Vad påverkar priserna påbostadsmarknaden?
- En tvärsnittsstudie om prisutvecklingen på småhus
över Sveriges kommuner från 1996 till 2015

Av: Amanda Johansson och Josefin Ohlsson
Handledare: Stig Blomskog
Södertörns Högskola | Institutionen för samhällsvetenskaper
Kandidatuppsats 15 hp
Nationalekonomi | Höstterminen 2016

Abstract
Title: What affects the prices in the housing market?
Authors: Amanda Johansson and Josefin Ohlsson
Subject: Economics
Instructor: Stig Blomskog
Semester: Autumn 2016

According to a study by the international real estate firm Knight Frank, the Swedish housing
market is in a fourth place in the rankings of the world’s hottest housing markets. Many
municipalities in Sweden have experienced a strong price trend in housing during recent
years. Therefore, it is important to study the Swedish housing market and its prices. The
purpose of the study is to examine which factors affect the increase in house prices in
Sweden’s municipalities.

We have made a cross-sectional study of 288 municipalities and studying the change inhousing prices from year 1996 to 2015. The study was conducted using a statistical method inform of a regression analysis that has been divided into two time periods: 1996 to 2005 and2006 to 2015. The dependent variable is the change in housing prices and the explanatory
variables are the supply of housing, professional income, unemployment rate, population rate
and municipal taxes.

The regression analysis show that population growth is the variable that is significant to theprice trend during the first period. All the explanatory variables except municipal taxes issignificant during the second period. Through the descriptive statistics, we can also see aconnection between supply of housing per capita and increases in house prices.

Keywords: Housing market, Sweden, Cross-sectional study and Price development
IISammanfattning
Titel: Vad påverkar priserna på bostadsmarknaden?
Författare: Amanda Johansson och Josefin Ohlsson
Ämne: Nationalekonomi
Handledare: Stig Blomskog
Termin: Hösten 2016
En studie gjord av den internationella mäklarfirman Knight Frank placerar den svenska
bostadsmarknaden på en fjärde plats i rankingen över världens hetaste bostadsmarknader.
Många kommuner i Sverige har upplevt en kraftig prisutveckling på bostäder de senaste årenoch det är därför viktigt att studera den svenska bostadsmarknaden och dess priser. Syftet med
denna studie är således att undersöka vilka faktorer det är som påverkar prisutvecklingen påsmåhus i Sveriges kommuner.
Studien är en tvärsnittsstudie över 288 kommuner där förändringen i bostadspriserna studeras
under åren 1996 till 2015. Studien har utförts med hjälp av en statistisk metod i form av en
regressionsanalys som har delats upp i två perioder: 1996 till 2005 och 2006 till 2015. Denberoende variabeln är prisutvecklingen på bostäder och de förklarande variablerna är utbudet
av bostäder, förvärvsinkomst, arbetslöshet, befolkning och kommunalskatt.
Regressionsanalysen visar att befolkningsökningen är den variabel som är signifikant med
prisutvecklingen under den första perioden och alla förklarande variabler utom
kommunalskatten är signifikanta under den andra perioden. Genom den deskriptiva statistiken
kan vi även se ett samband mellan utbud av bostäder per invånare och prisutvecklingen påbostäder.

Nyckelord: Bostadsmarknaden, Tvärsnittsstudie, Marknadsteori och Prisutveckling.

III

1.	
   INLEDNING	
  ................................................................................................................................................	
  1	
  
1.1	
  INTRODUKTION	
  ............................................................................................................................................................	
  1	
  
1.2	
  BAKGRUND	
  ....................................................................................................................................................................	
  3	
  
1.3	
  PROBLEMFORMULERING	
  ............................................................................................................................................	
  4	
  
1.4	
  SYFTE	
  .............................................................................................................................................................................	
  4	
  
1.5	
  AVGRÄNSNING	
  ..............................................................................................................................................................	
  5	
  
2.	
   TIDIGARE	  STUDIER	
  ................................................................................................................................	
  6	
  
3.	
   TEORI	
  .........................................................................................................................................................	
  9	
  
3.1	
  MARKNADSTEORI	
  ........................................................................................................................................................	
  9	
  3.1.1 Den allmänna jämviktsmodellen	
  .................................................................................................................	
  11	
  
3.2	
  THE	  GREATER	
  FOOL	  THEORY	
  ................................................................................................................................	
  11	
  
3.3	
  KONSUMTIONSTEORIN	
  .............................................................................................................................................	
  12	
  3.3.1 Keynes konsumtionsteori	
  ................................................................................................................................	
  12	
  
4.	
   DESKRIPTIV	  STATISTIK	  ....................................................................................................................	
  14	
  
5.	
   EMPIRISK	  ANALYS	
  ...............................................................................................................................	
  20	
  
5.1	
  REGRESSIONSMODELL	
  .............................................................................................................................................	
  20	
  
5.2	
  FÖRKLARING	
  AV	
  VARIABLER	
  ...................................................................................................................................	
  20	
  
5.3	
  REGRESSIONSANALYS	
  ..............................................................................................................................................	
  23	
  5.3.1 Regressionsanalys period 1 (1996-2005)	
  ................................................................................................	
  23	
  5.3.2 Regressionsanalys period 2 (2006-2015)	
  ................................................................................................	
  28	
  
6.	
   SLUTSATS	
  ...............................................................................................................................................	
  32	
  
6.1	
  FÖRSLAG	  TILL	  VIDARE	  STUDIER	
  .............................................................................................................................	
  33	
  
7.	
   REFERENSER	
  .........................................................................................................................................	
  35	
  
8.	
   APPENDIX	
  ..............................................................................................................................................	
  38	
  
8.1	
  KARTDIAGRAM	
  ..........................................................................................................................................................	
  38	
  
8.2	
  PUNKTDIAGRAM	  PERIOD	
  1	
  ......................................................................................................................................	
  39	
  
8.3	
  PUNKTDIAGRAM	  PERIOD	
  2	
  ......................................................................................................................................	
  40	
  
8.4	
  DESKRIPTIV	  STATISTIK	  ............................................................................................................................................	
  42	
  

IV

1. INLEDNING
Under inledningen får läsaren en uppfattning om studiens innehåll. Inledningen ger enintroduktion och bakgrund till den svenska bostadsmarknaden och presenterar sedan studiensproblemformulering och syfte.

1.1 Introduktion
Den internationella mäklarfirman Knight Frank har i sin studie (2016) placerat Sverige på en
fjärde plats i rankingen över världens hetaste bostadsmarknader. Under de senaste åren har
Sverige klättrat fort på listan, år 2014 låg vi på 17:e plats och på en sjunde plats år 2015
(Dagens Industri 2016). På grund av den senaste tidens kraftiga prisökningar har det pågått en
diskussion om det finns en bostadsbubbla på den svenska bostadsmarknaden. Det har varit
kraftiga prisuppgångar och prisfall i länder som Grekland, Spanien, Irland, USA och
Storbritannien. Det har även varit kraftiga prisuppgångar i Sverige, Norge, Australien och
Kanada, men ännu inga prisfall (Flam 2016).
År 1995 låg Statistiska centralbyråns reala småhusprisindex på nästan samma nivå som den
var år 1952, småhuspriserna var i princip konstanta över tiden med lite variation i pris (Flam2016). I figur 1.1 visas det inflationsjusterade fastighetsprisindexet för småhus med 1986 sombasår. Figuren visar att prisindexet har sedan år 1993 stigit med cirka 310 procent i StorStockholm, cirka 270 procent i Stor-Göteborg, cirka 260 procent i Stor-Malmö och cirka 210
procent i hela riket (Ekonomifakta 2016).
Som figur 1.1 visar har prisutvecklingen varit relativt likartad mellan storstäderna i Sverigefrån år 1986 fram till år 1997, därefter har det blivit mer variation i prisökningarna i StorStockholm och Stor-Malmö. Från år 2003 fram till 2013 har Stor-Malmö den högsta
prisutvecklingen, därefter ökar bostadspriserna i Stor-Stockholm i en allt snabbare takt änövriga städer. Samtliga städer följer dock i stort sett samma trend som riket under hela
perioden. Möjliga förklaringar till den ökade variationen kan vara att byggandet av nya
bostäder har varit väldigt lågt, trots detta har fler människor valt att bosätta sig i storstäder.
Detta gör att utbudet hålls relativt konstant medan efterfrågan på bostäder ökar.

1

Figur 1.1 Inflationsjusterat fastighetsprisindex

Källa: SCB samt vissa beräkningar av Ekonomifakta

Sverige har sedan länge haft ett lågt bostadsbyggande i jämförelse mot andra länder. Detlångvariga låga bostadsbyggandet har i kombination med en hög befolkningstillväxt inneburit
en allt större bostadsbrist (Statistiska centralbyrån 2015). Enligt Boverkets enkät om läget påbostadsmarknaden bedömer 240 av landets 290 kommuner att det råder underskott påbostäder (Boverket 2016). Vidare förklarar Boverket (2016) att i de kommuner där det råder
underskott på bostäder bor hela 94 % av befolkningen. Det finns generellt en stor efterfrågan
på bostäder i majoriteten av landets kommuner och med anledning av rådande
flyktingsituation och den kraftiga befolkningsökningen står Sveriges kommuner inför stora
utmaningar att få fram såväl anläggningsboenden som permanenta bostäder (Boverket 2016).
Hans Lind menar i sin artikel (2016) att det låga byggandet kan bero på olika hinder som kan
uppkomma i beslutsprocessen vid bostadsbyggande. Några exempel på hinder vid
bostadsbyggande är hyresregleringen, kommunalt planmonopol, statliga riksintressen, menockså finansiella aspekter, som till exempel bolånetak och amorteringskrav.

2

Dagens höga bostadspriser kan ha en viss grund i att Riksbanken har sänkt reporäntan till en
historiskt låg nivå, det har de gjort för att stimulera efterfrågan och på så sätt har de fåttinflationen att stiga. Den låga reporäntan styr bankernas bolåneränta och när reporäntan stiger
skapar det en ökad lånekostnad för hushållen och det kan innebära långsiktiga konsekvenser
för låntagaren. Om Sverige under många år fortsätter att ha negativa räntor kommer det att bli
bekymmer med stigande bostadspriser (Svenska Dagbladet 2016). Den låga räntan påverkarockså investeringar och sparande på det sättet att konsumenter och företag investerar mer och
sparar mindre.
I och med att priserna på bostäder stiger ser många en bostad som en investering. Detta i takt
med att både inkomsterna och utlåningen har ökat så har bostaden blivit en av de största
tillgångarna i ett hushåll och bolån har därmed blivit ett hushålls största skuld (Riksgälden
2015). Ett prisfall på bostadsmarknaden skulle i så fall ge en stor negativ effekt på hushållens
ekonomi och inte minst en stor negativ effekt på den svenska ekonomin (Dagens Industri
2016a och Boverket 2009).

1.2 Bakgrund
Fastighetskrisen 1990-talet
I början av 1990-talet upplevde Sverige nutidens största fastighetskris som påverkade hela det
svenska banksystemet. Innan 1985 var den svenska kreditmarknaden kraftigt reglerad och istor utsträckning styrd av Riksbanken. Det fanns en valutareglering, räntereglering och
likviditetskvoter där affärsbankernas utlåningstak stipulerades. På grund av en snedvriden
konkurrens i utlåningen mellan finansbolag och affärsbanker så avskaffades ränteregleringenoch likviditetskvoterna år 1985 (Lönnborg-Andersson och Boksjö 1994). Effekten av dessa
avregleringar blev att affärsbankernas utlåning ökade kraftigt och priserna på bostäder,framförallt i storstäderna, steg kraftigt under senare delen av 1980-talet (Lönnborg-Andersson
och Boksjö 1994). År 1989 avskaffades valutaregleringen och samma år togs det även ett
politiskt beslut om en skattereform som förväntades göra boende och lånefinansiering mer
kostsamt (Lönnborg-Andersson och Boksjö 1994). Händelserna gjorde så att efterfrågan påbostäder minskade och bostadspriserna sjönk kraftigt under hösten 1990. Den kraftiga
prisutvecklingen i slutet av 80-talet som sedan utvecklades till ett påtagligt prisfall i början av
90-talet visas tydligt i figur 1.1.

3

Finanskrisen 2008
Fastighetskrisen under början på 1990-talet hade en kännbar effekt på den svenska ekonominoch bostadsmarknaden. En annan finansiell kris som kom att påverka hela den globala
ekonomin utlöstes av problem på den amerikanska bostads- och bolånemarknaden. De
amerikanska bostadspriserna hade stigit under en längre tid och en viktig faktor bakom denlångvariga uppgången var den snabba utlåningstillväxten för bostadsköp till hushåll med lågainkomster. Dessa bostadslån kom på senare tid att kallas subprimelån (Riksbanken 2009). Det
fanns emellertid fler bakomliggande orsaker än subprimelånen till den finansiella krisen, en
orsak var obalanser i det globala finansiella systemet som hade byggts upp under en längre tid(Riksbanken 2009). Det var i september 2008, när den amerikanska investmentbanken
Lehman Brothers gick i konkurs, som den finansiella oron övergick till en akut finansiell kris.
Sverige är starkt beroende av vad som händer i omvärlden, vi har en liten och öppen ekonomi
med en omfattande utrikeshandel och en finansmarknad som är väl integrerad med omvärlden(Riksbanken 2009). Det gör att en global finanskris får en betydande effekt på den svenska
ekonomin.

1.3 Problemformulering
Vad påverkar priserna på bostadsmarknaden?
Vi kommer att studera prisutvecklingen i Sveriges kommuner under de senaste 20 åren för att
ta reda på vilka faktorer det är som ligger bakom den kraftiga prisökningen. I vår
regressionsmodell kommer vi att ta reda på vad som skiljer perioderna år 1996 till 2005 och år
2006 till 2015 åt och se vilka faktorer som har varit signifikanta med prisutvecklingen underrespektive period.
Det som styr priserna på bostadsmarknaden är i regel utbud och efterfrågan på bostäder, men
det är även många faktorer som spelar in på de stigande bostadspriserna. Det är därför viktigt
att försöka förklara vad det är som orsakar den ökade prisutvecklingen.

1.4 Syfte
Syftet med studien är att undersöka vilka faktorer som påverkar den kraftiga prisutvecklingenpå småhus i Sveriges kommuner, hur signifikanta faktorerna är och om de skiljer sig åt mellan
tidsperioderna.
4

1.5 Avgränsning
Studien kommer att undersöka prisutvecklingen på småhus över Sveriges kommuner. Småhus
kan definieras som en fastighet, som är inrättad till bostad åt högst två familjer. Vanliga
former av småhus är friliggande villor, radhus, kedjehus och fritidshus. Studien kommer
hädanefter att benämna småhus som bostad. Studien har valt att fokusera på perioden från år
1996 fram till år 2015, då det under denna period har varit en betydande prisstegring förmånga kommuner. Det kommer att uppstå ett bortfall på två kommuner, Knivsta och
Nykvarn, eftersom dessa kommuner har tillkommit på senare tid och det finns därmed inte
datamaterial för samtliga årtal i den valda perioden.
I regressionsmodellen kommer studien inte att belysa viktiga förklarande variabler såsom
BNP, ränta och aktieprisindex, då dessa variabler inte varierar över kommuner. Hushållens
finansiella tillgångar och skuldsättningsgrad är också viktiga påverkande faktorer som intekommer att finnas med i regressionsmodellen på grund av att det saknas data på kommunnivå.

5

2. TIDIGARE STUDIER
I detta kapitel kommer vi att presentera fem stycken tidigare studier om bostadsmarknaden,både om den internationella och den svenska bostadsmarknaden.

Gregory D. Sutton (2002) har gjort en studie om sex utvecklade ekonomier: USA, England,
Kanada, Irland, Nederländerna och Australien. Sutton undersöker, med hjälp av VARmodellen, i vilken utsträckning fluktuationer i bostadspriser kan hänföras till variationer inationella inkomster, räntor och aktiekurser. Ett resultat från studien som speglar samtliga
observerade länder är den relativa betydelsen av börssvängningar för att förklara
bostadspriser. I de flesta länder är förändringar i aktiekurser en lika viktig del för
bostadspriset såsom fluktuationer i BNP och i räntan. Studien har visat att gynnsamma
ekonomiska utvecklingar i inkomster, räntor samt aktiekurser har en stor inverkan på
bostadspriserna, men i vissa fall har bostadspriserna ökat med mer än vad som motiverats av
de variabler som har beaktats.
Bharat Barot och Zan Yang (2002) har i sin studie estimerat den kvartalsvisa dynamiska
efterfrågan på bostäder och bostadsinvesteringar för Sverige och England under perioden år
1970 till år 1998. I undersökningen har de använt sig av ECM-modellen och det primära
syftet var att undersöka graden av skillnader och likheter i privata bostäder för de bådaländerna. Studien har visat att Sverige har haft en starkare effekt på huspriserna av räntor,
finansiell förmögenhet och skulder än England. Dessutom så finns det ett direkt samband
mellan hushållens amortering på bolånet och förändringar i den nominella räntan. Vanligtvis
är en ökning i hushållens skulder en indikator på att konsumenter är optimistiska och att det
skapar en stark efterfrågan. Å andra sidan, skulle en ökad skuldsättning eller en minskning i
de finansiella tillgångarna öka riskerna för ekonomiska problem. Detta kan bland annat leda
till att konsumenten efterfrågar varaktiga varor och bostäder vilket sänker huspriserna.
Studien har med hjälp av Granger causality fått resultat på att huspriser orsakar finansiell
förmögenhet i Sverige, en prisutveckling på huspriserna bidrar till att en individ känner sig
mer förmögen och diversifierar sina finansiella portföljer. En förändring i huspriserna orsakar
förändringen i ett hushålls skuldsättning och de reala räntorna orsakar förändring i husprisernai både Sverige och England.

6En annan intressant studie om vad som påverkar bostadspriserna är gjord av Kostas
Tsatsaronis och Haibin Zhu (2004). Författarna har delat upp studien i två olika sektioner. I
den första sektionen undersöker de bostadspriserna i 17 stycken industriella ekonomier mellanåren 1970 till 2003. Författarna diskuterar de viktigaste drivkrafterna för bostadspriser, bådekortsiktiga och långsiktiga, och förklarar varför drivkrafterna skapar skillnader mellan
länderna. De drivkrafter som påverkar efterfrågan över längre sikt är hushållens disponibla
inkomst, förändringar i demografin, permanenta inslag i skattesystemet och den
genomsnittliga räntan. De drivkrafter som kan mätas på kort sikt är bland annat utvecklingen
av bostadsbeståndet i ett land och de kan skilja sig åt ganska signifikant beroende på hur lången planeringsprocess är och hur konstruktionsfasen ser ut. Osäkerhet på marknaden en tid
framöver är en annan drivkraft som påverkar efterfrågan på bostäder under kort sikt,
osäkerhet bidrar till en ökad volatilitet i bostadspriser och en mer försiktighet ibostadsbyggandet.
I den andra sektionen studeras samma länder uppdelade i tre olika grupper. Författarnaanvänder sig av VAR-modeller för att undersöka effekten av skillnaderna i ett lands struktur
för kreditutlåning och ett lands förhållande mellan makroekonomiska variabler och
bostadspriser. Resultaten från studien stödjer aspekten att den historiskt låga räntan har varit
den största anledningen till den kraftiga prisutvecklingen på bostäder i de flesta
industrialiserade länderna. Vidare förklarar författarna att lägre realräntor i sin tur ärförknippat med rikligare likviditet i banksystemen och en mer frikostig kreditexpansion.
Mats Wilhelmsson (2008) har i sin studie fokuserat på att analysera vilka faktorer det är sompåverkar de regionala huspriserna och dynamiken i bostadsmarknaden. Wilhelmsson har
använt sig av ECM-modellen och paneldata över 281 kommuner i Sverige och undersökt
prisförändringar från år 1991 till år 2005. Den disponibla inkomsten, inkomstskatten,bolåneräntan, sysselsättningsgraden och vakansgraden är de förklarande variablerna. Studiensresultat visar hur lång tid de tar för en region att nå jämvikt på marknaden igen.
Anpassningsprocessengårmycketsnabbareom

ekonominbefinner

sig

i

en

konjunkturuppgång än i en nedgång. Det tar cirka fem till sex år för priserna att nå jämvikt
om marknaden befinner sig i en konjunkturnedgång jämfört med ett år när ekonomin befinner
sig i en uppgång.

7

Boverket har i sin marknadsrapport (2013) studerat prisförändringar i samtliga svenska län
med hjälp av en dynamisk panelregression. Priserna i Sverige har sedan 1996 ökat med 120
procent realt, men det finns stora regionala skillnader i ökningstakt och i prisnivå.
Prisökningen kan enligt Boverket huvudsakligen förklaras av stigande inkomster, låga räntor
och bakåtblickande förväntningar eller spekulation. I många storstadslän och län som
angränsar till dessa har en ökad boendetäthet även haft betydelse för prisutvecklingen.
Sammantaget förklarar de makroekonomiska faktorerna cirka två tredjedelar av uppgången i
huspriserna. Den resterande delen kan representeras av aktörernas bakåtblickande
förväntningar och hur bolånemarknaden i Sverige fungerar. Det finns därmed faktorer på densvenska bolånemarknaden som gör att skulderna ökar och underbygger ytterligare
prisökningar på bostadsmarknaden.

8

3. TEORII detta kapitel kommer vi att presentera den teori som går att applicera på
bostadsmarknaden.

3.1 Marknadsteori
En grund som behövs för att en marknad ska uppstå är att ett slags utbud finns, men det måste
också finnas en efterfrågan. Detta brukar visualiseras med ett diagram, där efterfrågan har en
negativ lutning och utbudet har en positiv lutning, se figur 3.1. Det måste finnas enefterfrågan för den produkt som marknaden har att erbjuda och efterfrågan styrs av
konsumenternas köpkraft och köpkraften styrs av en mängd olika faktorer.
Marknadsteorin går att applicera på bostadsmarknaden, men är till skillnad från många andra
marknader trögrörlig. Det tar lång tid att förändra utbudet i och med att bostadsbyggande oftaär en lång process. Efterfrågan kan å andra sidan ha en stor variation på kort sikt. Utbudet ärdärmed relativt konstant på kort sikt och prisförändringen på kort sikt hör ihop med
konsumenternas efterfrågan. Detta illustreras i figur 3.1.
Figur 3.1 Bostadsmarknaden kortsiktigt och långsiktigt

9När en väsentlig förändring sker på bostadsmarknaden innebär detta att efterfrågan förskjuts.
När efterfrågan förskjuts sker det en förändring i prisnivån på bostadsmarknaden. En
väsentlig förändring på bostadsmarknaden som kan skapa en förändring i prisnivån är till
exempel att den disponibla inkomsten ökar, en förväntning av en högre disponibel inkomst iframtiden eller att befolkningstillväxten ökar. Andra orsaker till förändringar i prisnivån ärökade finansiella förmögenheter, att priset på alternativa bostäder ökar, att kostnaden för
bostaden blivit lägre (av till exempel förändringar i bolåneräntor/fastighetsskatten) och
spekulationer om en ökad prisnivå. Att en spekulation skulle öka prisnivån kan förklaras av
The Greater Fool Theory som förklaras mer ingående under 3.2.
Det är många specifika egenskaper som gör att bostadsmarknaden frångår den generellamarknadsteorin. Några av de egenskaper som gör bostadsmarknaden speciell är att:•

Varje objekt är unikt: Bostadsmarknadens utbud består av olika unika objekt.

•

Varje bostad har en bestämd plats: Läget på en bostad har en stor betydelse.
Väsentliga faktorer som kan komma att påverka priset kan vara närhet till
kommunikationer och grönområde.

•Lång varaktighet: Bostäder har lång ekonomisk livslängd, mark är “evigt bestående”.

•

Stor kapitalinsats: Investeraren behöver oftast ta ett lån eller besitta ett större kapital
för att köpa en bostad.

•Lånefinansierade köp: Eftersom kapitalinsatsen är stor krävs det oftast att köparen tar
ett omfattande lån för att kunna köpa en bostad.

•

Trögrörligt utbud: Utbudet på bostäder är relativt konstant på kort sikt.

•

Bristfällig marknadskommunikation: Bristfällig information kan leda till osäkerhet
och behov av rådgivning inför och under ett bostadsköp.

•

Utdragen överlåtelseprocess: Det kan ta lång tid från det att beslutet om överlåtelsetas till att det fullföljs.

•Många inblandade parter: I en process för bostadsköp behövs olika experter ochrådgivare i egenskap av mäklare, besiktningsman, advokat, kreditprövare ochbankpersonal.

•

Strikt samhällskontroll: Olika regelverk över hur en bostadsöverlåtelse får gå till, som
formkrav, vad som tillhör bostaden vid köp samt redovisningsskyldigheter.

(Institutet för värdering av fastigheter och Samfundet för fastighetsekonomi 2008)10

3.1.1 Den allmänna jämviktsmodellen
Som i marknadsteorin antar den allmänna jämviktsmodellen att utbudet och efterfrågan är
grundstenen i prissättningen. Enligt denna teori gör utbudet och efterfrågan att
bostadsmarknaden går mot jämvikt (Krugman och Wells 2012). Denna modell kan ävenförklaras av figur 3.1 som visar bostadsmarknaden på kort och lång sikt, i figuren möts utbud
och efterfrågan, där de möts hittas jämviktspriset på marknaden. Jämviktsmodellen antyder att
full jämvikt råder på alla marknader på lång sikt, det vill säga att efterfrågan och utbud möts
för ett marknadspris och marknaden kommer till ett steady state. Om det till exempel sker enchock på marknaden i form av att bolåneräntan sänks, så stiger efterfrågan på
bostadsmarknaden. När efterfrågan skiftar höjs priserna på bostäder och den allmänna
jämviktsmodellen menar att utbudskurvan kommer att röra sig längs med efterfrågekurvan för
att skapa jämvikt på marknaden på lång sikt. Marknaden hamnar då i ett nytt så kallat steadystate.

3.2 The Greater Fool Theory
The Greater Fool Theory berättar varför en köpare är villig att betala ett högre pris än vad
tillgången är värd vid det tillfället. Detta gör köparen i förhoppning att kunna sälja tillgången
till ett högre pris senare (Segerborg 2010). Teorin innebär att den som köper bostaden
medvetet betalar ett högre pris än vad bostaden är värd enligt marknadspriset idag, dåkonsumentens förväntningar att priset kommer gå upp i framtiden driver upp betalningsviljan.
Förväntningarna kommer från att marknadspriset hade gått upp förra veckan och
förväntningarna att det kommer att gå upp i framtiden blir då högre och den första köparenkommer då tjäna på sin dåraktighet. Konsumenten köper alltså till ett högre pris i hopp om att
en större “dåre” ska köpa den efter för ett ännu högre pris. Det här gör att priserna kommer att
drivas upp ännu mer (Federal Reserve Bank of St Louis, 1987).
Enligt teorin ska det, under så kallade fooling perioder, vara en positiv korrelation mellan detidigare prisförändringarna och de långsiktiga positiva prisförändringarna som går övermedianen av förändringen från provperioden. Teorin kan tolkas att förväntningar som antagits
av vad priset varit föregående period kan leda till att priserna på bostadsmarknaden drivs upp
snabbt och marknaden kan hamna i en så kallad prisbubbla.

11

3.3 Konsumtionsteorin
Konsumtionsteorin menar på att en individ i ett hushåll alltid vill nå nyttomaximering,följaktligen hur mycket ett hushåll ska köpa av en vara för att uppnå maximal nytta medhushållets budget. I konsumtionsteorin är konsumenten alltid i centrum, valet av bostad väljs
av rationalitet och egenintresse samt att konsumenten alltid väljer mer framför mindre. I
denna studie är varan en bostad och bedömningen av beslutet om vilken bostad som ska köpas
bestäms av hushållets nyttomaximering. Med en bostad som vara är det särskilt svårt att sägaom det är en konsumtionsvara eller investeringsvara, då båda varugrupperna kan appliceras påen bostad och ett bostadsköp. En bostad utgör både ett privat mål i livet, en investering att
tjäna pengar på och en lösning av bostadssituationen, det vill säga att ha någonstans att bo ochfå tak över huvudet.
För att kunna applicera konsumtionsteorin på bostadsmarknaden är det individens beslut ochnyttomaximering som står i fokus, då ett köp och försäljning av en bostad följer beteendet av
en rationell konsument på en fri marknad där priset baseras på konkurrensen mellan
individerna samt utbud och efterfrågan. Konsumtionsmönstret hos hushållet följer konvexa
preferensordningar. En bostad ingår i en komplett ordning som är rangordnad och på så sättkan en rationell konsument, genom sin ordning, nyttomaximera sitt köp av en bostad (Perloff2008).
En annan viktig del i konsumtionsteorin är att när räntan sänks så konsumerar hushållen mer
då de får mer likvid över. Därmed blir räntan ett viktigt styrmedel för att hålla ekonominstabil.

3.3.1 Keynes konsumtionsteori
I Keynes konsumtionsteori antas den disponibla inkomsten bestämma konsumtionen. John
Keynes menade att det fanns en relation mellan den aggregerade konsumtionen och den
aggregerade inkomsten (Romer 2005, s. 349). Om den reala disponibla inkomsten ökade med
en krona antog Kenyes att hushållens konsumtion stiger med mindre än en krona. Den
marginella konsumtionsbenägenheten (MPC), som visas i figur 3.2, anger lutningen ifunktionen och mäter hur stor ökning det blir i konsumtionsbenägenheten när den disponibla
inkomsten ökar med ännu en krona (Fregert och Jonung 2010, s.290).

12

Figur 3.2 Konsumtion som en funktion av disponibel inkomst

Keynes ekvation för teorin ges av:
C = α + β Yd → ΔC = β ΔYd(1)

I ekvationen står C för konsumtion, Yd för disponibel inkomst, β för MPC och α för den
autonoma konsumtionen som är konstant, det vill säga konsumtionen för de grundläggandebehoven. Vi skriver om ekvationen genom att använda den första ordningen differentieringtill konsumtionen, ΔC, som visar förändringen i konsumtionen.

Ekvation (1) visar på att den disponibla inkomsten påverkar konsumtionen. Den disponibla
inkomsten avgör hur mycket som kan konsumeras på en bostad, då bankernas vilja att låna ut
kapital delvis beror på hushållets inkomst, så kan konsumtionsteorin appliceras på
bostadsmarknaden. Det är med andra ord den disponibla inkomsten som avgör hushållens
köpkraft på bostadsmarknaden. En variabel som kan påverka den disponibla inkomsten ärarbetslöshet, om personen är arbetslös sänks β i ekvation (1) då MPC kommer att sänkas och
därmed kommer bostadspriserna sjunka eller planas ut om arbetslösheten ökar.
Keynes teori har dock kritiserats för att inte ha varit tillräckligt grundlig till hushållens
konsumtion, då Keynes endast tog hänsyn till den disponibla inkomsten som den enda källan
till hushållens konsumtion (Romer 2005, s. 349).

13

4. DESKRIPTIV STATISTIKI detta kapitel kommer vi att presentera relevant deskriptiv statistik som har tagits fram för
studien.
I figur 8.1 som hittas i appendix visas en egen illustration av de geografiska variationerna i
prisökningen på bostäder i Sveriges kommuner under perioden år 1996 till år 2015. I figuren
framgår det att det finns betydande skillnader i prisökningen på bostäder över kommunerna.
Både Solna kommun och Stockholms kommun är ensamma i sina kategorier då deras
prisökning har varit väldigt kraftig de senaste 20 åren. Som det går att avläsa på färgskalan på
kartan är att det är en större prisökning runt storstäder och i tätortskommuner. Exakt
prisförändring i alla kommuner återfinns i appendix i tabell 8.1.
Figur 4.1 visar de tio kommuner med högst prisutvecklingen på bostäder under perioden år
1995 till år 2015. Y-axeln anger medelvärdet av köpeskillingen på permanenta småhus och xaxeln anger årtalen. Alla kommuner förutom Strömstad har en relativt stadig och snarlikuppgång från år 1995 till år 1999, därefter börjar prisutvecklingen i Solna och Sundbyberg att
öka i en snabbare takt. Vidare går det att se en kraftigare uppgång i Solna från år 2002 framtills finanskrisen i slutet på år 2008. Både under och en tid efter finanskrisen faller priserna isamtliga kommuner och går sedan tillbaka till nivån innan krisen. Sedan runt år 2011 faller
priserna igen för att därefter stiga kraftigt. Bostadspriserna har haft en kraftig prisuppgång
speciellt i Solna, Sollentuna, Stockholm, Sundbyberg och Täby. Nedanför figur 4.1 anges
vilken prisutveckling alla tio kommuner har haft sedan 1995.

14

Figur 4.1 Tio kommuner med högst prisutveckling under 1995 till 2015

Källa: SCB
1. Solna: 554%

6. Tyresö: 407%

2. Stockholm: 457%

7. Öckerö: 404%

3. Sollentuna: 423%

8. Huddinge: 404%

4. Strömstad: 413%

9. Sundbyberg: 403%

5. Partille: 410%

10. Täby: 393%

Figur 4.2 visar prisutvecklingen på bostäder i Stockholm, Göteborg och Malmö under 1995
till 2015. Priserna i Malmö och Göteborg hålls på en jämn nivå fram tills finanskrisen då
priserna i Göteborg stiger en aning mer än priserna i Malmö. Göteborg har haft en
prisutveckling på 354% och Malmö har haft en utveckling på 317% från år 1995 till år 2015.
Priserna i Stockholm har, som tidigare nämnt i beskrivningen till figur 4.1, haft en ökande
trend fram tills finanskrisen och därefter gick priserna ner något och var relativt stabil framtills 2012 då priserna steg i allt snabbare takt.

15

Figur 4.2 Prisutveckling på bostäder i storstäder 1995 till 2015

Källa: SCB
I figur 4.3 visas utbudet av bostäder per invånare i de tio kommuner med högst
prisutveckling. Utbudet per invånare är beräknat med antalet bostäder dividerat med
befolkningen i respektive kommun, på detta sätt går det att mäta konkurrensen på bostäder ien kommun. Utbudet har varit relativt stabilt och oförändrat i alla kommuner fram tills
finanskrisen då utbudet minskade i 233 kommuner enligt statistiken från Statistiska
centralbyrån. Tyresö och Huddinge är exempel på kommuner som ökade sitt utbud perinvånare under finanskrisen. Utbudet per invånare har generellt sett varit väldigt lågt och allra
lägst i Solna, som även har varit den kommun med högst prisutveckling. Stockholm och
Sollentuna visar också på ett lågt utbud per invånare och en väldigt kraftig prisutveckling.
Dagens Nyheter (2016) skriver i en artikel att utbudet av bostäder har sjunkit i flera år medan
efterfrågan bara har ökat, påståendet gäller i stora delar av landet och i synnerhet istorstäderna.

16

Figur 4.3 Utbud per invånare för de tio kommuner med högst prisutveckling

Källa: SCB
I figur 4.4 jämförs utbudet per invånare i Sveriges storstäder Stockholm, Göteborg och
Malmö. Göteborg har haft ett stabilt utbud per invånare fram tills finanskrisen då utbudet perinvånare sjönk, efter att utbudet sjunkit har det haft en nedåtgående trend. Malmö och
Stockholm har haft en nedåtgående trend från 1995 till och med 2015.
Figur 4.4 Utbud per invånare i storstäder 1995 till 2015

Källa: SCB

17

I figur 4.5 visas en jämförelse mellan prisutvecklingen på bostäder och utbudet per invånare ide 30 kommuner med högst prisutveckling under perioden 1995 till 2015. Prisutvecklingen
har varit högst i de kommuner som har större städer, tätorter och förorter. Dagens Nyheter(2016a) skriver i en artikel att fler personer numera flyttar ut snarare än flyttar in till storstädersom Stockholm, Göteborg och Malmö. En förklaring är att invånare bosätter sig istorstädernas grannkommuner istället. Vidare förklarar artikeln att bostadsbyggandet percapita de senaste åren har varit högre i grannkommunerna till storstäderna än i storstäderna.
Utbudet per invånare är lägst i Solna (1,27%), Sundbyberg (2,78%), Stockholm (5,49%) och
Göteborg (10,55%), medan prisutvecklingen på bostäder också har varit högst i Solna (554%)
och Stockholm (457%).

Figur 4.5 Jämförelse mellan prisutveckling och genomsnittliga utbudet av bostäder perinvånare över 20 år

Källa: SCB

Figur 4.6 visar en jämförelse mellan prisutvecklingen på bostäder och utbudet per invånare ide 30 kommuner med lägst prisutveckling under år 1995 till år 2015. De kommuner med lägst
prisutveckling är tätorter och mindre städer belägna runt om i Sverige. I Storsele, Malå, Ånge,Övertorneå, Åsele och Bjurholm har det varit högre utbud per invånare än prisutveckling påbostäder. Storsele är den enda kommunen som har haft en negativ prisutveckling under hela
perioden. Bjurholm är den kommun med högst utbud per invånare (43,23%) och kommunen
har haft en prisutveckling på 41,43%.

18

Figur 4.6 Jämförelse mellan prisutveckling och genomsnittliga utbudet av bostäder perinvånare över 20 år

Källa: SCB

19

5. EMPIRISK ANALYS
I detta kapitel kommer vi att presentera en beskrivning över hur den empiriska analysen hargått till, vår regressionsmodell och en diskussion över det empiriska resultatet.
Studien är en tvärsnittsstudie över prisutvecklingen på bostäder i Sveriges kommuner. Studien
undersöker prisutvecklingen över 20 år, årtalen är uppdelade i två perioder och analysen
kommer därefter att ske i två delar. I den första delen av analyseras prisutvecklingen från år
1996 till år 2005 och i den andra delen från år 2006 till år 2015. Därefter kommer resultatet
att presenteras och ge en beskrivning över vilka faktorer det är som har påverkat
prisutvecklingen i respektive period. Skälet till att studien är uppdelad i två delar är för att
man med två modeller lättare kan fånga dynamiken i förändringen av bostadspriserna.

5.1 Regressionsmodell
Studien använder en linjär regressionsanalys och kommer med hjälp av OLS-metodik att
analysera resultaten för att kunna dra slutsatser om studiens frågeställning. Den beroende
variabeln är förändringen i prisutvecklingen på bostäder (ΔPRIS) och de förklarandevariablerna är förändringen i utbudet på bostäder (ΔBOST), förändringen i arbetslöshet(ΔARBL), förändring i befolkning (ΔBEFO), förändringen i den genomsnittliga
förvärvsinkomsten (ΔINKO) och förändringen i den kommunala skattesatsen (ΔSKAT). De
förklarande variablerna som har valts ut har alla en enskild påverkan på efterfrågan påbostäder och är variabler som varierar per kommun.
ΔPRIS = α + β1 ΔBOST + β2 ΔARBL+ β3 ΔBEFO + β4 ΔINKO+ β5 ΔSKAT + εi

5.2 Förklaring av variabler
I tabell 5.1 visas en översiktstabell av variablerna och det förväntade resultatet för de
förklarande variablerna. Därefter kommer det att ges en kortare beskrivning av varje variabeloch en motivering till varför variabeln har tagits med i regressionsmodellen. Alla variabler ärangivna i procent och visar förändringen mellan år 1996 och år 2005 för period 1 och år 2006och år 2015 för period 2.

20

Tabell 5.1 Översiktstabell av variabler och förväntade resultat

Prisutvecklingen på permanenta småhus
Förändringen i prisutvecklingen på permanenta småhus är studiens beroende variabel. Data
har inhämtats från Statistiska centralbyrån och anger den genomsnittliga köpeskillingen överrespektive kommun och den valda perioden. Alla uppgifter från år 2015 är preliminära, men
med hänsyn till Statistiska centralbyråns aktuella statistik får de anses vara fullt tillförlitliga.
Utbudet av permanenta småhus
Variabeln baseras på förändringen i utbudet av bostäder och är en viktig faktor i enundersökning om vad som ligger bakom den stora prisökningen i Sveriges kommuner. För att
få reda på hur stor efterfrågan är på bostäder, det vill säga hur stor betalningsvilja en individ
har för att köpa en bostad, behövs informationen över hur stort utbudet är. Data har inhämtats
från Statistiska centralbyrån och anger det årsvisa antalet permanenta småhus per kommun
under den valda tidsperioden. I enlighet med marknadsteorin kommer en ökning i utbudet påbostäder att minska efterfrågan på bostäder och därmed även bostadspriserna.

21

Arbetslöshet
Variabeln arbetslöshet visar på förändringen i andelen öppet arbetslösa och andelen deltagare
i ett program med aktivitetsstöd. En öppet arbetslös definieras som en person som inte ärsysselsatt, men som vill och kan arbeta samt aktivt söker arbete (Ekonomifakta 2015). En
deltagare i ett program med aktivitetsstöd har inte samma krav att söka arbete som en öppet
arbetslös. Arbetslöshet är med som en förklaringsvariabel för att bankerna efter
fastighetskrisen har blivit mer restriktiva i sin kreditutlåning. Vilket har medfört att bankerna
ställer högre krav på individer som önskar att låna pengar och de kräver ofta att en fastanställning som trygghet för att kunna bevilja ett lån. Wilhelmsson (2008) förklarar att när
arbetslösheten stiger kommer efterfrågan på bostäder att minska. Den negativa påverkan äräven förväntad enligt konsumtionsteorin, som antar att den disponibla inkomsten stimulerar
konsumtionen och om du är arbetslös saknas en fast inkomst. Data har inhämtats frånArbetsförmedlingen och anger den procentuella arbetslösheten årsvis i respektive kommun.
Befolkning
Variabeln för befolkning visar förändringen i befolkningen under den valda perioden i
respektive kommun. Befolkningsökningen i varje kommun är av stor vikt för att kunna mäta
efterfrågan på bostäder. Enligt marknadsteorin driver efterfrågan upp marknadspriset.
Förväntningen är att en högre befolkning ger en högre efterfrågan på bostäder. Data har
inhämtats från Statistiska centralbyrån och anger den årsvisa befolkningen i respektive
kommun.
Förvärvsinkomst
Variabeln förvärvsinkomst avser förändringen i den genomsnittliga förvärvsinkomsten. En
förvärvsinkomstbestårav

inkomstfrånentjänsteller

ennäringsverksamhet.

Inkomstutvecklingen är en viktig faktor för att undersöka sambandet med den kraftiga
prisutvecklingen på bostäderna. I enlighet med Sutton (2002) visar det att en gynnsam
utveckling i inkomsten bidrar till en högre betalningsförmåga. Detta ökar efterfrågan påbostäder, som i sin tur ökar priset på en bostad. Inkomsten är även en viktig del i hushållens
konsumtion enligt konsumtionsteorin. Data har inhämtats från Statistiska centralbyrån ochvisar den årsvisa medelinkomsten i respektive kommun under den valda perioden.

22

Kommunal skattesats
Variabeln kommunal skattesats avser förändringen i den kommunala inkomstskatten irespektive kommun. En ökad kommunalskatt borde minska efterfrågan på bostäder ikommunen då de kan välja att bosätta sig i en kommun med lägre inkomstskatt. Detta går ienlighet med den tidigare studien av Wilhelmsson (2008). Data har inhämtats från Statistiska
centralbyrån och anger den procentuella skattesatsen årsvis för kommunerna under den valda
perioden.

5.3 Regressionsanalys
5.3.1 Regressionsanalys period 1 (1996-2005)
I den första perioden studeras prisförändringen på bostäder under årtalen 1996 fram till 2005.
I tabell 5.2 redovisas beskrivande statistik för perioden och genom att studera skillnaderna
mellan minimi- och maximivärdet kan det visas att det finns betydande variationer mellan
kommunerna. Pajala är den kommun som har haft lägst prisutveckling på bostäder (-10,145%)
och prisutvecklingen har varit högst i Solna (193,54%). Förändringen i utbudet av bostäder
har varit lägst i Jokkmokk (-1,71%) och kommunen har haft en prisutveckling på 16%. Den
kommun med högst förändring i utbudet av bostäder är Vaxholm (22,03%) och
prisutvecklingen under första perioden har varit på 125,57%.
Den beskrivande statistiken visar att det har varit en stor variationen i förändringen av
arbetslösheten över kommunerna (-0,97% till -70,68%), vilket kan göra det svårt att hitta ett
samband mellan arbetslösheten och prisutvecklingen på bostäder över kommunerna.
Prisförändringen har även en hög standardavvikelse (48,75%), vilket menas med att värdena
är spridda långt över och under medelvärdet, vilket också tyder på att det finns en stor
variation i prisutvecklingen mellan kommunerna under den första perioden.

23Tabell 5.2 Beskrivande statistik period 1

I tabell 5.3 presenteras resultatet av regressionsmodellen i den första perioden. Perioden har
ett generellt högt R2-värde för att vara en tvärsnittsstudie. R2 är ett intressant mått som anger
hur mycket de förklarande variablerna förklarar den beroende variabeln med en varians
mellan 0 och 1 som utläses som procent, ju högre siffra desto bättre förklaringskraft. Modell 4
har ett R2-värde på 0,7684 som betyder att 76,84% av variationen i prisutvecklingen påbostäder förklaras av de oberoende variablerna. Det justerade R2-värdet är också ett intressantmått då det tar hänsyn till hur många oberoende variabler det finns i regressionen. JusteradeR2-värdet justerar därför ned måttet något jämfört med vad R2-värdet gör. När en koefficientär signifikant betyder det att den koefficienten är tillförlitlig och har en påverkan på denberoende variabeln.

24Tabell 5.3 Resultat av OLS i period 1

I regressionen för period 1 kan det utläsas att modell 4-6 visar ett R2-värde om 76,84% till
76,90%, vilket visar att de förklarande variablerna har en god passform och förklarar en stordel av prisutvecklingen.
Variabeln utbudet av bostäder har en oväntad riktningskoefficient i den första perioden i alla
fem modeller. Det innebär att variabeln motsäger resultat från en tidigare studie av
Tsatsaronis och Zhu (2004) och marknadsteorin. I modell 2 och 3 visar utbud av bostäder enstark positiv påverkan på 1% signifikansnivå, även fast marknadsteorin säger att ett ökatutbud på bostäder minskar efterfrågan och sänker bostadspriserna. Om alla övriga variablerhålls konstanta så innebär en ökning med en procentenhet i utbudet av bostäder att
bostadspriserna stiger med 11,44% till 11,61%. Resultatet är högst oväntat och troligast

25

felaktigt, då regressionen kan ha utelämnat viktiga variabler och det kan ha påverkat det
snedvridna resultatet och minskat graden av tillförlitlighet.
I modell 4-6 har variabeln fortfarande har en oväntad riktningskoefficient och att variabeln
inte är signifikant. Detta kan möjligtvis förklaras genom att det i tabell 5.4 visar att utbudet av
bostäder och befolkningsökningen har en stark korrelation med varandra på 83,95%.
Förvärvsinkomsten uppvisar en signifikansnivå på 1% i modell 3 och har en
förväntad riktningskoefficienten. Den positiva relationen visar att om alla andra variablerhålls konstanta och inkomsten ökar med en procentenhet kommer bostadspriserna att öka med
1,53%. Riktningskoefficienten förklarar att en högre inkomst genererar ett högre pris påbostäder, det är i enlighet med konsumtionsteorin. I modell 5 och 6 visar inkomsten ennegativ koefficient vilket motsäger Suttons studie (2002), men då variabeln inte visar någon
signifikans i modell 4-6 så är den inte relevant.
Befolkningsökningen bör enligt tidigare studier och teorier vara av signifikans för
prisutvecklingen på bostäder. Enligt våra resultat uppvisar variabeln en signifikansnivå på 1%
gentemot prisutvecklingen i alla tre modeller. Det innebär att om befolkningen ökar med enprocentenhet, och alla andra variabler hålls konstanta, kommer priset att öka med 5,62% till
5,67%.
Arbetslöshet visar ingen signifikans i någon av modellerna, men har trots detta en väntad
negativ riktningskoefficient gentemot prisutvecklingen på bostäder. Riktningskoefficienternas
förväntade riktning är i enlighet med Wilhelmssons tidigare studie (2008) angående
arbetslöshetens påverkan på bostadsmarknaden. Studien skriver att sysselsättningsgraden haren positiv inverkan på bostadspriserna, vilket omvänt säger att arbetslöshet har en negativ
inverkan på bostadspriserna.
Variabeln

kommunalskattriktningskoefficienten

har

visar
en

inte

någon

väntadnegativ

signifikanspåverkanpåimodellen,medan

bostadspriserna.

Omkommunalskatten ökar, och de övriga variablerna hålls konstanta, kommer bostadspriserna att
öka. Detta överensstämmer med Wilhelmsson (2008), då kommunalskatten dras av från den
disponibla inkomsten och om inkomsten minskar kommer detta att påverka prisutvecklingen
negativt.
Tabell 5.4 Korrelationsmatris för period 126

För att kunna se om variablerna korrelerar med varandra används en korrelationsmatris. Dettaär för att se om det finns problem med multikollinearitet, vilket kan uppstå när två eller fler
variabler i regressionsmodellen korrelerar med varandra och att det inte går att hålla den ena
konstant utan att två eller flera variabler rör sig tillsammans och påverkar den beroende
variabeln samtidigt. Effekterna av de olika oberoende variablerna blir då svåra att särskilja(Studenmund 2011). I korrelationsmatrisen för period 1 syns det att det finns problem med
multikollinearitet, då värden under 30% är önskvärda och värden över 50% visar att
korrelationen mellan variablerna är för hög.
Utbudet på bostäder (BOST) har en stark positiv korrelation med befolkningsökningen(BEFO), variablerna uppvisar en korrelation på 83,95%, vilket är i enlighet med
marknadsteorin. Utbudet på bostäder synkroniserar med befolkningsökningen och kan
förklaras genom att utbudet på bostäder ökar i takt med att befolkningen ökar i en region.
Prisutvecklingen på bostäder (PRIS) korrelerar med både befolkningsökningen (BEFO) och
utbudet på bostäder (BOST). Att prisutvecklingen på bostäder (PRIS) korrelerar med
befolkningsökningen (BEFO) med 87,55% är inte helt oväntat, detta förklaras med
marknadsteorin och relationen mellan efterfrågan och utbud. Om befolkningen ökar i en
kommun, kommer efterfrågan på bostäder att öka och driva upp priset på marknaden.
Detsamma kan förklara korrelationen mellan prisutvecklingen på bostäder (PRIS) och utbud27

på bostäder (BOST) som har en korrelation på 75,90%. Marknadsteorin förklarar det som att
om utbudet ändras så kommer även prisutvecklingen ändras.
5.3.2 Regressionsanalys period 2 (2006-2015)
I den andra perioden studeras prisförändringen på bostäder under årtalen 2006 fram till 2015.
I tabell 5.5 visas den beskrivande statistiken för den andra perioden och här kan det också
karakteriseras stora variationer mellan kommunerna. Prisutvecklingen på bostäder har varit
som lägst i Övertorneå (-5,17%) och prisutvecklingen har varit högst i Gällivare (137,01%).
Den kraftiga prisutvecklingen i Gällivare sägs enligt Svenska Dagbladet (2016) bero på
kommunens största privata arbetsgivare Boliden Mineral. Den kommun som har haft lägst
förändring i utbudet av bostäder är Solna (-43,46%) och där var prisutvecklingen på 73,14%
under den andra perioden. Värmdö är den kommun som hade högst förändring i utbudet av
bostäder (40,48%) och prisutvecklingen på bostäder i Värmdö kommun var på 45,75%.
Tabell 5.5 Beskrivande statistik i period 2

I tabell 5.6 visas resultatet av regressionsmodellen och den andra perioden visar på ett R2värde på 0,27% till 17,49%. Då R2 är ett mått som anger andelen förklarad varians mellan 0
och 1, där 1 är högst så säger siffran att det inte är så bra förklaringskraft på de olika
modellerna. I modell 6 är alla variabler signifikanta förutom kommunalskatten. R2-värdet
säger att de oberoende variablerna förklarar 17,50% av variationen i prisutvecklingen.
R2-värdet kan förklaras av att det är andra faktorer som också förklarar prisutvecklingen påbostäder och som inte är med i regressionen. I den andra perioden är det många variabler somär signifikanta på 1% nivå vilket betyder att de koefficienterna är tillförlitliga och har en
faktisk påverkan på den beroende variabeln.

28Tabell 5.6 Resultat av OLS i period 2

Utbudet på bostäder har en väntad riktningskoefficient i modell 3 till 6, vilket kan innebära
att ett ökat utbud på bostäder minskar konkurrensen på bostäder och bostadspriserna går ner. I
modell 2 har variabeln en oväntad riktningskoefficient och ingen signifikans, det kan
förklaras med att studien kan ha utelämnat viktiga variabler för regressionsmodellen. I modell
4-6 har förändringen i utbudet på bostäder en signifikansnivå på 1%, vilket tyder på att
variabeln har en stark påverkan på prisutvecklingen på bostäder. Om alla andra variabler hålls
konstanta innebär en ökning på en procentenhet i utbudet på bostäder att bostadspriserna
sjunker med 0,44% till 0,46%.
Variabeln förvärvsinkomst uppvisar en signifikansnivå på 1% och har en förväntad
riktningskoefficient i samtliga modeller. När inkomsten i hushållen ökar med en procentenhet,
29och alla andra variabler hålls konstanta, kommer bostadspriserna att stiga med 1,05% till
1,85%. Det här är ett resultat som var väntat och stämmer överens med Sutton (2002) och
marknadsteorin, när inkomsten i ett hushåll ökar så stiger efterfrågan för en bostad ochdärmed ökar bostadspriserna. Det stämmer även överens med konsumtionsteorin som säger
att det är hushållens inkomst som bestämmer hur mycket det konsumerar, desto högre
inkomst desto mer konsumtion.
När befolkningsökningen studeras i relation till prisutvecklingen på bostadspriserna så bör det
enligt Tsatsaronis och Zhu (2004) vara av signifikans. Detta bekräftas i regressionsmodellendå alla tre modeller visar att befolkningsökningen har 1% signifikansnivå gentemot
prisutvecklingen. Variabeln uppvisar även den förväntade riktningskoefficienten och hardärmed en positiv påverkan på bostadspriserna. Om befolkningen ökar med en procentenhet
och alla andra variabler hålls konstanta kommer priset på bostäder att öka med 0,89% till
5,67%. Detta är också i enlighet med marknadsteorin som menar att ökning i befolkningenkommer att skapa en större efterfrågan på bostäder som i sin tur gör att bostadspriserna stiger.
I den andra perioden visar variabeln arbetslöshet en signifikansnivå på 1% i båda modellerna.
Variabeln uppvisar även en negativ påverkan på prisutvecklingen vilket överensstämmer med
den förväntade riktningskoefficienten. Som i period 1 är detta i enlighet med Wilhelmssons
tidigare studie (2008) där sysselsättningsgraden har en positiv påverkan på bostadspriserna.
När arbetslösheten ökar med en procentenhet, och alla andra variabler hålls konstanta,kommer priset på bostäder att sjunka med 0,1061% till 0,1066%.
Kommunalskatten visar inte någon signifikans till prisutvecklingen på bostäder i någon av
perioderna. Riktningskoefficienten uppvisar en positiv påverkan på bostadspriserna, något
som inte var förväntat. Resultatet motsäger både Wilhelmsson (2008) samt Tsatsaronis och
Zhu (2004) resultat, och det kan visa på att studien har utelämnat variabler som kan vara
viktiga för att förklara prisutvecklingen på bostäder. Då variabeln inte är signifikant så bortser
studien från den felaktiga riktningskoefficienten.

30Tabell 5.7 Korrelationsmatris för period 2

I korrelationsmatrisen för period 2 kan det uttydas att det finns problem med
multikollinearitet. Det är en stark korrelation mellan utbud av bostäder (BOST) och
befolkningsökningen (BEFO), korrelationen är 72,38%. Detta kan förklaras i att utbudet av
bostäder är synkroniserat med befolkningsökningen. Även arbetslöshet (ARBL) och inkomst(INKO) är negativt korrelerade med -50,29%. vilket kan förklaras i att om inkomsten perinvånare ökar så minskar arbetslösheten, och vice versa. Denna korrelation är ingenting som
kommer att påverka studiens regressionsmodell.

31

6. SLUTSATS
I detta kapitel kommer vi att presentera studiens slutsats av de empiriska resultaten.
Vi har undersökt vad det är som påverkar bostadspriserna i Sveriges kommuner och hur
signifikanta de valda faktorerna är under två olika tidsperioder. Den första perioden är åren1996 till år 2005 och den andra perioden är åren 2006 till år 2015.
I den första periodens regressionsmodell kan vi konstatera att det finns ett signifikant
samband mellan befolkningsökningen och prisutvecklingen på bostäder. De förklarandevariablerna har även visat sig ha en hög förklaringsgrad på prisutvecklingen genom ett högt
R2-värde. Att det endast är befolkningsökningen som varit signifikant gentemot
prisutvecklingen kan förklaras med att befolkningsökningen synkroniseras med utbudet påbostäder och därför visar inte utbudet någon signifikans när befolkningsökningen tillkommer iregressionsmodellen.
Vår regressionsmodell i den andra perioden visar att alla variabler utom en, kommunalskatt,är signifikanta mot prisutvecklingen på bostadsmarknaden. Det innebär att prisutvecklingen
har påverkats av utbudet på bostäder, befolkningsökningen, inkomstutvecklingen ocharbetslösheten. De förklarande variablerna har dock en låg förklaringsgrad vilket kan tyda på
att det under perioden varit en prisexplosion i vissa kommuner. Prisexplosionen har gjort att
prisutvecklingen har haft en stor spridning mellan kommunerna, spridningen kan vi se i denbeskrivande statistiken och i avsnittet deskriptiv statistik. Det låga R2-värdet kan även tyda på
att vi har utelämnat andra viktiga variabler som kan ha påverkat bostadspriserna under denna
tidsperiod, men då det låga R2-värdet har kommit från en mekanisk framräkning är det
ingenting vi lägger större vikt på i vår slutsats.
Några variabler som kan ha påverkat prisutvecklingen i båda perioderna är den lågabolåneräntan, börssvängningar och fluktuationer i BNP som Sutton (2002) skriver i sin studie.
Barot och Yang (2002) har också en förklaring att bostadspriserna i Sverige har påverkats
mycket av förändringar i räntor, finansiella tillgångar och skulder. Boverket (2013) skriver isin marknadsrapport att bostadspriserna har påverkats av bakåtblickande förväntningar och
spekulation, detta är också något som kan ha saknats i vår regressionsmodell. Detta påstående
stöds även av The Greater Fool Theory.

32

Vi kan genom vår studie utesluta att kommunalskatt är en påverkande faktor av
bostadspriserna i Sverige under åren 1996 till 2015. En variabel som har visat sig varasignifikant i båda perioderna är befolkningsökningen vilket går i enlighet med
marknadsteorin. Prisutvecklingen har varit högst i kommuner som har större städer, tätorteroch förorter vilket kan visa ett samband med den signifikanta variabeln befolkningsökning.
Ett samband som även kan konstateras är att utbudet per invånare har sjunkit i storstäder ochderas grannkommuner, medan bostadspriserna har stigit. Det betyder att utbudet sjunker och
efterfrågan stiger, vilket kan förklara den höga prisutvecklingen på bostäder i storstäder och
dess grannkommuner. Sambandet kan stödjas med marknadsteorin som visar att ett mindre
utbud skapar ett efterfrågeöverskott som sedan driver upp priserna.
Vi har hittat en del samband och signifikanta variabler, men det kan vara svårt att fastställa
exakt orsak till varför just utbudet per invånare och prisutveckling visar ett samband. Det äräven svårt att fastställa exakt orsak till varför just befolkningsökningen är signifikant med
prisutvecklingen. För att kunna säkerställa den exakta orsaken anser vi att det måste göras en
mer grundlig studie i ett flertal kommuner.
Bostadsmarknaden är en komplex marknad och det kan därför vara svårt att studera vilka
faktorer som kan ha en påverkan på bostadspriserna. Vi hoppas att våra resultat kan bidra tillen förståelse för denna komplexa marknad och kan vara inspiration för framtida studier iämnet.

6.1 Förslag till vidare studier
Under studiens gång har vi fått välja bort variabler som skulle ha varit intressanta att ha med i
studien och detta har skett på grund av avsaknaden av data och tidsbrist. För vidare studier
skulle det vara intressant att fortsätta studera bostadsmarknaden men att använda
prisutvecklingen per kvadratmeter på bostadsrätter som beroende variabel och studera
utvecklingen i en storstad under en längre tid. Ett förslag skulle kunna vara att ta med
variabler såsom aktieprisindex, bolåneränta, hushållens skuldsättning och finansiellatillgångar. Aktiepriserna sägs enligt Sutton (2002) ha en positiv påverkan på bostadsprisernaoch en uppgång i den finansiella förmögenheten ska enligt Barot och Yang (2002) få enindivid att känna sig rikare och därmed öka en individs betalningsvilja för bostäder. Ettomdiskuterat ämne för tillfället är hushållens skuldsättning och att den höga skuldsättningen i
Sverige utgör ett hot mot den finansiella stabiliteten. Europeiska centralbankens chef Mario33

Draghi har uttryckt sin oro (Dagens Industri 2016a) om sårbarheterna gällande hushållens
skuldsättning och hushållens förmåga att återbetala sina lån, liksom värderingen och
dynamiken på bostadsmarknaden.

34

7. REFERENSER
I detta kapitel presenterar vi de referenser som har använts i studien.
Barot, B. och Yang, Z. 2004. House prices and housing investment in Sweden and the UK:
Econometric analysis for the period 1970-1988.
http://onlinelibrary.wiley.com.till.biblextern.sh.se/doi/10.1111/1467-940X.00054/epdf
Boverkets marknadsrapport. 2009. Vad bestämmer priset på bostäder?
http://www.boverket.se/globalassets/publikationer/dokument/2009/vad-bestammerpriset-pa-bostader.pdf
Boverkets marknadsrapport. 2013. Drivs huspriserna av bostadsbrist?
http://www.boverket.se/globalassets/publikationer/dokument/2013/drivs-husprisernaav-bostadsbrist-marknadsrapport.pdf
Boverket. 2016. Läget på bostadsmarknaden.
http://www.boverket.se/sv/samhallsplanering/bostadsplanering/bostadsmarknaden/laget-pa-bostadsmarknaden/riket/
Dagens Industri. 2016. Svensk bostadsmarknad bland de hetaste i världen.
http://www.di.se/artiklar/2016/9/7/svensk-bostadsmarknad-bland-de-hetaste-i-varlden/
Dagens Industri. 2016a. Draghi varnar Sverige för hushållens skulder.
http://www.di.se/nyheter/draghi-varnar-sverige-for-hushallens-skulder/
Dagens Nyheter. 2016. Rekordlågt utbud pressar upp bostadspriserna.
http://www.dn.se/ekonomi/rekordlagt-utbud-pressar-upp-bostadspriserna/
Dagens Nyheter. 2016a. Flyttlassen går nu till förorterna.
http://www.dn.se/ekonomi/flyttlassen-gar-nu-till-fororterna/
Ekonomifakta. 2016. Bostadspriser - Fastighetsprisindex.
http://www.ekonomifakta.se/Fakta/Ekonomi/Hushallens-ekonomi/Bostadspriser/
Ekonomifakta. 2015. Öppet arbetslösa.
http://www.ekonomifakta.se/Ordlista/Oppet-arbetslosa/Federal Reserve Bank of St. Louis. 1987. The Great Bull Markets 1924-29 and 1982-87:
Speculative Bubbles or Economic Fundamentals?
https://research.stlouisfed.org/publications/review/87/11/Bull_Nov1987.pdf
Flam, H. 2016. Har vi en bostadsbubbla?
http://www.nationalekonomi.se/sites/default/files/NEFfiler/44-4-hf.pdf

35

Fregert, K och Jonung, L. 2010. Makroekonomi: teori, politik och institutioner. Upplaga 3.
Studentlitteratur AB.
Institutet för värdering av fastigheter och Samfundet för fastighetsekonomi. 2008.
Fastighetsekonomisk analys och fastighetsrätt – Fastighetsnomenklatur. Upplaga 10.
Stockholm: Fastighetsnytt Förlag AB.
Knight Frank residential research. 2016. Global House Price Index.
http://www.globuslink.com/UserFiles/File/1/FILE448804.pdf
Krugman, P. 2012. Microeconomics. Upplaga 3. Worth Publishers Inc. US.
Lind, H. 2016. Varför byggs det inte mer? En översikt av tänkbara incitamentsproblem.
http://www.nationalekonomi.se/sites/default/files/NEFfiler/44-4-hl.pdf
Lönnborg-Andersson, M. och Boksjö, A. 1994. Svenska finanskriser: orsaker, förlopp,åtgärder och konsekvenser.
Perloff, M.J. 2008. Microeconomics: Theory and Applications with Calculus. Upplaga 3.
Pearson International Edition. UK.
Riksbanken. 2009. Öberg: Sverige och finanskrisen.
http://www.riksbank.se/sv/Press-och-publicerat/Tal/2009/Oberg-Sverige-ochfinanskrisen/
Riksgälden. 2015. Drivkrafterna bakom hushållens skuldsättning.
https://www.riksgalden.se/Dokument_sve/om_riksgalden/rapporter/ovriga/Drivkrafter%
20bakom%20hush%C3%A5llens%20skulds%C3%A4ttning.pdf
Romer, D. 2005. Advanced macroeconomics. Upplaga 3. Boston: McGraw-Hill.
Segerborg, G. och Ahlgren, M. 2010. Landic Property Group.
https://www.kth.se/polopoly_fs/1.144234!/Menu/general/columncontent/attachment/20.pdf
Statistiska centralbyrån. 2014. Arbetslös - inte samma sak hos SCB och Arbetsförmedlingen.
Statistiska centralbyrån. 2015. Bostadsbyggandet ökar kraftigt.
http://www.scb.se/sv_/Hitta-statistik/Artiklar/Bostadsbyggandet-okar-kraftigt/
Studenmund, A.H. 2014. Using Econometrics: A Practical Guide. Upplaga 3. Pearson New
International Edition. UK.
Sutton, D.G. 2002. Explaining changes in house prices.
http://www.bis.org/publ/r_qt0209f.pdf
Svenska Dagbladet. 2016. Man måste fråga sig varför vi inte ser fler investeringar.
http://www.svd.se/man-maste-fraga-sig-varfor-vi-inte-ser-fler-investeringar
Svenska Dagbladet. 2016. Här har huspriserna stigit snabbast i landet.
36http://www.svd.se/har-har-huspriserna-stigit-snabbast-i-landet#sida-7
Tsatsaronis, K. och Zhu, H. 2004. What drives housing price dynamics: cross-country
evidence.
http://www.bis.org/publ/qtrpdf/r_qt0403f.pdf
Wilhelmsson, M. 2008. Regional house prices: An application of a two-equation model to the
Swedish housing market.
http://www.emeraldinsight.com.till.biblextern.sh.se/doi/pdfplus/10.1108/175382708108
61148

37

8. APPENDIX
I detta kapitel presenterar vi de figurer och tabeller som har tagits fram i studien.

8.1 Kartdiagram
Figur 8.1 Prisutvecklingen på småhus år 1996 till 2015 i olika kommuner

Källa: Egen illustration av data från SCB
Anmärkning: Kartan baseras på prisutvecklingen i 288 kommuner i Sverige från år 1996 till
2015. På kartan finns det två bortfall av kommuner, Knivsta och Nykvarn.
0,08 motsvarat en tillväxt på 8%.

38

8.2 Punktdiagram period 1
Figur 8.2 Punktdiagram - Prisutveckling och befolkningsökning för period 1

Figur 8.3 Punktdiagram - Prisutveckling och utbud på bostäder för period 1

39

Figur 8.4 Punktdiagram - Prisutveckling och inkomst för period 1

8.3 Punktdiagram period 2
Figur 8.5 Punktdiagram - Prisutveckling och befolkningsökning för period 240

Figur 8.6 Punktdiagram - Prisutveckling och inkomst för period 2

Figur 8.7 Punktdiagram - Prisutveckling och arbetslöshet för period 2

41

8.4 Deskriptiv statistik
Figur 8.8 Fem kommuner med lägst prisutveckling 1995 till 2015

Figur 8.9 Utbud per invånare för de fem kommuner med lägst prisutveckling under år 1995 till 2015

Figur 8.10 Förändring i köpeskilling på bostäder i storstäder under år 1996 till 201542

Tabell 8.1 Prisutvecklingen på småhus år 1996 till 2015 i olika kommuner

4344