Nyelvtudományi Doktori Iskola - Japán filológia Doktori Program

A program rövid bemutatása:
A nagy kulturális örökséggel rendelkező Japán megértése csak Japán kulturális gyökereinek és fejlődési
sajátosságainak feltárása által lehetséges. A japán írásbeliség fejlődésének sajátosságai miatt a japán ismeretek
mellett a régi kínai nyelv és kultúra tanulmányozása is alapfontosságú. A Japán Filológiai Doktori Program
hallgatói a saját témájának kutatása mellett, amelyet a filológia követelményeinek megfelelően elsősorban azírásos forrásanyag elemzésén alapulva végzik el, a régi kínai nyelv, a kínai régi szövegek japán olvasási módja, akanbun, a japán nyelvtörténet és japán nyelvészeti kurzusain elmélyítik a japán filológiai kutatáshoz
nélkülözhetetlen japán írásbeliség alapismereteit. A program sikerességét a sinológiai doktori programmal való
szoros együttműködés biztosítja. A Japán Filológiai Doktori Program azok számára kínálja és biztosítja a doktori
fokozat megszerzéséhez a japanológiai alapkutatás lehetőségét a szakoktatói vezetés mellett a Magyarországon
egyedül álló, de a közép- és kelet-európában is kiemelkedő szakkönyv- és forrásgyűjtemény hátterével, akik aszakirányú mesteri fokozattal vagy ezzel egyenértékű tudományos munkássággal rendelkeznek és e mellett afilológiai kutatáshoz szükséges alapos japán nyelvtudás birtokában vannak. A hallgatók munkáját az európai és ajapán nyelvész, irodalmár professzorok is segítik, mint a program külső tagja.

A program vezetője: Dr. Yamaji Masanori

yamaji.masanori@gmail.com(A nyugdíjazás miatt 08/09-es tanév végéig, utána Dr. Szerdahelyi István Japán Tanszék vezetője átveszi.)
témavezetők:Dr. Szerdahelyi István iszerdahelyi@gmail.com
Dr. Hamar Imreimre.hamar@gmail.com

Dr. Bartos Huba

bartos@nytud.hu

oktató:Dr. Umemura Yuko

umemura@ludens.elte.hu

A program keretében folyó kutatások:- A szamurájok gondolatvilága, japán eszme- és vallástörténet (Yamaji Masanori)- Az Edo-kori orvoslás (Zentai Judit)- Az Edo-kori dzsúdzsucu elmélete (Szabó Balázs)- A japán macurik és a japán nép világképe (Lestyán Anita)- Az erkölcs a középkori szamuráj társadalomban (Horváth Katalin)

Javasolt doktori témakörök- japán eszme- és vallástörténet- japán kultúrtörténeti kérdések

- japán nyelvészeti kérdések- japán irodalomtörténeti kérdések- japán történeti forráselemzések

Egyedi felvételi követelmények, kapcsolat mesterszakokkal
A felvételi vizsga:1) a japán szakos illetve a japán tanári MA diplomával rendelkezők esetében: (szóbeli) a választott terület
tárgyából. Előnyt jelentenek megjelent tanulmányok, kitűnő oklevél, szakmai díjak. Szükséges egy "C" típusú
középfokú állami nyelvvizsga egy európai nyelvből, valamint egy másik európai nyelv alapfokú ismerete.
2) a nem japán szakos de ezzel egyenértékű MA diplomával rendelkezők esetében:Az elismert japán nyelvvizsga vagy a nyelvvizsgával nem rendelkezők esetében külön felvételi japán nyelvvizsgát
kell letenni. A kutatási terv bemutatása. Szükséges egy "C" típusú középfokú állami nyelvvizsga egy európainyelvből, valamint egy másik európai nyelv alapfokú ismerete.

Képzésterv (előadások és gyakorlatok):A doktoranduszoknak szakirányú illetve ezzel egyenértékű végzettséggel kell rendelkezniük, ezért általánosbevezető órákra nincs szükség. A klasszikus kínai nyelv ismerete elengedhetetlen a klasszikus japanisztikai kutatás
terén, ezért a hallgatóknak két féléven keresztül kötelező klasszikus kínai nyelvet tanulniuk. A harmadik félévtőlkezdve négy féléven át kötelező a konzultáció, amelyen a hallgatók rendszeresen segítséget kaphatnak vezetőtanáruktól kutatásaik folytatásában. Az alábbi tizenhat kötelező tanegységből 12 nem konzultációs tanegységet elkell végezni az első négy félévben a program teljesítéséhez. Az ötödik és hatodik félévben csak konzultációkra kelljárni. A gyakorlatok gyakorlati jeggyel, az előadások kollokviummal zárulnak. A kültagok részvételét az oktatásban
EU tagország esetében az Erasmus program és a Komacu Csikó Alapítvány támogatása biztosítja, japán tagesetében az Erasmus Mundus program és az egyetemközi kapcsolat. A kültagokkal való konzultációt az állandó
internetes kapcsolat is biztosítja.

Tanegységek:Klasszikus kínai nyelv 1.

2 gy.

Klasszikus kínai nyelv 2.

2 gy.

Kanbun 1.

2 gy.

Kanbun 2.

2 gy.

Japán nyelvtörténet

1 ea.

Japán nyelvtörténeti források

2 gy

A japán nyelvészet speciális kérdései

1 ea.

Japán nyelvészeti szakszeminárium

2 gy

Japán irodalom és kultúra (forráselemzés) 1. 2 gy.
Japán irodalom és kultúra (forráselemzés) 2. 2 gy
Japán eszmetörténeti és történeti forráselemzés 1.

2 gy.

Japán eszmetörténeti és történeti forráselemzés 2.

2 gy.

Konzultáció 1.

2 gy.

Konzultáció 2.

2 gy.

Konzultáció 3.

2 gy.

Konzultáció 4.

2 gy.

Részletes kurzusleírás:Klasszikus kínai nyelv 1-2. (Bartos Huba)
A klasszikus kínai nyelv 1-2. a klasszikus kínai nyelvtan szerkezetével ismerteti meg a hallgatókat. Az illusztrációs
mondatok és az olvasás-szövegértés gyakorlására szerkesztett klasszikus kínai szöveggyűjtemények segítségével
fejleszti a kurzuson résztvevők szövegolvasási készségét, valamint bevezetést ad a kínai filológiai ismeretekbe.
Tananyag: Edwin G. Pulleyblank: Outline of Classical Chinese Grammar. Vancouver, 1995.
Kanbun 1-2. (Yamaji Masanori, Hamar Imre)
A klasszikus kínai nyelv 1-2. órákon megszerzett klasszikus kínai olvasáskészségüket hasznosítva a hallgatók
kanbun, mint a régi japán írásbeliség elsődleges forrásai olvasásával fejlesztik tovább a klasszikus kínai nyelvűvagy japanizált kínai nyelvű forrásanyag elemzési készségüket, és bővítik kínai filológiai ismereteiket is.
Tananyag: klasszikus kínai szövegek és japán kanbun forrásanyag
Japán nyelvtörténet, Japán nyelvtörténeti források(Yamaji Masanori)
1.

A japán nyelvtörténet alapfogalmai, kutatási módszerei, valamint forrásanyagai

2.

A japán nyelvkutatások története (kokugaku és modern japán nyelvkutatás)
és a japán nyelv történeti tagolása

3.

Nara-kori és korábbi 1.

4.

Nara-kori és korábbi 2.

5.

Heian-kori 1.

6.

Heian-kori 2.

7.

Inszei-, Kamakura- és Muromacsi-kori 1.

8.

Inszei-, Kamakura- és Muromacsi-kori 2.

9.

Edo-kori 1.

10. Edo-kori 2.
11. Meidzsi után 1.
12. Meidzsi után 2.
„A japán nyelvtörténeti források” is ugyanezen tematikai felosztást követik.
A japán nyelvészet speciális kérdései, Japán nyelvészeti szakszeminárium
(Bartos Huba, Yamaji Masanori)
1. A magánhangzók rendszere
2. A mássalhangzók rendszere
3. A szókészlet sztrátumai
4. Morfológia 1. (összetételek)
5. Morfológia 2. (ragozás)
6. A japán mondatszerkezet sajátosságai
7. Funkcionális rétegek a mondatszerkezetben
8. A névmások és anaforák viselkedése
9. A mondatrészek sorrendje
10. Topik, komment, fókusz
„A japán nyelvészeti szakszeminárium” is ugyanezen tematikai felosztást követi.
Japán irodalom és kultúra (forráselemzés) 1-2., Japán eszmetörténeti és történeti forráselemzés 1-2. , (YamajiMasanori, Hamar Imre, Umemura Yuko, Szerdahelyi István)
E négy kurzuson a hallgatók igényeit figyelembe véve a tanár egy-egy szöveget kiválaszt, s a félév során ezt olvassa
és elemzi a diákokkal közösen, különös tekintettel nyelvi sajátosságaira. Az illető mű szöveghagyományát vizsgálva
a hallgatók megismerkednek a kommentárirodalommal is.

Az idei aktuális kurzusok

Klasszikus kínai nyelv
KanbunJapán nyelvészetJapán nyelvtörténet
Japán irodalom és kultúra (forráselemzés)
Japán eszmetörténeti és történeti forráselemzés
Konzultációk