket kell kiszolgálni.

2. Milyen embereket keresnek a japán vállalatok?
Egy kormányhivatal által 1300 japán cég körében végzett felmérésben, amelyben a szervezetük által keresett munkavállalók
profiljáról kérdezték őket, a többség azt válaszolta, hogy "energikus és dinamikus" és "együttműködő szellemű és céltudatos,
kiegyensúlyozott és arányérzékkel bíró” embereket keresnek. Ezzel szemben viszonylag kevés olyan cég volt, amely elméleti ésműszaki szinten is magas szintű szaktudással rendelkező embereket keresett. Ezekből a válaszokból láthatjuk a japán cégekműködési módját: nagyon gyakori a csapatban végzett feladatok elvégzése. Ezért az egyéni képességek helyett inkább olyan
embereket keresnek, akik hajlandóak csapatban együttműködni a kollégákkal, és nagyra értékelik az egymás támogatására és
segítésére való hajlandóságot. Másrészt a japán cégeknél szilárdan beépült az újonnan érkező fiatal tehetségek fokozatos
képzésének gyakorlata; sok olyan vállalkozó van, aki úgy gondolja, hogy a felvételkor nem szükséges speciális ismeretekkel
rendelkezniük, hiszen ő tanítja be őket, pl. addig dolgoznak, amíg majd szakértővé nem válnak. Elmondhatjuk tehát, hogy a japáncégek egyik fő jellemzője, hogy dolgozóik továbbképzik magukat a vállalatnál, tanulva rangidős kollégáiktól.

3. Mit jelent a vállalat a japánok számára?
Nyugaton az emberek a vállalatnál való munkát egy olyan megegyezésnek képzelik el, ahol a munkavállaló kompenzációt vagy
javadalmazást kap a tudása vagy a munkája biztosításáért cserébe. A japánok számára viszont a cég ennél sokkal több. Japánban

sajátos vállalati kultúra van. Ki ismeri a 飲みニケーション kifejezést? Arra a cégeknél rögzült szokásra utal, hogy munkaidő után
elmennek inni a főnökökkel, kollégákkal. Mivel a nyugati országokban az a szokás, hogy elválasztják a munkát és a magánéletet,sokkoló lehet a főnökökkel inni menni, és biztosan elgondolkodunk rajta, hogy ez miért van így. A válasz a 和-ban (わ) vagyis
abban a harmóniában rejlik, amelynek a japán társadalom ősidők óta oly nagy jelentőséget tulajdonít. A vállalat ezen felfogása
szerint a munkáltató családtagként kezeli alkalmazottait, és mindent megtesz annak érdekében, hogy a munkavállalók közötti
kapcsolatok barátiak és szorosak legyenek. Ráadásul a japánok olyan nép, amely mindig is szeretett iszogatással egybekötve
szórakozni, ezért a 飲みニケーション alapvető funkciója a jó kommunikáció kialakítása a főnökök és a kollégák között amunkakörnyezeten kívül is. Vannak olyan esetek is, amikor egy cég dolgozói nem mennek haza, ha végeztek is, amíg a főnök isel nem megy. Ez a japánok sajátos elképzelésének megnyilvánulása, miszerint "az egyes embernek maradnia kell, ha a többi ismarad". Mindez nem meglepő, ha figyelembe vesszük, hogy a japánok számára a cég családként, közösségként fogható fel, ahol
nagyon nehéz „egyedüliként kimaradni”. A csoport érdeke az egyéné előtt áll: ez a japán társadalom felfogása, és ez az üzleti
világban is meglátszik, bár az évek múlásával és a globalizáció hatására ez a sajátos vállalati kultúra eltűnőben van.