Magyarországiés japán kapcsolatok
az elmúlt
30 év tükrében
2019Szervezők

Magyar-Japán
BarátiTársaság

Magyarországiés japán kapcsolatok
az elmúlt
30 év tükrében

Társszervező

2019

Nemzetközi konferencia a magyar–japán kapcsolatok felvételének 150. évfordulója alkalmából

Kiadja a Magyar–Japán Baráti Társaság
Felelős kiadó: Vihar Judit
Tipográfia: Bibor Gábor
Illusztrációk: freepik.com
Készült a unitedprint.com Hungary Kft. nyomdájában
Felelős vezető: Ali Bazooband

Program
09:00 – 09:30

regisztráció

09:30 – 10:00

köszöntők Okumura Akiko (Jetro), Vihar Judit (Magyar–Japán Baráti Társaság)

10:00 – 10:25

Sűdy Zoltán: A magyar–japán gazdasági kapcsolatok 30 éve

10:30 – 10:55

Morita Tsuneo: Milyen a magyar gazdaság? – Kincstári-kölcsönvett gazdaság és vendégmunka jelensége

11:00 – 11:25

Waseda Mika: Két nyelv között – a mai magyar irodalom japánul

11:30 – 11:55

Vihar Judit: Egy magyar lelkű japán: Hani Kjóko

12:00 – 13:30

ebédszünet
1. szekció
A magyar és a japán gazdaság és társadalom változásai az elmúlt 30 évben és a történelmi múlt hatásában– szekcióvezető: Hidasi Judit

2. szekció
A magyar és a japán nyelv, az irodalom és a fordítástudomány alakulása az elmúlt 30 évben
– szekcióvezető: Varrók Ilona

3. szekció
A hagyományos művészetek és a modern kulturális
sikerek Magyarországon és Japánban
– szekcióvezető: Mecsi Beatrix

Farkas Ildikó: A kora újkori identitás diskurzusai
Japánban és Közép-Kelet-Európában

Sato Noriko: A japán kultúra fogadtatása Magyarországon az elmúlt 30 év tükrében

Lázár Marianna: Mit árul el ma a Sószóin kincstárgyűjteménye az ókori japán arisztokrata ízlésvilágról?

14:00 – 14:30	 Gergely Attila: A japán kultúra természetrajzához

Kiss Sándor: Budapestről Jokohamáig – Metzger
Vatanabe Nándor életútja

Dénes Mirjam: Gendzsi herceg Magyarországon

Uchikawa Kazumi: Magyar és japángyermekirodalom

Pinczés István: A Tojama–Debrecen kulturális
kapcsolatok 37 éve, különös tekintettel a színházi
kapcsolatokra

Sági Attila: A Kanszai régió nyelvjárásainak archaizáló sajátosságai, különös tekintettel a partikula
használatra

Oroszlány Balázs: Manga: a világot meghódító japánképregény

Somodi Júlia: A karakternyelv a fordításban

Zentai Judit: A 18. századi osztrák magyar, akinek amunkássága két nemzet látásmódjára is hatással volt

Székács Anna: Nyelvi és nyelvtanulási szokások
változása az elmúlt 30 év tükrében

Kovács Emese: A japán média-bocsánatkérések szerkezeti változásai az elmúlt 30 évben

13:30 – 14:00– adalékok a Heiszei-kor kulturális pszichológiai
kutatásaiból

14:30 – 15:00	 Eschbach-Szabó Viktória: A magyar rokonsági
elnevezések rendszerének változása Kambe Takenori(1940–2007) kutatásának tükrében

15:00 – 15:30

kávészünet

15:30 – 16:00

Umemura Yuko: A japán biztosok tevékenységea trianoni határmegállapítás során

16:00 – 16:30	 Hidasi Judit: Változások és trendek a japán társadalomban egy emberöltő alatt

16:30 – 17:00

Szemerey Márton: A 20. század kollektív
traumáinak feldolgozottsága napjainkban Japánban
és Magyarországon

17:20 – 17:50	 Záróbeszédek a szekciók vezetőitől – plenáris program, October Hall
18:00 – 19:00

Lúdas Matyi – Pinczés István és társulata előadása japán nyelven

19:00 –

koccintás

A plenáris programok és az 1. szekció helyszíne: Central European University, October Hall (Budapest, V. kerület, Október 6. utca 7. szám)
A 2. és 3. szekció helyszíne: Budapest, V. kerület, Nádor utca 15. szám 2. emelet, 202-es és 203-as terem5

A magyar-japán gazdasági
kapcsolatok 30 éveSűdy Zoltán
volt tokiói nagykövet

Hazánk volt tokiói nagykövete. 1999-ben megalapította
saját tanácsadó cégét. Tagja volt a „Bölcsek Tanácsának”, valamint a japán-magyar diplomáciai kapcsolatok felvételének 140. évfordulójára emlékező Jubileumi
Év Bizottságnak. Tíz éven át a tokiói Dzsoszai Egyetem
vendégprofesszora volt. A Magyarországi Japán Tea
Egyesület elnöke. A „Felkelő Nap Rendje Arany ésEzüst Csillaggal” kitüntetettje, a Dzsoszai Egyetem
díszdoktora. Számos japáni és magyar cégben tölt bevezető pozíciókat.
He is a former ambassador of Hungary to Japan.
In 1999 he established his own consulting company.
He was a member of the “Wisemen’s Council” andthe Committee for the 140th Anniversary of Diplomatic
Relations with Japan. For ten years he taught as guest
professor at the Josai University. He is the chairmanof the Japanese Tea Association of Hungary. He wasdecorated with the “Order of the Rising Sun with theGold and Silver Star” and he is Doctor Honoris Causaof the Josai University. He holds leading positions inseveral companies in Japan and in Hungary.

6

Japán hosszú éveken keresztül Magyarországotelsősorban a saját Oroszországgal/Szovjetunióval
fenntartott kapcsolatainak szemüvegén keresztül
szemlélte. Az 1989–90-es történelmi változások mély
benyomást gyakoroltak a japán kormányra. Hivatalos segélyek folyósításáról döntöttek. Japán hozzájárulása az újraszületett demokrácia fejlődéséhez
arányos volt a világban betöltött súlyával.
Az 1990-es években Japán maradt Magyarország
fő finanszírozója. A vízummentességi megállapodás(1997) és az állategészségügyi megállapodás (1998)
megkötése is segítette a gazdasági kapcsolatokfejlődését. A magántőke jól használta a javuló üzleti
környezetet. A Suzuki 1990-es döntése új európai
gyárának magyarországi felépítéséről (a gyártás
1992-ben kezdődött) sok más japán céget is felbátorított. Az 1990-es években Magyarország privilegizált
helyzetet élvezett a közép-kelet európai térségbe
irányuló japán befektetésekben.
A Toyota 2000-es döntése gyárának Csehországban történő felépítéséről drámai változással járt:
Csehországban (majd Lengyelországban is) a japáncégek befektetései elérték, majd meghaladták a magyar szintet. Ezzel együtt számos japán cég Magyarországot választotta 2000 után is.
Mivel a japán befektetések 90%-a az autóiparba
irányult, s ezt a 2008–9-es gazdasági válság erősen
sújtotta, a befektetések egy időre teljesen leálltak.
A feldolgozó ipart segítő intézkedések, beleértve az
adócsökkentéseket, a forint gyengülése, a bérek egy
ideig folytatódó stagnálása 2010 után ismét megnövelték a japán befektetők érdeklődését. Magyarország megőrizte pozícióját, mint az egyik fontos
befektetési célpont Európában.

Figyelemre méltó, hogy az utóbbi években(elsősorban az IT területén működő) magyar cégek
leányvállalatokat létesítettek Japánban.
Vizsgáljuk meg a gazdasági kapcsolatok egy
másik fő elemét, a kereskedelmet is. A külkereskedelem liberalizációja, a feldolgozóipar gyors privatizációja, a növekvő japán beruházások az 1990-es évekelejétől megváltoztatták a kereskedelem szerkezetét.
Jelentősen megnövekedett a magyar kereskedelmi
deficit. Azonban hamarosan a Japánból származó
import elkezdett hozzájárulni a 3. országokba, elsősorban az EU-ba irányuló export növekedéséhez,így a kereskedelmi deficit negatív hatása – ha volt
egyáltalán – minimálisnak mondható. Ugyanakkor amultinacionális cégek magyarországi gyárai elkezdtek hozzájárulni a Japánba irányuló exporthoz.
Fokozatosan a magyar tulajdonú – elsősorban élelmiszeripari cégek – is elkezdtek figyelmet fordítani ajapán piacra. Hosszú időn át a magyar-japán külkereskedelem összege nagyobb volt, mint az összes
többi közép-kelet-európai ország Japánnal folytatottkereskedelmének kumulált összege. Ez a privilegizált pozíció fokozatosan megszűnt, de mindmáig
Magyarország Japán első számú kereskedelmi
partnere a régióban. A jövőre tekintve az autóiparon
kívüli területekre, a K+F-be, az IT iparba történő
japán befektetések növekedésére számítunk. Az
élelmiszeripar is érdekes lehet. Arra számítok, hogya magyar IT cégek áttörést érnek el a japán piacon,s az élemiszer-export is tovább nő. Az EU-Japánszabadkereskedelmi megállapodás hatályba lépése
is hozzájárul a kereskedelmi kapcsolatok erősödéséhez.

30 years of economic relations
between Hungary and JapanFor many years Japan has considered Hungary
mainly in the context of their relations with Russia/
Soviet Union. The historical changes of 1989–1990
impressed the Japanese government. The Japaneseside decided to offer ODA to Hungary. Japan’scontribution to the development of the re-emerged
democracy was commeasurable to its international
status. Japan continued to be the leading lenderto Hungary throughout the 1990s. The further
development of economic relations was facilitatedby the waiver of visa requirements (1997) and thesigning of the animal health agreement opening thedoor to the exports of meat from Hungary (1998).
The private sector made good use of the improving
business environment. The decision of Suzuki
Motors to build its new European assembly plant in
Hungary in 1990 (production start in 1992) made agreat impact: it encouraged (directly and indirectly)
other Japanese companies to follow suite.

During the 1990s Hungary enjoyed the privileged
attention of Japanese investors within the CentralEastern European region. The decision of Toyota
in around 2000 to establish its plant in Kolin,
Czech Republic resulted in a dramatic change:in the Czech Republic (and also in Poland) the
number of Japanese investments equalled and later
surpassed the number of Japanese investments in
Hungary. Still, several major Japanese companies
have chosen Hungary after 2000. As over 90% of
the Japanese FDA were directed to the automotive
sector, the financial crisis of 2008–2009 had astrong effect and the new investments practically
stopped for some while. The improving conditions
for the manufacturing industries, including the tax
cuts, as well as the depreciation of the Hungariancurrency, the stagnation of the wages for somewhile increased the interest in Hungary again in
the early 2010s. Hungary succeeded to maintain its
position as one of the major target destinations in
Europe. We should also note that some Hungariancompanies (typically IT related SMEs) haveembarked on establishing their companies in Japan.
Now let us turn to another important aspect of
economic relations: trade. The liberalisation of theforeign trade, the speedy privatization of the major
manufacturing companies, the increase of Japanese
FDA resulted in changes in the trade structurefrom the early 1990s. These resulted in the drastic
increase of trade deficit with Japan.

However, soon the increase of imports fromJapan started to contribute to the increase of exports
to third countries, primarily to the EU markets thus
the negative economic impact of the imbalance – if
any – was very limited. On the other hand, the newindustrial investments by European manufacturing
companies started to contribute to the Hungarian
exports to Japan. Gradually the Hungarian owned
companies, especially those in the food industry,
started to show interest in the Japanese market.
Hungary’s foreign trade with Japan was larger
than that of the rest of the total Central- Eastern
European region. Though this privileged position
was gradually lost, still Hungary is the No1 trading
partner for Japan in our region. We expect anincrease of non-automotive investments and thegradual growth of R&D and IT related investments.
Food industry could be another target. I expect asmall breakthrough for Hungarian IT companies
in Japan and continued increase of food exports.
The entering into force of the free trade agreement
between Japan and the EU also will contribute to theincrease of trade between the two sides.

7

Milyen a magyar gazdaság?
– Kincstári-kölcsönvett gazdaság
és a vendégmunka jelensége
Morita Tsuneoa Hoszei Egyetem
professzora,szaktanácsadó

1975-től 1991-ig a Hoszei Egyetem Társadalomtudományi karán előbb egyetemi adjunktus, majd docens,végül egyetemi tanár. Eközben Budapesten, a Japán
Nagykövetségen gazdasági szaktanácsadó 1988-től1990-ig. Az egyetemi karrier feladását követően a Nomura Kutató Intézet szaktanácsadója 1991-től 2001-ig.
2001-től 2017-ig a Tateyama R&D Europe Kft. ügyvezető igazgatója, 2017-től pedig tanácsadója. Emellett
a The Danube Quarterly főszerkesztője. Több magyar
könyv lefordítása mellett 2014-ben saját magyar nyelvű
könyveként jelent meg a Változás és örökség. A kincstári gazdaság csapdájában, melyben belülről, több éve
itt élőként vizsgálja hazánk helyzetét.
From 1975 to 1991 he taught theory of national income
at Hosei University. Meanwhile he served as economic
adviser at the Japanese Embassy in Budapest for two
years from 1988. After resigning Hosei University hejoined Nomura Research Institute as an adviser at
Nomura Investment Bank in Budapest from 1991 to
2001. From 2001 to 2017 he was managing director at
Tateyama R&D Europe Kft. and from 2017 adviser tothe company. Several Hungarian books on economy
were translated into Japanese by him, and his own
book in Hungarian Változás és örökség. A kincstárigazdaság csapdájában (Change and Legacy – Trap ofTreasury Economy) appeared in 2014.

8

Kornai János az 1980-as évek elején megjelent könyvében úgy fogalmazott, hogy a szocialista gazdaság
tulajdonképpen egy „hiánygazdaság”. Az előző,szocialista rendszerben – a kezdetektől egészen arendszer végéig - valamennyi áruféleségből krónikus
hiány mutatkozott. A legfontosabb tényező, amely
ezt a hiányt okozta, az a piacszabályozás hiánya,azaz a magán gazdasági tevékenység tiltása, amelyaz árutermelésben és értékesítésben fennálló piaciverseny hiányaként jelentkezett. Az előző rendszerben a politikai vezetők azt gondolták, hogy a nemzetgazdaság politikai célok szerint manipulálható.
Ez pedig az úgynevezett tervgazdaságban végzetes
tévedésnek és arroganciának bizonyult a részükről. Akkoriban a gazdaságtervezés tulajdonképpen
egy politikai szándék érvényesítését jelentette azészszerű gazdaságtervezési módszereket teljesen hiányoló történelmi körülmények között. A szocialista
tervgazdaság valójában a háborús időkben megszokott gyakorlathoz hasonlóan egy torzult áruelosztási rendszerként működött. A tapasztalataink azt
mutatják, hogy egy olyan nemzetgazdaság, amely
nem a piacgazdaság szabályaira épül, a modern koritársadalomban hosszú távon nem működőképes.

A piaci szabályozás a gazdaság szereplőinek
egyenlőségét tételezi fel, amely az „adok-kapok (giveand take)” társadalmi normatíva érvényesülését teszi
lehetővé a társadalmi és erkölcsi elveken alapulva.
Ezzel szemben, az előző rendszert jellemző szabályozási, illetve elosztási rendszer azt feltételezi, hogya gazdasági rendszer szereplői között egy „adok, deengedelmeskedj (give, but obey)” típusú társadalmi
és erkölcsi magatartás érvényesül.
Ilyen elemzés szempontjából a rendszerváltás
legfőbb gazdasági célja a nemzetgazdaságban működő piaci szabályozás helyreállítása kell, hogy legyen.
Magyarország azonban mindez idáig sikertelenül
kísérelte meg egy hatékony piacgazdaság megteremtését, elsősorban a nemzeti jövedelem nagyfokú
központi centralizációja miatt. Ennek következményeként nem alakulhatott ki egy erős lábakon állóprivát szektor, ami végső soron nagyon megnehezíti
a kelet-európai béreknek a nyugati bérszínvonalhoz
való felzárkóztatását.
A piacgazdaság gyenge mértékű fejlődése nem
tette lehetővé a bérek emelkedését, így nemcsak akiemelkedő tehetségű emberek, de például az építőiparban, illetve a szolgáltatóiparban dolgozó egyéni vállalkozók is tömeges méretekben hagyják el Magyarországot, abban a reményben, hogy Nyugaton
magasabb jövedelemért kapnak munkát. Habár ez ajelenség manapság egész Közép- és Kelet-Európábanáltalánosan megfigyelhető. A rendszerváltás óta már
csaknem 20 millió ember hagyta el ezeket az országokat, krónikus munkaerőhiányt okozva ezzel azérintett nemzetgazdaságok különböző ágazataiban.
Az ennek nyomán a különböző szolgáltatásokban
mutatkozó hiányállapotok igencsak megnehezítik az
emberek napi életét. Azt kell, hogy mondjam, ez egy
új típusú hiányjelenséggé vált a régióban a rendszerváltás után.

Az elosztási rendszer alapján működő nemzetgazdaságban az emberek a profitot nem a piacon
termelik ki, hanem közbeszerzések és állami
megrendelések megszerzése útján. Ennek következményeképpen, a mai magyar gazdaságot nem
nevezhetjük sem érett piacgazdaságnak, sem valódi
kapitalista gazdaságnak, hanem csak „kincstári” gazdaságnak, amelyben az emberek a profitot az államiszektorban, és nem a piacgazdaságban keresik.
Annak a ténynek az ellenére, hogy Magyarországon sok multinacionális vállalat működik, amelyek
versenyben vannak egymással a világpiacon, ezeka multinacionális vállalatok nem járulnak hozzá amagyar gazdaság fejlődéséhez, hanem csak bérmunkát végeztetnek a magyar dolgozóikkal, mert ezek acégek kizárólag az exportot célozzák meg.
Ily módon, a magyar gazdaság két szférára
bomlott fel: az egyik a hazai gazdaság azon része,amelyet „kincstári” gazdaságként jellemezhetünk,a másik pedig az, amelyben a teljes mértékben exportorientált multinacionális vállalatok bérmunkával
látják el a magyar munkaerőt. Ha a magyar gazdaság
további fejlődésének szempontjait vesszük figyelembe, ez a két-szférás gazdaság nem nevezhető
szerencsés konstrukciónak.

How can we describe Hungarian
economy?
Treasury-Borrowing Economy andGuest Worker Phenomena
Kornai Janos described socialist economy as theshortage economy in his book published in theearly 1980’s. There had been chronical shortage ofevery commodity in the previous socialist systemfrom the beginning to the end of the system. The
most important factor which caused shortage was
the non-existence of market coordination, i.e.
prohibit of private economic activity and exclusionof competition in the commodity production andsale. Political leaders of the previous system thoughtthat national economy could be manipulated bypolitical intention, which was a fatal mistake andarrogance on their side in the so-called planned
economy. Economic planning at the time means
political initiative in the midst of absence of
reasonable planning methods. Socialist planned
economy in fact had been degenerated into rationingof commodities like war-time practice. According
to our experiences, national economy which is notbased on market coordination is not feasible in themodern history of human society.
Market coordination preconditions equality
among economic actors, which makes possible
the social and ethical principle based on “giveand take” social normative. On the other hand,rationing coordination or allocation system whichcharacterizes the previous system preconditions
the “give, but obey” principle of social and ethicalbehaviour of actors involved in the system.
Thus, the main economic objective of thesystem transformation in Central-Eastern European
countries should be the restoration of market
coordination in the national economy. However,so far, Hungary has failed to establish effective
market economy, mainly because of the high rate ofcentral redistribution of national income, which has

resulted in weak bringing up of private sector, andtherefore in weak convergence of income between
East and West.
The weak development of market economy has
not succeeded in lifting income of people, therefore
not only many talented people, but even ordinary
individuals or small business persons of repair
industries are leaving Hungary for seeking highsalary in the West, although this is a very common
phenomenon in Central-Eastern European countries.
Already more than 20 million people have left thesecountries, and there has been chronical shortageof labor forces in many branches of the national
economy, which has been causing shortage ofvarious services in daily lives of people. I have to saythat this is a new type of phenomenon of shortage
after the system transformation.
In the allocative system of national economy
people are seeking profit not in the market, but inacquiring public tenders and government aids. Thus,
present Hungarian economy cannot be called either
full-fledged market economy or capitalist economy,
but just as treasury economy, where people are
seeking for profit from the public sector, and notfrom the markets.
One can say that there are many multi-national
companies in Hungary who are competing in theworld market. However, multi-national companies
are not contributing to the development of
Hungarian market economy, but just to supply wage
labor for Hungarian workers.
Thus, Hungarian economy has been divided
into two spheres: the one is domestic economy
characterized by treasury economy, and the other isfully export-oriented multinational companies who
provide wage labor. The two spheres’ economy is
not a fortunate construction for Hungarian economy
for its further economic development.

9

Waseda Mika
az Oszakai Egyetem
Magyar tanszékének
professzora

Több mint 30 éve foglalkozik a magyar nyelvvel éskultúrával. Nyelvészeti témája az igekötők használata
és jelentése (Mi a különbség a „Megjött a tavasz” és„Eljött a tavasz” között? Hungarológiai Évkönyv 18–1.
94–99. 2017).A kortárs magyar irodalom fordításával
is foglalkozik. Jelentősebb fordításai: Nádas Péter: Egy
családregény vége; Esterházy Péter: Hahn-Hahn grófnő
pillantása – lefelé a Dunán; Krasznahorkai László:
Északról hegy, Délről tó, Nyugatról utak, Keletről
folyó.
She is a professor of Osaka University. She specializes
in Hungarian linguistics, focussing especially on
semantics of Hungarian verbal prefixes. A recent
article: Mi a különbség a „Megjött a tavasz” és „Eljött
a tavasz” között? Hungarológiai Évkönyv 18–1.
94–99. 2017. Major translations: Nádas Péter, Egy
családregény vége, Kyoto: Shoraisha; 2016; Esterházy
Péter, Hahn-Hahn grófnő pillantása – lefelé a Dunán,
Kyoto: Shoraisha 2008; Krasznahorkai László, Északról
hegy, Délről tó, Nyugatról utak, Keletről folyó, Kyoto:
Shoraisha 2006.

10

Két nyelv között – Mai magyar
irodalom japánul

Between two languages—Modern
Hungarian literature in JapaneseA magyar szépirodalom japánra való fordítása során
számos nehézséggel szembesültem, különösen akultúra-specifikus kifejezések esetében. Az ilyen
kifejezések fordításakor felmerülő kérdéseket két
konkrét szöveg példáin mutatom be. Az egyik
Esterházy Péter egyik írása, amit nehéz megérteni amagyar történelem ismerete nélkül. A másik Krasznahorkai László regénye, ami Japánban játszódik, éséppen ezért másfajta nehézség merül fel.
A kultúra-specifikus kifejezések – vagy más
szóval kulturális reáliák – azok a fogalmak, amelyek
egy adott közösségen belül speciális jelentéssel
bírnak, más kultúrák számára viszont ismeretlenek
vagy nem ugyanúgy értik őket. Egyszerű példák aforrásnyelvi kultúrára sajátosan jellemző jeltárgyak,
mint például az ételek és italok. Tágabb értelemben idetartozik minden olyan kifejezés, aminek azértelmezéséhez nyelven kívüli információ szükséges, például történelmi események és népszokások
ismerete.
A magyar kultúra-specifikus kifejezések gyakran
semmit sem jelentenek a japán olvasók számára.
A tapasztalataim alapján bemutatom, hogy milyen
módszerrel oldható meg ez a probléma, de ugyanakkor felmerül a kérdés, hogy egyáltalán megoldható-e, egyáltalán fordítható-e a magyar irodalom.
A magyar nyelvvel találkozásom óta folyamatosan
elveszve a két nyelv között, most is keresem a kiutatebből a labirintusból.

Many obstacles confronted me when I wastranslating modern Hungarian literature into
Japanese. Especially culture-bound expressions
cause many difficulties. I will show what kindsof problems I had to solve during the translationof two specific works. One is an essay written by
Esterházy Péter and the other is a novel written by
Krasznahorkai László. Krasznahorkai’s story is set
in Kyoto, and it was precisely this fact what caused
various quite unexpected difficulties.
Culture-specific expressions, in other words
cultural realia, are those concepts that have special
meanings in one cultural community, but are
unknown in other cultural communities or they
have different meanings. Simple examples arecultural items like national dishes or drinks. In a
broader sense, every such expression that is difficult
to understand without extralinguistic knowledge isculture-specific, such as historical events or nationalcustoms.
Hungarian culture-specific expressions often do
not mean anything for Japanese readers. I will show
how we could solve these problems, what kindsof translation strategies are possible. At the sametime, however, I am always faced with the question;
whether this problem could be solved at all, whether
Hungarian literature is translatable into Japaneseor not. I have always felt to be lost between the two
languages ever since I first encountered Hungarian
literary texts to be translated, and I am still looking
for a way out of this labyrinth.

Egy magyar lelkű japán,Hani Kjóko

Hani Kyoko, a Japanese woman
with a Hungarian spirit

Hani Kjóko, aki a múlt század 60-as, 70-es éveiben
Magyarországon élt és japán nyelvet tanított az
ELTE-n, nagyon szerette a magyarokat. Bartók és
Kodály zenéje miatt jött ide, de a magyar irodalom,
a neves magyar óvodapedagógia rabja lett. A híresértelmiségi családból származó Hani szenszei az
akkori nemzedék japanológusait nevelte ki. Igazi világpolgárnak láttam. Fürge észjárása fürge mozgással párosult. Minden érdekelte, ami Magyarországgal
kapcsolatos. Emellett a japán irodalom remekeit
is átültette magyar nyelvre, ugyanakkor a magyar
irodalom legszebb darabjait lefordította japánra. Sőt
Japánban megalapította a Kodály Intézetet, amely
mind a mai napig a Kodály módszert népszerűsíti.
Hani szenszei 2015-ben bekövetkezett halála
után a japán és a magyar munkatársak és tanítványok – emléket állítva gazdag egyéniségének –megjelentették legkiválóbb fordításait és kortársai
visszaemlékezéseit. A mostani előadással rá emlékezünk, Hani Kjókóra, a magyar lelkű japánra.

Hani Kyoko, who lived in Hungary in the 1960s, 70s,
and taught Japanese at ELTE University, Budapest,
loved the Hungarian people very much. She camehere because of Bartók’s and Kodály’s music, but
she became a fan of Hungarian Literature and thefamous Hungarian kindergarten pedagogy. Hani
sensei came from a famous intellectual family. She
brought up Japanologists of that generation.
I saw her as a real world citizen. She was quickin mindt and foot. She was interested in everything
related to Hungary. She translated the masterpiecesof Japanese literature into Hungarian, and themost beautiful pieces of Hungarian literature into
Japanese. In fact, she founded the Kodály Institutein Japan, which ever since continues to promote theKodály method.
After Hani sensei’s death in 2015, Japaneseand Hungarian colleagues and followers,
commemorating her rich heritage, published hermost outstanding translations and recollectionsof her contemporaries. With the present lecture
we remember Hani Kyoko, the Hungarian-minded
Japanese.

Vihar Judita Magyar-Japán Baráti
Társaság elnökeMűfordító, irodalomtörténész, haikuköltő. A Japán
Stúdiumok Alapítvány és 2001 óta a Magyar–Japán
Baráti Társaság elnöke. A Magyar Műfordítók Egyesületének alelnöke. 2006 óta a World Haiku Association Magyar szekció vezetője. 2000-ben megkapta az
Eötvös Loránd Tudományegyetem Pro Universitatenevű kitüntetését. A World Haiku Festival angol nyelvű
haikuversenyén Japánban I. díjat kapott 2002-ben.
2009-ben elnyerte a „Felkelő Nap Rendje az Arany
Sugarakkal és a Nyakszalaggal” elnevezésű kitüntetést.
2010-ben Pécsett megrendezte a World Haiku Festival
Pécs nevű rendezvényt. A 2015-ben megjelent Japán–magyar nagyszótár kiadója és egyik szerkesztője.
She is a literary historian, a translator, a university
professor and a haiku poet. She has been the Presidentof the Association of Japanese Studies and also of the
Hungary–Japan Friendship Society since 2001. She is theVice-president of the Association of Literary Translatorsin Hungary. Since 2006 she has been the head of the
Hungarian Section of the World Haiku Association. In
2000 she received the „Pro Universitate” order of ELTE
University, Budapest. In 2002 she won the 1st prize of
the World Haiku Conference, the English language haiku competition in Japan. In 2009 she was awarded theOrder of the Rising Sun Gold Rays with Neck Ribbon.
She organized the World Haiku Festival at Pecs in 2010.
She took part in the World Haiku Festival in Tokyo, atMeiji University, in 2011. She is the publisher and one of
the editors of the Japanese–Hungarian Dictionary.

11

Farkas Mária
Ildikó
a Károli Gáspár
Református Egyetem
habilitált egyetemi
docense
Történelem, angol és japán szakon végzett az ELTE-n,történelemtudományból szerezte meg PhD fokozatát(2002), majd habilitált (2018). A Károli Gáspár Református Egyetem BTK Keleti Nyelvek és Kultúrák Intézetének oktatója. Oktatási és kutatási területe a modern
és kora újkori japán történelem, japán kultúrtörténet,modernizációs és összehasonlító eszmetörténet. Publikációi magyar és angol nyelven jelentek meg.
She is an Associate Professor in Japanese History andCulture at the Institute of Oriental Languages andCultures, Károli Gáspár University of the Reformed
Church in Hungary. She holds an MA and PhD in
History (ELTE University, Budapest) and an MA in
Japanese Studies (ELTE University, Budapest). She
specializes in modern (Asian and European) culturaland intellectual history. She has several publications
on Hungarian–Japanese relations, on the “oriental
consciousness” of the Hungarian national identity(“Turanism”), and on Japanese modernization in
Hungarian and in English.

12

A kora újkori identitás diskurzusai
Japánban és Közép-Kelet-Európában

A Pattern of Defining Identity inJapan and in Central-Eastern Europe

Japán esetében más ázsiai népekkel (pl. India, Kína)
ellentétben a nemzettudat kialakítása (illetve annak
kísérlete) nem a nyugati hatalmak megjelenése után,
nem a nyugati eszmevilág megismerésének hatására,
hanem már azt megelőzően megkezdődött, amikor a
kokugaku irányzata a 18. században és a 19. század
elején meghatározta a japán identitást. Ez a folyamat
sokkal inkább hasonlítható a közép-európai népek(elsősorban magyar, cseh, lengyel) ugyanekkor (18.
század) zajló nemzeti ébredésének, nemzetépítő
mozgalmainak jelenségéhez, mint a nyugateurópaihoz (ahol a nacionalizmus a modernitáshoz
kötődött). A saját nyelv, kultúra, hagyományok,
eredetmondák stb. felfedezésével, tanulmányozásával (vagy akár kitalálásával) a közösség új azonosságát teremtették meg, a kulturális, majd nemzeti
identitást – még a gazdasági, politikai és társadalmi modernizáció előtt. Ennek vizsgálatával még
nem foglalkozott a szakirodalom (sem japán, semnemzetközi), holott a kokugaku és a közép-európai„nemzeti ébredés” számos konkrét párhuzamot
mutat. A kulturális mozgalom és jelentősége, amivela térségükben jelen lévő nagyhatalmak ellenében
meghatározták saját magukat, a nemzet fogalmának kulturális meghatározottságát mutatja, és koraújkori előzményekre utal. A párhuzamokat konkrét
szövegekkel, a diskurzus hasonló motívumaival lehet szemléltetni a japán és a közép-európai szövegekösszehasonlításában.

Kokugaku of the Edo period can be seen as a
key factor of defining cultural (and national)
identity in the 18th and early 19th century based onJapanese cultural heritage. Meiji scholars usedkokugaku concepts of Japan to construct a modern
nationalism that made good use of premodern andcultural concepualizations of community. The roleof pre-modern cultural identity in forming modern
Japanese (national) identity – following mainly
Miroslav Hroch’s comparative and interdisciplinary
theory of national development – can be examinedcompared to the “national awakening” movementsof the peoples of Central-Eastern Europe. The
comparative examination of the texts (discourses)
can show that similar motives of argumentation(narratives) can be identified in these movements:“language” as the primary bearer of collective
identity, the role of language in culture, “culture” asthe main common attribute of the community; andsimilar aspirations to explore, search and develop
native language, “genuine” culture, “original”
traditions. This comparative research offering“development patterns” for interpretation can help
us understand how “cultural identity” played an
important role in the formation of national identity.

Japán és Magyarország a világ
kulturális térképein – a Heiszei-kor
kultúra-kutatásai tükrében

Japan and Hungary on the Global
Maps of Culture – as reflected in
Heisei-era research on cultures

Az előadás a japán civilizációnak a mai világ kulturális térképén kirajzolódó helyzetét a Heiszei
kori kulturális pszichológiai kutatások eredményei
nyomán mutatja be. Japán és nem japán kutatók– gyakran együttműködésben folytatott – összehasonlító vizsgálatainak idevágó főbb megállapításait
kultúrák közötti, kultúrákon belüli, személyközi,
személyiség-szintű és személyiségen belüli összefüggésekben tekinti át, lehetőség szerint kitérve amagyar–japán viszonylatra.

The given contribution outlines the status andlocation of Japanese civilization on global mapsof contemporary cultures as it is reflected byfindings of cultural psychology research done in
the Heisei-era both by Japanese and non-Japanese
researchers. Relevant research results are surveyed
and summarized in intercultural, intracultural,interpersonal, personal, and intrapersonal contexts,
possibly including the Hungarian–Japanesedimension.

Gergely Attilaa Károli Gáspár
Református Egyetem
adjunktusa

Jelenleg a Károli Gáspár Református Egyetem
Keleti Nyelvek és Kultúrák Intézetében a JapanológiaTanszék adjunktusa. Korábban a Magyar
Tudományos Akadémia Szociológiai Intézetének,majd a Magyar Külügyi Intézetnek a munkatársaként
dolgozott. Japánban egyebek között a Tokiói
Egyetemen folytatott kutatásokat és a Waszeda
Egyetem vendégoktatója volt.
Attila Gergely currently is senior lecturer at theInstitute of Oriental Languages and Cultures,
Department of Japanology, Károli Gáspár University of
the Reformed Church, Hungary. His earlier affiliations
include employment with the Institute of Sociologyof the Hungarian Academy of Sciences and with the
Hungarian Institute of Foreign Affairs. In Japanhe did research at the Department of Sociology of the
University of Tokyo and was invited lecturer to Waseda
University.

13Eschbach-Szabó
Viktória
a Tübingeni Egyetem
professzora

Az Eötvös Loránd Tudományegyetemen végzett németés kínai szakon 1981-ben. Tanulmányait Bochumban
folytatta, ahol japán nyelvészetből doktorált, majd Siebold kutatóként dolgozott. 1992 óta a tübingeni Japánszakon professzor. 1993-ban a Japán nyelv és kultúra
Tübingen-Dôshisha centrumának egyik alapítója lett.
2005–2008 között az EAJS elnöke. 2019 ősztől a Tokyo
College-ben dolgozik a Tokiói Egyetemen.
She studied at ELTE University, Budapest (MA 1981)
in German and Chinese studies. She gained her PhD
in Japanese Studies at Bochum University and becamein 1992 professor at Tübingen University. She is a
codirector of Tübingen University Center for Japanese
Language and Culture at Dôshisha University. From
2005–2008 she was President of the EAJS and in 2019
she was invited by Tokyo College, Tokyo University towork as a Project professor.

14

A magyar rokonsági elnevezések
rendszerének változása Kambe
Takenori (1940–2007) kutatásának
tükrébenOn the method of analyzing
the usage of Hungarian kinshipterms of Kambe Takenori(1940–2007, Tokyo)

Kambe Takenori (1940–2007), a Tokiói Egyetem
és a Szeikei Egyetem professzora a magyar rokonsági nevek kutatására jött 1974-ben Szépe György(1931–2012) meghívására Magyarországra. Nagyon
alaposan kutatta a rokonsági nevek használatát avidéki beszélt nyelvben. Magyar nyelvü disszertációjának (Eötvös Loránd Tudományegyetem 1979)
eredményeit angol nyelven is publikálta. Elöadásomban azzal szeretnék foglalkozni, hogy mit látott meg
japán szemmel a magyar társadalom változásairól és
egyben hogyan módosította az etnológiai kutatásokat nyelvészeti módszerekkel. Gondolatai a megnevezések és a megszólítások rendszerének különbségeit tisztázzák.

The purpose of this paper is to present the Japanesepioneer for Hungarian Studies Kambe Takenori(1940–2007, Tokyo University, Seikei University)
who came to Hungary thanks to the invitationof the linguist György Szépe (1931–2012) started
to analyse the changes used of various usages ofkinship terms in everyday speech in rural areas.
This lecture is intended to show the results of ananalysis on Hungarian kinship terms carried out
by Kambe Takenori, who was interested in therelationship between kinship terms and social
relations in changing Hungary. Until recent years,
it was taken for granted that kinship terms consistof two parts, terms of reference and terms ofaddress. Relying on some works of a recent trend
on this problem and carrying out his own fieldresearch Kambe, the present author has come tothe conviction that the truth is not so simple andthe research method should be modified by modern
linguistics. We will first of all be concerned with thetheoretical background of this conviction, which
will automatically lead us in a way to new results ofanalysing kinship terms.

A japán biztosok tevékenysége atrianoni határmegállapítás során
2020-ban a trianoni békeszerződés aláírásának századik évfordulójára készülve többféle megemlékezést
terveznek országszerte. A történettudományi kutatásokon belül elindult egy külön diplomáciatörténeti
projekt is, amely a korábban még fel nem tárt kordokumentumok bemutatását tűzte ki céljául. Az I. világháborút lezáró békerendszer kialakításában a győztes
hatalmak egyikeként szerepet játszott Japán is. Nekünk ez volt az első alkalom, amikor részt vehettünk
egy ilyen nagy nemzetközi békekonferencián. Történész kollégámmal, Wintermantel Péterrrel jelenlegegy közös kutatást folytatunk a témához kapcsolódó– főként a tokiói Japán Külügyi Levéltárban található – diplomáciai források feltárására és bemutatására.
Ezekből egy külön dokumentumkötetet is szeretnénkösszeállítani és kiadni. A mostani alkalommal ennek amunkának egy részét próbálom meg bemutatni, egyegy rövid idézettel megvilágítva a történések hátterét.
A trianoni békeszerződés hatására Magyarország
elveszítette a területének kétharmadát és lakosságának
közel a felét. A magyar történelem egyik legnagyobb
tragédiája ez, melynek súlyos következményei máigéreztetik hatásukat. A szerződés aláírásakor a lényegi
részekről természetesen már megszületett a döntés, deaz új határvonal pontos helyszíni megvonásának feladata még hátra volt. Ennek a munkának az elvégzése
az ún. határmegállapító bizottságokra hárult, melyekbe
az érintett országok mellett a négy győztes nagyhatalom, Anglia, Franciaország és Olaszország mellett Japán delegált biztosokat. A határmegállapító bizottságok
1921–1924 között végezték munkájukat, és működésük
során a helyszíni bejárásokat követően, a vitás ügyeket
tárgyaló üléseiken hozták meg döntésüket.
A határmegállapító bizottságok munkájában aktívan részt vettek a japán biztosok is, akiknek jelentései
és visszaemlékezései fennmaradtak a levéltári iratok
között. Az ő jelentéseik szövegeit olvasva szembetűnő,hogy ezek a semleges szerepet betölteni hivatott japánbiztosak általában a magyar érdekek mellett érveltek
és a magyarok mellett is szavaztak. Gyakran megdöbbenésüknek adtak hangot amiatt, hogy mennyire
embertelen következményekkel jár és milyen természetellenes helyen húzódik majd az új határvonal.
Mostani előadásomban néhány jellegzetes részlet
bemutatásával szeretném illusztrálni, hogy mi volt akorabeli japán katonai diplomaták véleménye a békeszerződésről, és milyen képük volt a magyarokról.

Japanese participation in the
Border Adjustment Committeeof the Treaty of Trianon
Multiple commemorations are under preparation toremember the Treaty of Trianon’s 100th anniversary.
Among the different centenary history projects
a diplomatic history research program has beenlaunched to introduce previously unpublisheddocuments and archive sources concerning the caseof Hungary at the Paris Peace Conference. Japan has
participated at the Paris Peace Conference as one of thevictorious Allied Powers. This was the first time Japan
could join in to an act of international peace-building.
Together with my fellow colleague Péter Wintermantel
we conduct a joint research to identify and present therelated archive sources that are mainly preserved in
the The Diplomatic Archives of the Ministry of Foreign
Affairs of Japan. We also plan to publish a volume
presenting the relevant Japanese records in Hungariantranslation. Here I intend to highlight some preliminary
findings of this work and illustrate the background of
events with short excerpts from diplomatic reports.
The Treaty of Trianon cost Hungary an unprecedented two-third of her territory, and half of her
total population or one third of her ethnic-Hungarian
population. Serious consequences and effects of thebiggest tragedy of Hungarian history are still seen
today. Though the major decisions have been alreadytaken with the signing of the peace treaty, Allied Border
Adjustment Committees were tasked with the precise

Umemura Yuko
az ELTE Japán tanszék
tanszékvezetője

Tanszékvezető, történész, egyetemi docens, 2015-ben
habilitált. Kutatási területe: japán–magyar kapcsolatok
története.
Associate Professor and Head of the Japanese Department at ELTE University, Budapest. She is a historianand got her Habilitation degree in 2015. Her researcharea is the history of Japanese-Hungarian relations.

demarcation of the new border line. Here the delegatesof the concerned neighbouring countries were joinedby commissioners of the Four Allied Powers: the British
Empire, France, Italy and Japan. The border committees have conducted their work by voting on the findings of their frequent field visits and after committee
meetings full of debates, between 1921 and 1923.
The Japanese commissioners played an activerole in the border committees. Their official
correspondence and summary reports are wellpreserved in the diplomatic archives. While reading
their personal accounts it becomes clear how theseofficers who were assigned to play a neutral role werearguing in many cases for the interest of Hungary andvoted in favour of Hungarians. They have recorded intheir accounts their shock and disturbance over theruthless consequences of the abnormal nature of the
new borderline. In my lecture I would like to highlightby some characteristic quotes how those Japanese
officers looked at the Treaty of Trianon and what was
their perception about Hungarians.

15

Változások és trendek a japántársadalomban egy emberöltő alatt
Hidasi Judita Budapesti Gazdasági
Egyetem professor
emeritája

Alkalmazott nyelvész és kommunikáció professzor,
japanológus, a távol-keleti tanulmányok és menedzsment kutatója és oktatója. 2001–2006 között a Kanda
Idegen Nyelvek Egyetemén oktatott Japánban interkulturális kommunikációt és japán oktatásmetodikát.
Nagyszámú könyv, tananyag és tanulmány szerzője
magyar és idegen nyelveken az alkalmazott nyelvészet,
interkulturális menedzsment és nemzetközi kommunikáció és japanológia témakörében. 2005-ben „a Felkelő
Nap Rendje az Arany Sugarakkal és a Nyakszalaggal”
japán állami kitüntetésben részesült.

16

Professor Emerita at Budapest Business School
University of Applied Sciences. Her academic
background is applied linguistics and communication,
japanology. She is a lecturer and researcher of East
Asian studies and management. From 2001 to 2006
she was visiting professor at Kanda University ofForeign Studies teaching intercultural communicationand guest lecturer at Shirayuri University teaching
methodology of Japanese as a foreign language. She
has a broad publication record of books and textbooksin Hungarian and other foreign languages on topics
of applied linguistics, intercultural management,international communication and Japanese studies.
In 2005 she was decorated for her contribution in
Japanology and Japanese-Hungarian relations by
the „Order of the Rising Sun, Gold Rays with Neck
Ribbon”

A magyar nyelvben az „emberöltő” egy generációnyiidőtartamot, azaz 20-30 évet jelent. Áttekintésünkben azért fókuszálunk erre az intervallumra, mert a
20. század utolsó évtizedétől datálható gazdasági recesszióval szinte párhuzamosan – és jó okkal gyaníthatóan nem is egymástól függetlenül – indultak meg
Japánban olyan jelentős társadalmi változások ésátalakulások, amelyeket akár paradigmaváltásként
is aposztrofálhatunk. A mai Japán nem az a Japán,
mint amit az útikönyvek oldalairól és utazási irodák
hirdetéseiből egy-két évtizede ismertünk meg. A
japán társadalomban jelenleg is zajló átalakulások
egy sokkal kevésbé homogén, egy sokkal lazábban
fegyelmezett, egy sokkal gyengébben szabálykövető
modell felé terelik a közgondolkodást, a társadalmi
viselkedést és a társadalmi megítélést. Megváltoztak az oktatással szembeni elvárások, átalakulóban
vannak a társadalmi nemi szerepek, átrendeződtek apárkapcsolati szokások, változnak a munkához és amunkahelyekhez kapcsolódó elvárások és gyakorlatok. A változások volumene és mélysége olyan fokú,
amelyek kialakulásához más országok esetében
akár évszázadoknak is el kellett telnie. Érthető, ha atársadalom különféle nemzedékei – öregek és fiatalok – másként élik meg és dolgozzák föl ezeket. Ez
az eltérő hozzáállás már önmagában is generációs
feszültségeket implikál, amely nemegyszer értékválságban és identitáskrízisben csapódik le.

Az előadás ezeket a változásokat sorakoztatja föl,utalva a kialakulásuk okaira és eredőire, valamint
bemutatja a várható következményeket – amelyek
a társadalmon kívül a gazdaságra, a kultúrára és amentális jólétre is hatással lehetnek. Úgy érzem,
hogy erre nagy szükség van, mert mint ismeretes, Magyarországon sokan szeretik Japánt, sokanéreznek valamiféle rokonságot a japán emberekkel
és sokan csodálói a hagyományos japán kultúrának,de valójában kevesen értik igazán a japán embertés kevesen ismerik a japán társadalmat. Pedig ezek
ismerete nélkül a mai Japán helyzetét, a Kelet-ázsiai régióban betöltött szerepét és a világ színpadántörténő szereplését érdemben értékelni nem lehet.
A hagyományosan jó magyar-japán kapcsolatok
továbbfejlesztése érdekében is akkor tudunk érdemben tenni, ha egy letűnt, sztereotípiákból táplálkozó
kép helyett igyekszünk a mai, modern japán társadalmat jobban megismerni.

Changes and trends in Japanesesociety within the time-span of one
generation
The reason that in this contribution we focus on thetime-span of one generation (that usually covers
some 25–30 years) is that this coincides with thestart of the economic recession process in the last
decade of the 20th century which in its turn – mostprobably not by coincidence – is being accompaniedby the emergence of such significant changes andtransformations in society that might as well belabelled as paradigm shifts. Today’s Japan is far fromthe image of the Japan that we have learned fromguidebooks and travel agencies advertisements.
The ongoing transformations in Japanese society
guide public thinking, social behaviour and social
judgement towards a much less homogeneous,a more loosely disciplined and a more weakly
rule-obeying social modell. Expectations towards
education have changed, social gender roles have

undergone transformations, human relations
have been rearranged, and expectations andpractices with regard to work and the workplace
are being re-evaluated. The volume and thedepth of the changes are of such intensity thatwould require in the case of other countries
centuries to happen. Diverse generations of thesociety – old and young – react and digest thesein a different manner. This difference in attitude
alone generates considerable tension among
the generations, which ultimately boils down tovalue crisis and identity issues.
This contribution aims at presenting thesechanges, at pointing out the reasons andcauses triggering them, and at highlighting thepotential impacts – not only on society, but also
on the economy, on culture and on the mental
well-being of the people. This is necessary
to do in order to give a realistic picture of theJapanese people and of present-day society to
our Hungarian country-men, many of whom
are much fond of Japan, have a certain senseof kinship relation to Japan, and are great
admirers of the traditional Japanese culture.
This knowledge serves a better understandingof present-day Japan, its position in the EastAsian region, and its role on the world-stage. For
significantly contributing to the developmentof the traditionally well-functioning HungarianJapanese relations, it is important to become
familiar with the achievements of the current
modern Japanese society instead of relying on
outdated stereotypical images.

A 20. század kollektív traumáinak
feldolgozottsága napjainkban
Japánban és Magyarországon
A 20. században a világ legnagyobb részéhez hasonlóan Japánban és Magyarországon is lezajlottak olyan
események, amelyek egy egész nemzet kollektív identitására nézve váltak traumatikus erejű töréssé. Napjaink szociálpszichológiai kutatásai arra utalnak, hogy
a múlt század történelmében a magyarok számára a
Trianoni békeszerződés nyomán beindult változások,a japánok szemében pedig a második világháborúban
elszenvedett atomtámadások jelentik a legsúlyosabb
kollektív traumát. Az előadásban bemutatásra kerül,
hogy a történelmi pálya tankönyvi és néphistóriai
narratívákban megjelenő érzelmi reprezentációjának
elemzése alapján milyen mértékű feldolgozottság tételezhető fel egyik és másik nemzet esetében a fentebb
említett két 20. századi eseményt illetően.

Elaboration of 20th century
collective traumata in present day
Japan and Hungary
Similar to the rest of the world, during the20th century there occurred both in Japan andHungary historical events that have turned into
traumatic fractures in the collective identity of an
entire nation. Contemporary research in social
psychology indicates that in the history of the lastcentury the most devastating case of collective
trauma for Hungarians was the series of changes
induced by the Treaty of Trianon, whereas forJapanese it is represented by the atomic bombingsof Hiroshima and Nagasaki during World War II.
The present paper aims at discussing what extent ofelaboration can be hypothesized in case of the twonations regarding the above-mentioned events of the20th century, based on an analysis of the emotional
representation of historical trajectory as shown inhistory textbooks and lay narratives of history.

Szemerey
Mártona Károli Gáspár
Református Egyetem
tanársegédje

A Károli Gáspár Református Egyetemen folytatott ja­pa­
no­ló­gia és anglisztika szakos tanulmányait követően
2009-ben kezdi meg a doktori képzést a Pécsi Tudományegyetemen, a szociálpszichológia programon.
Kutatási témája a kollektív traumatizáció hatásmechanizmusa és feldolgozásának lehetőségei, amihez
számos támpontot adnak a japán társadalom által a
20. század során elszenvedett nemzeti traumákkal
kapcsolatos vizsgálatai.
Following his studies in Japanology and English
philology at Károli Gáspár University of the Reformed
Church in Hungary, he has been engaged in PhD
studies at Pécs University specializing in social
psychology. His research topic relates to the effectmechanism and digest possibilities of collective
traumatisation. Impetus to this thema are provided byhis investigations on the national traumas suffered by
Japanese society in the course of the 20th century

17Sato Norikoa Budapesti Gazdasági
Egyetem docense

A tokiói Cuda Egyetem Bölcsészettudományi Karának
Nemzetközi Kapcsolatok szakán végzett MA fokozattal. Ezt követően magyar állami ösztöndíjasként
folytatta tanulmányait az MTA Történettudományi
Intézetében. A 1980-as évek közepe óta tanít japánnyelvet a felsőoktatásban és a felnőttképzésben.
PhD disszertációját a japán–magyar üzleti tolmácsolásról írta. A DEKIRU japán nyelvkönyv egyik szerkesztője és a Japán–magyar nagyszótár kontroll szerkesztője.
Jelenleg a Budapesti Gazdasági Egyetemen tanít.
Graduated from the master programme inInternational Relations, Faculty of Humanities, Tsuda
University, Tokyo. Next she continued her studies asa Hungarian state scholarship holder at the Instituteof History of the Hungarian Academy of Sciences.
Since the mid-1980-s she has been engaged in teaching
Japanese in higher and adult education. She wrote her
PhD dissertation on Japanese–Hungarian businessinterpretation patterns. She is one of the editors of the
DEKIRU Japanese language textbook and the editor of
the Japanese–Hungarian Dictionary. She is currently
associate professor at the Budapest Business School,
University of Applied Sciences.

18

A japán kultúra fogadtatása Magyarországon az elmúlt 30 év tükrében

Popularity of Japanese culture
in Hungary in the last 30 years

A japán kultúra népszerűsége többek között a japánkormány támogatásainak köszönhetően, a 90-esévektől kezdődően új lendületet vett Magyarországon. A támogatások közül is különösen jelentős
a Japán Alapítvány, illetve a Japán TengerentúliÖnkéntes Szervezet magyarországi tevékenysége.
Később azonban az internet elterjedése valószínűleg
ennél is nagyobb mértékben hozzájárult a japánkultúra ismertségéhez és elismertségéhez. Ennek
köszönhetően sok, a japán populáris kultúra irántérdeklődő fiatal csatlakozott a japán kultúrát kedvelő szűk körű értelmiség és a sporthoz kötődők
korábbi táborához. Érdekes, hogy ezzel a jelenséggel
párhuzamosan nőtt a japán nyelvet tanulók száma
is. A japán nyelvtanulás egyik legnagyobb motivációs tényezője a japán popkultúra elterjedése volt.
A 21. század beköszöntével ez a trend még jobban
megerősödött, sőt ki is szélesedett. Ma már nemcsak
a japán populáris műfaj, hanem a japán kultúra más
területei is nagy érdeklődésre tarthatnak számot.
Ezek közül is kiemelendő a kortárs irodalom,a japán életforma, a cosplay, a gasztronómia, és
továbbra sem lankad a figyelem a hagyományosabb
területek iránt, mint a dzsúdó, a karate, a kendó,
az aikidó, az ikebana, a teaszertartás, a bonszai
vagy akár az origami, a papírhajtogatás művészete.
A japán kultúra népszerűségét egyértelműen jelzi
a magyar nyelvben meghonosodott számos japán
jövevényszó is.

The popularity of the Japanese culture has taken on
new dimensions from the 1990s. In the beginning,
the support of the Japanese government gave a big
boost in Hungary, such as the activities of the JapanFoundation and the Japan Overseas Cooperation
Volunteers. Later, however, the spreading of theinternet probably contributed much more. As aresult, many young lovers of Japanese popular
culture joined the former camp of the narrowcircle of intellectuals and sports fans who adored
Japanese culture or sports. Interestingly, thenumber of Japanese language learners in Hungary
has increased in parallel with this phenomenon.
One of the most common motivations for Japanese
language learning was to know Japanese pop
culture. With the advent of the 21st century, thistrend has become even stronger and even wider.
Nowadays Japanese popular culture is not the only
attraction, but other areas of Japan’s heritage is alsoof great interest, such as contemporary literature,
Japanese everyday life, cosplay, gastronomy, andmore traditional cultures like judo, karate, kendo,
aikido, tea ceremony, ikebana, bonsai and origami.
We can also see the popularization of Japaneseculture through loan words of Japanese origin in the
Hungarian languageBudapestről Jokohamáig – Metzger
Watanabe Nándor életútja

From Budapest to Yokohama – thelife of Nándor Metzger Watanabe

Egy különleges életút gyors áttekintése. Japán
nyelvtanulástól a japán nyelvtanításig. Katonaság,
határmegállapító bizottság, hivatalos tolmács.
Utazás a szigetországba, majd kiküldetés. A japánés magyar kultúra közvetítése írásban, rádióban.
Népművészeti kiállítások rendezése. A Távol-Keletreszakadt magyarság összefogása. Versfordítás és azelső magyar történelemkönyv kiadása Japánban.
Riporterség, külkereskedelem, szótárkészítés és
követségi munka. A Nagy magyar–japáni szótár egy
negyedének kinyomtatása a bombázott Tokióban.
Hogyan és hol készült el a szótár? Ez lett életének
célja.

A quick overview of his especial life. From Japaneselearning to teaching Japanese. Military service,
participation in the Border Adjustment Committee,
official interpreter. Travel to Japan and laterdelegated there as a representative. Communicatorof both Hungarian and Japanese culture in
writing and on radio as well. Organizer of folk art
exhibitons. Connecting Hungarians living scatteredin the Far East. Publishing of the first history book of
Hungarians in Japanese. Radio reporter, merchant,
dictionary writer and embassy employee. One
quarter of his Hungarian–Japanese dictionary was
published during the bombing of Tokyo. How did hecomplete it?

Kiss Sándor
villamosmérnök,
villamosmérnökmatematikus,
külkereskedő, gazdasági
diplomataA magyar-japán kapcsolatok építéséért a japán császár
2010-ben a Felkelő Nap Rendjével tüntette ki. A tokiói
magyar nagykövetség kereskedelmi titkára (1982–87),
majd kereskedelmi tanácsosa (1992–98). 2003-tól
a Magyar-Japán Gazdasági Klub elnöke. A Magyar–
Japán Barátsági Szumó Kupa 1986-os megalapításának
egyik kezdeményezője. 25 éve kutatja a magyar–japán
gazdasági kapcsolatok történetét. Ebben a témábanszakcikkek szerzője, és a Japán vonzásában címűkönyv írója.
He is electric engineer, engineer-mathematician,commercial diplomat. He was awarded the Order ofthe Rising Sun in recognition of his contributions
to promote economic relations between Japan andHungary in 2010. Commercial Secretary (1982–87) andCommercial Counsellor (1992-98) of the Hungarian
Embassy in Tokyo. President of the Hungary–Japan
Economic Club since 2003. Co-founder of Hungary–Japan Sumo Friendship cup in 1986. Active researcherof the history of economic relations of Hungary andJapan. His book In Allurement of Japan was publishedin 2017.

19

UchikawaKazumiaz ELTE Japán Tanszék
oktatója

2006 óta dolgozik az ELTE Japán Tanszékén
nyelvoktatóként. Az ELTE BTK-n elvégezte a Magyar
nyelv és Irodalom mesterképzését, szakdolgozatának
címe: Magyarországi gyermekirodalom a 20. században – a korabeli japán gyermekirodalom
tükrében. Szintén az ELTE-n a Japán Filológia Doktori
Programon abszolvált, disszertációjának témája:
A szakdolgozatírás támogatása és alkalmazása a japánnyelvoktatásban – a felmérés területe az európaifelsőoktatás alapképzése.
She has been a native language Instructor at the
ELTE Department of Japanese Studies since 2006.
Since 2006 several volumes of Hungarian children’s
literature have been published in Japan, translatedby her. Among her translations one was awarded
the prize of the Japanese Ministry of Health, Labourand Welfare, others received the recommendationsof the Japan Library Association and the Japanese
School Library Association. Her research field is themethodology of Japanese language teaching andJapanese and Hungarian children’s literature. She
pursued her PhD studies at ELTE University JapanesePhilology programme. Her dissertation concerns
Ways and applications of support of thesis writing inJapanese language education on bachelor level of theEuropean Higher Education.

20

Magyar és japángyermekirodalom

Hungarian and Japanese Children
Literature

A jelen előadásomban szeretném összehasonlítani
a magyar és a japán gyermekirodalom történetétidőrendi sorrendben haladva. Amikor ezt kutattam,
számomra az derült ki, hogy nagyjából a 19. századig, majd az 1990-es évektől sok a közös jellemvonásuk, de egyébként a két ország alapvetően teljesen
eltérően viszonyult a gyermekirodalomhoz. Ebben
az előadásban az időkorlát miatt is nagyon röviden
összefoglalva szeretném áttekinteni a két ország
gyermekirodalom kultúrájának hosszú történelmét,
koncentrálva az eltérő korszakokra..

In this presentation I would like to compare the
Hungarian and Japanese history of children’s books,
in chronological order. When I was making researchon this, I realized that there are many common
points until almost the end of 19. century and after
1990s, however between these periods, the twocountries basically behaved to the children’s books
in absolutely different ways. I will talk only thesummary of my findings very briefly because of lacktime, concentrating on the differences of patterns of
the two countries.

A Kanszai vidék nyelvjárásainak
archaizáló sajátosságai különös
tekintettel a partikulahasználatra

The language archaism featuresof the dialects of the Kansai region,
especially the usage of particles

A japán nyelv egyik sajátossága a sokrétű partikulahasználat. A japán leíró nyelvtan szabályai szerint a
partikula a nem ragozható segédszók közé tartozik,
tehát önálló jelentéssel nem bír, csupán a körülötteálló önálló jelentéssel bíró szavak jelentését pontosítja, módosítja. A japán köznyelvben különböző
partikula típusokat különíthetünk el jelentésük és amondatban elfoglalt helyük alapján. Számos olyan
partikulát találhatunk a modern japán nyelvben,
mely már a régi japán nyelvben is jelen volt, defellelhetünk olyan partikulákat is, amelyek a modern japán nyelvben már nem találhatóak meg. Az
előadás során megvizsgáljuk a Kanszai régió nyelvjárásainak archaizáló sajátosságait, különös tekintettel
azokra a nyelvtani jelenségekre, melyek a modernjapán köznyelvben már nem találhatók meg.

One of the special features of Japanese is the usageof particle. According to the rules of Japanesedescriptive grammar, the particle belongs to thegroup of auxiliary words, so it has no independent
meaning, it only clarifies and modifies the meaningof words with independent meaning around it.
In Japanese, there are different types of particles
based on their meaning and their position in thesentence. There are many particles in the modern
Japanese language that were already present in the
old Japanese language, but we can find particles
that are not found in modern Japanese. During
the presentation, we examine the archaisms of the
Kansai dialect, especially the grammatical structuresthat are no longer found in modern Japanese.

Sági Attilaa Károli Gáspár
Református Egyetem
tanársegédje

Sági Attila 2009-ben szerzett diplomát az ELTE BTK
keleti nyelvek és kultúrák alapszakán, majd 2011-ben a
KRE-BTK japanológia mesterszakán. 2011-ben, a XXX.
OTDK-n díjazott pályamunkát mutatott be Az edo-kori japán nyelvkutatás története. A japán szófajok kutatása az
Edo-korban című dolgozatával. 2011–2014 az ELTE BTK
Nyelvtudományi Doktori Iskola hallgatója volt. 2014-től
a KRE BTK Keleti Nyelvek és Kultúrák Intézetében tanít.
Fő szakterülete a japán dialektológia és a leíró nyelvtan.
Kutatásaiban a Kanszai nyelvtani szerkezeteinek történeti változásait vizsgálja. 2010-től a Magyar–Japán Baráti
Társaság elnökségi tagja.
He earned his BA degree in the Department of JapaneseStudies at ELTE University, Budapest in 2009, and MA
degree in the Department of Japanology at Károli Gáspár
University of the Reformed Church, Budapest in 2011.
In the same year he presented an award-winning study
at the Hungarian National Young Scholars Competition,
entitled The History of research of the Parts of Speechin Japanese during the Edo period. Between 2011 and2014 he studied Japanese philology at ELTE University
Doctoral School. Since 2014 he has been teaching at theInstitute of Oriental Languages and Cultures at Károli
Gáspár University of the Reforemed Church. His areasof research and teaching are Japanese dialectology,
morphology and grammar. He is focussing on the studyof the history of Kansai dialect, especially on the changesof grammatical structures. Since 2010 he has been a
Board member of the Hungary–Japan Friendship Society.

.

21Somodi Júliaa Károli Gáspár
Református Egyetem
adjunktusa

A Károli Gáspár Református Egyetem Keleti Nyelvek és
Kultúrák Intézete Japanológia Tanszékének oktatója.
Főbb oktatott tárgyak: BA képzés: Szövegolvasás,
Fordítási gyakorlatok, Általános fordítástechnika,
MA képzés: Grammatikai ismeretek.
PhD fokozatát 2015-ben szerezte az ELTE Nyelvtudományi Doktori Iskolájának Fordítástudományi
Programján. Disszertációjának címe: Megszólítások
pragmatikája japán–magyar összevetésben: a japán
apellatív megszólítások fordításának vizsgálata magyar
filmszövegekben. 2013–2014 között a tokiói Bunkyo
Gakuin University vendégkutatója. Kutatási területe:fordítástudomány, pragmatika, alkalmazott nyelvészet,
japanológia.
Assistant Professor at Károli Gáspár University of theReformed Church in Hungary Institute of Oriental
Languages and Cultures, Department of Japanology.
Main subjects taught: Translation Practice, Reading
Practice, Japanese Grammar.
The title of her doctoral thesis defended in 2015 is:Pragmatics of Address Terms in Japanese–Hungarian
Translations. The Investigation of Japanese Appellative
Forms of Address in Hungarian Film Dialogue Texts.
Main speciality fields: Translation Studies, Pragmatics,
Applied Linguistics, Japanology. 2013–2014 she wasvisiting researcher at Bunkyo Gakuin University, Tokyo.

22

Karakternyelv és fordítás

Character Language and Translation

Murakami regényeit olvasva felfigyelhetünk hőseinek sajátos beszédstílusára. Nem dialektusról,rétegnyelvről van szó, hanem egyedi jellemzőkről. A
szépirodalmi művek, filmek, mangák szereplőinek
nyelvezete olykor eltér a standard nyelvváltozattól.
Szóhasználatuk kifejezheti származásukat, egy
bizonyos társadalmi osztályhoz való tartozásukat,
de utalhat akár a szereplő nemére, életkorára, egyedi
jellemzőire is. A forrásnyelvi olvasó ezáltal pontos
képet alkothat a szereplőről. Jellemábrázoló funkciójuk okán a célnyelvben is fontos szerepük van, éppen ezért a szereplők nyelvhasználatában megjelenő
lexikai, grammatikai, fonetikai jellemzők célnyelvreültetése nagy kihívás elé állíthatja a fordítót.
Előadásomban a karakternyelv és a fordítástudomány eszköztárát hívom segítségül, hogy bemutassam két Murakami-hős beszédsajátosságait, illetve
ezeknek a fordításban való megjelenését.
A szerepnyelv és karakternyelv egyre nagyobb
hangsúlyt kap a japán és nemzetközi nyelvészeti kutatásokban. A japán nyelvben a szerepnyelvre és karakternyelvre utaló nyelvi elemek jól tetten érhetők apartikula használat, a személyes névmások és egyéb
lexikai grammatikai elemeknek köszönhetően.
Előadásomban Kinsui és Yamakido (2015), valamint Sadanobu (2018) definíciói alapján mutatom
be a két kiválasztott Murakami-hős karakternyelvi
sajátosságait. A Kafka a tengerparton hőse, Nakata
Satorunak nyelvezete egyedi, szóhasználatában aszerepnyelv és a karakternyelv egyaránt megjelenik.
Az 1Q84 szereplője, a sajátos hangsúlyozást és korlátolt szókincset használó tizenéves Fukaeri. Jelen
kutatásban azt vizsgáljuk, hogy milyen megoldásokat talált a fordító, Erdős György, hogyan jelenik
meg a magyar fordításban e két hős sajátos beszédmódja.

The speech style of the characters of fictional works
sometimes differs from the standard language use.
When reading Murakami’s novels, one can observe
the peculiar speech style of his protagonists. It is nota dialect, nor a register, but a unique speech style.
Characters’ vocabulary can express their origin,social background, but it can imply their genderor age and unique peculiarities as well. Thus, thesource language reader can get an accurate image ofthe characters. Since character language can reflect
on the protagonists’ attributes, it has an importantfunction in the target text. Thus translating thelexical, grammatical or phonetic features of theirspeech style can be a great challange for any
translator.
In the presentation using the tools of character
language and translation studies focus will be laidon the speech style of two characters of Murakami
Haruki’s novels. Role language and character
language are getting more and more emphasize inJapanese and international linguistic research. In
Japanese language linguistic elements referring torole language and character language can be easily
identified due to the use of particles and personalpronouns or other lexical and grammatical features.
The paper analyzes how the distinctive featuresof the speech style of two Murakami protagonists,
namely the simple-minded Nakata Satoru from
Kafka on the Shore and the teenage girl, Fukaeri
from 1Q84 are translated into Hungarian by GyörgyErdős.

Nyelvtanulási szokások változása
az elmúlt 30 év tükrében: magyar–
japán viszonylatban
A japánnyelv-elsajátítási szokásokban valódi átalakulás a 80-as évek végéhez, a rendszerváltozáshoz
kapcsolható. A japán – mint egyike a választható
idegen nyelveknek – bekerült az addig kötelező
orosz nyelv helyére és egzotikus húzóerő lett az
iskolák számára. Ehhez járult a japán kormány külföldi japán nyelvoktatást segítő programja, melynek
keretében tanárokat és tankönyveket, taneszközöket küldtek a tanítási helyszínekre. Az addig nyelvtani-fordításos tankönyvek és metódusok helyébe
került az audio-lingvális oktatás, mely a hallásértéstés a beszédkészséget erősítette, majd a kilencvenesévektől, a kommunikációkutatás fejlődésével a kommunikáció-központú nyelvoktatás került előtérbe.
Megváltozott az írásoktatás módszere, megjelent az
asszociációs módszer, mely máig erős pozíciót tölt
be. Az új módszereket a nyelvtanárok új Japánban
megjelenő tankönyvek segítségével, módszertani
publikációkon keresztül és az éves nyelvoktatói
konferenciákon ismerhették meg. A nyelvoktatásban az ezredfordulóra megjelent a japán nyelvi
változások oktathatóságának kérdése is, melynek
megválaszolásában segítettek a Japán Alapítvány
Budapesti Irodájának továbbképző kurzusai, mivelide Japánból hívtak szakértő tanárokat. A külső segítség mellett jelentős volt a belső szerveződés ereje
is: a hazánkban japán nyelvet oktatók társaságot
hoztak létre, melynek célja a japán nyelvoktatásban
jelentkező feladatok összehangolása, kiadványok
készítése, vizsgaanyagok kidolgozása, továbbképzések szervezése volt. Az évezredfordulót követő
mintegy húsz évben a japán nyelv iránti lelkesedés nem csökkent, de a 2009-ig jellemző erőteljes
tanulói létszámnövekedés jelenleg inkább stagnál.
Az utóbbi tíz év erőteljes elektronikai fejlődése
számtalan módszertani kihívást eredményezett,többek között a digitális eszközök használatá-ban. Az internet és az okostelefon új módszertani
lehetőségeket kínál, illetve követel, mivel a hallgatóság – kisdiákoktól az egyetemi hallgatókig minden
korosztályban – ezek használatához szokott hozzá. A nyomtatott és a digitális anyagok arányának
eltalálása, összeépítésének feladata a tanárokra
vár. Mi segíti a tanárokat ebben a munkában, mit
lehet tenni az új trendek, technikák megismerésére?
Követi-e a vizsgáztatás a digitális-elsajátítási formák
terjedését (pl. papír szótár kontra digitális szótár)?
Mely területen alkalmazható jól a digitális technika?
Mi a hallgatók elvárása? Ilyen és hasonló kérdésekre
próbálok választ adni hallgatói és tanári interjúk
segítségével.

Changes in language learning
habits over the past 30 years in
Hungary and Japan
In the Japanese languages education and in the
habits of language acquisition there was a significant
change at the end of the 80s in Hungary. The
grammatical-translation methods were replacedby audio-linguistic teaching, and from the 90s
with the development of communication research
the communicative language teaching has been
introduced. The methodology of Japanese writing
education has changed and the association method
appeared which still holds a strong position. The
development of electronics devices in the last ten
years has resulted in a number of methodologicalchallenges, including the use of digital devices. Theinternet and the smartphone offers or demands
new methodological options, because the students
are accustomed to using them. What can help theteachers in this work? What can we do in order tolearn new trends and techniques? In which area
can digital technology be used well? What is the
expectation of students? I try to answer such andsimilar questions through interviews with students
and teachers.

Székács Annaa Budapesti Gazdasági
Egyetem főiskolai
tanáraAz ELTE BTK-n végzett (MA), PhD fokozatát a Janus
Pannonius Tudományegyetemen szerezte, disszertációja az ezredforduló japán nyelvi változásairól szól.
1974-től tanított japán nyelvet a felnőttképzésben,
1979-től az MTA Akadémiai Kiadó szerkesztője.
1985‑től a Külkereskedelmi Főiskolán (később BGF,
BGE) tanít japán üzleti nyelvet. 2009–2018 között a
BGE Keleti Nyelvek szakcsoportjának vezetője, főiskolai tanár. Az Európai Japánnyelv-oktatók Egyesületének 2007 és 2011 között vezetőségi tagja, majd elnökhelyettese. A DEKIRU japán nyelvkönyv egyik szerzője
és a Japán–magyar nagyszótár szerkesztője.
She earned her PhD from Janus Pannonius University,
Pécs. Her dissertation dealt with the Changes in theJapanese language at the turn of the millennium.
She received her MA at ELTE University, Budapest.
She is an expert in Japanese adult education, andshe has been teaching Japanese business language at
the Budapest Business School for 34 years. Between
2009 and 2018 she was the chair of the BBS Oriental
Languages Department as professor. She has been aboard member, later vice president of the Associationof Japanese Language Teachers in Europe (2007–2011).
She is one of the authors of the DEKIRU Japanese
language textbook and one of the editors of theJapanese–Hungarian dictionary.

23

Lázár Mariannaa Károli Gáspár
Református Egyetem
adjunktusa

Japanológia mesterszakon végzett a budapesti Károli
Gáspár Református Egyetemen (2012), majd nemzetközi kultúratudományból szerezte meg PhD fokozatáta kiotói Rjúkoku Egyetemen (2018). 2013-ban a Kóbe
Egyetem japán művészettörténet mesterképzését végezte ösztöndíjjal. Jelenleg a KRE BTK Keleti Nyelvek
és Kultúrák Intézetének adjunktusa, oktatási és kutatási területe az ókori japán kapcsolattörténet és kultúrtörténet, japán régészet és művészettörténet.
She is an assistant professor at the Department ofJapanese Studies, Institute of Oriental Languages andCultures, Karoli Gaspar University of the Reformed
Church in Budapest. She holds a Master’s degree inJapanology from the same university (2012). She
studied Japanese art history at Kobe University andcompleted her PhD in Comparative Cultural Studies
at Ryukoku University in Kyoto (2018). Her field ofstudies covers cultural exchange in ancient Japan,
archaeology and (art) history of the Kofun, Asuka andNara periods.

24

Mit árulnak el a sírfreskók
az ókori japán arisztokrata
kultúráról?

What do the wall paintings of burial
mounds tell us about the ancientJapanese aristocratic culture?

A kínai totemisztikus hagyományokra visszavezethető Négy Égtájőr isten kultusza és a kultusz
alakjaihoz társított taoista szimbólumrendszer nem
csak a kínai kultúrában, de az egész kelet-ázsiai
régió, így Japán ókori arisztokrata kultúrájában ismeghatározó elemmé vált a 6-8. század során. A
kultusz alakjait először a Han-korban vonták össze
hivatalosan egy mitologikus védőszellem csoporttá(Azúrkék Sárkány – kelet, Vörös Madár – dél, Fehér
Tigris – nyugat, Fekete Harcos – észak), mely a taoista kozmológia Öt Elem-tanával, a Jin-Jang elmélettel
és más népi hagyománnyal összefonódva a császári
udvar temetkezési és térelrendezési hagyományaira
fejtette ki leginkább hatását. A Négy Égtájőr arisztokrata sírokban való megjelenítése és az égtájőrökhöz köthető hagyománykör terjedése nem állt meg
Kína területén, hanem az ókori koreai államokban,
majd Japánban is elterjedt a 6–8. század folyamán.
Különösen a 7. század végén és a 8. század elején
volt jelentős hatással a taoista filozófia az ekkor már
buddhista elemeket és ősi sintó rítusokat egyaránt
vegyítő japán udvari kultúrára. Előadásomban két
aszuka-kori sír, a Takamacuzuka-sír és a Kitora-sír
falfestményeinek vizsgálatán keresztül kísérlem meg
bemutatni az ókori japán császári udvar kulturális
kapcsolatait és sajátos kultusz-percepcióját.

The four mythological deities (四神) of ancient
Chinese cosmology were the Azure Dragon of theEast (青龍), the Black Tortoise of the North (玄武),the White Tiger of the West (白虎), and the
Vermillion Bird of the South (朱雀). These totem
animals represented the four cardinal directions
and four quadrants in the sky with a lot of
associated beliefs. They were synthesized into the
Daoist tradition’s Five Elements theory and YinYang concept: each had a corresponding cardinal
direction, season, colour, element, virtue, etc. The
ancient Chinese tradition of the “Four Gods” wasofficially introduced to Japan through the Korean
peninsula by scholars during the 6–8th century.
Remarkable examples of this intercultural exchange
process are the wall decorations of Japanesearistocratic burials and other ancient aristocratic
artifacts (such as bronze mirrors, swords,
ceremonial flags, etc.) decorated with the FourGods’ motif to ward off evil spirits and to display
divine power. To briefly illustrate this intercultural
exchange process and how it influenced theancient Japanese aristocratic culture, this study will
examine the wall paintings of two decorated tumuli(Takamatsuzuka Tomb and Kitora Tomb) built in the
Asuka period.

Gendzsi herceg Magyarországon

Prince Genji in Hungary

Kurátori reflexiók egy regényről, egy
kiállításról, és egy múzeum
kultúrdiplomáciai szerepéről

Curatorial reflections on a tale,
an exhibition and on the roleof a museum in cultural diplomacy

A Gendzsi monogatari a japán vizuális kultúra egyik
legismertebb témája. Muraszaki műve, az ezeréves
szöveg (amelyet gyakran emlegetnek a világirodalomelső klasszikus regényeként) nem csupán egy bámulatos fikció a Fénylő Gendzsiről, a Heian-kor szépségideáljának megtestesítőjéről, hanem a 11. századi
japán élet krónikája, az egyik legépebben fennmaradt ókori japán nyelvemlék, és a japán kulturálisöntudat egyik legszilárdabb alapköve, napjainkig.
Gendzsi a japán-magyar diplomáciai kapcsolatok
hajnalán érkezett Magyarországra, először csupánműtárgyak formájában, amelyek a Hopp FerencÁzsiai Művészeti Múzeum első kiállításától kezdve meséltek a magyar látogatóknak a „szerelmes
hercegről”. A Hopp Ferenc Múzeum történetében
Gendzsi 2015-ben kapott először önálló szerepet.
A Gendzsi herceg nyomában – Japán képen ésírásban című kiállítás a budapesti közgyűjtemény
mintegy 200, Gendzsi-témájú, vagy ahhoz kapcsolódó tárgyát mutatta be. A tárlat célja a Gendzsi
monogatari univerzális irodalmi és képzőművészeti,
esztétikai értékeinek közvetítésén túl az volt, hogy
bemutassa a szöveg fent említett, sokszempontú
kulturális jelentőségét.
Előadásom egyrészt reflexió (és önreflexió) akiállítás eredményeiről és utóéletéről. Másrészt
Japán talán legismertebb irodalmi alkotása interkulturális recepciótörténetének egy szeletét felmutatva
köszönti a százötvenéves japán–magyar diplomáciai
kapcsolatokat és a százéves Hopp Ferenc ÁzsiaiMűvészeti Múzeumot.
.

The Tale of Genji is The Tale of Genji is probably
one of the most popular subjects of Japanese Visual
Culture. The 1000-year-old text (often addressed as
the first epic novel of world literature) written by
Lady Murasaki is not only a marvelous story of theShining Genji, the personification of Japan’s Heian
Period concept of beauty. It is also a chronicle ofJapanese life and culture from the 11th Century, oneof the most fully preserved monuments of Japanese
language and a massive cornerstone of Japanesecultural identification, even today.
Genji arrived in Hungary at the early stage of
diplomatic relations between Japan and Hungary, we
acquainted him first through visual representations
on artworks, which have been telling the tale ofthe “prince in love” to visitors of the Ferenc Hopp
Museum of Asiatic Arts since the opening of thefirst permanent exhibition there. Genji played an
independent role in the history of the Ferenc Hopp
Museum for the first time in 2015. The exhibition
In Search of Prince Genji – Japan in Words andImages introduced more than 200 artworks fromthe public collection, which had a close connection
to The Tale of Genji. The aim of the show was not
only to introduce visitors to the universal aesthetic
beauty of the Genji Monogatari and its visual
representatives but also to transmit the story’s manylayered cultural aspects listed above. In this (self)reflexive talk I wish to evaluate the outcomes of theexhibition and sum up its aftermath. Furthermore,
I wish to greet the 150 years of diplomatic relations
between Japan and Hungary as well as the 100-yearold Ferenc Hopp Museum of Asiatic Arts throughproviding a segment of the intercultural reception
history of Japan’s probably most well-known pieceof Japanese literature.

Dénes Mirjama Hopp Ferenc ÁzsiaiMűvészeti Múzeum
japán gyűjteményének
kurátora

Dénes Mirjam művészettörténész, doktorandusz(ELTE BTK), japanológiai alapismereteit a KRE BTKKeleti Nyelvek és Kultúrák szakán szerezte. A Hopp
Ferenc Ázsiai Művészeti Múzeum japán gyűjteményének kurátora. Főbb kutatási területei a japonizmus
a magyar képző- és iparművészetben, valamint a japánműtárgyak gyűjtéstörténete Magyarországon.
She is a PhD candidate in art history at Eötvös Loránd
University in Budapest. She attended Japanese studies(BA) at Károli Gáspár University of the Reformed
Church. She is the curator of the Japanese artcollection at Ferenc Hopp Museum of Asiatic Arts.
Her main research interests are Japonisme in the fineand applied arts in Hungary, as well as the history ofcollecting Japanese art in Hungary.

.

25

Pinczés István
Színházrendező, tanár,
fordító, színházelméleti
szakember.

Tanári diplomát szerzett a Kossuth Lajos Tudomány
Egyetemen, színházelméleti tanulmányokat folytatotta Színház- és Filmművészeti Főiskolán; doktori fokozatot szerzett a Színművészeti Egyetemen. A debreceni
Csokonai Színház és a Pesti Magyar Színház rendezőjeként, művészeti vezetőjeként számos színházielőadást rendezett itthon is, külföldön is. Legfontosabb díjak: Jászai-díj (1990), Uchimura-díj (ITI-Japán,
1994), a Tojamai Városi Egyetem tiszteletbeli profes�szora (Japán 1997), Shenyang Általános Egyetem
tiszteletbeli professzora (Kína 1997)
Doctor of Liberal Arts (DLA), Hungarian stage director,
teacher, translator, theatre theorist. He earned a degree
in Drama Studies at the Academy of Drama and Film,as well as a DLA (Doctor of Liberal Arts) degree. He
was member of the Csokonai Theatre in Debrecen,
and of the Pesti Magyar Theatre (stage director,
artistic director) directing a large variety of plays.
Major awards: Jászai Award (1990), Uchimura Award(ITI-Japan, 1994), Honorary Professor of Toyama
City University (Japan 1997), Honorary Professor of
Shenyang University (China 1997).

26

A Tojama–Debrecen kulturális
kapcsolat 4 évtizede– különös tekintettel a regionális
színházi kapcsolatokra
A magyar kulturális-művészeti termékek és produkciók legnagyobb távol-keleti fogyasztója Japán. Az
államközi kulturális kapcsolatok jelentős része piaci
alapon, impresszáriós szervezésben zajlik – míg
a regionális kapcsolatok területén a gazdasági-üzleti
szempontok helyett az önfinanszírozású kölcsönösértékcsere magasabb szempontjai dominálnak.
A magyar–japán diplomáciai kapcsolatfelvétel 150
éves évfordulója alkalmat kínál rá, hogy lajstromozzuk a magyar–japán színházi kapcsolatokat, különös tekintettel a négy évtizedes Debrecen–Tojama
regionális kulturális csereprogram színházi vonatkozásaira.
Hubay Miklós: Az efezuszi özvegy című komédiája a Debreceni Színjátszó Stúdió előadásában
1983-ban kapott meghívást a tojamai színházi fesztiválra. A debreceni Csokonai Színház és a Debreceni Színjátszó Stúdió hazai magyar nyelvű kjógenelőadásai (Az édes méreg, Dentaro úr két asszonya,
Az ernyő, a ló meg a mester, A dinnyetolvaj, Buszu
mint szellem). Kinosita Dzsundzsi két egyfelvonásosának (Juzuru – A selyemtollú kócsag, Szannen
Netaró – Hétalvó) debreceni magyar nyelvű bemutatóját, illetve tojamai vendégjátékát Koizumi Hirosi
japán vendégrendező rendezte, japán díszlet- és
jelmeztervezők közreműködésével. Örkény István:
Tóték című tragikomédiáját, Szép Ernő: Május címűkomédiáját és Füst Milán: A zongora című groteszk
játékát e tanulmány szerzője állította színre a to­ja­
mai Bengeiza Gekidan társulatának művészeivel (azelőadások magyarországi vendégjátéka alkalmából
vidéki magyar színházak és a budapesti Thália Színház közönsége is láthatta a produkciókat).
A két színházi kultúra különleges találkozásaként Fazekas Mihály: Lúdas Matyi című elbeszélő
költeményének színházi változatát a Debreceni

Színjátszó Stúdió japán nyelven mutatta be Tojama
megye városaiban, Josida Izumi fordításában
ガチョウ飼いのマティ Gacsókai no Mati címmel
(a konferencia résztvevői a japán nyelvű előadást
megtekinthetik). Ugyanezen projekt folytatásaa magyar színjátszók Petőfi Sándor: János vitézcímű elbeszélőkölteménye színpadi változatának
2020-as japán nyelvű bemutatója Imaoka Dzsúicsiró fordításában, 勇敢なヤーノシュ Júkan na Jánosu
címmel.
A 150 éves évfordulót a Tojama–Debrecen
kulturális csereprogram szervezői a tragikus sorsú
japán drámaíró, Kató Micsio: Az emlékkintornás(思い出を売る男 Omoide o uru otoko) című színműve előadásával ünnepelték Tojamában 2019. január
23-án; a japán–magyar koprodukcióban készült
japán nyelvű előadásban japán és magyar színészek
közösen vettek részt.

Four decades of the culturalconnections between Toyama andDebrecen – with special attention toregional theater relations
The biggest Far Eastern consumer of Hungarian cultural products and art productions is Japan. Much of
the inter-state cultural relations are market-based organized by impresarios – while in the area of regional
relations, the value oriented aspects of self-financed
mutual exchange dominate instead of economic-business considerations. The 150-year anniversary of the
Hungarian–Japanese diplomatic engagement is an
opportunity to register Hungarian–Japanese theatrical relations, especially with regard to the theatricalaspects of the four-decade regional cultural exchange
program between Toyama and Debrecen.
Miklós Hubay’s The Comedy of the Ephesus
Widow performed by the Debrecen Players
Studio was invited in 1983 to the theatre festival
in Toyama. Later the kyogen performances of the
Csokonai Theatre in Debrecen and the DebrecenPlayers Studio in Hungarian (The Sweet Poison,
The Two Wives of Mr Dontaro, The Umbrella,the Horse and the Master, The Melon Thief,Busu as a Ghost) were staged. Kinoshita Junji’s
two one-act plays (Yuzuru – The Silk-Feathered
Crane, Sannen Netaro – The Sleepyhead) were
presented in Hungarian in Debrecen, and Tokyo
as guest performances, directed by Japanese
guest director Hiroshi Koizumi, with the help ofJapanese stage designers and costume designers.
The Toth Family, a tragicomedy by IstvánÖrkény, May, a comedy by Ernő Szép, and The
Grand Piano, a grotesque play by Milán Füst
were directed by the author of this study, withthe artists of Bungeiza Gekidan in Toyama (theaudience of Hungarian countryside theatres andthat of the Thalia Theatre in Budapest also had
the chance to see these performances during the
Hungarian theatre tour).
As a special meeting of the two theatrical cultures, the theatrical version of Lúdas Matyi, a narrative poem by Mihály Fazekas was presented by
the Debrecen Players Studio in Japanese in thetowns of Toyama Prefecture, translated by Izumi
Yoshida entitled ガチョウ飼いいマ (participantsof the conference will enjoy the performance inJapanese language). Continuation of the same
project will be the performence of the theatricalversion of János vitéz (Valiant John – 勇敢なヤーノシュ) by the Hungarian poet Petőfi Sándor
in the Japanese version, in 2020, translated by
Imaoka Juichiro.
The 150-year anniversary was celebrated by
the organizers of the Toyama–Debrecen Cultural
Exchange Program, as well. The Salesman ofMemories (思い出を売男男 Omoide o uru otoko),a play by the tragic Japanese dramatist Michio
Kato was performed in a Japanese–Hungarianco-production, in the Japanese language, withJapanese and Hungarian actors on stage, on the
23rd January, 2019.

Manga: a világot meghódító
képregény
A modern japán képregény alig hetven éves múltra
tekint vissza. Ezalatt szubkultúrából nemzeti iparággá, majd a japán puha hatalmi diplomácia, a CoolJapan egyik legerősebb csodafegyverévé vált.
Az előadás röviden ismerteti a képregény japánirányzatainak kialakulását, történelmét, sajátos jellegzetességeit. Kitér arra, hogyan vált Japán nemzetközi képregény-nagyhatalommá, illetve hogy a japánképregény-roham hogyan formálta át az amerikaiés francia képregénypiacot. Megismerjük a japánképregény magyarországi pályafutását is. Az előadás
utolsó részében Magyarország jelenlétét vizsgáljuk
a japán képregényekben, illetve bemutatjuk azokat
a hazai alkotókat, akik sikereket értek el a szigetországban.

Manga – The Japanese Comics That
Conquered The World
During the last 70 years, Japanese comics
transformed from subculture to national industry.
In the 21st century it became the super-weapon of
Cool Japan, Japan’s version of soft power diplomacy.
In this lecture we will introduce you to thehistory, development, and unique characters of
the Japanese-style comics. We will investigate
how Japanese comics invaded the world, and how
it transformed the American and French comics
market.
Finally, we will examine how Hungary
is portrayed in manga, and introduce the awardwinning Hungarian authors who work inmanga-style.

Oroszlány Balázs
Toxikológus,képregényfordító,
képregényíró,a Magyar Képregény
Szövetség tagja
Japán nyelvi tanulmányait a Lakitelki Népfőiskolán kezdte, majd a Tokiói Idegennyelvi Egyetemen
folytatta. A japán állami ösztöndíj elnyerése utánállatorvosi diplomáját a Hokkaidói Egyetem állatorvosi
karán szerezte. Több mint tizenöt kötetnyi képregényt
fordított japán és angol nyelvből, saját képregényével,a Bürokraták-kal elnyerte a második Alfabéta-díjat.
Jelenleg vizsgálatvezetőként dolgozik, éjjelente képregényt olvas, fordít és ír.
He started his Japanese studies at Lakitelek
Community College, and continued at Tokyo
University of Foreign Languages. As a Japanese
government scholarship holder he got his MA
at Hokkaido University of Veterinary Medicine.
He translated more than fifteen manga from Japaneseand English. His own manga entitled: The Bureaucrats
was awarded the second Alfabeta prize. He is presently
working as an analyzer but at nights he is engaged inreading, translating and writing manga.

27

Zentai Judit Éva
az ELTE Japán tanszék
adjunktusa

Az ELTE BTK japán szakát 2006-ban végezte el, majd
2014-ben szerezte meg PhD fokozatát a Nyelvtudományi Doktori Iskola Japán filológia program kereteinbelül. Előadásokat és gyakorlatokat tart főleg japánkultúra, nyelvészet, klasszikus japán nyelv témákban
az Eötvös Loránd Tudományegyetem japán szakán.
Jelenlegi kutatási területei a japán orvostudomány ésanatómia történetének különböző témáira és periódusaira fókuszálnak.
She obtained her Master’s degree in the field ofJapanese Studies from ELTE University in 2006,
and earned her PhD in Japanese philology from theDoctoral School of Linguistics, Japanese Philology
Program at ELTE University in 2014. Currently she
is a lecturer at the Department of Japanese Studies,
Institute of East Asian Studies at ELTE University in
Budapest and mainly teaches courses in classical andmodern Japanese language and culture and Japanese
linguistics. Her field of studies focuses on several
subjects and periods within the history of Japanese
medicine and anatomy.

28

A 18. századi osztrák magyar,
akinek a munkássága két nemzet
látásmódjára is hatással volt

The 18th century Austrian“Hungarian” who had an essential
impact on the “sight” of both nations

A szemgyógyászat a japán orvostudományon belül
a fejlett kínai Tang-dinasztia kultúrájának hatására
már igen korán önállóvá vált, ez azt jelentette, hogy
egészen az európaiak megjelenéséig a tradicionális
kínai gyógyászat által meghatározott módon végezték a szembetegségek diagnosztizálását, valaminta gyógyítást. Ezen felül a szemeken keresztül vizsgálták a többi szerv állapotát is. A későbbi háborúsidőszakokban ez a terület különösen fontossá válta nagyobb számban előforduló szemsérülések
miatt. Ezt tetézte az urbanizáció és a megváltozottéletmód, amelyet az európaiak megjelenése, és az
Edo-korszak újdonságai eredményeztek. Továbbá, azújabb betegségek korszerűbb megoldások alkalmazására és új technikák elsajátítására ösztönözték
a szemorvosokat, így komoly mérföldkőnek tekinthetjük az európaikkal való találkozást, hiszen az újismeretek elterjedése mellett komoly szemléletváltásra is sor került, amelyhez Joseph Jakob Plenckmunkája is jelentősen hozzájárult.
A bécsi születésű orvosprofesszort, Joseph
Jakob Plencket (1738–1807) 1770-ben nevezték kia Nagyszombati egyetem orvostanárává (sebészet
és szülészet területen), aki 1783-ban a Budai Egyetemen is tanított, majd 1797-ben magyar nemesi
címet kapott. Többféle orvosi oktatási anyagot írt,amelyek közül ki kell emelni a szemgyógyászati
szakkönyvét, amely a holland utazók révén eljutott
Japánba miután lefordították latin nyelvről holland
nyelvre. A holland nyelvet tanulmányozó fordítók
végül elkészítették japán nyelvű változatát, amely
ilyen módon igen fontos művé vált a japán orvosok
körében. Előadásomban a japán szemgyógyászat
legfontosabb állomásai mellett, Joseph Jakob Plenck munkásságát is érintem, aki – akaratán kívül –mindkét nemzet, szó szerinti „látásmódjára” óriási
hatással volt.

Ophthalmology has developed individually in theJapanese medicine by the influence of the cultureof advanced Chinese Tang Dynasty until theappearance of Europeans. That is why diagnosis ofvarious ocular diseases has been performed basedon the knowledge of traditional Chinese medicine.
In addition, the condition of other organs was also
examined through the condition of eyes. Later in thewar periods, this area became particularly importantdue to the increasing number of eye injuries.
Moreover urbanization and the changed lifestyle byappearance of Europeans aggravated this situationin the Edo era. Furthermore, newly discovered
illnesses have encouraged ophthalmologists toapply more sophisticated solutions and acquire newtechnologies, so we can consider the appearanceof Europeans in Japan as a major milestone in thehistory of Japanese medicine. Substantial change ofthinking about ophthalmology has also taken placein Japan to which Joseph Jakob Plenck’s work alsosignificantly contributed.
Vienna-born physician, Joseph Jakob Plenck(1738–1807) was appointed as a Professor of theSurgery and Obstetrics at Nagyszombat University
in 1770. Afterwards he taught at Buda University
until 1783. He was elevated to the Hungarian nobility
in 1797. He wrote several educational materials on
various fields of medicine, from which his ophthalmic
work should be highlighted. This work was translated
from Latin into Dutch which has been taken to Japanby Dutch travellers. Then Japanese translators who
were studying the Dutch language translated it from
Dutch into Japanese, which became very importantamong Japanese physicians. In my presentation,
I briefly introduce main events of Japanese
opthalmology and Joseph Jakob Plenck’s work who
had an essential impact on the “sight” of both nations.

A japán média-bocsánatkérések
szerkezeti változásai az elmúlt
30 évben

The structural changes
of Japanese media-apologies
in the last 30 years

A médiában megjelenő bocsánatkérések (謝罪会見,
szazai kaiken) a mai napig folyamatosan jelen
vannak a japán televíziókban és a sajtóban. Szinte
heti rendszerességgel találkozhatnak a japán nézők
a kamerák felé forduló, mélyen meghajló, botlásukat bánó, néha síró cégvezetőkkel, celebekkel vagy
politikusokkal. Természetesen hasonló jelenséget
láthatunk Európában is, bár ezeknek a száma jóval
kevesebb, mint Japánban, és előadásmódjukban isrugalmasabbak. Prezentációm azt próbálja bemutatni, hogy a szigetországban kialakult erősen
formalizált média-bocsánatkérés az elmúlt harminc
év során milyen hatások eredményeként tolódott
az irónia mezsgyéjére. Kutatásom a médián belüli
bocsánatkérések szerkezeti változásaira, azok okaira, illetve társadalmi szerepeire fokuszál és rámutatarra, hogy a bocsánatkérés a japán sajtó által formáltelőadás, mely mára már jelenséggé nőtte ki magát.

In Japanese media, individuals and corporate
executives bow in front of the cameras tearfully
asking for forgiveness for their misconduct.
Compared to media apologies in Europe and theUnited States, it is clear, that the Japanese arefollowing strict formal rules, including even thelength and the degree of the bow during the apology,
while Western apologies are diverse. The current
presentation shows not only the uniqueness ofJapanese apologies but sheds light on structuraldifferences between the types of apologies during
the last 30 years.

Kovács Emesea Károli Gáspár
Refomátus Egyetem
adjunktusa

2005-ban abszolvált a Színház és Filmművészeti
Egyetem műsorszerkesztő-adásredező szakán, majd
2006-ban elvégezte az ELTE Japán szakát. 2007-től
2016-ig a japán állam ösztöndíjával a tokiói Muszasi
Egyetemen kutatott, 2016-ban szociológia (média)szakon doktorált. 2017-től a Károli Gáspár Református
Egyetem adjunktusa.
She graduated in 2006 in Japanese major at ELTE
University, Hungary. From 2007-2016 she studied
at Musashi University, Tokyo, and obtained her PhD
in media-sociology. Since 2017 she has been assistantprofessor at Karoli Gaspar University of the Reformed
Church in Hungary.

29

30

Mecsi Beatrix

Varrók Ilona

koreanista, japanológusművészettörténész

intézetvezető egyetemi
docens

2015–2018 között az Eötvös Loránd Tudományegyetem
Japán Tanszékének vezetője. Az ELTE művészettörténet-japán szakán végzett, majd a University of
London School of Oriental and African Studies (SOAS)
művészettörténet-régészet nappali képzésén szerzett
PhD fokozatot kelet-ázsiai művészettörténet témában.
1999-ben elnyerte a Pro Scientia aranyérmet.
Kelet-ázsiai művészet témában rendszeresen
meghívott előadó számos európai egyetem Kelet-ázsiai
képzésein. Jelenleg az ELTE Koreai Tanszékének
vezetője.

Portugál és spanyol szakon végzett az ELTE-n 1984ben, majd elnyerte az okleveles orientalista japánszakos előadó címet 1992-ben. A PhD fokozatot ajapán művészeti nevelés tárgykörében szerezte meg
2006-ban. A Károli Gáspár Református Egyetem BTK
Keleti Nyelvek és Kultúrák Intézetének intézetvezető
oktatója. Kutatási területe a modern japán irodalom,japán neveléstörténet, japán nyelv és fordítástudomány. A Japán–magyar nagyszótár főszerkesztője,amely 2015-ben jelent meg. A szótár elnyerte a Japán
Külügyminisztérium oklevelét.

Koreanist, Japanologist, art historian. Between 20152018 head of the Japanese Studies Department at
Eötvös Loránd University (ELTE).
Graduated from ELTE Departments of Art history
and Japanese Studies, and obtained her PhD from
University of London, School of Oriental and African
Studies (SOAS) in East Asian Art History. In 1999 she
won the Pro Scientia golden medal.
She is regularly invited as a guest lecturer by East
Asian Studies Departments of several European
universities.
Currently she works as the Department Head of
Korean Studies at ELTE University.

She graduated ELTE University, Budapest in 1984
MA in Portuguese and Spanish Philology. In 1992
she obtained the Diploma of Oriental Studies withspecialization on Japanology. Her PhD (2006) was
devoted to issues of Artistic Education in Japan. She is
the Head and professor of the Oriental Languages andCultures Institute of the Karoli Gáspár University of theReformed Church. Her field of research covers modern
Japanese literature, history of education in Japan,
Japanese language and translation studies. She is theChief editor of the Japanese–Hungarian Dictionary(2015), which was recognized by the award of the
Ministry of Foreign Affairs of Japan.

2019. szeptember 19.