MINISTERUL EDUCAȚIEI, CULTURII ȘI CERCETĂRII
AL REPUBLICII MOLDOVAINSTITUTUL DE ȘTIINȚE ALE EDUCAȚIEIEVALUAREA CRITERIALĂ
PRIN DESCRIPTORIÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR
CLASA A II-A
GHID METODOLOGIC(ediția a II-a, actualizată și completată)Chișinău, 2017
EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A II-A
GHID METODOLOGIC

1CZU 373.3.091(072)
E 93
Aprobat la Consiliul Naţional pentru Curriculum (Ordinul Ministerului Educației nr. 256 din 28 aprilie 2017).
Ediția a II-a, aprobată la Consiliul Științifico-Didactic al IȘE din 27.12.2017.
Coordonatori:
Lilia POGOLȘA, dr. hab., prof. univ., IȘE
Nicolae BUCUN, dr. hab., prof. univ., IȘE
Valentin CRUDU, dr., MECC
Valentina GAICIUC, MECC
Autori:Mariana MARIN, dr., conf. univ., IȘE
Valentina GAICIUC, MECC
Ludmila URSU, dr., conf. univ., UPS „Ion Creangă” din Chișinău
Oxana PALADI, dr., conf. univ., IȘE
Nelu VICOL, dr., conf. univ., IȘEAngela CURACIȚCHI, dr., conf. univ., UPS „Ion Creangă” din Chișinău
Daniela STATE, grad did. sup., Liceul „Columna”, mun. Chişinău
Natalia DARII, grad did. sup., IPŞP „Grigore Vieru”, or. Ştefan VodăValentina ARION, grad did. I., IPG „Ioan Vodă”, s. Hagimus, r-nul Căușeni
Viorica MĂȚILĂ-PARFENI, grad did. sup., IPLT „Mihai Eminescu”, mun.B ălțiStela BALTAG, grad did. sup., IPLT „Ion Creangă”, mun.Chișinău
Ana VARTIC, DGETS mun. Chișinău
Au colaborat:
Irina LIVIȚCHI, IPLT „Gheorghe Asachi”, mun. Ungheni
Snejana NIKIFORȚEVA, grad did. II, IPLT „Vasil Levski”, mun. Chișinău
Lucia PÎRĂU, grad did. I, IPLT „Mihai Eminescu”, mun. Bălți
Nina MÎNDRU, grad did sup., IPLT „I. Luca Caragiale”, or. Orhei
Diana GATMAN, grad did. sup., IPG Pelivan, r-nul Orhei
Virginia DRUGUȘ, grad did. sup., IPG „Mihai Eminescu”, or. Telenești
Daniela COTOVIȚCAIA, MECC
Ala NIKITCENKO, MECC
Nadejda DIMITROVA, MECC
Ana STOLETNEAIA, US din Comrat
Tamara DEMCENCO, grad did. sup., IPLT „Aleksandr Pușkin”, mun. Chișinău
Recenzenţi:Ala VITCOVSCHI dr., conf. univ., UPS „Ion Creangă” din Chișinău
Silvia GOLUBIȚCHI, dr., conf. univ., US din Tiraspol (cu sediul la Chișinău)Aliona BRIȚCHI, dr., US „A. Russo” din Bălți
Rodica AGAFIAN, grad did. I, OLSDÎ Orhei
ISBN 978-9975-48-120-5© Institutul de Științe ale Educației, 2017
Toate drepturile rezervate
Descrierea CIP a Camerei Naționale a Cărții
Evaluarea criterială prin descriptori în învăţământul primar : Clasa I : Ghid metodologic / Mariana Marin,
Valentina Gaiciuc, Ludmila Ursu [et al.] ; coord.: Lilia Pogolşa [et al.] ; Inst. de Ştiinţe ale Educaţiei. – Ed. a 2-a,actualizată şi compl. – Chişinău : S. n., 2017 (Tipogr. “Cavaioli”). – 60 p. : fig., tab.
Aut. sunt indicaţi pe vs. f .de tit. – Referinţe bibliogr.: p. 27-28 (32 tit.), la sfârşitul cap. şi în subsol. – 1000 ex.
ISBN 978-9975-48-120-5
373.3.091(072)
E 93

2

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A II-A
GHID METODOLOGICCUPRINSARGUMENT............................................................................................................................................................... 4
1. REPERE DE BAZĂ ALE METODOLOGIEI PRIVIND IMPLEMENTAREA EVALUĂRII CRITERIALE
PRIN DESCRIPTORI, CLASA A II-A (ediția a II-a, actualizată și completată)................................................ 5
1.1. Scopul și obiectivele ......................................................................................................................................................... 5
1.2. Actualizarea și esențializarea noțiunilor de bază. Specificări pentru clasa a II-a.................................................. 6
1.3. Produsele școlare și criteriile de succes. Organizarea procesului de ECD în clasa a II-a..................................... 8
1.4. Tipurile de evaluare din perspectiva ECD. Specificări pentru clasa a II-a.............................................................. 9
2. METODOLOGIA PROIECTĂRII DIDACTICE DIN PERSPECTIVA ECD......................................................122.1. Proiectarea de lungă durată.......................................................................................................................................... 122.2. Proiectarea de scurtă durată......................................................................................................................................... 14
3. TEHNOLOGII DE EVALUARE............................................................................................................................16
3.1. Succesul și situația de succes......................................................................................................................................... 16
3.2. Lauda – o modalitate de a consolida succesul elevilor............................................................................................. 173.3. Procedee de dezvoltare a spiritului de evaluare obiectivă........................................................................................ 19
3.4. Instrumentarea autoevaluării în contextul ECD....................................................................................................... 20
3.5. Tehnologia evaluării sumative orale (ESO)................................................................................................................ 21
4. PROCESAREA ȘI INTERPRETAREA DATELOR EVALUĂRII ÎN CLASA A II-A......................................... 224.1. Înregistrarea calificativelor........................................................................................................................................... 224.2. Procedeul „R” – RECUPERARE................................................................................................................................. 23
4.3. Stabilirea calificativelor. Conversia punctajului........................................................................................................ 23
4.4. Verificarea probelor de evaluare sumativă................................................................................................................. 24
4.5. Diagrama de monitorizare a performanțelor elevilor.............................................................................................. 24
4.6. Tabelul de performanță școlară.................................................................................................................................... 26
BIBLIOGRAFIE........................................................................................................................................................ 27
Anexe
1. PRODUSE RECOMANDATE ȘI CRITERII DE SUCCES. CLASA A II-A............................................................. 29
2. EXEMPLE DE PRODUSE OPȚIONALE. CLASA A II-A.......................................................................................... 39
3. 100 DE CUVINTE ÎNCURAJATOARE PENTRU UN COPIL................................................................................. 39
4. ADMINISTRAREA DISCIPLINEI. LIMBA ROMÂNĂ, CLASA A II-a (orientativ)............................................ 40
5. PROIECT DIDACTIC AL UNEI UNITĂȚI DE ÎNVĂȚARE LIMBA ROMÂNĂ, CLASA A II-a (orientativ)...........41
6. III. SINTEZA PERFORMANȚELOR. LIMBA ROMÂNĂ, CLASA A II –A (diagrama învățătorului)............. 42
7. ADMINISTRAREA DISCIPLINEI. MATEMATICĂ, CLASA A II-a (orientativ)................................................. 42
8. PROIECT DIDACTIC AL UNEI UNITĂȚI DE ÎNVĂȚARE MATEMATICĂ, CLASA A II-a (orientativ)...... 43
9. I. MONITORIZAREA ETAPIZATĂ A PERFORMANȚELOR.
MATEMATICĂ, CLASA A II-A (diagrama învățătorului)...................................................................................... 44
10. III. SINTEZA PERFORMANȚELOR. MATEMATICĂ, CLASA a II-a (diagrama învățătorului).................... 44
11. ADMINISTRAREA DISCIPLINEI. ȘTIINȚE, CLASA A II-A (orientativ)........................................................... 45
12. PROIECT DIDACTIC SEMESTRIAL. ȘTIINȚE, CLASA A II-a (orientativ)....................................................... 46
13. I. MONITORIZAREA ETAPIZATĂ A PERFORMANȚELOR.
ȘTIINȚE, CLASA A II-A (diagrama învățătorului).................................................................................................. 47
14. III. SINTEZA PERFORMANȚELOR (diagrama învățătorului). ȘTIINȚE, CLASA A II-A ............................. 47
15. PROIECT DIDACTIC DE SCURTĂ DURATĂ. LIMBA ROMÂNĂ, CLASA A II-a........................................... 47
16. PROIECT DE SCURTĂ DURATĂ. EDUCAŢIA PLASTICĂ, CLASA A II-a....................................................... 51
17. Plan de recuperare. Modele orientative.......................................................................................... 53
18. TABEL DE PERFORMAȚĂ ȘCOLARĂ...................................................................................................................... 54

ABREVIERI:MECD Metodologia evaluării criteriale prindescriptori, clasa a II-a
ECD Evaluare criterială prin descriptori
EI
Evaluare inițială
ES
Evaluare sumativă
ESO Evaluare sumativă orală
EA
Evaluare anuală
EFE Evaluare formativă în etape

EFP
EFI
FB
B
S
ind.
ghid.
spr.

Evaluare formativă punctuală
Evaluare formativă interactivă
Calificativul Foarte Bine
Calificativul Bine
Calificativul Suficient
Nivelul de performanță Independent
Nivelul de performanță Ghidat de învățător
Nivelul de performanță Cu mai mult sprijin

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A II-A
GHID METODOLOGIC

3

ARGUMENT
Fiind o componentă fundamentală a procesului educativ, evaluarea constituie obiectul unor preocupări atente ale pedagogilor, vizând nu doar activitatea evaluativă propriu-zisă, ci şi alte componente ale
practicii pedagogice cu care se află în strânsă legătură. Numeroase lucrări actuale în domeniul teoriei șipracticii educaționale subliniază scopul evaluării în orientarea şi optimizarea învăţării, reglarea procesuluide învățare autonomă, autodirijată, metacognitivă și reflexivă.
Evaluarea reprezintă astăzi o prioritate pentru întreg sistemul educațional, dar cu precădere pentruînvățământul primar. Situația este dictată de punerea în aplicare din 1 septembrie 2015 a articolului 16
alineat 5 al Codului educației al Republicii Moldova, care stipulează: „În învățământul primar, evaluarea
este criterială și se efectuează pe bază de descriptori.” [1]Prezenta lucrare propune recomandări întemeiate pe Codul educaţiei al Republicii Moldova, reprezintă un document de reper pentru cadrele didactice care activează la clasa a II-a în vederea asigurării unei
evaluări calitative în contextul Metodologiei privind implementarea evaluării criteriale prin descriptori în
clasa a II-a, actualizată în 2017 și preconizată pentru aplicare din 1 septembrie 2018. Actualizările și completările realizate în ediția de față vin să contribuie la continuitatea procesului de implementare a evaluării
criteriale prin descriptori în clasele primare.
În consensul dat, ghidul de faţă îşi propune:• confirmarea concepției ECD prin actualizarea și completarea noțiunilor de bază și în contextul
continuității în clasele I-III;• explicitarea psihopedagogică a impactului evaluării pentru autonomia școlarului mic;
• inițierea în proiectarea didactică eșalonată din perspectiva ECD;
• utilizarea coerentă a produselor școlare, criteriilor și descriptorilor în cadrul strategiilor de evaluare: formelor, metodelor, tehnicilor, instrumentelor de evaluare;• optimizarea procesării datelor evaluării în documente școlare și instrumente de monitorizare aperformanțelor elevilor;• interpretarea rezultatelor obţinute în activitatea de evaluare formativă şi managementul recuperării
ameliorative;• valorificarea rezultatelor şcolare ale elevilor în vederea diferenţierii şi individualizării învăţării;• oferirea recomandărilor practice din perspectiva realizării eficiente a evaluării criteriale prin descriptori la clasa a II-a şi a implicării elevilor în procesul evaluativ.
În elaborarea subiectelor la prezentul ghid s-au avut în vedere:• actualitatea temelor în raport cu tendințele contemporane ale politicilor educaționale europene/
mondiale;• adecvarea evaluării la paradigma centrată pe competențe;• asigurarea unui echilibru optim între abordările teoretice, temele de reflecție și temele aplicative;• posibilitățile reale de aplicare prin modelarea situațiilor didactice de evaluare criterială prin descriptori;• experiența acumulată prin implementarea evaluării criteriale în anii 2015-2017.
Prin ghidul dat tindem să aducem cadrele didactice la convingerea că, aplicată sistematic pe parcursul
activităţilor de învăţare, transversal şi longitudinal, evaluarea criteri­ală prin descriptori va avea dublu scop:
informează cadrul didactic cu privire la dificultăţile întâmpinate de către unii elevi în învăţare, determinându-l să-şi reconsidere strategia de pre­dare, și arată elevilor până la ce nivel au ajuns, permițând activităţi
remediale.
Autorii

4

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A II-A
GHID METODOLOGIC

1. REPERE DE BAZĂ ALE METODOLOGIEI PRIVIND IMPLEMENTAREAEVALUĂRII CRITERIALE PRIN DESCRIPTORI, CLASA A II-A(ediția a II-a, actualizată și completată)1.1. Scopul și obiectivele
Codul Educației al Republicii Moldova [1] stipulează următoarele prevederi asupra evaluării rezultatelor școlare în învățământul primar:
Articolul 16. Evaluarea şi scara de notare. (5) În învățămîntul primar, evaluarea rezultatelorînvăţării este criterială şi se efectuează prin descriptori.
Articolul 3. Noţiuni principale. În sensul prezentului cod, următoarele noţiuni principale semnifică:descriptori – criterii calitative de evaluare care descriu modul de manifestare a competenţelor
elevului şi permit determinarea gradului de realizare a acestora (minim, mediu, maxim). În conformitate cu nivelul atins, descriptorii permit acordarea de calificative (suficient, bine, foarte bine).
Articolul 152. Prezentul cod intră în vigoare în 30 de zile de la publicare, cu excepţia: d) art. 16
alin. (5), în partea ce ţine de evaluarea rezultatelor învăţării prin descriptori, care se pune în aplicare
din anul 2015, începând cu clasa I.
Prezenta metodologie (în continuare – MECD) stabilește modul de organizare și realizare a procesuluide evaluare criterială prin descriptori în clasa a II-a și este obligatorie pentru aplicare din 1 septembrie
2018.
MECD are scopul de a reglementa acţiunile manageriale şi didactice privind continuarea procesului
de implementare a evaluării criteriale prin descriptori și este elaborată în contextul actualizării următoarelor documente:• Metodologia privind implementarea evaluării criteriale prin descriptori în clasele I-II (aprobată laConsiliul Național pentru Curriculum, Ordinul Ministerului Educației nr.623 din 28 iunie 2016);• Evaluarea criterială în bază de descriptori. Clasa a II-a. Ghid metodologic (aprobat la Consiliul național pentru curriculum, Ordinul Ministerului Educației nr.256 din 28 aprilie 2017).
Prin actualizarea realizată se asigură continuitatea procesului de implementare a procesului de evaluare criterială prin descriptori în clasele I-III în baza corelării cu:• Metodologia privind implementarea evaluării criteriale prin descriptori, clasa I (ediția I, aprobată laConsiliul Naţional pentru Curriculum, Ordinul Ministerului Educației nr. 862 din 07 septembrie
2015; ediția a II-a aprobată la Consiliul Științifico-Didactic al IȘE din 27.12.2017);• Metodologia privind implementarea evaluării criteriale prin descriptori, clasa a III-a (aprobată laConsiliul Național pentru Curriculum, Ordinul Ministerului Educației, Culturii și Cercetării nr.70
din 05 septembrie 2017).
În vederea atungerii scopului propus, MECD stipulează următoarele obiective:• Confirmarea concepției ECD prin actualizarea și completarea noțiunilor de bază și în contextul
continuității în clasele I-III;• Explicitarea psihopedagogică a impactului evaluării pentru autonomia școlarului mic;
• Inițierea în proiectarea didactică eșalonată din perspectiva ECD;
• Utilizarea coerentă a produselor școlare, criteriilor și descriptorilor în cadrul strategiilor de evaluare: formelor, metodelor, tehnicilor, instrumentelor de evaluare;• Optimizarea procesării datelor evaluării în documente școlare și instrumente de monitorizare aperformanțelor elevilor;• Interpretarea rezultatelor obţinute în activitatea de evaluare formativă şi managementul recuperării ameliorative;• Valorificarea rezultatelor şcolare ale elevilor în vederea diferenţierii şi individualizării învăţării;• Analiza reflectiv-critică şi formularea judecăţilor de valoare proprii privind necesitatea schimbărilor în cultura evaluativă;• Manifestarea culturii evaluative din perspectiva învăţământului centrat pe competenţe și a tendinţelor de modernizare a evaluării.
EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A II-A
GHID METODOLOGIC

5

1.2. Actualizarea și esențializarea noțiunilor de bază.
Specificări pentru clasa a II-aÎn contextul Codului Educației al Republicii Moldova, ECD este abordată ca un proces dinamic, holistic, continuu și complex de determinare și valorificare a particularităţilor individuale de învățare ale copilului în vederea sporirii performanțelor lui individuale. Astfel, ECD reprezintă un sistem de eficientizare
permanentă şi diferenţiată a predării, învăţării şi evaluării prin introducerea criteriilor şi descriptorilor, fără acordarea notelor.
Obiectul evaluării în şcoala primară îl constituie rezultatele școlare individuale ale copilului.
În ideea că fiecare copil este unic și valoros, procesul ECD este subordonat interesului superior al copilului, fiind fundamentat pe un sistem unitar de principii:
principii psiho-pedagogiceprincipii didactice• principiul centrării pe personalitatea celui• principiul relevanţei și eficienţei;evaluat (educat), pe caracteristicile sale indi• principiul integranţei procesului educaţividuale şi de vârstă;onal de predare-învăţare-evaluare;• principiul motivării pentru învăţare;• principiul priorității autoevaluării;• principiul confidențialității;• principiul flexibilității în alegerea instru• principiul succesului;mentelor de evaluare;• principiul transparenţei şi participării la• principiul corelării evaluării formative cu
procesul evaluării (copil/părinte/ reprezencea sumativă.
tant legal al copilului).
Baza metodologică a ECD este evaluarea pentru învăţare, iar obiectivul principal rezidă în îmbunătăţirea rezultatelor obţinute individual sau în grup, contribuind la motivarea pentru învăţare, la (auto)
corectarea greşelilor, prin urmare la o evoluţie a dezvoltării personalităţii şcolarului mic.
Atingerea obiectivului principal în procesul ECD determină următoarele obiective:• trierea informaţiei cu referire• diagnosticarea, în măsura
• adaptarea activităla progresul, lacunele şi obstaposibilităţilor, a factoriţilor de instruire şi decolele de învăţare întâlnite delor care se află la origineaînvăţare, în funcţie deelev; interpretarea informaţiei
dificultăţilor de învăţare
interpretarea informaţiîn baza unor criterii stabilite în
atestate la elevi;
ei culese.
prealabil;
Criteriile de evaluare sunt seturi de calităţi importante care se regăsesc în produsele învăţării şi caretrebuie să se prezinte ca un sistem. Sintagma „criterii de evaluare” se utilizează doar de către cadrele didactice în medii profesionale, la scrierea rapoartelor, lucrărilor metodice, articolelor etc. Criteriile de evaluare
se prezintă elevilor în formă de criterii de succes formulate în limbaj accesibil, pe scurt, folosind verbe, deobicei la persoana I singular.
De exemplu, pentru produsul „Rezolvarea unui exercițiu fără/cu paranteze”:
Criterii de succes (pentru elevi)

Criterii de evaluare (pentru cadre didactice)

1. Determin ordinea efectuării operaţiilor.
2. Efectuez calculele.
3. Scriu răspunsul.

4. Determină ordinea efectuării operaţiilor.
5. Efectuează calculele.
6. Scrie răspunsul.

Descriptorii reprezintă criterii calitative de evaluare care descriu modul de manifestare a competenţelor elevului şi permit determinarea gradului de realizare a acestora (minim, mediu, maxim); constituieindicatori operaţionali direct observabili în comportamentul performanţial al elevilor şi la nivelul rezultatelor şi produselor activităţii concrete a acestora.
Astfel, descriptorii generali pentru învățământul primar descriu modul de manifestare a competenţelor elevului în procesul realizării finalităților curriculare pe două dimensiuni intercondiționate:• dimensiunea cumulativă (decizională) vizează nemijlocit performanțele elevului la disciplineleșcolare și permite atribuirea calificativelor: foarte bine, bine, suficient;• dimensiunea formativă (formatoare, dinamică) vizează comportamentul performanțional al elevului și permite stabilirea nivelului de performanță: independent, ghidat de învățător, cu mai multsprijin.

6

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A II-A
GHID METODOLOGICELEVULCARE A DOBÂNDIT COMPETENȚE
•constituite sta- •bil, capabile deautodezvoltare

care necesită antre- •nament pentru consolidare

aflate în curs de formare
indicatori de performanțăREALIZEAZĂ PRODUSE ȘCOLARE••••

corectcompletcoerentfără ezitări

•
•
•
•

cu greşeli mici•
cu incompletitudini •mici•
cu incoerențe mici•
cu ezitări mici, depășite ca rezultat alghidării (întrebărilor
orientative) oferite deînvățător

cu greşeli
cu incompletitudini
cu incoerențe
cu ezitări depășite ca
rezultat al sprijinului descriptori de performanță
(indicațiilor, explicațiilor) oferite de învățător

MANIFESTĂ COMPORTAMENT PERFORMANȚIAL
independent

ghidat de învățător

cu mai mult sprijin

niveluri deperformanță

dimensiunea
formativă
(dinamică)calificative

dimensiunea
cumulativă
(decizională)ATESTĂ REZULTATELE ȘCOLARE APRECIABILE PRIN

foarte bine

bine

suficientFigura 1. Corelarea dimensiunilor formativă și cumulativă
ale aprecierii rezultatelor școlare în contextul ECD
ECD se înscrie în paradigma evaluării formatoare, de aceea în clasele I-III se acordă prioritate dimensiunii formative a aprecierii rezultatelor școlare – comportamentului performanțial al elevului.
Conform MECD, comportamentul performanțial al elevilor din clasa a II-a este urmărit la toate
disciplinele școlare – prin monitorizarea dinamicii nivelurilor de performanță independent, ghidat
de învățător, cu mai mult sprijin în procesul evaluării formative.
Dimensiunea cumulativă este vizată doar la Limba română și Matematică – prin acordarea calificativelor foarte bine, bine, suficient la evaluările sumative. Aprecierea rezultatelor evaluării sumative la celelalte discipline nu se focalizează pe dimensiunea cumulativă (nu se acordă calificative).
Astfel, școlarului mic i se oferă șanse sporite pentru edificarea comportamentului performanțial de
succes într-un ritm confortabil și în contextul individual al formării personalității.
Pentru copiii cu CES se folosește acelaşi sistem criterial în evaluare, dar aplicat pe baza Planului educaţional individualizat.
Tabelul 1. Utilizarea criteriilor de evaluare, a descriptorilor și a calificativelor
în contextul strategiilor de evaluare în clasa a II-a (școala națională)Disciplinele școlare
Evaluarea inițială
Evaluarea formativă
Evaluarea sumativă.
în clasa a II-a
Se trec în catalog
calificativele abreviate.
Limba română
Criterii și descriptori,
Criterii și descriptori,
Criterii și descriptori,fără calificativefără calificative
calificative
Matematică
Criterii și descriptori,
Criterii și descriptori,
Criterii și descriptori,fără calificativefără calificative
calificativeȘtiințe
Criterii și descriptori,
Criterii și descriptori,
Criterii și descriptori,fără calificativefără calificativefără calificative
EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A II-A
GHID METODOLOGIC

7

Limba străină
Educația moralspirituală
Educația fizică
Educația muzicală
Educația plastică
Educația tehnologică

Criterii și descriptori,fără calificative
Criterii și descriptori,fără calificative
Criterii și descriptori,fără calificative
Criterii și descriptori,fără calificative
Criterii și descriptori,fără calificative
Criterii și descriptori,fără calificative

Criterii și descriptori,fără calificative
Criterii și descriptori,fără calificative
Criterii și descriptori,fără calificative
Criterii și descriptori,fără calificative
Criterii și descriptori,fără calificative
Criterii și descriptori,fără calificative

Criterii și descriptori,fără calificative
Criterii și descriptori,fără calificative
Criterii și descriptori,fără calificative
Criterii și descriptori,fără calificative
Criterii și descriptori,fără calificative
Criterii și descriptori,fără calificative

1.3. Produsele școlare și criteriile de succes.
Organizarea procesului de ECD în clasa a II-a
MECD reliefează accepțiunea asupra noțiunii de produs școlar – rezultat școlar proiectat pentru afi realizat de către elev și măsurat, apreciat de către cadrul didactic, elevul însuși, colegii și, eventual,părinții. Termenul produs, ca forma în care informaţia este stocată şi procesată, este enunţat în Modelul
lui Guilford, alături de conţinut şi proces. În acest context, produsul relatează despre tipurile de informaţii
pe care le procesează de la tipurile de conţinut. Produsul este rezultatul operaţiunii efectuate de individ şieste compus din două elemente „dimensiuni”: conţinutul – element asupra căruia se va efectua operaţiunea;
operaţiunea – activitate intelectuală produsă de individ care se aplică obiectului [18, p. 27]. Reieșind din
inseparabilitatea acestor două dimensiuni, MECD admite formularea produselor școlare atât pornind de laconținut (de ex.: Poezia recitată), cât și de la operațiune (de ex.: Citirea cu voce a unui text cunoscut).
Relația finalități curriculare – produse școlare:•••

Competențe specificeSub-competențe
Produse școlare

nivel de disciplină pe ciclu de învățământ
nivel de unitate de conținut pe clasă
nivel de activitate de evaluare la lecție

Nu evaluăm competențe, dar ,,urme” vizibile ale acestora, adică produsele prin care se ajunge la rezultatele elevilor [17, p. 130] și care pot fi de ordin intelectual, moral sau material. O competență/sub-competență poate fi evaluată prin mai multe produse, și invers: același produs poate permite evaluarea mai multor
sub-competențe. Acest fapt oferă libertate fiecărui cadru didactic în alegerea produselor în conformitate
cu posibilitățile, condițiile și resursele disponibile. Lista produselor şcolare are caracter deschis şi poate ficompletată continuu, dar este recomandabil de a identifica produsul adecvat, proiecţia cea mai veridică
pentru fiecare caz concret.
În Anexa 1 se prezintă produsele școlare recomandate pentru disciplinele obligatorii în clasa a II-a. În
listele pe discipline, fiecărui produs școlar i se atribuie un număr de ordine (P1, P2, P3 etc.). Numerația
respectivă va fi utilizată în proiectările didactice de lungă și de scurtă durată, în instrumentele de monitorizare a performanțelor elevilor.
Fiecare produs școlar este însoțit de un sistem de criterii de succes. În contextul MECD, produsul șisistemul aferent de criterii alcătuiesc împreună o unitate integră și inseparabilă, care va fi utilizată în
cadrul diverselor situații didactice: în proiectare; la elaborarea instrumentelor de evaluare; la completarea
instrumentelor de monitorizare a performanțelor elevilor.
Cadrul didacic trebuie să asigure cunoașterea și înțelegerea de către elevi a criteriilor de succes și adescriptorilor de performanță.
• Criteriile de succes se anunță anticipat elevilor într-un limbaj accesibil, trebuie explicate, pot fi
negociate cu elevii.
• Pentru a asigura accesibilitatea corespunzătoare vârstei elevilor, criteriile de succes pot fi reinterpretate/reformulate în funcţie de nivelul experienţei relevate, dar şi de perioada anului şcolar.
• Cadrul didactic va afișa criteriile de succes în cursul activităților în care acestea sunt vizate, astfelîncât elevii să şi le însuşească treptat, dar nu va abuza în acest sens, nu va transforma sala de clasă

8

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A II-A
GHID METODOLOGIC

într-o expoziție permanentă de panouri și planșe. Suprasaturarea spațiilor cu elemente destinate
percepției vizuale induce fenomenul de „gunoi vizual” și are efecte opuse celor intenționate.
ATENȚIE! Criteriile de succes nu sunt prevăzute pentru a fi memorate de către elevi. Sunt instrumente de sprijin și ghidare în autoformare, nicidecum materie de învățat pe de rost.
• Criteriile de succes vor servi drept repere pentru o activitate conștientă. Cadrul didactic va valorifica criteriile de succes și descriptorii de performanță în contextul unor metode şi tehnici de învăţare-evaluare centrate pe interactivitate, pe judecăţi de valoare şi pe autoreglarea învăţării. Astfel,
criteriile de succes pot repera anumite suporturi oferite elevilor, de exemplu: fișe sau grile de autoevaluare/evaluare reciprocă, fișe de învățare etc.
• Cadrul didactic va valorifica criteriile de succes și în realizarea unor tehnici de feed-back pentru
reglarea imediată/permanentă a învăţării, de exemplu: reuşit s-a dovedi a fi…; ţi-aş recomanda…;
te felicit pentru... etc.
MECD se aplică și în cadrul disciplinelor opționale, învățătorul având posibilitatea de a formula propriile produse școlare și a elabora criterii de succes după modelul disciplinelor obligatorii înrudite. Pot fi
propuse produse opționale și în cadrul disciplinelor obligatorii – un produs opțional într-un modul, princorelare cu o finalitate curriculară.
Produsul opțional poate fi selectat din lista exemplelor propuse în Anexa 2 sau elaborat personal
în unitate cu un sistem de criterii. Propunerea se va argumenta în funcție de necesitățile și interesele
elevilor sau alți factori, învățătorul asumându-și responsabilitatea pentru impactul asupra elevului. În
proiectările didactice, produsul opțional se va marca cu asterisc și se va prezenta deplin, împreună cu
criteriile de succes.

1.4. Tipurile de evaluare din perspectiva ECD.
Specificări pentru clasa a II-a
Din punct de vedere al situaţiilor de evaluare, se evidențiază:• evaluarea instrumentală
• evaluarea non-instrumentală
realizată în condiţii special create ce presupun ela- realizată în circumstanţe obişnuite pe baza obserborarea şi aplicarea unor instrumente de evaluare vării activităţii elevilor și a feedbackului imediat,(test însoțit de matrice de specificații și barem fără folosirea anumitor instrumente de evaluare,de corectare/verificare/ apreciere; probă orală, scri- fiind destinată sensibilizării partenerilor angajați
să, practică sau combinată, fișe de evaluare, grile de în proces (cadrul didactic și elevii) la manifestările
autoevaluare sau evaluare reciprocă etc.);
comportamentului performanțial al elevilor, în vederea prevenirii și combaterii dificultăților și eficientizării procesului didactic.
ECD accentuează caracterul reflexiv al evaluării non-instrumentale, care trebuie asigurat în contextulghidării autoevaluării și evaluării reciproce pe baza criteriilor de succes aferente produsului vizat. În cazul
evaluării instrumentale, condiții de reflecție se asigură în cadrul activităților diferențiate de postevaluare.
Tipurile de evaluare valorificate în contextul ECD în clasele I-III sunt [12, 20, 16]:
• evaluarea inițială (EI);• evaluarea formativă:−− evaluarea formativă în etape (EFE);−− evaluarea formativă punctuală (EFP);−− evaluarea formativă interactivă (EFI);• evaluarea sumativă (ES).
EVALUAREA INIȚIALĂ:• se proiectează în cadrul unei lecții la începutul unui parcurs de învățare semnificativ (an școlar,
semestru, unitate de învățare) și are caracter predictiv;• este precedată prin activități evocative: actualizare/reactualizare, restructurare;• se raportează la finalitățile curriculare însușite anterior, determinate ca fiind necesare pentru succesul elevilor în noul parcurs de învățare;EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A II-A
GHID METODOLOGIC

9• poate fi atât nonsinstrumentală, cât și instrumentală – pe bază de instrumente de evaluare aleseîn funcție de contextul specific: probă orală, scrisă sau practică; test; interogare evaluativă în forme
diverse (de ex.: dictare matematică; dictare cu aprecierea valorii de adevăr; joc didactic „Așa – da,așa – nu” etc.); pot fi utile diverse tehnici interactive („Știu – Vreau să știu – Învăț” etc.);• este de tip reflexiv și creează elevilor condiţii de autoevaluare şi autoreglare a învăţării;• este ghidată de învăţător, care își asumă responsabilitatea corectării ulterioare a parcursului deînvățare a elevului prin combaterea și prevenirea dificultăților eventuale;• presupune apreciere pe bază de descriptori, cu utilizarea cuvintelor încurajatoare (Anexa 3); ladiscreția cadrului didactic, rezultatele pot fi înregistrate în instrumente de monitorizare a performanțelor elevilor.
Evaluări inițiale în clasa a II-a:• la începutul fiecărei unități de învățare;• la începutul semestrului 2 – în cazul înNotă: La Matematică, evaluarea inițială la decare continuă o unitate de învățare dinbutul anului școlar se realizează la finele mosemestrul precedent.
dulului 1 (evocativ).
EVALUAREA SUMATIVĂ:• se proiectează la finele unui parcurs de învățare semnificativ (an școlar, semestru, unitate de învățare), în vederea cumulării rezultatelor; în cursul unei unități de învățare voluminoase poate fi
proiectată și o evaluare sumativă secvențială;• este precedată prin activități de analiză-sinteză (1-3 ore, în funcție de context) și urmată de activități diferențiate în conformitate cu rezultatele elevilor (recuperare/reînvățare, antrenament șidezvoltare);• se raportează, integral, la toate sub-competențele stipulate pentru unitatea/parcursul care se vizează;• este instrumentală – se realizează pe bază de instrumente de evaluare: test (însoțit de matrice despecificații și barem de corectare/verificare/apreciere), probă orală, scrisă sau practică; în funcție
de specificul disciplinei și alți factori de impact, pot fi valorificate metode alternative de evaluare:proiectul, portofoliul, investigația;• este ghidată de învăţător, care își asumă responsabilitatea „pregătirii” elevului prin evaluări formative; astfel, elevul percepe evaluarea sumativă drept un moment aşteptat, dar nu unul care poate
provoca tensiune şi frică.
Evaluări sumative în clasa a II-a
Semestrul 1
Semestrul 2
Limba română
Matematică
Celelalte discipline

7
5 scris, 2 oral
Max. 31
semestrială

Max. 95 scris, 2 (sau 3) oral,
1 anuală scris
4
3 + 1 anuală
2
1 semestrială + 1 anuală

Total în clasa a II-a
Max. 16
10 scris, 4 (sau 5) oral,
1 anuală scris
Max. 75 (sau 6) + 1 anuală
3
2 semestriale + 1 anuală

Notă: La Matematică, evaluarea anuală se realizează în cadrul modulului 6 (recapitulativ).
În clasa a II-a, rezultatele evaluării sumative se apreciază:• la Limba română și Matematică: prin acordarea de calificative (foarte bine, bine, suficient);
calificativele se înregistrează în catalogul clasei;• la celelalte discipline: pe bază de descriptori, cu ajutorul cuvintelor încurajatoare; la dorință,punctajul acumulat sau nivelul de performanță (independent, ghidat de învățător, cu mai multsprijin) poate fi înregistrat în diagrama învățătorului.

10

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A II-A
GHID METODOLOGICEVALUAREA FORMATIVĂ ÎN ETAPE:• se proiectează în cadrul unor lecții din parcursul de învățare finalizat prin evaluare sumativă:−− la Limba română și Matematică – pe parcursul modulului, raportându-se la câteva dintre
sub-competențele stipulate pentru modulul respectiv (de obicei, 2-3 sub-competențe, în funcție
de contextul concret) și „pregătind” etapizat evaluarea sumativă la finele modulului;−− la celelalte discipline – la finele fiecărui modul, raportându-se, integral, la sub-competențele
pentru modulul dat și „pregătind” etapizat evaluarea sumativă la finele semestrului respectiv;• în cadrul unui parcurs de învățare, totalitatea sub-competențelor vizate prin evaluările formative în
etape trebuie să acopere integral lista sub-competențelor vizate prin evaluarea sumativă la sfârșitul
parcursului respectiv;• este instrumentală și presupune valorificarea produselor selectate pentru fiecare dintre sub-competențele vizate (de obicei, 1-3 produse la fiecare sub-competență, în funcție de contextul concret);• este de tip reflexiv și creează elevilor condiţii de autoevaluare şi autoreglare a învăţării;• este ghidată de învăţător pe baza criteriilor, cu utilizarea cuvintelor încurajatoare;• oferă posibilitatea de apreciere a gradului de realizare a fiecărui produs școlar prin stabilirea
nivelului de performanță (independent, ghidat de învățător, cu mai mult sprijin) pe bază de descriptori; stabilirea nivelului mediu pentru toate produsele evaluate într-o probă de EFE nu este relevantă pentru valorificarea rezultatelor, inducând mai mult o apreciere cumulativă decât formativă;rezultatele EFE pot fi înregistrate în diagrama învățătorului, în tabelul de monitorizare etapizată aperformanțelor.
Evaluări formative în etape în clasa a II-a:la Limba română și Matematică
la celelalte discipline
circa 2-3 pe parcursul fiecărui modul,
1 la finele fiecărui modul,„pregătind” evaluarea sumativă
„pregătind” evaluarea sumativă
de la sfârșitul modulului;de la sfârșitul semestrului.

•
•
•
•
•
•
•

EVALUAREA FORMATIVĂ PUNCTUALĂ:complementează EFE în vederea asigurării caracterului continuu al evaluării formative în cadrulunității/parcursului de învățare;se raportează punctual la una dintre sub-competențele stipulate pentru unitatea respectivă de învățare;este instrumentală și presupune valorificarea a 1-2 produse selectate pentru sub-competența vizată
(în funcție de contextul concret);poate fi realizată atât la toată clasa de elevi, cât și diferențiat, cu focalizare punctuală pe unii
elevi, selectați în funcție de necesități individuale; formele de realizare diferențiată pot fi diverse:
scrise, orale sau practice; individuale sau grupale;este de tip reflexiv și creează elevilor condiţii de autoevaluare şi autoreglare a învăţării;este ghidată de învăţător pe baza criteriilor, cu utilizarea cuvintelor încurajatoare;oferă posibilitatea monitorizării dinamicii individuale a comportamentului performanțial al
elevului prin stabilirea nivelulurilor de performanță (independent, ghidat de învățător, cu mai multsprijin) pe bază de descriptori; rezultatele se înregistrează în diagrama învățătorului, în cadrul monitorizării punctuale a performanțelor (selectiv), în special la Limba română și Matematică.

EVALUAREA FORMATIVĂ INTERACTIVĂ:• complementează EFE și EFP în vederea asigurării caracterului continuu al evaluării formative în
cadrul unității/parcursului de învățare;• se raportează la obiectivele lecției;• se realizează fără instrumentare (nu presupune instrument de evaluare);• este o activitate de tip feedback:−− emoțional (de ex.: zâmbet; gesturi de aprobare; mimică de încurajare);−− de conținut (de ex.: ai scris corect; ai fost original; ai citit cu o intonație potrivită; ai rezolvat
corect; fii atent în continuare la utilizarea liniei de dialog);−− de activitate (de ex.: te-ai implicat; ai fost activ; ai apreciat obiectiv colegul; ai susținut atmosfera
de lucru în grup; am încredere că poți să te implici; ai nevoie de un pic de curaj);
EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A II-A
GHID METODOLOGIC

11• mizează și pe autoevaluare, evaluare reciprocă;• este ghidată de către învăţător pe baza criteriilor, cu utilizarea cuvintelor încurajatoare, cu oferirea
de descriptori; rezultatele nu se înregistrează.

2. METODOLOGIA PROIECTĂRII DIDACTICEDIN PERSPECTIVA ECD
Proiectarea demersului didactic la o disciplină școlară solicită cadrului didactic gândirea în avans aderulării evenimentelor la clasă, o prefigurare a predării, învăţării şi evaluării, eșalonată pe două niveluriintercondiționate:• proiectarea de lungă durată (pentru un an școlar, un semestru, o unitate de învățare);• proiectarea de scurtă durată (pentru o lecție sau altă formă de organizare, de ex., excursie).
MECD prevede atât operarea unor elemente de extindere a proiectării didactice eșalonate din perspectiva ECD, cât și optimizări care duc la anumite restrângeri. Managerii nu vor impune imediat variantele
extinse de proiectare, dar vor susține și vor promova implementarea treptată a acestora în vederea cumulării firești și armonioase a experienței.

2.1. Proiectarea de lungă durată
Proiectul de lungă durată:• include antetul, administrarea disciplinei și proiectele unităților de învățare;• este un document managerial care se întocmește de către cadrul didactic la începutul anului şcolar
pentru fiecare disciplină de învăţământ și admite operarea unor ajustări, dezvoltări pe parcursul
anului, în funcție de dinamica reală a clasei de elevi;• trebuie să constituie un instrument funcțional care să asigure un parcurs ritmic al conţinuturilor și
evaluărilor în cheia paradigmei ECD, punctat pe structura anului școlar și orientat spre realizarea
finalităților curriculare de către elevii clasei;• este oportun să poarte un caracter personalizat realizând o confluență a normativității didactice cu
creativitatea și competența profesională a pedagogului – benefică, întâi de toate, pentru elev; proiectările de lungă durată editate pot fi folosite ca repere pentru demersul personalizat.
Cadrele didactice au dreptul să realizeze la începutul anului școlar doar proiectarea administrării disciplinei, iar proiectarea unităților de învățare (modulelor) să o realizeze pe parcurs, pe măsura finalizării
implementării proiectului unității anterioare. Adoptând inițial varianta tradițională a proiectului unui modul, învățătorul o va putea completa pe parcurs în cheia extinderilor propuse, dobândind, astfel, experiența
necesară pentru a realiza proiectarea unui modul ulterior în varianta extinsă din perspectiva ECD.
³³ Antetul proiectului de lungă durată va include următoarele elemente obligatorii:• Disciplina – se scrie denumirea disciplinei în conformitate cu Planul-cadru.
• Competențele specifice disciplinei – se transcriu din curriculum disciplinar (v. Concepția didactică
a disciplinei);• Bibliografie – se listează produsele curriculare aferente disciplinei:−− produse curriculare principale: curriculum disciplinar, MECD, manualul școlar aprobat de
MECC;−− produse curriculare auxiliare: ghiduri metodice pentru cadrele didactice, instrucțiuni metodologice, caiete de activitate independenta pentru elevi, culegeri de teste, softuri educationale.
ATENȚIE! Auxiliarele pentru elevi se vor alege de către învățători în mod judicios, ținând cont deprevederile curriculare, posibilitățile de armonizare cu manualul aprobat de MECC, necesitățile șipreferințele elevilor, posibilitățile financiare ale părinților. Aceste suporturi nu sunt obligatorii, iar
alegerea lor se va consulta cu managerul pentru învățământul primar. Managerul va exclude abuzul
de suporturi didactice auxiliare, precum nici nu va impune procurarea unor anumite suporturi.

12

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A II-A
GHID METODOLOGIC

³³ Structura proiectului de administrare a disciplinei va avea următoarea rubricație:Nr. de ore/săptămână

Unitățile de învățare

Nr. de ore/
modul

Nr. de ore/an

EI

Evaluări
EFE

Observații

ES

Indicații pentru completarea rubricilor• Nr. de ore/săptămână – se scrie în conformitate cu Planul-cadru.
• Nr. de ore/an – se calculează în funcție de structura anului școlar în curs, stabilită de MECC.
• Unitățile de învățare – pot fi eșalonate preluând denumirile modulelor din curriculum la disciplină (v. Repartizarea conținuturilor pe clase și unități de timp) sau denumirile capitolelor (modulelor)din manualul aprobat de MECC pentru anul în curs.
• Nr. de ore/modul – se proiectează orientativ, ținând cont de: recomandările din curriculum ladisciplină (v. Repartizarea conținuturilor pe clase și unități de timp); conținuturile respective din
manual; complexitatea conţinuturilor; ritmul de învățare al elevilor etc.
• Evaluări – se proiectează numărul de evaluări inițiale (EI), evaluări formative în etape (EFE) șievaluări sumative (ES) în cursul fiecărei unități de învățare. Astfel, cadrul didactic va putea să-și
clarifice dacă repartizarea orelor pe module îi va permite să deruleze eficient procesul evaluării formative și să asigure continuitatea procesului evaluativ. Totodată, se creează o viziune de ansamblu
asupra procesului didactic la disciplină.
• Observații – se înregistrează modificările care, eventual, vor surveni pe parcursul anului şcolar.
• Cadrul didactic are libertatea de a completa tabelul Administrarea disciplinei cu alte rubrici care îi
pot facilita activitatea de proiectare. De exemplu: poate face o demarcaţie între semestre și totalizări
la finele fiecărui semestru și la finele anului școlar; poate include rubrica Săptămâna destinată repartizării orientative pe săptămâni a orelor rezervate pentru parcurgerea modulului (de ex., S1, S2…
etc. sau prin precizarea perioadelor calendaristice).
În anexe se oferă modele orientative de proiecte ale administrării disciplinelor Limba și română (Anexa 4), Matematică (Anexa 7), Științe (Anexa 11).
³³ Structura proiectului unei unități de învățare va avea următoarea rubricație:
Unitatea de învățare:..............................................
Nr. de ore alocate:..............................
Sub-competențe

Detalieri de conținut

Nr. oreData

Resurse

EvaluareObservații

Indicații pentru completarea rubricilor• Unitatea de învățare – se trece numărul de ordine și denumirea unității în conformitate cu eșalonarea din tabelul Administrarea disciplinei. Proiectarea la nivelul unității de învățare poate fi realizată atât la începutul anului școlar, cât și pe parcurs – pe măsură ce se finalizează implementarea
proiectului modulului anterior.
• Nr. de ore alocate – se trece numărul corespunzător din tabelul Administrarea disciplinei.
• Sub-competențe – în variantă schematică, se transcriu numerele de ordine ale tuturor sub-competențelor prevăzute pentru modulul dat în curriculum disciplinar (de exemplu: 3.1; 3.2; 3.3 etc.).
Dacă se consideră necesar, se transcriu din curriculum.
• Detalieri de conținut – se eșalonează subiectele tematice pentru unități de 1-3 ore, care pot fi preluate din manualul aprobat de MECC, din lista de conținuturi din curriculum disciplinar; apoi, înfuncție de specificul disciplinei, creativitatea pedagogului și alți factori, se explicitează parcursurile
EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A II-A
GHID METODOLOGIC

13

elevilor la fiecare lecție – mai succint sau mai desfășurat; înscrierile din această rubrică trebuie săevidențieze formulări esențializate care se vor trece în catalogul clasei la fiecare lecție.
• Data – se trec datele calendaristice pentru fiecare subiect tematic indicat în coloana anterioară,ținând cont de structura anului școlar.
• Resurse – se indică paginile din manual și, eventual, din suporturi didactice auxiliare, pentru fiecare subiect tematic; la discreția învățătorului, pot fi notate și alte elemente (materiale didactice,forme de organizare a activităţilor ş.a.); la nivelul unității de învățare nu este obligatoriu de a proiecta metodele și formele activității didactice la lecții (la dorință, referințe la acest aspect pot fi făcute
în detalierea conținuturilor).
• Evaluare – se vor indica lecțiile în cadrul cărora se proiectează: evaluarea inițială (EI); evaluarea
formativă în etape (EFE); evaluarea sumativă (ES), inclusiv cea anuală (EA).
−− La început de an, semestru, modul, se proiectează o EI.
−− La disciplinele Limba română și Matematică, la finele fiecărui modul este obligatorie o ES, dupăcare se rezervează timp pentru activități postevaluative diferențiate. Pentru un modul voluminos, pot fi proiectate două ES – una secvențială, alta finală. La celelalte discipline, ES se vor
realiza doar la semestru, iar la fine de module se vor desfășura EFE.
−− Repartizarea EFE în cursul modulului se va face în corespundere cu ritmul de învățare al elevilor, alți factori eventuali. Se vor proiecta cel puțin două EFE pe parcursul finalizat prin ES.
ATENȚIE! Este important ca totalitatea produselor școlare supuse evaluării formative în etape peparcursul unității de învățare să asigure o acoperire fidelă a sub-competențelor care vor fi vizate prinevaluarea sumativă la finele unității (conform curriculumului disciplinar, „evaluările realizate lafinele modulului vor demonstra posedarea sub-competenţelor” respective).
Pentru fiecare EFE se vor indica produsele selectate. De exemplu, abrevierea EFE (P1, P2) înseamnă că evaluarea formativă în etape se va realiza pe baza produselor P1 și P2 din lista produselor școlare recomandate la disciplina respectivă (Anexa 1).
−− Evaluările formative punctuale (EFP) și cele interactive (EFI) au ca funcție prioritară învățarea.
De aceea nu este neapărat necesar de a le proiecta la nivel de modul, dar la nivel de lecții.
În cazul în care este dificil de a acoperi prin EFE toate sub-competențele vizate la modul, se
admite proiectarea evaluării unor sub-competențe prin EFP. Înregistrările respective se vor faceîn rubrica Observații.
Pentru a verifica dacă produsele sunt selectate bine, se recomandă confruntarea cu sub-competențele
prevăzute la modul, de exemplu, în formă tabelară (de ex. tabelele Detalieri Evaluare din Anexele 8, 12).
În anexe se oferă modele orientative de proiecte ale unei unități de învățare la disciplinele Limba și
literatura română (Anexa 5), Matematică (Anexa 8), Științe (Anexa 12).

2.2. Proiectarea de scurtă durată
Proiectul didactic de scurtă durată oferă o schemă raţională a desfăşurării lecţiei, pornind de la trei
repere intercondiționate:• ceea ce ne propunem să realizăm – obiectivele lecției;• elementele necesare pentru a realiza ceea ce ne-am propus – conţinuturi și strategii didactice (forme;
metode, procedee și tehnici; mijloace);• modul în care măsurăm eficienţa învăţării – strategii de evaluare.
³³ Tipul lecției și ECD
Elaborarea proiectului didactic începe cu încadrarea lecției în unitatea de învăţare, ceea ce implică
stabilirea tipului de lecție, iar tipul lecției este corelat cu tipul de evaluare care poate fi valorificat la lecție.
Din perspectiva ECD, această corelare se configurează în modul următor:• activitățile de evaluare formativă interactivă pot și trebuie să fie realizate la orice tip de lecție, vizând diferite aspecte, inclusiv cele metacognitive;• evaluările formative punctuale se pretează cel mai bine în lecțiile de aplicare, iar evaluările formative în etape – la lecțiile de analiză-sinteză; însă, în funcție de rezervele de timp ale modulului și dealți factori, cadrul didactic poate alege o altă variantă dintre cele posibile.

14

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A II-A
GHID METODOLOGIC

³³ Antetul proiectului de scurtă durată
Antetul proiectului de lecție va fi completat cu rubrica „Strategii de evaluare” în care vor fi proiectate:• tipul de evaluare (inițială/formativă interactivă/formativă punctuală/formativă în etape/• sumativă);• instrumentul de evaluare (probă scrisă/probă orală/probă practică/test/proiect etc.); metode, procedee și tehnici utilizate;• produsul(ele) evaluate – doar în cazul evaluării instrumentale (evaluare formativă punctuală; evaluare formativă în etape).
Model 1• Subcompetențe: 3.1.; 3.2 etc.
• Obiectivele lecției:La sfârșitul lecției, elevul va fi capabil:
O1: ...............................
O2: ............................etc.
• Strategii didactice:−− forme:...................................................
−− metode, tehnici și procedee: ...................
−− mijloace: ...............................................
• Strategii de evaluare: ............................................................
• Bibliografie:

Exemple de completare a rubricii Strategii de evaluare:a) Strategii de evaluare:−− evaluare inițială: dictare matematică (P3); autoevaluare (grilă);−− evaluare formativă interactivă.
b) Strategii de evaluare:−− evaluare formativă punctuală: probă orală (P1); autoevaluare (procedeul cromatic);−− evaluare formativă interactivă.
c) Strategii de evaluare:−− evaluare formativă în etape: probă scrisă (P4, P6, P10); autoevaluare (grilă);−− evaluare formativă interactivă.
d) Strategii de evaluare: evaluare sumativă: test.
e) Strategii de evaluare: evaluare formativă interactivă; evaluare reciprocă (fișe).
Antetul proiectului de lecție poate fi organizat și în formă tabelară. Această formă permite explicitarea
corelării elementelor incluse. Forma tabelară poate fi recomandată pentru publicații și lecții publice, darpoate fi aplicată, la discreția învățătorului, și în proiectele zilnice ale lecțiilor.

Sub-competenţe

Obiectivele lecției
La sfârşitul lecţiei, elevul va fi capabil:

Produsul(ele)evaluat(e)Model 2
Criteriilede succes• Strategii didactice:−− forme:...................................................
−− metode, tehnici și procedee: ...................
−− mijloace: ...............................................
• Strategii de evaluare: ...............................................
• Bibliografie:³³ Proiectarea demersului didactic al lecției
Proiectarea lecției poate fi realizată atât în baza secvențelor instrucționale eșalonate în corespundere
cu tipul lecției (tabelul 2), cât și în baza fazelor lecției cadru Evocare – Realizarea sensului – Reflecție – Extindere (ERRE).
EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A II-A
GHID METODOLOGIC

15

Tabelul 2. Tipurile de lecție din perspectiva formării competențelor. Secvențe instrucționaleLecția de formare a capacităților Lecția de formare a capacităților Lecția de formare a capacităților
de dobândire a cunoștințelor
de înțelegere a cunoștințelor
de aplicare a cunoștințelor
1. Organizarea clasei
1. Organizarea clasei
1. Organizarea clasei
2. Verificarea temei pentru
2. Verificarea temei pentru acasă. 2. Verificarea temei pentru acasă.
acasă. Reactualizarea
Reactualizarea cunoștințelor și
Reactualizarea cunoștințelor șicunoștințelor și a capacităților
a capacităților
a capacităților
3. Predarea-învățarea materiei
3. Consolidarea materiei și
3. Consolidarea materiei șinoiformarea capacităților laformarea capacităților la nivel:
4. Consolidarea materiei șinivel:a) productiv;
formarea capacităților: la nivela) de reproducere;b) de transferuri în alte domeniide reproducereb) productiv
4. Evaluarea curentă, instructivă
5. Evaluarea curentă, instructivă, 4. Evaluarea curentă, instructivă 5. Bilanțul lecției. Concluzii
pentru materia nouă5. Bilanțul lecției. Concluzii
6. Anunțarea temei pentru acasă
6. Bilanțul lecției. Concluzii
6. Anunțarea temei pentru acasă
7. Anunțarea temei pentru acasă
Lecția de formare aLecția de formare a capacităților
capacităților de analiză-sinteză
de evaluare a cunoștințelor
1.
a cunoștințelor
1. Organizarea clasei
2.
1. Organizarea clasei
2. Instrucțiuni privind realizarea
2. Verificarea temei pentru acasă
lucrării de evaluare
3. Analiza-sinteza materiei
3. Realizarea lucrării de evaluare 3.
teoretice studiate
4. Bilanțul lecției. Concluzii(sistematizarea, clasificarea,
5. Anunțarea temei pentru acasă 4.
generalizarea)
4. Analiza-sinteza metodelor derezolvare studiate la nivel:a) productiv, cu transferuri înalte domenii; b) creativ
5.
5. Evaluarea curentă, instructivă
6. Bilanțul lecției. Concluzii
6.
7. Anunțarea temei pentru acasă
7.

Lecția mixtă
Organizarea clasei
Verificarea temei pentruacasă. Reactualizareacunoștințelor și a capacităților
Predarea-învățarea materieinoiConsolidarea materiei șiformarea capacităților la nivel:a) de reproducere;b) productiv, cu unele
transferuri în alte domenii
Evaluarea curentă, instructivă,pentru materia nouăBilanțul lecției. ConcluziiAnunțarea temei pentru acasă

Gradul de desfășurare a proiectului se va decide de cadrul didactic de comun acord cu managerul responsabil pentru învățământul primar. În Anexele 15,16 se oferă exemple de proiecte de lecție având graddiferit de desfășurare.
Luând în calcul experiența ultimilor ani, generalizăm câteva aspecte care necesită atenție în proiectarea didactică a lecției din perspectiva ECD:
• Proiectarea juicioasă a strategiilor de evaluare.
• Echilibrarea ponderii activităților specifice ECD în contextul triadei predare-învățare-evaluare, excesul fiind la fel de nociv ca și insuficiența.
• Asigurarea unei baze solide a competențelor profesionale legate de didacticile disciplinelor, aceasta
fiind premisa incontestabilă a eficienței proiectării didactice din perspectiva ECD, care trebuie săpersiste în vizorul cadrelor didactice și a managerilor responsabili pentru învățământul primar.

3. TEHNOLOGII DE EVALUARE
3.1. Succesul și situația de succes
Succesul și situația de succes sunt concepte complexe și cunosc interpretări diferite.
• Din punct de vedere psihologic, succesul este o experiență de bucurie, satisfacție care se datorează
faptului că rezultatul urmărit de către persoană într-o activitate a coincis cu așteptările sale sau
le-a depășit. În baza acestor aşteptări se formează o nouă motivaţie, mai puternică, care schimbă
nivelul de stimă faţă de sine. (A. Belkin)

16

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A II-A
GHID METODOLOGIC• Din punct de vedere pedagogic, situația de succes este un scop, organizat printr-o combinație acondițiilor în care devine posibil să se realizeze progrese semnificative în activitatea individuală
sau colectivă a subiecților. Scopul principal al activității cadrului didactic constă în crearea situaţiilor de succes pentru fiecare elev.
Este important să se deosebească conceptele de succes și situație de succes:• situația de succes este o combinație de condiții care asigură succesul, iar succesul constituie rezultatul unei situații de succes.
• situația de succes se referă la modul în care cadrul didactic organizează învățarea, bucuria succesului este ceva mai subiectiv, ascuns în mare parte, dar vizibil pe din afară.
Sarcina cadrului didactic este de a oferi fiecăruia dintre elevi posibilitatea de a trăi bucuria realizării,de a-și valorifica potențialul, de a spori încrederea în sine.
Situația de succes trăită de elev:• crește motivația pentru învățare și dezvoltă interesele cognitive, permite elevului să simtă satisfacție
în cadrul activităților de învățare;• sporește eficiența activității de învățare;• ajută la anihilarea stărilor de teamă, nesiguranţă, neîncredere în sine;• dezvoltă inițiativa, creativitatea și sporește activismul;• menţine climatul psihologic favorabil în clasă.

3.2. Lauda – o modalitate de a consolida succesul elevilor
Copilul vine la şcoală cu o dorinţă mare de a învăţa. Succesul este o sursă de forţe interne ale copilului,care generează energie pentru a depăşi dificultăţile şi sporește dorinţa de a învăţa. Copilul simte încredereîn sine şi primeşte o satisfacţie interioară. „Succesul schimbă personalitatea. El face oamenii încrezători,
le oferă demnitate. Omul descoperă în sine nişte calităţi pozitive, pe care nici nu-şi imagina că le posedă”– afirmă Joy Brothers.
Psihologii susţin că sentimentul succesului este similar sentimentului de euforie. Să presupunem căsituaţia de succes a fost creată şi copilul a atins un anumit succes. Cum să consolidăm rezultatul obținut,
pentru ca data viitoare să n-o luăm de la capăt? Aici din nou putem cere ajutor de la psihologi, care menţionează că lauda este cel mai puternic instrument al învăţătorilor, în cazul în care acest instrument este
aplicat corect. Fireşte, dacă din gura unui profesor vor curge doar nenumărate laude, preţul lor va fi nul.
Pe de altă parte, încă A. Camus menţiona: „Un om aduce mai mult folos când este descris într-o lumină
favorabilă, decât dacă este criticat fără sfârșit pentru neajunsurile sale. Fiecare persoană, în mod natural, sestrăduiește să demonstreze imaginea sa bună.
Cât de des ar trebui să lăudăm?
Să zicem că un profesor nu este zgârcit la laudă, iar altul, dimpotrivă, este foarte zgârcit la laudă, considerând că aceasta trebuie să fie câștigată. Într-un fel, ambii au dreptate. Probabil, această problemă trebuiesă fie abordată individual de fiecare pedagog şi în corespundere cu particularităţile individuale ale fiecărui
copil. Un cuvânt bun poate impulsiona copilul spre „noi fapte eroice”. Unii elevi încep să radieze de bucurie
la auzul unei aprecieri binemeritate, pentru alții (dintre cei care permanent sunt lăudaţi) este adesea util şi„un duş rece”.
„În cazul în care nu ştiţi pentru ce să lăudaţi copilul, inventaţi un motiv!” – cu această recomandare
simplă a psihiatrului şi psihoterapeutului V. Levi trebuie să se înarmeze fiecare pedagog. Funcţia principală a laudei constă în transmiterea încrederii pedagogului în puterile proprii ale elevului. Fiecare elev are
nevoie de o evaluare pozitivă şi aprobarea realizărilor lui. Doar așa putem convinge copilul să înveţe şi să-icreăm condițiile pentru a învăță cu plăcere.
De ce trebuie neapărat să lăudăm elevii? Pentru a aprecia eforturile depuse de elev, pentru a-l susţine,a-i spori stima de sine şi a-i dezvolta motivaţia de învățare. Aprobarea învățătorului poate face minuni!
Apă, turnată la rădăcinile unei plante care se ofileşte, are acelaşi efect ca şi cuvântul bun al învăţătoruluiadresat unui copil care are nevoie de sprijin şi atenţie. Sarcina profesorului este de a găsi mereu motive bune
pentru aprecieri verbale pozitive adresate elevilor.
Menţionăm câteva reguli de aur, de care trebuie să ţină cont fiecare pedagog.
• Lăudaţi pentru diligenţă! Elevul trebuie lăudat pentru efortul şi străduinţa depusă mai degrabă
decât pentru capacitatea şi inteligenţa sa, dăruită de natură. De exemplu, un elev poate fi lăudat
pentru scrierea unei dictări: „Bravo! Te-ai pregătit cu sârguință, ai repetat toate regulile!” Dar nu
ar fi corect în acest caz să i se spună: „Bravo! Nu ai comis nicio greşeală, ai o cărturărie înnăscută!”EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A II-A
GHID METODOLOGIC

17• Lăudaţi acţiunile, nu personalitatea! Atunci când lăudăm este foarte important să apreciem acţiunile şi realizările elevului, nu personalitatea lui. În caz contrar, elevul îşi poate forma o apreciere
neobiectivă a personalităţii, supraapreciindu-se.
• Desemnaţi în mod clar ce lăudați! Este important ca elevul să înţeleagă pentru ce a fost lăudat, ce afost capabil să facă bine. Lauda neargumentată are eficienţă scăzută, provoacă îndoieli. De exemplu,
dacă doriţi să lăudaţi elevul la lecţia de Educaţie plastică, puteţi atrage atenţia la diverse detalii ale
imaginii realizate: „Ce vază frumoasă ai reuşit să pictezi!”. Este recomandat să evitaţi fraze comune:„Eşti bun! Un artist adevărat!” Dacă este cazul, încercaţi să accentuaţi complexitatea activităţilor
realizate de către elev.
• Lăudaţi cu măsura și doar când este cazul! Lauda profesorului trebuie să fie sinceră, meritată, moderată şi rezonabilă, pentru a nu provoca invidia celorlalţi elevi. Laudele fără sfârșit îşi pierd toată
valoarea şi semnificaţia, deprind copilul cu succese ieftine. Dacă elevul va fi lăudat pentru fiecare
lucru neînsemnat, el va aştepta aprobarea tuturor acţiunilor sale. Şi dacă nu va primi aprecierea așteptată, va trăi o nedumerire, o frustrare. În afară de aceasta, lauda fără măsură este o cale directă
spre supraapreciere, poate deveni cauza leneviei şi a indiferenţei.
• Lăudaţi nu doar „elevii favoriţi”! În fiecare clasă se creează o ierarhie neformală, care presupunecă unii elevi sunt vrednici de laudă într-o măsură mai mare decât alţii. Cum să lăudăm elevii carenu se bucură de stimă în rândurile colegilor? Lauda insistentă la adresa lor poate agrava atitudinea
clasei faţă de ei. Este important ca astfel de elevi să fie susţinuţi, să se acorde o atenţie specială succeselor şi performanţelor obţinute. Iar pentru aprecierea „favoriţilor” se recomandă să fie alese doarcele mai deosebite momente.
• Opriți-vă pe o undă pozitivă! Lauda nu trebuie să conțină reproșuri. Lăudând discipolul, trebuiesă fim atenți ca să nu-l descurajăm. Un exemplu negativ în acest sens: „Ai rezolvat perfect problema! Dar la celelalte exerciții nici nu vreau să mă uit!” Evident, profesorul nu trebuia să rostească
ultima propoziție.
• Nu contrapuneți un elev întregii clase! Nu lăudați elevul pentru o acțiune care nu este acceptată degrup, chiar dacă a făcut un lucru bun. De exemplu, cum să lăudăm un discipol la o lecție, dacă doarel a pregătit tema? Cel mai potrivit este de a face acest lucru între patru ochi. Într-un asemenea caz,lauda publică (deşi este bine meritată) poare trezi atât invidia, cât și agresivitatea colegilor.
• Lăudați fără a compara elevii între ei! Nu se compară succesele, realizările şi calităţile personale
ale unui elev cu cele ale altor elevi. Nu se compară copilul nici cu copiii din clasă, nici cu copiii mai
mari sau rude şi cunoscuţi (deoarece riscăm să reducem respectul de sine și încrederea în forțele
proprii ale unuia dintre copiii comparați). De exemplu, nu se admit formulări precum: „Tudor a citit mai bine decât Ion”; „Ana se pricepe la matematică mai bine decât se pricepea sora sa, care acum
este în clasa a V-a”. Comparați succesul de astăzi al copilului cu un succes sau eșec de altădată. De
exemplu, spuneți că astăzi a îndeplinit sarcina mai bine decât ieri. O astfel de abordare va ghida
copilului către îmbunătăţirea succeselor personale.
• Consolidați lauda! Laudă susţinută de comunicare nonverbală (zâmbet, mimică, gesturi deschise)oferă mai multă putere şi eficienţă.
• Personalizați mesajul de laudă! Mai eficientă este lauda exrimată printr-un mesaj personalizat
al cadrului didactic. De exemplu: „Mă bucur foarte mult că ai fost capabil să înveţi şi să povesteşti
expresiv textul.” O asemenea laudă favorizează stabilirea unei legături mai apropiate între elev şiînvăţător.
Lauda este un instrument foarte eficient, important și delicat în educaţia copiilor. O laudă rezonabilă
este strâns legată de aşteptări rezonabile, iar majoritatea elevilor sunt capabili să le justifice. Este importantca pedagogul să ţină minte că cele mai valoroase şi eficiente laude pentru elevi sunt cele meritate şi moderate. Căutaţi motive pentru a lauda elevii și cu certitudine le veți găsi!
Lauda colectivului, recunoaşterea succesului de către toți colegii este deosebit de importantă pentru
fiecare elev. Fiecare copil vrea să se afirme nu doar în ochii profesorului, dar și printre colegi. În acest sens,ar fi o idee bună dacă unele realizări ale copilului ar fi lăudate de întreaga clasă sau școală. De exemplu,
ovații publice pentru câștigătorii unui concurs, unei olimpiade școlare, pentru elevii ce au realizat un proiect foarte interesant.
Aducem în continuare exemple concrete de laudă.

18

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A II-A
GHID METODOLOGIC

³³ Matematică
−− Ai calculat în modul cel mai raţional! Ai economisit timp şi putere!
−− Mă bucur că ai asociat termenii în mod convenabil, ai grijă să calculezi corect!
−− Foarte bine, este o metodă potrivită de rezolvare a problemei!
−− Eşti bravo! Schema corectă te va ajuta să rezolvi cu succes problema!
−− Excelent! Ai reuşit să descoperi regula de formare a şirului numeric! Sunt sigură că poți completa corect şirul!
−− Ai reuşit cu succes să rezolvi problema printr-o metodă! Nu te opri aici, încearcă şi a doua metodă!
−− Sunt impresionată de tematica pe care ai ales-o pentru a alcătui problema! Mulţi colegi vor dorisă rezolve problema ta!
−− Aţi izbutit cooperând eficient! Fiţi mândri unul de altul!
−− Nu te da bătut! Citeşte atent condiţia problemei şi vei reuşi!
−− Ai aranjat corect numerele în coloniță, dar vreau să fii mai atentă la calcule!
−− Apreciez mult efortul tău, căci ai scris corect rezolvarea problemei cu justificări, dar te rog să fii
atent la scrierea rezolvării prin exercițiu!
³³ Limba şi literatura română
−− Interesant! Ai cules cele mai potrivite expresii!
−− Deosebit! Ai poposit pe diverse tărâmuri ale imaginaţiei!
−− Perfect! Textul compunerii a fost aranjat corect în pagină, respectând scrierea cu alineate!
−− Îţi sunt recunoscătoare pentru munca depusă și aplicarea regulilor de ortografie studiate!
−− M-ai impresionat prin străduinţa de a scrie caligrafic!
−− Bine închegat! Ai avut un plan bun de idei, pe care l-ai respectat!
−− Bravo! Prin muncă omul le reuşeşte pe toate! Ai reuşit să alcătuieşti un text interesant, dar să fii
atent la trecerea cuvintelor dintr-un rând în altul!
−− Mă bucur că ai reușit să redai trăirile personajelor din text!
−− Am rămas plăcut surprinsă de modul în care ți-ai exprimat sentimentele!
−− Ne-ai frapat prin modul în care ai menţinut contactul cu publicul, modelând vocea și utilizândgesturile şi mimica!
−− Ai redat conţinutul aproape de text, sunt sigură că l-ai citit de mai multe ori! Îţi mulţumesc
pentru munca depusă!

3.3. Procedee de dezvoltare a spiritului de evaluare obiectivă
• Autocorectarea sau corectarea reciprocă. Elevul este solicitat să-şi depisteze operativ unele eroriîn momentul realizării unor sarcini de învăţare. În acelaşi timp, poate fi valorificată corectarealucrărilor colegilor. Depistarea lacunelor proprii sau ale colegilor constituite un pas important înconştientizarea rezultatelor obţinute în procesul de învăţare, constituind un prim exerciţiu pe calea
dobândirii autonomiei în evaluare.
• Aprecierea controlată. În cadrul unei verificări, elevul este solicitat să-și dea o autoapreciere, careapoi este negociată cu învăţătorul sau/și colegii. Învăţătorul are datoria să argumenteze şi să evidenţieze corectitudinea sau incorectitudinea aprecierilor propuse.
• Aprecierea reciprocă. Elevii sunt puşi în situaţii de a se aprecia reciproc, fie la lucrări scrise, fie larăspunsuri orale.
• Metoda de apreciere obiectivă a personalităţii constă în antrenarea întregului colectiv al clasei învederea evidenţierii rezultatelor obţinute de elevi prin utilizarea a cât mai multe informaţii şi aprecieri – eventual, prin confruntare – în vederea formării unor reprezentări complete despre posibilităţile fiecărui elev în parte şi ale clasei.
Formarea capacităţii de autoevaluare la elevi este strâns legată de ideea acceptării elevilor ca parteneri
în actul evaluării. Elevii participă astfel la propria formare, se cunosc mai bine, fapt util pentru întreaga lorviaţă socială.
Valenţele formative ale activităţilor de autoevaluare pot fi sintetizate astfel:• ajută elevul să se implice în procesul evaluării şi, în felul acesta, să conştientizeze criteriile specificede evaluare, ceea ce îl face să înţeleagă şi să aprecieze eforturile necesare pentru atingerea obiectivelor, să înţeleagă semnificaţia calificativelor acordate de învăţător;EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A II-A
GHID METODOLOGIC

19• încurajează elevul să-şi dezvolte procesele metacognitive, de autoreglare a proceselor de construire
a propriilor cunoştinţe;• contribuie la formarea reflexivităţii asupra propriei activităţi, la conştientizarea conduitei şi a gradului de adaptare a acesteia la cerinţele învăţării şi activităţii şcolare;• devine disponibilitate în raport cu învăţarea, fiind privită ca un proces de autoreglare care accelerează învăţarea;• dezvoltă o atitudine critică faţă de sine, ajutând elevul să-şi dea seama singur de limitele sale, depoziţia pe care se situează în raport cu colegii săi;• dezvoltă capacitatea de identificare a propriilor progrese şi de ameliorare a performanţelor proprii.

3.4. Instrumentarea autoevaluării în contextul ECD
ECD se înscrie în paradigma evaluării formatoare care se focalizează pe evaluarea procesului. Evaluarea procesului devine un moment central și permite un demers spiralat, dinspe elev și spre elev, prin care se
asigură ameliorarea din interior a întregului sistem. Autoevaluarea este forța ce pune în mișcare demersul
spiralat centrat pe elev.
Unul dintre principiile de bază ale ECD este cel al priorității autoevaluării. Anume autoevaluarea faceca ECD să nu însemne o banală schimbare a sistemului de apreciere pe bază de 10 note cu un alt sistem
bazat pe 3 calificative/niveluri de performanță, dar să marcheze o schimbare radicală de la apreciere cantitativă la apreciere calitativă.
Autoevaluarea este o formă de organizare şi apreciere reprezentând expresia unei motivaţii lăuntricefaţă de învăţare. Ea are efect formativ şi se raportează la diferite capacităţi ale elevului, în funcţie de progresul realizat şi dificultăţile pe care trebuie să le depășească.
Elevul are nevoie să se autocunoască, fapt cu multiple implicaţii în plan motivaţional, să posede unprogram propriu de învăţare, să-şi autoaprecieze şi să-şi pună în valoare propriile atitudini. Sarcina cadrului didactic este de a pregăti elevii pentru autoevaluare, de a-i face să înţeleagă criteriile după care îşi
apreciază propria activitate.
Baza activităţii de autoevaluare include: dezvoltarea unei atitudini critice faţă de sine, activizarea
proceselor de gândire, organizarea eficientă a activităţii mintale şi practice.
Funcțiile autoevaluării sunt:• de constatare (ce știu bine, ce știu mai putin bine?)• de mobilizare (am reușit sa fac mult, dar la tema respectivă mai am rezerve)• de proiectare (ca sa nu am probleme în continuare, trebuie sa repet următoarele).
Funcțiile date determină condițiile necesare pentru educarea capacităţii de autoevaluare:• prezentarea sarcinii de lucru (produsului) și a criteriilor de succes;• încurajarea elevilor pentru a-şi pune întrebări legate de modul de realizare a sarcinii (conștiențizarea criteriilor);• aplicarea controlată a unor grile de autoverificare;• încurajarea evaluării în cadrul grupului sau al clasei (evaluarea reciprocă);• completarea unui chestionar (fișă de autoevaluare) la sfârşitul unei sarcini de lucru relevante.
De rând cu semnificațiile etalate anterior, autoevaluarea reprezintă și o metodă alternativă/complementară de evaluare care se pretează pe orice tip de evaluare în contextul ECD.
În acest sens, autoevaluarea solicită o instrumentare eficientă, iar realizarea schimbării de la aprecierea
cantitativă la cea calitativă impune o reconfigurare a instrumentelor folosite pentru autoevaluare în cadrul
orelor, astfel încât acestea să stăvilească obișnuința înrădăcinată de a aprecia doar cât știe elevul și să favorizeze o nouă abordare – saltul de la cât la cum. Pentru exemplificare, contrapunem:
abordări cantitative
Cât ai realizat din cele propuse?
Apreciază-ți rezultatele obținute.
Cum ți-a reușit sarcina? (foarte bine; bine;
suficient)abordări calitative
Cât de mulțumit/satisfăcut ești de realizarea sarcinii?
Apreciază-ți modul în care ai realizat sarcina.
Cum ți-a reușit sarcina? (independent; ghidat; cu sprijin)Atenționăm cadrele didactice la necesitatea diversificării procedeelor folosite pentru exprimarea opiniei elevilor în contextul instrumentelor de autoevaluare. Utilizarea în permanență a culorilor semaforului

20

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A II-A
GHID METODOLOGIC

induce elevilor asoiceri nedorite, de exemplu: „astăzi am primit verde”; „am realizat sarcina pe roșu” etc.
Important este ca elevul să se învețe a-și aprecia comportamentul performanțial (independent, ghidat, cu
sprijin) și să fie motivat pentru a-și spori nivelul. Pot fi create multiple alternative eficiente și aplicabile derând cu procedeul cromatic. De exemplu: sublinierea/bifarea/încercuriea cuvântului respectiv; colorarea
cu creionul simplu a uneia dintre trei imagini pe care sunt scrise nivelurile; reprezentarea nivelului conform unui cod dat (figuri geometrice, litere etc.) etc.

3.5. Tehnologia evaluării sumative orale (ESO)
Evaluarea orală reprezintă o formă a conversaţiei evaluative prin care învăţătorul urmăreşte determinarea cantitativă şi calitativă a performanţelor elevilor.
Evaluarea sumativă orală (ESO) este la fel de importantă ca și forma scrisă a evaluării sumative și are
drept scop verificarea gradului de posedare a competenţelor de comunicare orală:• perceperea corectă a mesajului audiat, citit, auzit în limitele standardelor de conţinut;• utilizarea în contexte noi, necunoscute a vocabularului însuşit;• producerea mesajelor orale, în variate contexte.
În clasa a II-a, ESO se va proiecta și realiza la disciplinele:• Limba română (maternă)• Limba română (alolingvi)• Limba rusă (maternă, de instruire)• Limba bulgară/ucraineană/găgăuză
• Limba străină
ATENȚIE! Evaluarea sumativă orală (ESO) este parte integrantă a evaluării sumative (ES). Proba
scrisă și cea orală cumulează sub-competențele de evaluat în contextul ES. În catalog se va fixa califiativul pentru fiecare probă separat.
ESO se proiectează şi se realizează pe parcursul semestrului, ținând cont de necesităţile şi particularităţile elevilor clasei, precum și de specificul disciplinei. Pot fi desfăşurate în cadrul unui modul (nu este
obligatoriu să se desfăşoare la sfârșitul modulului), vizând o anumită finalitate.
ESO poate fi realizată prin: interviuri, expuneri orale, dialoguri, comunicări orale, chestionări orale,
conversaţii, prezentări.
³³ Proiectarea ESO:
• Se alege produsul școlar care va fi supus evaluării, prin raportare la sub-competențele selectate în
proiectarea de lungă durată. De exemplu, produsele pentru ESO la Limba română se vor alege dintre cele referitoare la: Comunicare orală, Lectura, Lectura particulară (a se vedea Anexa 1.).
• Se elaborează carduri cu itemi de evaluare a produsului.
• Se elaborează fișa de înregistrare a rezultatelor: diagramă, grilă.
³³ Cardul:• constituie un instrument de evaluare sumativă și conține o sarcină pe care elevul o efectuează în
mod expres, timp de 5-7 minute de pregătire.
• prezintă o situație semnificativă1 bazată pe elementul spontaneității; spontaneitatea determină acțiunea prin care elevul realizează o sarcină asemănătoare activităților cotidiene, în care transferă
în viață cele învățate la lecții.
• este elementul care deosebește evaluarea formativă de cea sumativă prin situația spontană sau semnificativă.
³³ Un posibil model al procedurii de organizare:• 7 elevi vor extrage cardul pe care este imprimat un text necunoscut pentru ei;• elevii se aranjează într-un grup sub formă de cerc sau la câteva (2-3) mese unite pe o linie, nu neapărat în fața clasei;• se acordă timp de pregătire (5-7 minute), apoi fiecare elev prezintă sarcina întregului grup; prezentarea fiecărui elev trebuie să dureze cel mult 2 minute;• învățătorul înregistrează în diagrama sa calificativul acordat, apoi îl întreabă pe elev ce calificativ
merită;• învățătorul demonstrează calificativul înregistrat și îl compară cu al elevului;
1 reprezintă o situaţie din viaţă, constituită din mai multe situaţii-problemă şi având un caracter inter/transdisciplinar [9].
EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A II-A
GHID METODOLOGIC

21• învățătorul este decidentul calificativului; în cazul în care nu coincide cu calificativul elevului,argumentează în baza descriptorilor; deoarece evaluarea sumativă „sancționează performanța”, ultimul cuvânt este al învățătorului;• după ce au prezentat acești 7 elevi, vine rândul următorilor.
ATENȚIE! Organizarea ESO are loc în funcție de numărul elevilor în clasă. Dacă în clasă sunt mai
mult de 20 de elevi, atunci învățătorul poate realiza ESO timp de 2 ore.
³³ Ce pot face ceilalți elevi în timp ce are loc proba de evaluare sumativă orală?
• • Poate fi organizat atelierul de lectură/discuție/creație • Citesc în cartea de lectură • Completează
fișa de lectură • Creează o imagine pentru un text literar • Lucrează cu o fișă, căutând informații
în internet • Privesc (cu căști) un desen animat și rezolvă „Explozia stelară” • Privesc (cu căști) un
desen animat și completează apoi o agendă de înțelegere a filmului • Rezolvă integrame • Rezolvă
sarcini pentru elevi isteți • Lucrează la un poster comun • Fac ordine în portofoliu • Își evaluează
propriul portofoliu • Își aleg sarcini de la panoul curioșilor sau panoul Vreau să știu •³³ Abordarea conținutală a ESO
Exemplul 1. Produsul P18: Textul (literar/ nonliterar) citit la prima vedere
Sarcini pentru card: Citirea unui text pregătit de către învățător, timp de un minut.
Grila de evaluare (a învățătorului)
Data
Numele,prenumele 1. Citește cursiv,
2. Articulează corect
3. Respectă intonația impusă de conținut șielevului
fluid textul.
toate cuvintele.
de semnele de punctuație.
Exemplul 2. Produsul P28: Prezentarea unui text literar cunoscut
Pe card se propune titlul textului și algoritmul de prezentare: 1) Numește titlul și autorul textului. 2)
Este o narațiune, dialog, descriere? 3) Cine sunt personajele? 4) Când are loc acțiunea? 5) Unde are loc acțiunea? 6) Care sunt momentele principale ale textului? 7) Ce atitudine am față de faptele personajelor? 8)
Care este ideea principală?
Exemplul 3. Produsul P22: Textul literar povestit
Sarcini pentru card: 1) Anunță titlul și autorul textului. 2) Povestește introducerea textului. 3)Povestește încheierea textului. 4) Povestește momentul în care personajul... 5) Povestește momentul în care se
descrie personajul. 6) Povestește fragmentul îndrăgit. 7) Povestește fragmentul în care se spune despre
timpul și spațiul în care a avut loc acțiunea.

4. PROCESAREA ȘI INTERPRETAREA DATELOR EVALUĂRII
ÎN CLASA A II-A
Procesarea datelor evaluării în clasa a II-a se realizează în:• documente școlare: catalogul clasei; portofoliul elevului; dosarul personal al elevului; tabelul deperformanță școlară a elevului;• instrumente de monitorizare a performanțelor, de exemplu: diagrame de monitorizare a performanțelor; registre de înregistrare a performanţelor; fișe de observare; fișe de evaluare; scale de evaluare;fişe de monitorizare a progresului; agende; seturi de întrebări; interviul; chestionarul; ghidul deconversaţie/planul de dezbatere; protocolul de observare; liste/inventare de control/raportare; portofoliul; studiul de caz; grila de observare; lista de control/de verificare; scara/scala de clasificare aperformanţelor individuale ale elevului.
MECD accentuează principiul flexibilității în alegerea instrumentelor de monitorizare a performanțelor, susținând abordarea personalizată în vederea unei funcționalități reale.

4.1. Înregistrarea calificativelor
În clasa a II-a, se vor atribui calificative doar la evaluările sumative la Limbă română și Matematică:la sfârșit de unitate de învățare (sau secvențială) și la final de semestru, an școlar (a se vedea tabelul 1).

22

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A II-A
GHID METODOLOGIC• Cadrele didactice au obligaţia de a înregistra calificativele acordate la evaluările sumative în catalogul clasei şi în agendele elevilor.
• La sfârşitul anului şcolar, calificativele finale pentru fiecare disciplină se înregistrează în catalogul
clasei şi în agendele elevilor.
• Calificativele finale se trec în dosarul personal și în tabelul de performanță al elevului - în dreptul
disciplinelor limba română și matematică.
• Promovarea elevilor în clasa a III-a se va realiza prin cuvântul promovat înscris în dosarul personalşi în catalogul clasei la fiecare elev în parte, în conformitate cu cerințele.

4.2. Procedeul „R” - RECUPERARE
Principiul motivării pentru învăţare, principiul succesului şi al corelării evaluărilor formative cu cele
sumative condiţionează o învățare fără eşec, astfel încât în sensul evaluării pozitive nu se va folosi calificativul insuficient.
În cazurile excepţionale, când se constată elemente de nereuşită (motiv de boală, abandon şcolar, absenţe motivate/nemotivate) se va recurge în mod obligatoriu la activităţi de recuperare. Învăţătorul va realiza un plan de recuperare, coordonat cu șeful comisiei metodice sau directorul-adjunct pentru învățământ
primar (Anexa 17). Se recomandă a informa părinții, sub semnătură, despre planul de recuperare.
Recuperarea se realizează timp de o săptămână după revenirea elevului (sau din momentul stabilirii
planului de recuperare).
În catalog, în dreptul numelui elevului nu se menţionează niciun calificativ pe perioada recuperării.
După realizarea repetată a evaluării sumative (de ex., a unui test clonat), în ziua recuperării se înregistrează
calificativul respectiv. În catalog, la rubrica Notă se scrie: Recuperare.
Ce facem dacă elevul a lipsit înainte de evaluarea sumativă?
• Nu se recomandă a-l încadra imediat după revenire în evaluarea sumativă. Aceasta ar putea să-i
sporească riscurile de nereușită.
• Se recomandă să se ofere proba/testul doar în cazul în care elevul acceptă.
• Se va lua în considerare doar rezultatul acceptat de elev.
• În caz contrar, se intervine după procedeul „R” (Recuperare).

4.3. Stabilirea calificativelor. Conversia punctajului• Pentru stabilirea calificativului la evaluările sumative în clasa a II-a se folosește procedura conversiei
punctajului acumulat, în conformitate cu ponderea punctajului acumulat în punctajul maxim al probei deevaluare:La sfârșit de modul
La final de an școlar:(sau unității secvențiale de conținut):• 100% - 81% din probă
• 100% - 81% din probă
corespunde calificativului foarte bine;corespunde calificativului foarte bine;• 80% - 56% din probă
• 80% - 61% din probă
corespunde calificativului bine;corespunde calificativului bine;• 55% - 33% din probă
• 60% - 40% din probă
corespunde calificativului suficient.
corespunde calificativului suficient.
Aceste recomandări metodologice sunt valabile atât pentru probele de evaluare sumativă orale, cât și
pentru cele scrise în clasa a II-a. Evaluările sumative pot fi realizate pe baza de instrumente diferite (testedocimologice, probe scrise/practice, proiecte de grup etc.).
• Pentru stabilirea calificativului la finele semestrului 1 și la finele semestrului 2 la disciplinele Limbaromână şi Matematică, cadrul didactic va realiza media calificativelor atribuite elevului la evaluările sumative din semestru, după următorul procedeu de conversie a calificativelor în punctaj:•••

pentru calificativul Foarte bine (FB) se vor atribui 3 puncte;
pentru calificativul Bine (B) se vor atribui 2 puncte;
pentru calificativul Suficient (S) se va atribui 1 punct.

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A II-A
GHID METODOLOGIC

23

Tabelul 3. Exemple de realizare a mediei semestriale la Limba română în clasa a II-a, sem. 1.

Ex. 1
Ex.2

Calificative
Conversieîn punctaj
Calificative
Conversie în
punctaj

Pe parcursul sem.1
FB
FB
B
FB

B

B

FB

2

2

3

3

2

3

3

B

B

S

B

FB

FB

B

2

2

1

2

3

3

2

Media semestrială
FB
2 + 2 + 3 + 3 + 2 + 3 + 3 = 18
18 : 7 ≈ 2,57 ≈ 3→ Foarte bineB
2 + 2 + 1 + 2 + 3 + 3 + 2 = 15
15 : 7 ≈ 2,14 ≈ 2 → Bine

• Pentru stabilirea calificativului la finele clasei a II-a, la disciplinele Limba română şi Matematică, cadrul didactic va realiza media calificativelor atribuite elevului la finele fiecărui semestru, conform aceluiași
procedeu de conversie a calificativelor în punctaj.
Tabelul 4. Exemple de stabilire a calificativului final la disciplina Matematică, clasa a II-a

Ex. 1
Ex. 2

Sem. 1
FB

Sem. 2B

Conversie în punctaj3

2

Calificative

S

B

Conversie în punctaj1

2

Calificative

Media anuală
FB
3+2=5
5 : 2 ≈ 2,5 ≈ 3 → Foarte bineB
1 + 2 =3
3 : 2 ≈ 1,5 ≈ 2 → Bine

4.4. Verificarea probelor de evaluare sumativă
Verificarea se realizează în funcție de instrumentul de evaluare aplicat. În cazul unui test, se fac însemnări pe grila docimologică, în corespundere cu tipul respectiv de item (de exemplu: L 0 1 2, L 0 2,
L1(A)). În cazul evaluării reciproce, elevilor li se poate propune o variantă accesibilizată, de exemplu: ¾ (3din 4 puncte). Pentru itemii realizați corect se poate folosi bifa ☑.
Erorile comise doar se subliniază sau se încercuiesc. Elevilor li se va oferi posibilitatea de autocorectare
la lecția destinată recuperării, ameliorării și dezvoltării.

4.5. Diagrama de monitorizare a performanțelor elevilor
Diagrama de monitorizare a performanțelor elevilor constituie un instrument de colectare a datelor
evaluărilor de către cadrul didactic la fiecare disciplină. La diagrama pe disciplină se atașează lista produselor și a criteriilor de succes recomandate la disciplina respectivă.
Pentru respectarea principiului libertății în alegerea instrumentelor de monitorizare a performanțelor,
se recomandă a aborda structura diagramei și modalitățile de înregistrare a datelor în manieră personalizată, în funcție de necesități și posibilități diverse, fără a prejudicia funcționalitatea în contextul ECD.
Managerii responsabili pentru învățământul primar nu vor impune forme și structuri unice, dar vorurmări și vor promova eficiența instrumentelor alese de cadrele didactice.
Ca variante posibile de completare, se recomandă înregistrarea performanțelor prin cuvinte (deplin
sau abreviat într-un mod convenabil) sau folosind procedeul cromatic, de exemplu după cum se prezintă
în tabelul 5.
Tabelul 5. Variante de înregistrare a performanțelor elevilor în diagrama învățătorului
Nivelurile deperformanță

Descriptorii de performanță

Înregistrare prin:abrevieri
culoriindependent

corect; complet; coerent; fără ezitări; indicând un nivel deperformanță foarte bun (fără a scrie calificativul foarte bine)

ind.

verde

ghidat deînvățător

cu greşeli mici; cu incompletitudini mici; cu incoerențe mici;
cu ezitări mici, depășite ca rezultat al ghidării (întrebărilor
orientative) oferite de învățător; indicând un nivel de performanță
bun (fără a scrie calificativul bine)ghid.

galben24

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A II-A
GHID METODOLOGIC

cu greşeli; cu incompletitudini; cu incoerențe; cu ezitări depășite
cu mai mult ca rezultat al sprijinului (indicațiilor, explicațiilor) oferit de
spr.
roșu
sprijinînvățător; indicând un nivel de performanță suficient (fără a scriecalificativul suficient)
Se consideră oportune următoarele trei componente structurale intercondiționate ale diagramelor
pe discipline, care permit o abordare eșalonată a procesului de monitorizare:
I. Monitorizarea etapizată a performanțelor;
II. Monitorizarea punctuală a performanțelor (selectiv);
III. Sinteza performanțelor.
Structura de trei componente a diagramei se recomandă, cu precădere, pentru deținătorii gradelordidactice superior și unu. Celelalte cadre didactice pot opta pentru variante reduse, cea minimală fiind II.
Monitorizarea punctuală a performanțelor (selectiv).
³³ Monitorizarea etapizată a performanțelor se recomandă pentru toți elevii pe parcursul anuluișcolar, în cadrul evaluărilor formative în etape la disciplină – se înregistrează nivelurile de performanță
în raport cu fiecare produs școlar evaluat (prin cuvinte/abrevieri/culori).
În funcție de disiplină, sau după preferința învățătorului, pot fi completate tabele separate pe module,
pe semestre sau un tabel anual.
Înregistrarea în tabele separate pe module este convenabilă în cazul disciplinelor Limba română și
Matematică, când numărul evaluărilor formative în etape pe an este mai mare.
Exemplu
Tabel modular

Datele evaluărilor
formative în etape

ELEV:

Produsele evaluate1.
2.
Înregistrarea în tabele pe semestre sau într-un tabel anual este potrivită în cazul discipinelor cu unnumăr de 1-2 ore săptămânal, când evaluările formative în etape se realizează doar la fine de module și,
astfel, sunt 2-4 evaluări formative în etape pe parcursul unui semestru.
Exemplu
Tabel anual
ELEV:

EFE
Produsele
evaluate

Semestrul 1
Modulul 1
Modulul 2

Semestrul 2
Modulul 3
Modulul 4

1.
2.
Indicații pentru completare:• Înscrierile vizând evaluările formative în etape și produsele evaluate se vor corela cu proiectarea
didactică de lungă durată. Astfel, numărul de evaluări formative în etape, numărul produselor și
produsele propriu-zise se vor decide de către cadrul didactic în mod individual, ținând cont de recomandările MECD. În concluzie, numărul de coloane și organizarea lor în tabel poate fi diferită ladiferite cadre didactice, în funcție de proiectele de lungă durată personalizate.
• Produsele evaluate se vor înscrie în tabelul dat conform listei produselor recomandate la disciplină
(a se vedea Anexa 1), de exemplu: P1, P9 etc.
• În fiecare casetă din dreptul numelui unui elev se va înregistra nivelul de performanță al elevului
vizând produsul respectiv (independent, ghidat de învățător, cu mai mult sprijin) în conformitate cu
descriptorii (tabelul 5). Modalitatea de înregistrare poate fi diferită: cuvinte, abrevieri sau culori.
În Anexa 9 se oferă un exemplu de înregistrare pe parcursul unui modul la Matematică, în Anexa 13 –un exemplu de înregistrare pe parcursul unui semestru la Științe.
EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A II-A
GHID METODOLOGIC

25

³³ Monitorizarea punctuală a performanțelor se recomandă a fi realizată:• în special la Limba română și Matematică (învățătorul are libertatea de a alege și alte discipline,după necesitate și posibilitate);• pe parcursul anului școlar, în cadrul evaluărilor formative punctuale, în mod selectiv: pentru
anumite produse și anumiți elevi.
Pe parcursul lecțiilor și în cadrul monitorizării etapizate a performanțelor, învățătorul identifică produsele care ridică dificultăți unor anumiți elevi (cei ce demonstrează nivel minim și, posibil, mediu). Pe
aceste produse și pe acești elevi se focalizează monitorizarea punctuală:• produsul evaluat și criteriile de evaluare/de succes;• lista elevilor monitorizați;• referințe calendaristice (zilele sau lunile în care s-a desfășurat monitorizarea punctuală);• performanțele individuale conform descriptorilor: independent, ghidat de învățător, cu mai multsprijin (înregistrate prin cuvinte/abrevieri/culori).
II. MONITORIZAREA PUNCTUALĂ (selectiv). Limba română, clasa a II-a
Produsul școlar evaluat: P20. Poezia recitată
Criteriile de evaluare: C1. Anunță titlul şi autorul poeziei.
Exemplu
C2. Recită toate versurile.
C3. Rostește corect şi clar cuvintele.
C4. Recită expresiv.
C5. Folosește mimica și gesturile.
Elev
Perioada
Septembrie
Octombrie
Noiembrie
Decembrie
Ianuarie
1. Cernei Laura2.
Notă: Înregistrările (prin abrevieri/cuvinte/culori) pot fi completate (la discreția învățătorului) prinprecizarea criteriului/criteriilor care solicită ameliorare, recuperare sau dezvoltare (de ex., pe caseta roșie
poate fi precizat: C2, C4, C5).
³³ Sinteza performanțelor este oportună la finele anului școlar, prin raportare la competențele specifice disciplinei și produsele corespunzătoare:• competențele specifice disciplinei și, corespunzător, lista de produse școlare prin care a fost evaluată pe parcursul anului fiecare competență;• lista elevilor;• nivelurile individuale atinse în mod preponderent (cel mai frecvent) pe parcursul anului, conform
descriptorilor (reprezentate prin abrevieri/culori/cuvinte, la discreția cadrului didactic); aceste datese vor obține prin sinteza datelor fiecărui elev din cadrul Monitorizării etapizate a performanțelor.
În Anexe se propun exemple de sinteză a performanțelor la Limba română (Anexa 6), Matematică
(Anexa 10), Științe (Anexa 14).
Note:
• Datele din Sinteza performanțelor se trec în Tabelul de performanță, rubricile pe discipline (a se vedea Anexa 18).
• Înregistrările (prin abrevieri/cuvinte/culori) pot fi completate (la discreția învățătorului) prin precizarea produsului/produselor care solicită ameliorare, recuperare sau dezvoltare. Aceste completări pot ghida cadrul didactic în completarea rubricii „Recomandări/arii de dezvoltare” în Tabelul deperformanță școlară (a se vedea Anexa 18).

4.6. Tabelul de performanță școlară
Tabelul de performanță școlară este un instrument de monitorizare a performanțelor elevului și reprezintă o sinteză a rezultatelor obținute pe parcursul anului de studii. Este un document obligatoriu pentrutoți elevii claselor primare din Republica Moldova. Tabelul dat (Anexa 18) etalează performanțele individuale ale elevului în corespundere cu finalitățile curriculare, cu produsele școlare supuse evaluării peparcursul anului școlar și cu descriptorii de performanță.

26

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A II-A
GHID METODOLOGICSe completează de către învățătorul-diriginte și cadrele didactice, specialiști la disciplinele școlare(eventual: limba străină, educaţia muzicală, educaţia plastică, educaţia fizică).
Se prezintă părinților sau reprezentanţilor legali ai acestora și elevului:• la începutul anului școlar, dirigintele familiarizează părinții cu tabelul (în baza descrierii date înMECD), pentru a-i cunoaște cu performanțele posibile de atins de către copil pe parcursul clasei aII-a; de exemplu, familiarizarea poate fi realizată la ședința cu părinții sau oferind o copie a tabelului (necompletat);• la finele anului școlar (15-30 mai), părinților li se oferă tabelul completat, cu semnătura dirigintelui;părintele semnează tabelul și îl întoarce dirigintelui;• administrația instituției aplică ștampilă și semnătură după semnătura părintelui;• documentul autentificat se păstrează în dosarul personal al elevului; părinții au dreptul să primească o copie a documentului autentificat.
Tabelul de performanță constituie o informație veridică pentru transferul elevului în altă instituție deînvățământ.
În Tabelul de performanță se conține rubrică Copilul la școală. Dirigintele va completa prin bifare
rubrica dată, realizând o sinteză în baza observării comportamentului copilului în diferite contexte alevieții școlare, în activitățile curriculare și extracurriculare. În continuare, va înregistra în tabelul rezervat
calificativele acordate elevului la finalizarea clasei a II-a.
În rubricile pe discipline, dirigintele și specialiștii vor bifa modul prioritar în care elevul a demonstrat pe parcursul anului fiecare competență specifică stipulată în curriculum disciplinar, realizând osinteză a performanțelor în baza diagramei de monitorizare a performanțelor și a observării comportamentului elevului: independent; ghidat de învățător; cu mai mult sprijin.
Pe ultima linie a fiecărui tabel disciplinar se listează activități de învățare și evaluare desfășurate pe
parcursul anului școlar (conform listei produselor școlare recomandate la disciplină), pentru a crea o imagine mai amplă despre formarea elevului. Aceste liste se prezintă în regim de familiarizare și nu presupun
operare (nu se fac sublinieri, bifări etc.)
La final, dirigintele poate propune recomandări/arii de dezvoltare.
În cazul în care elevul învață conform unui plan educațional individualizat, dirigintele are libertatea și
responsabilitatea de a interveni cu modificări corespunzătoare în completarea tabelului.

BIBLIOGRAFIE***
1. Codul Educației al Republicii Moldova, Chișinău 2014, nr.152 din 17.07.2014, Monitorul Oficial al
Republicii Moldova, nr.319 – 324, art.nr.614 din 23.11.2014.
2. Concepția Evaluării rezultatelor școlare. Pâslaru Vl, Achiri I., coord., IȘE: Chișinău, 2006.
3. Curriculum şcolar, Clasele I-IV, Chişinău, 2010.
4. Curriculumul pentru disciplina LIMBA STRĂINĂ I. Clasele II-IV, 2010.
5. Metodologia privind implementarea evaluării criteriale prin descriptori în clasele I-II (aprobată laConsiliul Național pentru Curriculum, Ordinul Ministerului Educației nr.623 din 28 iunie 2016).
6. Evaluarea criterială în bază de descriptori. Clasa a II-a. Ghid metodologic (aprobat la Consiliulnațional pentru curriculum, Ordinul Ministerului Educației nr.256 din 28 aprilie 2017).
7. Metodologia privind implementarea evaluării criteriale prin descriptori, clasa I (ediția a II-a, actualizată și completată) (ediția I aprobată la Consiliul Naţional pentru Curriculum, Ordinul Ministerului Educației nr. 862 din 07 septembrie 2015; ediția a II-a aprobată la Consiliul Științifico-Didactic al IȘE din 27.12.2017).
8. Metodologia privind implementarea evaluării criteriale prin descriptori, clasa a III-a (aprobată
la Consiliul Național pentru Curriculum, Ordinul Ministerului Educației, Culturii și Cercetării
nr.70 din 05 septembrie 2017).
***
9. Bocoş M., Jucan D. Teoria şi metodologia instruirii şi Teoria şi metodologia evaluării. Repere şi instrumente didactice pentru formarea profesorilor. Editura Casa Cărţii de Ştiinţă, Cluj-Napoca, 2007.
10. Darling-Hammond, L., Ancess, J., Falk, B, Authentic Assessment in Action. Studies of School sandStudents at Work, Teachers College Press, Columbia University, 1995.
EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A II-A
GHID METODOLOGIC

27

11. (de) Hadji Ch. L’evaluation, regles du jeu. Des intentions aux outils. Paris: ESF, 1989.
12. Houart, M. Evaluer des compétence... Oui mais comment ? - 2001 Département Éducation et technologie (UNamur). Versiune electronică. https://pure.fundp.ac.be/ws/files/1029351/64322.pdf
13. Manolescu, M. (coord). Evaluare în învățămîntul primar. Aplicații - matematică. București: Editura Fundației Culturale D. Bolintineanu, 2002.
14. Manolescu, M. Evaluarea şcolară - un contract pedagogic, Bucureşti, 2002.
15. Marin M. Didactici interactive în învățământul primar, Chișinău, 2013.
16. Meyer, G. De ce și cum evaluăm. (traducere). Iași, Editura Polirom, 2000, 192 p.
17. Minder, M. Didactica funcțională. Obiective, strategii, evaluare. (traducere). Chișinău, Editura
Cartier Educațional,2003, 412 p.
18. Mons, N., Toczek, M.-C., West, A., Barkouss S. L’évaluation des élèves par les enseignants dans laclasse et les établissements : réglementation et pratiques. Une comparaison internationale dans les
pays de l’OCDE. Disponible sur le site du Cnesco : http://www.cnesco.fr
19. Morrissette, J. Manières de faire l’évaluation formative des apprentissages : analyse interactionniste
du savoir-faire d’enseignantes du primaire. Sarrebruck (CH): Les Éditions universitaires européennes, (2010).
20. Pogolșa, L., Bucun, N. (coord.). Chicu, V., et al. Referențialul de evaluare a competențelor specificeformate elevilor prin disciplinele de studiu. Chișinău: IȘE, 2014, 585 p.
21. Pogolșa, L., Marin, M. (coord. șt.) Marin, M., Gaiciuc, V., Achiri, I., Popovici, A., State, D., Agafian, R. Evaluare criterială prin descriptori în învățămîntul primar. Clasa I. Ghid metodologic. IȘE,Chișinău, 2015, 86 p.
22. Potolea, D., Neacşu, I., Manolescu, M. Metodologia evaluării realizărilor şcolare ale elevilor. Ghid
metodologic general. București, 2011.
23. Potolea, D., Manolescu, M. Teoria şi practica evaluării educaţionale. Proiectul pentru Învăţămîntul
Rural. București, 2005.
24. Ungureanu D., Teroarea creionului roşu. Evaluarea educaţională, Editura Universităţii de Vest, 2001.
25. (de) Vecchi, G. Evaluer sans dévaluer et évaluer les compétences. Paris, Editura Hachette Education, 2011.
***26. Амонашвили, Ш.А. Воспитательная и образовательная функция оценки учения. М, 1984
27. Болотов, В.А., Вальдман И.А., Ковалёва Г.С., Пинская М.А. Российская система оценки
качества образования: главные уроки. (аналитический обзор). Accesat http://www.rtc-edu.
ru/resources/publications/94
28. Воронцов, А.Б. Организация контрольно-оценочной деятельности в бразовательном
процессе основной школы (методические рекомендации) http://sch1133.mskobr.ru/files/voroncov_kniga_kod.pdf
29. Логвина, И., Рождественская Л. Пособие для учителя Инструменты формирующего
оценивания в деятельности учителя-предметника. accesat http://www.narva.ut.ee/sites/default/files/nc/oppevahend.pdf
30. Цукерман, Г. А., Елизарова Н. В. О детской самостоятельности // Вопр. психол. 1990. № 6.
С. 37 – 44.
31. Цукерман, Г.А. Оценочная самостоятельность как цель школьного образования.//Материалы семинара «Система оценки качества знаний младших школьников в условиях
безотметочного обучения» от 28.03.2003. http://modern.ed.gov.ru/themes/basic/materials-document.asp?folder=1471&matID=1873
32. Цукерман, Г.А. Оценка без отметки - М.,Рига 1999, tsukerman_g.a._otsenka_bez_otmetki.pdf

28

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A II-A
GHID METODOLOGIC

Anexa 1

PRODUSE RECOMANDATE ȘI CRITERII DE SUCCES. CLASA A II-A
Limba și literatura română
Produse recomandate
P1

Informații prezentate
succint

P2

Situația de comunicare(prezentarea orală)P3

Lectura imaginilor

P4Compoziția (oral).
Textul compoziției

P5

P7

Compoziția (oral).
Expunerea orală atextuluiPartea devorbirePartea de propoziţie

P8

Mesajul argumentativ

P9

Mini-proiectulîn grup

P10

Colaborarea
în echipă

P11

1.
Compoziţia (scris)/
2.
Redactarea textelor
proprii cu şi fără repere 3.
4.
5.
6.
7.
8.

P6

1.
2.
3.
1.
2.
3.
4.
5.
1.
2.
3.
4.
1.
2.
3.
4.
5.
6.
1.
2.
3.
1.
2.
1.
2.
3.
4.
1.
2.
3.
4.
1.
2.
3.
4.
5.
6.
1.
2.
3.

Criterii de succes
Comunicare orală
Prezint în 3-4 enunțuri informațiile importante la tema propusă.
Utilizez cuvintele și expresiile potrivite.
Expun coerent și clar gândurile.
Respect tema propusă.
Expun coerent și clar fiecare gând.
Respect ordinea ideilor.
Utilizez cuvintele și expresiile potrivite.
În timpul prezentării privesc colegii mei.*1
Numesc obiectele și acţiunile din imagine.
Alcătuiesc propoziţii dezvoltate, pe baza celor observate în imagine.
Expun coerent și clar fiecare gând.
Intitulez potrivit imaginea.
Potrivesc titlul compoziției.
Alcătuiesc propoziţii dezvoltate, folosind expresii plastice.
Respect părțile textului: introducere, cuprins, încheiere.
Evit repetările de cuvinte.
Respect ordinea ideilor.
Expun cursiv textul alcătuit oral.
Expun coerent și clar fiecare gând.
Respect ordinea ideilor.
Expun cursiv textul alcătuit oral.
Formulez întrebarea potrivită cuvântului selectat.
Precizez ce exprimă (arată, denumește).
Formulez întrebarea potrivită.
Explic ce cuvânt determină.
Identific partea de propoziţie.*Subliniez potrivit partea de propoziție identificată.
Alcătuiesc un enunț care exprimă clar opinia mea.
Expun coerent și clar fiecare gând.
Respect ordinea ideilor.
Folosesc cuvinte adecvate subiectului în discuție.
Contribui activ la discuțiile de grup.
Accept și îndeplinesc toate sarcinile.
Pun în discuție idei și contribui cu informații relevante.
Iau în considerare sentimentele și ideile celorlalți.
Urmăresc respectarea cerințelor și a timpului propus.
Pot să spun clar cu ce am contribuit.
Mă implic.
Sunt receptiv(ă) la ideile colegilor.
Argumentez cu calmitate propriile idei.
Comunicarea scrisă
Respect tematica/cerința propusă.
Alcătuiesc propoziţii dezvoltate, folosind reperele date.
Respect părțile textului: introducere, cuprins, încheiere.
Expun coerent și clar fiecare gând.
Evit repetările de cuvinte.
Respect regulile de scriere şi de punctuație.
Potrivesc titlul compoziției/textului propriu.
Urmăresc aranjarea în pagină a unui text scris (titlul, alineate).

1 Aici și în continuare, asteriscul semnifică: pe parcursul anului.
EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A II-A
GHID METODOLOGIC

29

P12

Scrisul

P13

Propoziția
alcătuită și scrisă

P14

Dialogul scris

3.
4.
1.
2.
3.
4.
5.
6.
7.
8.
1.
2.
3.
4.

P15

Bilețelul

P16

Caietul meu

P17

Citirea cu voce a unui
text cunoscut

P18
P19

Textul (literar/
nonliterar) citit la
prima vedere
Textul analizat (înlimita standardelor)*(Receptarea mesajuluiscris (citirea/lectura)

P20

Poezia recitată

P21

Mijloacele artistice(identificare)

P22

Textul literar povestit

30

1.
2.
3.
4.
5.
1.
2.
3.
1.
2.

1.
2.
3.
4.
1.
2.
3.
1.
2.
3.
4.
5.
6.
1.
2.
3.
4.
5.
1.
2.
3.
1.
2.
3.
4.
5.

Iau poziţia corpului, mâinii, caietului.
Respect forma şi mărimea literelor.
Respect spaţiul şi înclinaţia uniformă.
Urmăresc aranjarea în pagină.
Scriu cu acurateţe.
Respect tema/cerinţa propusă.
Ordonez corect cuvintele în propoziție.
Respect regulile de scriere şi de punctuație.
Respect tema/cerinţa propusă.
Utilizez formulele de inițiere, de menținere și de încheiere a unuidialog.
Respect regulile de scriere şi de punctuație.
Respect aranjarea în pagină specifică dialogului (linia de dialog).
Respect părțile componente ale bilețelului.
Utilizez formula de adresare.
Scriu data.
Alcătuiesc conținutul conform temei propuse.
Utilizez formula de încheiere.
Respect ordinea ideilor.
Respect regulile de scriere şi de punctuație.
Urmăresc aranjarea în pagină.
Caietul meu are aspect plăcut.
Scrierea este lizibilă.
Caietul este completat îngrijit.
Respect aşezarea în pagină, spaţiile între litere, cuvinte, teme.
LecturaCitesc cursiv, fluent, conștient textul.
Pronunț corect fiecare cuvânt.
Articulez corect toate cuvintele.
Citesc expresiv, cu intonaţia potrivită.
Citesc cursiv, fluid textul.
Articulez corect toate cuvintele.
Respect intonația impusă de conținut și de semnele de punctuație.
Citesc conştient şi corect.
Delimitez timpul și locul acțiunii.
Desprind trăsăturile fizice şi morale ale personajelor.
Formulez ideile principale.
Folosesc cuvintele şi expresiile nou-învăţate.
Expun coerent și clar gândurile.
Anunț titlul şi autorul poeziei.
Recit toate versurile.
Rostesc corect şi clar cuvintele.
Recit expresiv.
Folosesc mimica și gesturile.
Identific comparaţia/ personificarea.
Explic sensul expresiei identificate.
Utilizez expresia în alt context (la solicitare).
Anunț titlul și autorul textului.
Redau conținutul textului.
Utilizez cuvinte cheie.
Folosesc cuvinte noi, expresii potrivite din text.
Expun coerent și clar fiecare gând.

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A II-A
GHID METODOLOGIC

P23

P24
P25

P26

P27

P28

P29

P30

1. Identific personajul literar/ obiectul.
2. Utilizez algoritmul propus pentru descriere.
3. Exprim atitudinea / opinia proprie faţă de personajul/ obiectul
descris.
4. Expun coerent și clar gândurile.
5. Utilizez limbajul corespunzător.
Planul de idei
1. Formulez ideile principale pentru fiecare fragment delimitat.
(elaborare)
2. Ordonez logic ideile textului.
ScrisulTranscriere de text
1. Transcriu corect cuvintele.
2. Respect regulile ortografice și de punctuație.
3. Respect cerințele organizării estetice a scrisului în pagină.
4. Scriu lizibil și cu acuratețe.
Dictarea (scrierea după 1. Scriu corect cuvintele.
dictare)2. Respect regulile ortografice și de punctuație.
3. Respect cerințele organizării estetice a scrisului în pagină.
4. Scriu lizibil și cu acuratețe.
Cuvinte cu ortograme 1. Identific ortograma/cuvântul ce conţine grupuri de litere.
2. Stabilesc regula de scriere corectă a cuvântului/ortogramei.
3. Propun exemple similare.
Lectura particulară
Prezentarea unui text
1. Numesc titlul, autorul textului.
literar cunoscut
2. Redau succint conținutul.
3. Exprim atitudinea proprie față de personaje.
4. Formulez învățătura/ideea textului.
5. Expun clar şi coerent gândurile.
Prezentarea unei cărți 1. Numesc titlul, autorul, editura, anul ediției.
citite2. Redau succint conținutul.
3. Exprim gândurile şi sentimentele proprii faţă de carte.
4. Formulez concluzii.*
5. Expun coerent și clar gândurile.*
Agenda de lectură
1. Completez grila/componentele agendei.
2. Exprim impresiile proprii despre carte.
3. Formulez clar şi corect ideile.
4. Respect regulile ortografice și de punctuație.
Personajul literar
caracterizat/ obiectul
descrisMatematică
P1
P2
P3

P4
P5

Produse recomandate
Scrierea numerelor
naturale

Criterii de succes
1. Precizez cu câte cifre se scrie numărul și ce indică fiecare cifră.
2. Scriu numerele folosind cifre/litere.
3. Respect cerințele de scriere corectă.
Calcul oral în baza unui 1. Calculez în minte.
exercițiu dat
2. Scriu răspunsul.
3. Efectuez proba (la necesitate).
Calcul oral în baza
1. Citesc cu atenție cerința.
înțelegerii terminologiei 2. Determin operația pe care trebuie s-o efectuez.
matematice
3. Calculez în minte.
4. Scriu răspunsul.
Calcul în coloniță
1. Aranjez corect numerele în coloniță.
2. Efectuez calcule și scriu fiecare cifră a rezultatului.
3. Efectuez proba (la necesitate).
Determinarea ordinii
1. Observ exercițiul: Conține paranteze? Ce operații aritmetice sunt?
operațiilor într-un
2. Formulez regula corespunzătoare.
exercițiu fără/cu
3. Aplic regula și indic ordinea efectuării operațiilor deasupraparantezesemnelor operațiilor în exercițiu.

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A II-A
GHID METODOLOGIC

31

P6

Rezolvarea unui
exercițiu fără/cu
parantezeRezolvarea ecuațiilor
simple1. Determin ordinea efectuării operaţiilor.
2. Efectuez calculele.
3. Scriu răspunsul.
1. Precizez componenta necunoscută a operației.
2. Formulez regula aflării componentei necunoscute.
3. Aplic regula și scriu exercițiul de rezolvare.
4. Calculez.
5. Efectuez proba.
6. Scriu răspunsul.
Rezolvarea problemelor 1. Citesc cu atenție problema.
simple2. Precizez care este condiția și care este întrebarea problemei.
3. Scriu schema problemei.
4. Scriu rezolvarea prin exercițiu.
5. Scriu răspunsul problemei.
Rezolvarea problemelor 1. Citesc problema.
compuse
2. Precizez care este condiția și care este întrebarea problemei.
3. Scriu schema problemei.
4. Elaborez planul de rezolvare a problemei.
5. Scriu rezolvarea cu plan/ cu justificări/ prin exercițiu.
6. Scriu răspunsul problemei.
Rezolvarea de situații de 1. Lecturez descrierea situației de problemă.
problemă din cotidian, 2. Reformulez descrierea ca o problemă de matematică.
3. Organizez datele într-o formă potrivită.
care solicită calcule
4. Elaborez un plan de rezolvare.
5. Efectuez rezolvarea mental sau scris.
6. Scriu răspunsul.
Formularea problemelor 1. Observ cu atenție suportul dat pentru formularea problemei.
2. Îmi imaginez o situație potrivită.
3. Aleg date potrivite (dacă este necesar).
4. Formulez condiţia problemei.
5. Formulez întrebarea problemei.
Formarea șirurilor de
1. Înțeleg regula.
numere după o regulă
2. Aplic regula și scriu șirul.
datăCompletarea șirurilor
1. Observ cu atenție șirul.
de numere/
2. Descopăr regula de formare.
forme geometrice
3. Aplic regula și completez șirul.
Recunoaşterea formelor 1. Observ forma geometrică.
geometrice
2. Îmi amintesc denumirea ei.
3. Notez răspunsul conform cerințelor.
Efectuarea măsurărilor 1. Aleg instrumentul de măsurare potrivit.
2. Aleg unitatea de măsură potrivită.
3. Efectuez măsurarea.
4. Scriu rezultatul obținut.
Determinarea valorii de 1. Citesc cu atenție.
adevăr a unei propoziții 2. Mă întreb dacă este adevărat sau fals.
matematice
3. Notez răspunsul conform cerințelor.
Exercițiu lacunar
1. Citesc cu atenție.
(cu numere/ semne
2. Determin conform cerințelor numărul/semnul care lipsește.
lipsă)
3. Completez exercițiul.
Enunț lacunar
1. Citesc cu atenție.
(cu numere/ cuvinte
2. Determin conform cerințelor fiecare număr/cuvânt care lipsește.
lipsă)
3. Completez enunțul.

P7

P8

P9

P10

P11

P12
P13
P14
P15

P16
P17
P18

32

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A II-A
GHID METODOLOGIC

P19

Completarea tabelelor/schemelor

P20

Colaborarea în echipă

P21

Caietul meu

1. Observ cu atenție tabelul/schema.
2. Formulez o întrebare referitoare la caseta care trebuie completată,folosind terminologia matematică.
3. Răspund la întrebare și completez caseta.
4. Dacă este necesar, continui în mod analog.
1. Mă implic.
2. Sunt receptiv(ă) la ideile colegilor.
3. Argumentez cu calmitate propriile idei.
1. Caietul meu are aspect plăcut.
2. Scrierea este lizibilă.
3. Caietul este completat îngrijit.
Științe

P1
P2

P3
P4

P5
P6

P7

P8

P9

Produse recomandate
Comunicarea orală/scrisă a informației
științifice
Descrierea unor
corpuri/relații/stări/fenomene din natură

Criterii de succes

1. Expun informația.
2. Respect succesiunea ideilor.
3. Utilizez limbajul științific.
1. Observ obiectul descrierii.
2. Respect algoritmul pentru descriere.
3. Găsesc asemănări şi deosebiri .
4. Expun informația coerent și clar.
5. Utilizez limbajul ştiinţific.
Clasificarea elementelor 1. Stabilesc criteriul pentru clasificare.
naturii
2. Triez/ordonez/grupez elementele propuse.
3. Denumesc clasa obținută.
Compararea corpurilor 1. Stabilesc corpurile pentru comparare.
din natură
2. Găsesc asemănările şi deosebirile.
3. Formulez concluzii.
4. Expun clar şi coerent gândurile.
5. Utilizez limbajul ştiinţific.
1. Stabilesc criteriul pentru ordonare/grupare.
Ordonarea, gruparea
unor obiecte/feno2. Ordonez/grupez.
3. Formulez concluzii.
mene/evenimente
Comunicarea obser1. Expun coerent și clar fiecare gând.
vaţiilor efectuate,
2. Respect succesiunea logică.
informaţiilor selectate/ 3. Prezint informaţii referitoare la subiect.
citite4. Utilizez limbajul ştiinţific.
Realizarea unor
1. Respect regulile de securitate.
experimente simple
Respect algoritmul propus.
2. Prezint/descriu etapele experimentului.
3. Formulez concluzii.
Manifest interes şi disponibilitate.
Înregistrarea grafică
1. Identific modalitatea de completare.
(tabel, schemă, fisă2. Stabilesc informaţia obţinută prin observare/lectură/ analiză.
de observare) a
3. Înregistrez datele în tabel.
observaţiilor efectuate 4. Concluzionez/prezint cele scrise.
Analiza unor acţiuni,
schimbări, consecinţe,efecte1. Identific acţiunile/schimbările/ consecinţele/efectele.
2. Formulez clar opinia/poziţia proprie.
3. Argumentez coerent.
4. Respect succesiunea logică.
5. Utilizez limbajul ştiinţific.

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A II-A
GHID METODOLOGIC

33

P10

Utilizarea unor
instrumente demăsurare (citirea
termometrului,calendarului, ceasului).
Colaborarea în echipă

P11

P1

1. Aleg instrumentul potrivit.
2. Efectuez măsurarea.
3. Înregistrez rezultatele măsurării cu indicarea unităţilor de măsură.
4. Prezint rezultatele măsurării.
1. Mă implic.
2. Sunt receptiv(ă) la ideile colegilor.
3. Argumentez cu calmitate propriile idei.

Educația moral-spirituală
Criterii de succes
1. Formulez clar mesajul.
2. Respect ordinea ideilor.
3. Argumentez/dezvolt ideea principală.
4. Utilizez vocabularul corespunzător.
Personajul textului/
1. Numesc virtuţile şi viciile personajului.
situației/2. Le caracterizez în cuvinte proprii.
cazului dat
3. Argumentez opinia/atitudinea față de acest personaj.*Studiul de caz
1. Explic ghidat situația /cazul (cauze, consecinţe, comportamente).
2. Formulez clar opinia/poziţia proprie.
3. Argumentez opinia formulată.
Sărbători calendaristice 1. Denumesc sărbătoarea calendaristică.
2. Descriu tradiţiile legate de această sărbătoare.
3. Respect succesiunea ideilor.
4. Exprim clar şi concis fiecare gând.
Comunicarea
1. Respect subiectul/tematica.
2. Expun coerent și clar fiecare gând.
3. Respect succesiunea logică.
4. Utilizez limbajul corespunzător.
Implicarea în acţiuni
1. Identific probleme în care aș putea să mă implic.
comunitare
2. Caut ghidat modalităţi de implicare.
3. Stabilesc împreună cu colegii un plan de acțiuni și reguli concrete.
4. Manifest interes.
5. Respect planul de acțiuni și regulile propuse.
Mini-proiectul în grup
1. Contribui activ la discuțiile de grup.
(contribuția mea)
2. Accept și îndeplinesc toate sarcinile.
3. Ajut direct grupul cu idei bune.
4. Urmăresc respectarea cerințelor și a timpului propus.
5. Pot să spun clar cu ce am contribuit.
Mini-proiectul în grup 1. Stabilesc împreună cu colegii tematica, volumul proiectului și(cooperarea)
timpul în care îl vom realiza.
2. Pun în discuție idei și contribui cu informații relevante
3. Îi încurajez pe ceilalți membri ai grupului, să-și pună în discuție
ideile.
4. Permit tuturor membrilor grupului să-și pună în discuție ideile.
5. Iau în considerare sentimentele și ideile celorlalți.
6. Îi ascult pe ceilalți și completez atunci când cred că ideea mea este
deosebită și valoroasă.
Mini-proiectul în grup
1. Conţinutul produsului de grup este potrivit cerințelor.
(produsul)
2. Produsul de grup arată deosebit.
3. Produsul este clar, uşor de înţeles.

Produse recomandate
Mesajul oral

P2
P3
P4

P5

P6

P7

P8

P9

34

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A II-A
GHID METODOLOGIC

P10

Mini-proiectul în
grup (prezentarea
produsului)

P11

Adoptarea de reguli şi
respectarea lor

P12Colaborarea în echipă

P1

P2

P3

P4

P5

P1

1. Respect cerințele de prezentare.
2. Prezint pe scurt mini-proiectul.
3. Argumentez clar și pe scurt.
4. Formulez concluzii.
5. Utilizez limbajul adecvat/specific.
6. Prezint clar și convingător.
1. Explic ghidat situaţia/cazul.
2. Formulez reguli.
3. Argumentez necesitatea respectării regulilor.
4. Manifest interes şi disponibilitate.
1. Mă implic.
2. Sunt receptiv(ă) la ideile colegilor.
3. Argumentez cu calmitate propriile idei.

Educația muzicală
Produse recomandate
Criterii de succes
Interpretarea cântecului 1. Cunosc cuvintele și melodia cântecului.
2. Cunosc/redau corect elementele limbajului muzical.
3. Interpretez expresiv cântecul:a) Redau cu gestul mâinii linia melodică.
b) Improvizez/execut mișcări de dans potrivite ritmului melodiei.
c) Acompaniez ritmic melodia la tobă/tamburină/clopoţei/trianglu
etc.
4. Respect poziţia corpului în timpul interpretării.
Audiția creației
1. Respect regulile de audiere.
muzicale
2. Cunosc/recunosc titlul și compozitorul.
3. Determin evenimentele sonore.
4. Determin/descopăr/stabilesc caracterul muzicii în fiecare
eveniment sonor.
5. Îmi exprim impresiile despre creație.
Caracterizarea creației 1. Audiez/vizionez creația muzicală în varianta de interpretare
muzicale
propusă.
2. Numesc titlul (denumirea) creaţiei (lucrării).
3. Numesc compozitorul, autorul versurilor, cine interpretează.
4. Determin caracterul melodiei (cantabil, dansant, de marș).
5. Determin instrumentele muzicale care se evidențiază.
6. Caracterizez emoțiile, sentimentele, exprimate de melodie.
7. Argumentez în ce momente din viaţă poate să sune această creaţie
muzicală.
Improvizarea melodiilor 1. Aleg un instrument muzical (tobiţă, tamburină, clopoţei, xilofon,
trianglu etc.).
2. Creez un ritm/un acompaniament ritmic după melodia/modelul
propus.
3. Interpretez ritmul/acompaniamentul ritmico-timbral.
4. Transmit emoții prin această improvizare.
Colaborarea în echipă
1. Mă implic.
2. Sunt receptiv(ă) la ideile colegilor.
3. Argumentez cu calmitate propriile idei.
Produse recomandateLucrări şi compoziţii
plastice realizate prinutilizarea diverselormateriale, instrumenteşi tehnici de artăEducația plastică
Criterii de succes
1. Respect tema plastică şi subiectul.
2. Utilizez materialele/ustensilele corespunzătoare.
3. Realizez subiectul plastic prin tehnica studiată, obținândexpresivitatea plastică în pictură.
4. Execut lucrarea cu acurateţe (aspectul estetic).

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A II-A
GHID METODOLOGIC

35

P2

Lucrare plastică
utilizând creioanele
colorate

1. Respect tema plastică şi subiectul.
2. Utilizez corespunzător creioanele de diferite culori.
3. Execut lucrarea cu acurateţe (aspectul estetic).
4. Realizez subiectul într-un mod individual și creativ.
Lucrare plastică
1. Respect tema plastică şi subiectul.
utilizând acuarela/
2. Potrivesc culorile corespunzător subiectului/temei/celorguașulreprezentate.
3. Execut lucrarea cu acurateţe (aspectul estetic).
4. Realizez subiectul într-un mod individual și creativ.
Lucrare plastică
1. Respect tema plastică şi subiectul.
utilizând culoarea
2. Obțin prin amestecuri cromatice culori binare/nuanțe/tonuri.
ca element de limbaj
3. Combin reușit/corespunzător/adecvat culorile în lucrare.
plastic
4. Execut lucrarea cu acurateţe (aspectul estetic).
5. Realizez subiectul într-un mod individual și creativ.
Lucrare plastică
1. Respect tema plastică şi subiectul.
utilizând punctul/liniile 2. Utilizez punctul/liniile ca elemente decorative.
3. Construiesc motive decorative.
4. Realizez subiectul într-un mod individual și creativ.
Lucrare plastică
1. Respect tema plastică şi subiectul.
utilizând forma ca
2. Obțin forme spontane prin diferite tehnici și procedee.
element de limbaj
3. Utilizez diferite forme plastice/spațiale îmbinate într-o compoziție.
plastic
4. Execut lucrarea cu acurateţe.
5. Realizez subiectul într-un mod individual și creativ.
Compoziție plastică
1. Respect tema plastică şi subiectul.
2. Utilizez materialele / ustensilele corespunzătoare.
3. Combin reușit tehnicile de realizarea compoziției.
4. Execut lucrarea cu acurateţe (aspectul estetic).
5. Realizez subiectul într-un mod individual și creativ.
Compoziție în materiale 1. Respect tema plastică şi subiectul.
naturale
2. Combin/utilizez reușit materiale naturale.
3. Accentuez centrul compoziției prin tehnicile/materialele alese.
4. Execut lucrarea cu acurateţe.
5. Realizez subiectul într-un mod individual și creativ.
1. Explic cum am respectat tema plastică şi subiectul.
Prezentarea lucrării2
2. Argumentez ce materiale / ustensile am folosit.
3. Explic cum am utilizat tehnica studiată.
Colaborarea în echipă
1. Mă implic.
2. Sunt receptiv(ă) la ideile colegilor.
3. Argumentez cu calmitate propriile idei.

P3

P4

P5

P6

P7

P8

P9
P10

P1

P2
P3

Educația tehnologică
Produse recomandate
Criterii de succes
Proiect de confecţionare 1. Descriu etapele tehnologice de confecţionare;
2. Comentez aspectul estetic;
3. Explic de ce sunt utile articolele.
4. Prezint schiţa grafică şi modelul decorativ proiectat;
Articole tradiţionale3
1. Selectez pânza/materialul necesar;
2. Păstrez în condiţii potrivite materialele şi ustensilele;
3. Respect normele de igienă şi protecţie a muncii.
Confecționare de
1. Selectez și păstrez in condiții adecvate materialele si ustensilele
4lucrări
necesare.
2. Respect etapele tehnologice.
3. Utilizez schițe, scheme si diferite tehnici de lucru.
4. Realizez lucrarea cu acuratețe.
5. Respect normele de igiena si protecție a muncii.
6. Finisez articolul.

36

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A II-A
GHID METODOLOGIC

P4

Evaluarea lucrărilor
confecţionate 5

1. Apreciez cât este de estetică lucrarea.
2. Explic dacă se respectă tradiţia populară.
3. Explic dacă s-au respectat etapele tehnologice.
4. Explic cât de calitativ este produsul.
5. Respect terminologia specifică.*Educația fizică

P1
P2

P3
P4

P5

P6

P7
P8

P1

P2
P3

Produse recomandate
Exerciții de front șiformații

Criterii de succes
1. Identific modelul de mișcare.
2. Execut exerciții de front și formații.
3. Respect regulile de acțiune individuală și în comun.
Exerciții cu caracter1. Înțeleg exercițiul.
aplicativ (mers, alergări, 2. Execut acțiunea (alergarea, aruncarea, prinderea etc.).
sărituri etc.)
3. Respect regulile de securitate.
4. Manifest insistenţă, curaj, răbdare.
Exerciții de dezvoltare
1. Respect poziția inițială.
fizică generală (EDFG) 2. Execut exercițiile de DFG.
3. Respect tehnica securității.
Exerciții de atletism
24. Respect poziția corpului.
(săritură, alergare)
25. Manifest rezistență.
26. Respect tehnica securității.
27. Manifest insistenţă, curaj, răbdare.
Exerciții din gimnastica 1. Respect poziția corpului.
de bază (rostogoliri,
2. Execut exercițiile propuse.
atârnări, semisfoară
3. Manifest insistență, curaj, răbdare.
etc.)
4. Respect regulile de securitate.
Jocul sportiv / jocul
1. Respect regulile jocului/ștafetei.
dinamic / ștafete
2. Execut tehnica elementelor jocului/ștafetei.
3. Manifest respect pentru adversar.
4. Respect tehnica securității.
Aruncarea mingii
1. Respect poziţia corectă a corpului.
2. Arunc corect mingea în ţintă.
3. Respect regulile de securitate.
Colaborarea în echipă
1. Mă implic.
2. Sunt receptiv(ă) la ideile colegilor.
3. Argumentez cu calmitate propriile idei.
Limba străină (primul an de studiu)
Produse recomandate
Criterii de succes
Recunoaşterea sunetelor,
1. Recunosc sunetul, cuvântul şi grupul de cuvinte în în
a grupurilor de sunete, amesajul audiat şi scris.
cuvintelor, a enunţurilor
2. Rostesc direct articulat şi clar cuvinte şi grupuri de cuvinte
simple în mesajul scris şi oral
din mesajul audiat şi scris.
3. Recunosc cuvinte, sintagme într-un text necunoscut.
Răspunsuri la întrebări
1. Identific sensul întrebării.
2. Alcătuiesc un enunț clar și adecvat.
3. Articulez corect fiecare sunet, cuvânt.
Dialogul
1. Respect tema/cerinţa propusă.
Alcătuirea unui dialog scurt şi 2. Utilizez formulele de inițiere, de menținere și de încheiere asimplu la tema propusă
unui dialog.
3. Alcătuiesc enunţuri simple corespunzătoare situaţiei dupăun model.
4. Pronunț corect cuvintele.

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A II-A
GHID METODOLOGIC

37

P4

Formularea unor răspunsuri şi 1. Formulez întrebări simple la tema propusă.
întrebări simple, adecvate unei 2. Alcătuiesc întrebări simple în bază de text informativ/
situații, text, tablou, dialog
dialog.
3. Răspund la întrebări de tipul: Cine? Ce? Cum este? Ce face?
Când? Unde?
4. Utilizez corect structura enunţului interogativ/ enunțiativ.
Descrierea orală sau scrisă a
1. Respect cerința propusă.
unei persoane/imagini, oral
2. Utilizez vocabularul adecvat.
sau scris în baza unui suport
3. Construiesc propoziţii simple, gramatical corecte pe bază dede cuvinte şi întrebări
întrebări sau suport de cuvinte cunoscute.
4. Pronunț/scriu corect fiecare cuvânt.
Citirea cu voce a unui text
1. Citesc corect, fluent.
cunoscut
2. Pronunț corect fiecare cuvânt.
3. Respect intonația adecvată sensului textului.
1. Anunţ titlul textului.
Redarea conținutului unuidialog, text cunoscut citit/
2. Asociez corect unele informaţii din text cu documente
audiaticonografice (imagini, plan).
3. Respect ordinea cronologică a evenimentelor din text.
4. Povestesc textul simplu.
5. Utilizez cuvinte cheie din text/dialog pentru a redaconţinutul.
Reproducerea unor poezii,
1. Anunț titlul şi autorul poeziei.
cântece simple
2. Recit toate versurile.
3. Pronunț corect sunetele și grupurile de sunete.
4. Recit cu intonație și expresivitate.

P5

P6
P7

P8

P9

Conversaţie

1.
2.
3.
4.

P10

Monologul
Prezentarea unui monolog
succint la tema propusă
Transcriere/Copierea enunţurilor simple a textului
de mică extindere din manual

1.
2.
3.
1.
2.
3.
4.
1.
2.
3.
4.
1.
2.
3.
4.

Prezint clar, corect, fluent informația.
Folosesc un vocabular adecvat și variat.
Formulez răspunsuri succinte.
Reproduc corect sunetele, grupurile de sunete, enunțurile
simple.
Utilizez cuvintele corespunzător situaţiei expuse.
Construiesc corect gramatical propoziţii simple.
Expun clar fiecare gând.
Scriu corect cuvintele.
Respect semnele diacritice și de punctuație.
Respect cerințele organizării estetice a scrisului în pagină.
Scriu lizibil și cu acuratețe.
Scriu corect cuvintele.
Respect semnele diacritice și de punctuație.
Respect cerințele organizării estetice a scrisului în pagină.
Scriu lizibil și cu acuratețe.
Respect structura scrisorii.
Expun logic şi coerent gândurile.
Utilizez vocabularul corespunzător situaţiei expuse .
Respect semnele diacritice și de punctuație.

1.
2.
3.
4.
5.

Identific obiectele, acțiunile din imagine.
Utilizez vocabularul adecvat.
Alcătuiesc propoziții simple și clare.
Respect ordinea ideilor.
Intitulez imaginea.

P11

P12

Scrierea după dictare

P13

Scrierea unei scrisori scurte(de invitaţie, de ac
ceptare, de refuz), mesaje
electronice, cărţi poştale
scurte şi simple (de aniversare, de felicitare etc.)
Lectura imaginilor

P14

38

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A II-A
GHID METODOLOGICP15Alcătuirea unor enunţuri
simple

P16

Povestirea unui text scurt

P17

Comunicarea orală.
Formularea propoziţiilor
simpleP18

Colaborarea în echipă

1. Folosesc cuvintele de reper sau imaginile propuse.
2. Ordonez corect cuvintele în propoziție.
3. Selectez şi asociez enunţul simplu şi scurt cu imaginile
corespunzătoare.
4. Articulez corect fiecare sunet, cuvânt.
1. Anunț titlul și autorul textului.
2. Utilizez vocabularul corespunzător.
3. Expun clar și coerent fiecare gând.
4. Respect succesiunea logică a secvențelor.
1. Folosesc regulile învăţate în alcătuirea mesajului oral.
2. Selectez şi asociez enunţul simplu şi cu imaginile
corespunzătoare.
3. Expun corect şi clar gândurile.
4. Utilizez formule de politeţe, vocabularul corespunzătoareconţinutului tematic, a situaţiei.
1. Mă implic.
2. Sunt receptiv(ă) la ideile colegilor.
3. Argumentez cu calmitate propriile idei.

EXEMPLE DE PRODUSE OPȚIONALE. CLASA A II-A

Anexa 2

Limba română: Rebusul • Mesajul scris • Minireferatul • Harta textului • Graficul emoțiilor • Portretul
cuvântului • Profilul personajului • Reportajul • Scrisoare personajului literar
Matematică: Numărare cu startul, finalul şi pasul dat, în ordinea precizată • Schimb de bani • Formularea
regulii de formare a unui șir de numere/forme geometrice/rezultate ale unor măsurări • Scheme-lanț decalcule • Forme geometrice, desenate/modelate • Proiect

100 DE CUVINTE ÎNCURAJATOARE PENTRU UN COPIL

Anexa 3

1. Ai meritat! 2. Acum am înțeles! 3. Adevărată operă! 4. Admirabil! 5. Ai ajuns la culmea potențialului
tău! 6. Ai atins noi performanțe! 7. Ai făcut un lucru unic! 8. Ai parcurs kilometrul în plus! 9. Ai pornit
spre succes! 10. Azi te prezinți la nivel internațional! 11. Bine făcut! 12. Bine gândit! 13. Bine organizat!
14. Buna alegere! 15. Ce îmbunătățire! 16. Ce încurajator! 17. Celui care muncește nu-i este niciodată
rușine! 18. Convingător! 19. Creativ! 20. Crede în forțele tale! Ai curaj! 21. Dai dovadă de multă înțelepciune! 22. Dai dovada de o gândire profunda! 23. Data viitoare va fi mai ușor! 24. De apreciat! 25. Deneuitat! 26. De văzut! 27. Deosebit! 28. Din ce în ce mai bine! 29. E cazul să aplaudăm! 30. Emoționant!
31. Este o plăcere când tu te descurci așa de bine! 32. Ești în frunte! 33. Ești bine pregătit! 34. Ești grozav
și rezultatul e pe măsură! 35. Ești hotărât sa ajungi la perfecțiune! 36. Ești mult mai bun astăzi! 37. Eștipe drumul cel bun! 38. Ești și tu surprins, nu-i așa? 39. Remarcabil! 40. Eu te știu luptător! 41. Excelent!
42. Excepțional! 43. Extraordinar! 44. Extrem de bine! 45. Fabulos! 46. Fantastic! 47. Fascinant! 48.
Fenomenal! 49. Fermecător! 50. Foarte drăguț! 51. Foarte plăcut! 52. Formidabil! 53. Genial! 54. Grea
treaba, dar bine făcuta! 55. Grozav! 56. Îmi faci meseria mai plăcuta! 57. Impecabil! 58. Impresionant!
59. Încântător! 60. Încrede-te în tine și vei reuși! 61. Incredibil! 62. Inteligent! 63. Interesant! 64. Îți
merge mintea! 65. La fix! 66. Lăudabil! 67. Lucru de excepție! 68. Mă bucur! 69. Mai bine ca oricând!
70. Marcant! 71. Matur răspuns! 72. Merita discutat! 73. Minunat! 74. N-am cuvinte! 75. Nemaipomenit! 76. Nu iuta că ești o ființă deosebită, că ești unică/unic! 77. Nu-i rău! 78. Onorată de răspuns! 79.
Părinții tai vor fi mândri de tine! 80. Perfect! 81. Performant! 82. Performanță olimpică! 83. Plăcut! 84.
S-a născut o stea! 85. Se întrevede rezultatul! 86. Senzațional! 87. Serioasă treaba! 88. Sigur că vei reuși
ce ți-ai propus! 89. Splendid! 90. Știam ca poți să o faci! 91. Sunt mândru de tine! 92. Sunt mulțumit!
93. Super! 94. Tare de tot! 95. Te susțin! 96. Te descurci bine! 97. Te-ai depășit pe tine însuți! 98. Te-aistrăduit! 99. Uimitor! 100. Unicat!

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A II-A
GHID METODOLOGIC

39

Anexa 4

ADMINISTRAREA DISCIPLINEI. LIMBA ROMÂNĂ, CLASA A II-a(orientativ)

Competenţele specifice:
1. Receptarea mesajului oral în diferite situaţii de comunicare
2. Perceperea mesajului citit/audiat prin receptarea adecvată a universului emoţional şi estetic al textelor literare şi utilitatea textelor nonliterare
3. Utilizarea scrisului ca tehnică psihomotrică şi ca abilitate de exprimare a gândurilor
4. Aplicarea conceptelor şi a terminologiei lexicale, fonetice, morfologice şi sintactice în structurarea
mesajelor comunicative
5. Manifestarea interesului şi a preferinţelor pentru lectură
Bibliografie:
1. Curriculum școlar, clasele I-IV. Chișinău: Lyceum, 2010.
2. Ghid de implementare a curriculumului. Chișinău: Lyceum, 2011.
3. Metodologia privind implementarea evaluării criteriale prin descriptori, clasa a II-a. MECC, 2017.
4. N. Cubreacov, M. Buruiană, S. Cotelea, A. Ermicioi ș.a. Limba română, manual pentru clasa a II-a.
Chișinău: Știința, 2015.
ADMINISTRAREA DISCIPLINEI
Nr. de ore/an1
238

Nr. de ore/săpt.
7Unitățile de învățare

Nr. oreEvaluări

EI

EFE

24
22
20
20
27
113

1
1
1
1
1
5

2
2
2
2
2
10

2 (probă orală și test)
1 (test)2 (probă orală și test)
1 (test)1 (test)7 (5 scrise, 2 orale)

20
22
21
24
14

1
1
1
1
1

11. În prag de vacanță

24

1

2
2
2
2
2
2

Total semestrul 2

125

6

12

238

11

22

2 (probă orală și test)
1 (test)1 (test)1 (test)1 (test)2 (probă orală și test)+ 1 anuală (test)8
7 (5 scrise, 2 orale) + 1
anuală (scris)
15
14 (10 scrise, 2 orale) + 1
anuală (scris)Semestrul 1
1. Școala
2. Toamna
3. Familia mea
4. Lumea vietăților
5. Iarna
Total semestrul 1
Semestrul 2
6. În lumea poveștilor
7. Îndemnuri
8. În luptă cu iarna
9. Primăvara
10. Hristos a înviat!

Total anES

Observații

1 Poate varia în funcție de structura anului școlar și datele calendaristice.

40

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A II-A
GHID METODOLOGICPROIECT DIDACTIC AL UNEI UNITĂȚI DE ÎNVĂȚARE
LIMBA ROMÂNĂ, CLASA A II-a (orientativ)
MODULUL 2. Toamna
Nr. de ore alocate: 22
SubDetalieri de conținut
Nr.orecomp.
Textul „Cum începe toamna” după Marin
Preda
1• Receptarea și explorarea textului• Planul de idei al textului
1• Intonarea propoziţiilor. Punctul. Semnul
1întrebării
• Exerciții de dezvoltare a competențelor
1comunicative scrise
Textul „Puișorii” de Emil Gârleanu• Receptarea și explorarea textului
1• Să dezlegăm tainele textului! Vocabularul
1
textului. Cuvinte cu sens opus
• Familia de cuvinte. Exerciții aplicative
1
Tainelecărții1.1• Textul „Toamna” de Spiridon Vangheli.
1.4.
1
Textul „Toamna” de Emil Gârleanu. Poe2.7
zia „Toamna la bunelul” de D. Matcovshi
1.12.
•
Agenda de lectură, creație, atitudine
1
2.1
Intonarea propoziţiilor. Semnul exclamării
1
2.3.
Poezia „Toamna” de Octavian Goga
2.4.
• Versificația: poezia, strofa, versul. Rima.
2.5.
1
Exersări de comparare a structurii poeziei
2.10.
cu structura textului în proză
5.4.
3.1.
• Explorarea textului
1
3.2
Atelier de creație
3.5.
• Povestire orală după un șir de ilustrații:1
2.8.
O lecție...
4.7.
• Organizarea textului redactat. Desfășura1
4.8.
rea ideilor într-un plan simplu
1.15. • Exerciții de postscriere a textului creat1
5.5.
Textul „Cioc! Cioc! Cioc!” după Emil
5.6.
Gârleanu• Receptarea și explorarea textului
1• Planul de idei. Exerciții aplicative
1
Evaluare formativă (oral)
Tainele cărții
Poezia „Balada unui greier mic” de George
Topârceanu. Sensurile cuvintântului: cuvinte
cu sens opus / cuvinte cu sens asemănător;cu sens propriu / figurat; mijloace artistice:comparația / personificarea (intuitiv)
Oră de sinteză integrativă
Evaluare sumativă
Activități diferențiate de postevaluare

1

Data

EvaluareAnexa 5ObservațiiEI
EFP (P1)
EFP (P13)
EFP (P13,
P27, P8)
EFP (P17)

EFP (P3)
EFE (P29, P30)

EFP (P20)

EFP (P13)

EFE (P29, P3,
P30)

1

1
1
1

ES

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A II-A
GHID METODOLOGIC

41

Anexa 6
III. SINTEZA PERFORMANȚELOR. LIMBA ROMÂNĂ, CLASA A II-A
(diagrama învățătorului)
Competențele specifice:
1. Receptarea mesajului oral în diferite situaţii de comunicare
2. Perceperea mesajului citit/audiat prin receptarea adecvată a universului emoţional şi estetic al textelor literare şi utilitatea textelor nonliterare
3. Utilizarea scrisului ca tehnică psihomotrică şi ca abilitate de exprimare a gândurilor
4. Aplicarea conceptelor şi a terminologiei lexicale, fonetice, morfologice şi sintactice în structurarea
mesajelor comunicative
5. Manifestarea interesului şi a preferinţelor pentru lectură

ELEV:
1.

1
P1-P5, P8-P10

Competențele specifice disciplinei
Produsele evaluate
23
4
P17-P24
P11-P16, P25
P6, P7, P26, P27

5
P28-P30

2.

ADMINISTRAREA DISCIPLINEI. MATEMATICĂ, CLASA A II-a(orientativ)

Anexa 7Competențele specifice:
1. Identificarea şi utilizarea conceptelor matematice şi a limbajului matematic în situaţii diverse.
2. Aplicarea operaţiilor aritmetice şi a proprietăţilor acestora în contexte variate.
3. Rezolvarea şi formularea de probleme, utilizînd achiziţiile matematice.
4. Explorarea/investigarea unor situaţii-problemă reale sau modelate, integrînd achiziţiile matematice şi cele din alte domenii.
Bibliografie>
1. Curriculum școlar, clasele I-IV. Chișinău: Lyceum, 2010.
2. Ghid de implementare a curriculumului. Chișinău: Lyceum, 2011.
3. Metodologia privind implementarea evaluării criteriale prin descriptori, clasa a II-a. MECC, 2017.
4. Ursu, L.; Lupu, I.; Iasinschi, I. Matematică. Manual, clasa a II-a. Chişinău: Prut, 2015.
5. Ursu, L. Matematică. Teste de evaluare sumativă, clasa a II-a. Chişinău: Prut, 2017.
ADMINISTRAREA DISCIPLINEI
Nr. de ore/săpt.
4

Nr. de ore/an1136Unitățile de învățare
Semestrul 1
1. Repetăm cu sârguință, învățăm cu ușurință
Recapitularea și sistematizarea conținuturilor învățate
în clasa I
2. Adunăm rezervând și scădem împrumutândAdunarea și scăderea numerelor naturale, până la 100

Nr.
ore

EI

8

1

24

1

Evaluări
EFE

ES

2

1

Obser
vații

1 Poate varia în funcție de structura anului școlar și datele calendaristice.

42

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A II-A
GHID METODOLOGIC3. Înmulțim cu hărnicie, împărțim cu dărnicieÎnmulțirea și împărțirea tabelară
Total semestrul 1
Semestrul 2
3.Înmulțim cu hărnicie, împărțim cu dărnicieÎnmulțirea și împărțirea tabelară
4. Calculăm și rezolvăm cu istețime
Operații aritmetice cu numere până la 100
5. Modelăm creativ, măsurăm inventiv
Elemente intuitive de geometrie și măsurări
6. Culegem roadele învățării
Recapitulare finală
Total semestrul 2
Total an

28

1

2

1

60

3

4

2

34

1

3

1

20

1

2

1

12

1

2

1

10
76
136

1 (A)
3
6

7
11

4
6

PROIECT DIDACTIC AL UNEI UNITĂȚI DE ÎNVĂȚARE
MATEMATICĂ, CLASA A II-a (orientativ)

Anexa 8MODULUL 4. Calculăm și rezolvăm cu istețime (Operații aritmetice cu numere până la 100)
Nr. de ore alocate: 20
Sub-comNr.
Resurse
Detalieri de conținut
Data
EvaluareObs.
petențe
ore
nr.pag. manual
Cantitatea, prețul costul:
3.1.
• Predare-învățare
1
98-99
EI
3.2.
• Consolidare-dezvoltare
1
3.3.
Probleme despre cumpărare-vânzare:
3.4.
• Predare-învățare
1
100-101
3.5.
•
Consolidare-dezvoltare
1
3.6.
Cine seamănă culege:
3.7.
• Aplicare
1102-103
EFE (P12, P9,• Analiză-sinteză
1
P10, P11)
1• Activități diferențiate
Rezolvarea problemelor compuse prinexercițiu:• Predare-învățare
1
104-105• Consolidare-dezvoltare
1Ordinea efectuării operațiilor în
exerciții cu paranteze:• Predare-învățare
• Consolidare-dezvoltare
Ordinea efectuării operațiilor în
exerciții fără paranteze:• Predare-învățare
• Consolidare-dezvoltare
Ordinea efectuării operațiilor:• Aplicare• Consolidare-dezvoltare
Cine seamănă, culege:• Aplicare• Analiză-sinteză
• Activități diferențiate
Evaluare sumativă
Activități diferențiate de postevaluare

11106-1071
1

108-1091
1

110-1111
1
1
1
1

112-115

EFE (P6, P3,
P19, P9, P11)

TestFișe diferențiateES

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A II-A
GHID METODOLOGIC

43

1.

2.

Detalieri Evaluare
Evaluări formative în etape
Evaluare sumativă (test)
Produse:Sub-competenţe:P12: Formarea șirurilor de numere
1.1. Utilizarea elementelor de limbaj matematic aferentdupă o regulă datăconceptelor de număr natural, operaţie aritmetică.
P9: Rezolvarea problemelor compuse 1.2. Efectuarea operaţiilor aritmetice în exerciţii cu
P10: Rezolvarea de situații de2 operaţii, cu şi fără paranteze, explicînd ordinea
problemă din cotidian, careefectuării operaţiilor.
solicită calcule
1.3. Aplicarea operaţiilor aritmetice şi a proprietăţilor
P11: Formularea problemelor
acestora pentru: compunerea şi descompunerea
numerelor; aflarea unor numere necunoscute în
Produse:exerciţii.
P6: Rezolvarea unui exercițiu fără/cu
1.4.
Completarea unor succesiuni de numere asociate dupăparantezereguli simple, indicate sau identificate prin observare.
P3: Calcul oral în baza înțelegerii
1.5. Rezolvarea problemelor cu plan sau cu justificări, printerminologiei matematice
exerciţiu.
P19: Completarea tabelelor/
1.6.
Formularea de probleme pornind de la: enunţ
schemelor
incomplet; schemă; operaţii aritmetice; exerciţiu;P9: Rezolvarea problemelor compusetematică.
P11: Formularea problemelor
1.7. Investigarea dependenţei dintre cantitate, preţ şi cost în
contexte problematice reale, legate de cumparare-vînzare.

I. MONITORIZAREA ETAPIZATĂ A PERFORMANȚELOR.
MATEMATICĂ, CLASA A II-A (diagrama învățătorului)

Anexa 9

MATEMATICĂ, CLASA A II-a
MODULUL 4. Calculăm și rezolvăm cu istețime (Operații aritmetice cu numere până la 100)
ELEV:
1.
2.

Datele EFE
Produsele evaluate

P12

P9

P10

P11

P6

P3

P19

III. SINTEZA PERFORMANȚELOR.
MATEMATICĂ, CLASA a II-a (diagrama învățătorului)

P9

P11

Anexa 10Competențele specifice:
1. Identificarea şi utilizarea conceptelor matematice şi a limbajului matematic în situaţii diverse.
2. Aplicarea operaţiilor aritmetice şi a proprietăţilor acestora în contexte variate.
3. Rezolvarea şi formularea de probleme, utilizând achiziţiile matematice.
4. Explorarea/investigarea unor situaţii-problemă reale sau modelate, integrînd achiziţiile matematice şi cele din alte domenii.

ELEV:
1.

1
P1, P3, P5, P14,
P15, P16

Competențele specifice disciplinei
Produsele evaluate23
P2, P4, P6, P7,
P8, P9, P10, P11
P12, P13, P17, P18

4P10, P14, P15, P19

2.

44

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A II-A
GHID METODOLOGIC

Anexa 11

ADMINISTRAREA DISCIPLINEI. ȘTIINȚE, CLASA A II-A (orientativ)
1.
2.
3.
4.
1.
2.
3.
4.
5.

Competenţele specifice:
Receptarea informaţiilor ştiinţifice
Explorarea şi investigarea lumii înconjurătoare
Comunicarea orală şi scrisă utilizând stilul ştiinţific
Adoptarea unui comportament adecvat în cadrul mediului natural şi al celui social
Bibliografie:
Curriculum școlar, clasele I-IV. Chișinău: Lyceum, 2010.
Ghid de implementare a curriculumului. Chișinău: Lyceum, 2011.
Metodologia privind implementarea evaluării criteriale prin descriptori, clasa a II-a. MECC, 2017.
Galben-Panciuc, Z. ș.a. Științe. Manual, clasa a II-a. Chişinău: Prut, 2015.
Galben-Panciuc, Z. ș.a. Ghidul pentru învățători și părinți. Științe, clasa a II-a. Chişinău: Prut, 2013.
ADMINISTRAREA DISCIPLINEI
Nr. de ore/an1
33

Nr. de ore/săpt.
1Unități de învățare
Semestrul 1
1. Natura – lumea din jurul tău
2. Lumea vie
Total semestrul 1
Semestrul 2
3. Corpurile cereşti
4. Mişcarea şi timpul
Total semestrul 2
Total an

Nr.
ore

EI

Evaluări
EFE

ES

4
11
15

1
1
2

1
1
2

1
1

6
12
18
33

1
1
2
4

1
1
2
4

1
2
2 (semestriale)

Observ.

1 Poate varia în funcție de structura anului școlar și datele calendaristice.
EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A II-A
GHID METODOLOGIC

45

Anexa 12

PROIECT DIDACTIC SEMESTRIAL. ȘTIINȚE, CLASA A II-a (orientativ)
Semestrul 1. Nr. de ore alocate: 15
Sub-com
Nr.
Detalieri de conținut
Data
Resursepetențe
ore
Modulul 1. Natura – lumea din jurul tău Nr. de ore alocate: 4
1. Ce este natura?
1[4, p.6-7]
1.1
2.
Corpuriledinnatură
1[4,
p.8-9]
1.2
1.3
3. Corpurile terestre
1[4, p.10-10]
1.4
4. Natura – lumea din jurul tău.
1
[4, p.13]
1.5
Analiză-sinteză
Modulul 2. Lumea vie Nr. de ore alocate: 11
5. Locul de trai al omului
1[4, p.14-16]
6. Mediul familial
1[4, p.17-19]
7.
Mediulșcolar.
Mediulsocial1[4, p.20-23]
2.1
8. Mediile de viață ale animalelor1[4, p.24-26]
2.2
9. Mediile de viață ale plantelor
1[4, p.27-29]
2.3
10. Părțile plantei
1[4, p.30-32]
2.4
2.5
11. Schimbările din lumea vie
1[4, p.33-35]
2.6
12. Lumea vie. Analiză-sinteză
Fișe de
2.7
lucru
2.8.
13. Cum cunoști lumea din jur
1[4, p.36-40]
14. Evaluare semestrială
1
Test
15. Activități postevaluative
Sarcini1difer.

1

2

EvaluareObs.

EI
EFE (P1, P2, P3,
P4, P9)EI

EFE (P1, P2, P3,
P5, P9)ES

Detalieri Evaluare
Evaluări formative în etape
Evaluare sumativă semestrială (test)
Produse:Sub-competențe:P1: Comunicarea orală/ scrisă a 1.1. Achiziţionarea şi utilizarea în comunicare ştiinţifică ainformației științificetermenilor-cheie: natură, mediu înconjurător, corp, natural/
P2: Descrierea unor corpuri/
artificial, ocrotire;relații/
1.2. Descrierea unor caracteristici observabile ale diferitor corpuristări/fenomene din natură
din natură;P3: Clasificarea elementelor
1.3. Compararea corpurilor din natură pe baza unor observaţii
naturii
proprii;
P4: Compararea corpurilor din 1.4. Ordonarea obiectelor pe baza unor criterii date;natură
1.5. Identificarea unor efecte ale activităţii omului asupra
P9: Analiza unor acţiuni,
mediului înconjurător.
schimbări, consecinţe, efecte 2.1. Achiziţionarea şi utilizarea în comunicare ştiinţifică atermenilor-cheie: localitate, mediu familial, mediu şcolar,
Produse:convieţuire, mediu de viaţă;P1: Comunicarea orală/ scrisă a
2.2. Comunicarea, sub diverse forme ale observaţiilor asupra
informației științificemediilor de viaţă ale lumii vii;
P2: Descrierea unor corpuri/
2.3. Identificarea apartenenţei la familie, grupul şcolar, localitate;relații/stări/fenomene din
2.4. Aplicarea regulilor pentru menţinerea sănătăţii acasă, lanatură
şcoală, în comunitate;
P3: Clasificarea elementelor
2.5. Descrierea relaţiilor între sistemele mediului înconjurător;naturii
2.6. Descrierea părţilor componente ale plantelor, animalelor,
P5: Ordonarea, gruparea
omului;unor obiecte/fenomene/
2.7. Interpretarea schimbărilor care se produc în lumea vie;
evenimente
2.8. Demonstrarea importanţei simţurilor în cunoaşterea lumii
P9: Analiza unor acţiuni,înconjurătoare.
schimbări, consecinţe, efecte

46

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A II-A
GHID METODOLOGIC

I. MONITORIZAREA ETAPIZATĂ A PERFORMANȚELOR.
ȘTIINȚE, CLASA A II-A (diagrama învățătorului)

Anexa 13ȘTIINȚE, SEMESTRUL 1

1.
2.

EFE
Produsele evaluate

ELEV:

P1

Modulul 1
P2
P3

P4

P1

P2

Modulul 2
P3
P5

III. SINTEZA PERFORMANȚELOR (diagrama învățătorului)ȘTIINȚE, CLASA A II-A
1.
2.
3.
4.

P9

Anexa 14Competențele specifice:
Receptarea informaţiilor ştiinţifice
Explorarea şi investigarea lumii înconjurătoare
Comunicarea orală şi scrisă utilizând stilul ştiinţific
Adoptarea unui comportament adecvat în cadrul mediului natural şi al celui social

ELEV:
1.
2.

1
P6

Competențele specifice
Produsele evaluate
23P3 - P8, P10
P1, P2PROIECT DIDACTIC DE SCURTĂ DURATĂ.
LIMBA ROMÂNĂ, CLASA A II-a4
P9

Anexa 15

Subiectul lecției: Grupurile de litere ce, ci, chi, che, ge, gi, ghe, ghi. Ortografia cuvintelor ce conțin grupurile
de litere ce, ci, chi, che, ge, gi, ghe, ghi.
Tipul lecţiei: Lecție de formare a capacităților de analiză-sinteză a cunoștințelor
Sub-competențe: 3.2., 3.4.
Obiectivele lecției: La sfârșitul lecției, elevul va fi capabil:
O1: să identifice grupuri de litere în diverse poziții în cuvinte date;O2: să alcătuiască propoziții folosind cuvinte ce conțin grupuri de litere;O3: să împartă în silabe cuvinte ce conțin grupuri de litere;O4: să ortografieze cuvinte ce conțin grupuri de litere;O5: să scrie după dictare un text, ținând cont de criteriile de succes;
O6: să aprecieze obiectiv activitatea proprie și a colegilor.
Strategii didactice:• forme: frontal, frontal-individual, individual-frontalm individual, în echipe, în perechi;• metode, tehnici și procedee: explicația, Gândește-Echipe-Prezintă (GEP), exercițiul, lucrul cu manualul,
jocul didactic, dictarea, tehnica de reflecție Declar lumii întregi;• mijloace: manual, caiete, coli A3, carioci, fișe cu cuvinte (fig. 1), stegulețe, fișe de lucru în perechi, cupesemafor, emoticoane, postere cu criterii de succes, proiector.
Strategii de evaluare:• evaluare formativă punctuală (P26); autoevaluare; evaluare formativă interactivă.
P26
Dictarea
1. Scriu corect cuvintele.
(scrierea după dictare)
2. Respect regulile ortografice și de punctuație.
3. Respect cerințele organizării estetice a scrisului în pagină.
4. Scriu lizibil și cu acuratețe.
EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A II-A
GHID METODOLOGIC

47

Bibliografie:
1. Curriculumul şcolar pentru clasele I-IV, Chişinău: S.n, 2010.
2. Ghid de implementare a curriculumului modernizat pentru treapta primară de învăţământ. Chişinău:Lyceum, 2011.
3. Metodologia privind implementarea evaluării criteriale prin descriptori, cl. a II-a. Chișinău: 2017.
4. Cubreacov N., Buruiană M., Cotelea S., Ermicioi A.. Limba română. Clasa a II-a. Chișinău: Știința, 2015.
CERCEIMARCELACEZARACIREȘECIPRIAN

BUNICICOSTACHE

OCHELARI

PERECHEUNCHICHIRILCHITARĂANGELAGEMENIGEORGE

GICU

FRAGI

GINA

UNGHENIÎNGHEȚATĂ

GHEORGHE

GHINDĂ

GHIȚĂ

GHIOZDAN

Figura 1. Fișe cu cuvinte

48

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A II-A
GHID METODOLOGICEVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A II-A
GHID METODOLOGIC

49

O1
O2
O4
O6

O
Activitatea elevilor

t’
Forme

Carioci
Coli A3

Cupesemafor
Poster cu
criteriiFișe cu
cuvinteStegulețe

Metode Mijloace

Strategii didactice

1. Organizarea clasei
Asigurarea condițiilor și climatului favorabil începerii organizate a lectiei.
2. Analiza-sinteza materiei teoretice studiate (sistematizarea, clasificarea, generalizarea)³³ Anunțarea temei și a obiectivelor lecției
15³³ Activitate în echipe• Formarea echipelor:
Arangez pe mesele din primul rând fișele cu cuvinte. Chem elevii Aleg fișe și se așează la loc.
Frontal- Exerciți
să-și ia câte o fișă.
individualulDemonstrez 8 stegulețe cu unul dintre grupurile de litere (ce; ci; Citesc grupurile de litere.
che; chi; ge; gi; ghe; ghi) și solicit citirea lor.
Plasez stegulețele pe unele dintre bănci și solicit elevilor să se Identifică grupurile de litere, se
repartizeze în echipe conform cuvintelor de pe fișe: să ia loc în repartizează în echipe: 8 echipe a câtebanca cu stegulețul respectiv.
3 colegi.
Cer citirea cuvintelor în fiecare echipă.
Citesc cuvintele.
• Prezentarea sarcinii de lucru în echipe:Să alcătuiască și să scrie câte o propoziție, folosind cuvintele scrise Semnalează înțelegerea cu ajutorul
FrontalExplicape fișe. La final, să afișeze la tablă colile cu rezultatele activității.
cupelor-semafor.
ția• Prezentarea criteriilor de succes pentru colaborarea în echipă:Afișez posterul cu criterii (P10), solicit lecturarea, asigur înțelegerea. Semnalează înțelegerea cu ajutorul• Realizarea activității propriu-zisă.
cupelor-semafor.
• Evaluarea frontală a activității.
Colaborează în echipe, scriu pe coli,
În echipe
GEP
Solicit lecturarea propozițiilor și exprimarea opiniilor.
afișează colile la tablă.
Atenționez la greșelile eventuale, solicit corectare.
Citesc propozițiile scrise, identifică
Exprim judecăți evaluative asupra activității realizate.
greșeli, corectează, apreciază.

Activitatea învățătorului

SCENARIUL DIDACTIC AL LECȚIEI
Elemente de conținut

EFI

Strategii
deevaluare50

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A II-A
GHID METODOLOGIC

O6Anunțarea și explicarea temei pentru acasă:Ex. 5, p. 124.

7. Anunțarea temei pentru acasă
Urmăresc în manual, semnalizează
înțelegerea cu ajutorul cupelorsemafor, notează în agendă.

6. Bilanțul lecției. Concluzii
Exprim și solicit de la elevi judecăți de valoare asupra activității la Realizează reflecții asupra activității.
lecție.

O1 ³³ la nivel productiv
O3 • Exercițiul 3, p. 120: Identificarea cuvintelor ce conțin grupuri- Realizează oral sarcina propusă.
O4
le de litere studiate din textul O minune.... ; împărțirea în silabe
O6
a cuvintelor identificate.
³³ la nivel de transfer• Identificarea și corectarea greșelior de ortografie:
Prezentarea fișei de lucru în perechi și a sarcinii:
Ascultă și semnalizează înțelegerea
cu ajutorul cupelor-semafor.
ghiață, ghitară, ghiocel, mărjele,
Corectează greșelile.
piceoare, cias, gerafă, cibrituri.
Se autocorectează, comentează
selectiv.
Realizarea activității propriu-zise.
Autocorectarea pe baza slide-ului prezentat la proiector.
5. Evaluarea curentă, instructivă
Ascultă și semnalizează înțelegerea
O5 • Prezentarea criteriilor de succes pentru dictare (P26).
O4
cu ajutorul cupelor-semafor.
O6 • Citirea integrală a textului: E ziua de naștere a Getei. Bunicii i-audăruit o pereche de cercei. Unchiul Anghel i-a cumpărat un colier deargint, iar fratele Virgil i-a adus un buchet de gherghine.
• Citirea fiecărei propoziții (pentru familiarizare), dictarea pesintagme, recitirea propoziției (pentru autocontrol).
Ascultă, scriu individual după• Recitirea finală a textului.
dictare, se autocontrolează.
• Monitorizarea autoverificării pe baza slide-ului prezentat.
Se autocontrolează.
Se autoverifică. Selectiv, comentează
• Monitorizarea autoaprecierii: se recitesc criteriile; fiecare elev corectările efectuate.
ridică emoticonul care reprezintă gradul de satisfacție persona- Se autoapreciază.
lă referitor la modul în care i-a reușit.

3. Analiza-sinteza metodelor de rezolvare studiate

2
(45)

3
(43)

15
(40)

FrontalFrontalFrontalIndividual

FrontalExplicația

Declarlumii
întregi

Explicația
DictareExplicațiaJocdidactic
Detectivii

FrontalÎn perehi

Exercițiul

10 Individu(25) al-frontal

EFP
(P26)

AutocorectareEFIManualCupe-semafor
AgendeMicrofon

EFI

Emoticoa- Autoevane
luare
EFI

Proiector

PosterCupe-semafor
CaieteCupelesemaforFișe,
carioci
Proiector

EFI

PROIECT DE SCURTĂ DURATĂ.
EDUCAŢIA PLASTICĂ, CLASA A II-a

Anexa 16

Unitatea de învățare: Materiale, instrumente şi tehnici de lucru
Subiectul lecției: Fructe, flori, fluturi. Tehnica hârtiei boțite
Tipul lecţiei: de formare a capacităţilor de aplicare a cunoştinţelor
Sub-competenţe:1.1 Să folosească în activitata plastică diverse materiale.
1.2 Să creeze lucrări cu acelaşi subiect în materiale de artă clasice şi materiale moderne.
Obiectivele lecției: La sfârșitul lecţiei, elevul va fi capabil:
O1: să distingă efectele artistice ale tehnicii hârtiei boțite;O2: să exploreze calitățile plastice ale suportului din hârtie;
O3: să construiască pe suportul de hârtie boțită semne plastice, obținând efecte de spațiu;O4 : să realizeze o compoziție proprie manifestând creativitate;
O5 : să manifeste obiectivitate în aprecierea rezultatelor proprii și ale colegilor.
Strategii didactice:−− Forme: frontal, în echipe, individual.
−− Metode, tehnici și procedee: atelier, problematizare, explicaţia, demonstraţia, munca independentă.
−− Mijloace: hârtie de textură diferită, lucrări ale elevilor din alte promoții, materiale și ustensile pentru
realizarea lucrării (hârtie, apă, pensule, acuarelă), cupe-semafor, poster cu criteriile de succes (P9).
Strategii de evaluare: EFP (P1, P9), EFI, autoevaluare (fișe).
Produsul evaluat
Criterii de succes
P1: Lucrări şi compoziţii plastice 5. Respect tema plastică şi subiectul.
realizate prin utilizarea diverselor 6. Utilizez materialele/ustensilele corespunzătoare.
materiale, instrumente şi tehnici 7. Realizez subiectul plastic prin tehnica hârtiei boțite, obținândde artă
expresivitatea plastică.
8. Execut lucrarea cu acurateţe (aspectul estetic).
P9: Prezentarea lucrării
1. Explic cum am respectat tema plastică şi subiectul.
2. Argumentez ce materiale și ustensile am folosit.
3. Explic cum am utilizat tehnica studiată.
Bibliografie:
1. Curriculum școlar, clasele I-IV. Chișinău: Lyceum, 2010.
2. Ghid de implementare a curriculumului modernizat, clasele I-IV. Chișinău: Lyceum, 2011.
3. Metodologia privind implementarea ECD, clasa a II-a. MECC, 2017.
4. Samburic, E.; Prisăcaru, L. Educaţia plastică, clasa a II-a. Chișinău: ARC, 2015.
SCHIȚA LECȚIEI CADRU ERRE. DIRIJAREA ÎNVĂȚĂRII
EVOCARE (10 min.)• Ateliere de explorare. Se prezintă atelierele în care elevii vor explora (tactil) diferite feluri de hârtie,de ex. carton, șervețel, hârtie cretată, hârtie cerată, hârtie boțită, hârtie creponată. La semnal, elevii își alegatelierul și explorează câteva minute. La alt semnal, se mută în alt atelier. La final, împărtășesc succint,
frontal, experiența obținută.
Concluzie: Hârtia este materialul cel mai accesibil și mai frecvent utilizat în artele plastice. Ea poate
avea diferite caracteristici: diferite grosimi și diferite nuanțe de culori, suprafața netedă sau aspră, mată sau
lucioasă. Expresivitatea unei linii sau a unei pete de culoare depinde de caracteristicile hârtiei – de textura hârtiei (Textura hârtiei - structura hârtiei, considerată sub aspectul orientării spațiale a elementelor ei
constitutive.)

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A II-A
GHID METODOLOGIC

51

• Activitate în echipe. Problematizare: De ce este important să economisim hârtia?
Concluzii:−− Producerea hârtiei este foarte „scumpă” pentru Terra. Pentru o tonă de hârtie este nevoie de atăia circa 20 de copaci, iar copacii cresc timp foarte îndelungat și sunt necesari pentru sănătatea
ecologică a planetei. De aceea, oamenii s-au învățat a recicla hârtia, a o refolosi în diferite feluri.
−− Tehnica hârtiei boțite vă poate ajuta să participați și voi la reciclarea hârtiei, deci, până la urmă,să aduceți un mic aport și la salvarea copacilor. Tehnica aceasta ne convinge că se poate lucra peorice fel de hârtie, iar cu abilitate și creativitate pot fi obținute compoziții interesante și frumoase. Textura hârtiei oferă diverse posibilități de a da expresivitate lucrării.
• Anunțarea temei plastice, a subiectului și a tehnicii de lucru: Realizarea unei compoziţii plasticecu subiectul „Fructe, flori, fluturi” folosind hârtia boțită.
• Expoziție. Observarea dirijată a unor compoziții în tehnica hărtiei boțite realizate de elevi din
promoții anterioare.
REALIZAREA SENSULUI (30 min.)• Demonstrarea, explicarea și monitorizarea etapelor activității de creație. Orientările și sfaturile
vor viza cu precădere păstrarea integrității hârtiei, umezirea suficientă, folosirea cutelor:−− boțim hârtia cât mai bine (putem să o apăsăm pe bancă);−− desfacem hârtia cu atenție, ca să nu o deteriorăm;−− netezim ușor hârtia cu mâna umezită;−− punem culoare pe suportul boțit, deplasând pe toată lățimea pensula cu puțină apă (apa nu
trebuie să umple cutele), ușor, păstrând albul din cute, deoarece locurile albe dau efectul despațialitate și aer.
Elevii vor semnaliza cu ajutorul cupei-semafor de culoare roșie dacă are nevoie de sprijin.
• Evaluarea rezultatelor:−− 1-2 elevi (care au reușit să finiseze lucrarea) prezintă oral, în baza citeriilor (P9). Învățătorul
corectează și argumentează, solicită opinii ale colegilor.
−− Elevii completează fișele de evaluare bifând casetele corespunzătoare conform indicațiilor. Lucrările se prezintă învățătorului, împreună cu fișa completată (cei care nu au reușit să finiseze,vor recupera acasă sau la programul cu zi prelungită).
Data:

Compoziție plastică în tehnica hârtiei boțite
Bifează: cu verde – independent, creativ;
cu galben – cu ezitări, ghidat de învățător;cu roșu – cu dificultate, cu mai mult sprijin.

Cum mi-a reușit:••••să respect tema plastică şi subiectul?
să utilizez materialele și ustensilele?
să folosesc tehnica hârtiei boțite, obținând expresivitate plastică?
să execut lucrarea cu acurateţe?

Elevul:Opiniamea

Opiniaînvățătorului

REFLECȚIE & EXTINDERE (5 min.)• Enunțuri lacunare: Aș putea folosi tehnica hârtiei boțite pentru a ... Este important să economisim
hârtia, pentru că ... De astăzi, mă voi strădui să ...
• Tema pentru acasă: să experimenteze pe alte feluri de hârtie.
• Efectuarea curăţeniei la locul de muncă.

52

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A II-A
GHID METODOLOGIC

Plan de recuperare. Modele orientative

Anexa 17

Model pentru portofoliul elevului
Elevul_____________
Perioada de recuperare __________________________________(din ce dată până la ce dată se prevede ameliorarea)
Motivul recuperării____________________________________
Nr.

DisciplinaConținutul recuperării
(produse școlare)Datareevaluării

RezultatulSemnăturapărintelui

Model pentru diagrama învățătorului
Clasa____ Învățătorul____________

Numele,prenumeleelevuluiDisciplinaConținutul
recuperării
(produseșcolare)Perioada derecuperare

Motivulrecuperării

Data
retestului

Rezultatul

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A II-A
GHID METODOLOGIC

Semnăturaînvăță
Coordonat
torului53

Anexa 18

Instituția de învățământ

_____________________________________

Tabel de performanță școlară
Clasa 2

Elev_______________________
Data nașterii _______________INFORMAȚIE DESPRE INSTITUȚIA DE ÎNVĂȚĂMÂNTADRESA: ____________________________________________________
SITE: _______________________________________________________TELEFON: ___________________________________________________
E-MAIL: _____________________________________________________

Diriginte: _________________________________________
Părinți (tutore): ___________________________________

Anul de studii
54

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A II-A
59
GHID METODOLOGICCopilul la școală
de cele mai
multe ori

Pe parcursul anului școlar:

deseori

uneori

Copilul ca subiect al învățării
1.

Manifestă motivație pentru învățare.

2.

Este atent în realizarea sarcinilor.

3.

Este responsabil în efectuarea temelor.

4.

Este obiectiv în autoevaluare și în evaluarea
reciprocă a colegilor.
Este perseverent în vederea îmbunătățirii
rezultatelor personale.

5.

Copilul în raport cu sine
6.

Este responsabil faţă de înfăţişarea, sănătatea
și securitatea sa.

7.

Este grijuliu faţă de obiectele personale.

8.

Are încredere în forţele proprii.

9.

Își gestionează emoțiile.

10.

Denotă capacități de autoeducație.
Copilul în interacțiune cu mediul

11. Îndeplinește regulile clasei și ale școlii.
12. Are o atitudine protectoare față de mediulînconjurător.
13. Colaborează cu ceilalți pe bază de respect șiempatie.
14. Manifestă inițiativă și abilități de decizie în
activităţi şi contacte cu colegii.
15. Pare fericit la școală.

Calificativele acordate elevului la finalizarea clasei a II-a
Limba și literatura română
Matematică

60

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A II-A
GHID METODOLOGIC

55

Descrierea rezultatelor elevului
pe parcursul clasei a II-a la disciplinele școlare
LIMBA ȘI LITERATURA ROMÂNĂ

independent

ghidat deînvățător

cu mai multsprijin

1. Receptarea mesajului oral în diferite situaţii
de comunicare
2.

Perceperea mesajului citit/audiat prinreceptarea adecvată a universului emoţionalşi estetic al textelor literare şi utilitatea
textelor nonliterare

3.

Utilizarea scrisului ca tehnică
psihomotrică şi ca abilitate de exprimare agândurilor

4.

Aplicarea conceptelor şi a terminologiei
lexicale, fonetice, morfologice şisintactice în structurarea mesajelor
comunicative

5.

Manifestarea interesului şi a preferinţelor
pentru lectură

Activități de învățare și evaluare pe parcursul anului școlar: Informații prezentate succint; Situația decomunicare (prezentarea orală); Lectura imaginilor; Compoziția (oral). Textul compoziției; Compoziția
(oral). Expunerea orală a textului; Partea de vorbire; Partea de propoziţie; Mesajul argumentativ;
Compoziţia (scris)/Redactarea textelor proprii cu şi fără repere; Scrisul; Propoziția alcătuită și scrisă;Dialogul scris; Bilețelul; Caietul meu; Citirea cu voce a unui text cunoscut; Textul (literar/nonliterar)
citit la prima vedere; Textul analizat (în limita standardelor); Receptarea mesajului scris (citirea/lectura);
Poezia recitată; Mijloacele artistice (identificare); Textul literar povestit; Personajul literar
caracterizat/obiectul descris; Planul de idei (elaborare); Transcriere de text; Dictarea (scrierea dupădictare); Cuvinte cu ortograme; Prezentarea unui text literar cunoscut; Prezentarea unei cărți citite;
Agenda de lectură; Mini-proiectul în grup; Colaborarea în echipă.

MATEMATICĂ

independent

ghidat deînvățător

cu mai multsprijin

1. Identificarea şi utilizarea conceptelor
matematice şi a limbajului matematic însituaţii diverse
2. Aplicarea operaţiilor aritmetice şi aproprietăţilor acestora în contexte variate

56

61

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A II-A
GHID METODOLOGIC

3. Rezolvarea şi formularea de probleme,utilizând achiziţiile matematice4.

Explorarea/investigarea unor situaţii deproblemă reale sau modelate, integrândachiziţiile matematice şi cele din altedomenii

Activități de învățare și evaluare pe parcursul anului școlar: Scrierea numerelor naturale; Calcul oral în
baza unui exercițiu dat; Calcul oral în baza înțelegerii terminologiei matematice; Calcul în coloniță;Determinarea ordinii operațiilor într-un exercițiu fără/cu paranteze; Rezolvarea unui exercițiu fără/cu
paranteze; Rezolvarea ecuațiilor simple; Rezolvarea problemelor simple; Rezolvarea problemelor
compuse; Rezolvarea de situații de problemă din cotidian, care solicită calcule; Formularea problemelor;
Formarea șirurilor de numere după o regulă dată; Completarea șirurilor de numere/forme geometrice;
Recunoaşterea formelor geometrice; Efectuarea măsurărilor; Determinarea valorii de adevăr a unei
propoziții matematice; Exercițiu lacunar (cu numere/semne lipsă); Enunț lacunar (cu numere/cuvintelipsă); Completarea tabelelor/schemelor; Colaborarea în echipă; Caietul meu.

ȘTIINȚE

independent

ghidat deînvățător

cu mai multsprijin

1. Receptarea informaţiilor ştiinţifice
2. Explorarea şi investigarea lumiiînconjurătoare
3. Comunicarea orală şi scrisă utilizând stilulştiinţific
4. Adoptarea unui comportament adecvat în
cadrul mediului natural şi al celui social
Activități de învățare și evaluare pe parcursul anului școlar: Comunicarea orală/scrisă a informației
științifice; Descrierea unor corpuri/relații/stări/fenomene din natură; Clasificarea elementelor naturii;
Compararea corpurilor din natură; Ordonarea, gruparea unor obiecte/fenomene/evenimente;
Comunicarea observaţiilor efectuate, informaţiilor selectate/citite; Realizarea unor experimente simple;Înregistrarea grafică (tabel, schemă, fisă de observare) a observaţiilor efectuate; Analiza unor acţiuni,
schimbări, consecinţe, efecte; Utilizarea unor instrumente de măsurare (citirea termometrului,calendarului, ceasului); Colaborarea în echipă.

EDUCAȚIA MORAL-SPIRITUALĂ

independent

1. Utilizarea conceptelor specifice valorilor
moral-spirituale pentru cunoaşterea şi
respectarea tradiţiilor naţionale, experienţei
religioase, normelor de convieţuire în
societate
2. Aplicarea normelor din sfera valorilor umanein stabilirea relaţiilor interpersonale pozitive

62

ghidat deînvățătorEVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A II-A
GHID METODOLOGIC

cu mai multsprijin57

3. Manifestarea unui comportament social activ
şi responsabil adecvat unei lumi in schimbare
4. Participarea la luarea deciziilor şi larezolvarea problemelor comunităţii
Activități de învățare și evaluare pe parcursul anului școlar: Mesajul oral; Personajul textului/situației/cazului dat; Studiul de caz; Sărbători calendaristice; Comunicarea; Implicarea în acţiuni comunitare;
Mini-proiectul în grup; Adoptarea de reguli şi respectarea lor; Colaborarea în echipă.

EDUCAȚIA MUZICALĂ

independent

1. Cunoaşterea şi înţelegerea diversităţii
fenomenului muzical–artistic din perspectiva
semnificaţiilor emoţionale şi estetice
2. Identificarea mijloacelor de expresivitate
muzicală conform rolului în redarea imaginii
artistice şi a mesajului ideatic al operei
muzicale
3. Demonstrarea dexterităţilor muzicale şi
integrarea în activităţi artistice şcolare,culturale, sociale

ghidat deînvățător

cu mai multsprijin

4. Utilizarea terminologiei muzicale specifice
pentru reflecţie şi autoexprimare
5. Receptarea şi promovarea valorilor muzicalenaţionale şi universale
Activități de învățare și evaluare pe parcursul anului școlar: Interpretarea cântecului; Audiția creației
muzicale; Caracterizarea creației muzicale; Improvizarea melodiilor; Colaborarea în echipă.

EDUCAȚIA PLASTICĂ

independent

ghidat deînvățător

cu mai multsprijin

1. Explorarea diverselor instrumente, materiale
şi tehnici de artă2. Valorificarea elementelor de limbaj plastic în
exprimarea artistico-plastică
3. Realizarea lucrărilor plastice în diverse
tehnici şi materiale de artă4. Cunoaşterea noţiunilor elementare dindomeniul artelor plastice
Activități de învățare și evaluare pe parcursul anului școlar: Lucrări şi compoziţii plastice realizate prinutilizarea diverselor materiale, instrumente şi tehnici de artă; Lucrare plastică utilizând creioanele

58

63

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A II-A
GHID METODOLOGIC

colorate; Lucrare plastică utilizând acuarela/guașul; Lucrare plastică utilizând culoarea ca element delimbaj plastic; Lucrare plastică utilizând punctul/liniile; Lucrare plastică utilizând forma ca element delimbaj plastic; Compoziție plastică; Compoziție în materiale naturale; Prezentarea lucrării; Colaborarea
în echipă.

EDUCAȚIA FIZICĂ

independent

1. Cunoaşterea noţiunilor, cerinţelor şi
legităţilor elementare referitoare la educaţia
fizică şi aplicarea acestora în practica
educaţională

ghidat deînvățător

cu mai multsprijin

2. Dezvoltarea competenţelor fizice de bază prinintermediul exerciţiilor fizice
3. Formarea calităţilor de personalitate,comportamentului civilizat, a deprinderilor
comunicative şi de interacţiune socială
Activități de învățare și evaluare pe parcursul anului școlar: Exerciții de front și formații; Exerciții cu
caracter aplicativ (mers, alergări, sărituri etc.); Exerciții de dezvoltare fizică generală (EDFG); Exerciții
de atletism (săritură, alergare); Exerciții din gimnastica de bază (rostogoliri, atârnări, semisfoară etc.);
Jocul sportiv / jocul dinamic / ștafete; Aruncarea mingii; Colaborarea în echipă.

EDUCAȚIA TEHNOLOGICĂ

independent

1. Elaborarea unui proiect de confecţionare aunui obiect, care să răspundă unei trebuinţe;prezentarea acestui proiect
2. Conceperea şi organizarea mijloacelor deconfecţionare a unui obiect conformproiectului elaborat

ghidat deînvățător

cu mai multsprijin

3. Realizarea obiectului conform proiectuluielaborat, respectând regulamentul tehnologic
4. Evaluarea lucrării realizate, memorarea
etapelor procesului tehnologic
Activități de învățare și evaluare pe parcursul anului școlar: Proiect de confecţionare; Articole
tradiţionale; Confecționare de lucrări; Evaluarea lucrărilor confecţionate.

64

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A II-A
GHID METODOLOGIC59

LIMBA STRĂINĂ

independent

ghidat deînvățător

cu mai multsprijin

1. Receptarea mesajelor orale
2. Producerea mesajelor orale şi interacţiunea
orală
3. Receptarea mesajelor scrise
4. Producerea mesajelor scrise şi interacţiunea
scrisă
5. Iniţierea în cunoaşterea altor culturi
6. Conectarea la alte limbi şi discipline
Activități de învățare și evaluare pe parcursul anului școlar: Conversaţie; Monologul. Prezentarea unuimonolog succint la tema propusă; Transcriere/Copiere a enunţurilor simple a textului de mică extindere
din manual; Scrierea după dictare; Scrierea unei scrisori scurte (de invitaţie, de acceptare, de refuz),mesaje electronice, cărţi poştale scurte şi simple (de aniversare, de felicitare etc.); Lectura imaginilor;Alcătuirea unor enunţuri simple; Povestirea unui text scurt; Comunicarea orală. Formularea
propoziţiilor simple; Colaborarea în echipă.

Recomandări/arii de dezvoltare (opțional):________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
Semnătura dirigintelui: _____________________________
Semnătura părintelui: _____________________________
L.Ș

60Semnătura directorului

65

EVALUAREA CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR | CLASA A II-A
GHID METODOLOGIC