Енергетична безпека Українищомісячний моніторинг
червень 2023Наслідки підриву Каховської ГЕС з ракурсу енергетичноїбезпеки
В ENTSO-E збільшили можливості імпорту електроенергії вУкраїну
Підготовка газової інфраструктури до опалювального сезонуЧи допоможе 11-й пакет санкцій ЄС заблокувати їх обхід?
Результати Ukraine Recovery Conference для відновленняенергетикиЩо дасть Україні приєднання до програми Connecting
EuropeМатеріал підготовлено за підтримки Міжнародного фонду «Відродження» у рамках проєкту «Адвокація
«зеленого» відновлення України через посилення підтримки України та послаблення російського впливу в ЄС».
Матеріал відображає позицію авторів і не обов’язково відображає позицію Міжнародного фонду «Відродження».

DiXi Group пропонує щомісячний моніторинг і аналіз головних подій у сфері
енергетичної безпеки, що має на меті відстеження ефективності рішень нанаціональному і загальноєвропейському рівні та поточного стану енергетичної
безпеки України, ініціювання нових заходів для її підвищення.

Наслідки підриву Каховської ГЕС з ракурсу енергетичної безпеки6 червня російськими військами здійснено підрив Каховської ГЕС, який став не просто
черговою атакою агресора, а справжньою техногенною катастрофою з величезними гуманітарними,екологічними та економічними наслідками.
Каховська ГЕС – остання в Дніпровському каскаді гідроелектростанцій, тож руйнування дамбивплинуло на можливості пропуску води на інших об’єктах «Укргідроенерго» в перші дні після трагедії.
Тепер відсутність води у Каховському водосховищі створює потенційні ризики для забезпечення
достатнього рівня води в ставках-охолоджувачах Запорізької АЕС, Запорізької ТЕС та Криворізької ТЕС,що може мати негативні короткострокові та довгострокові наслідки для української енергетичноїсистеми.
Короткострокові наслідки для енергосистеми
Руйнування агресором українських енергетичних об’єктів – це не тільки значні економічні
збитки, але й негативний вплив на енергетичну безпеку України. Сама окупована Каховська ГЕС вжебільше ніж півроку не виробляє електроенергію: об’єкт зупинено в жовтні 2022 року. Проте в перші дніпісля підриву інші гідроелектростанції, що знаходяться вище по руслу Дніпра, не могли видавати вмережу всю доступну потужність, оскільки спуск додаткових обсягів води через генератори збільшивби площі підтоплення та наслідки катастрофи.
Відповідно до звіту з оцінки енергетичних збитків, завданих російською агресією,опублікованого ПРООН, станом на кінець квітня 2023 року наявна потужність гідроелектростанцій
зменшилася до 4,7 ГВт або на 29,8% в порівнянні з 6,7 ГВт на кінець 2021 року. Із жовтня 2022 року доквітня 2023 року на більшості електростанцій зафіксовано пошкодження основного або допоміжного
обладнання. За даними ПРООН, три гідроелектростанції та одна гідроакумулююча станція серйозно
пошкоджені ракетними обстрілами, в тому числі удари нанесені по електрообладнанню та машинним
залам ГЕС. Загалом було пошкоджено 2,1 ГВт наявної потужності ГЕС і ГАЕС, відновлено 500 МВтпошкодженої потужності.
Наявна генеруюча потужність ГЕС та ГАЕС, МВтДжерело: Звіт ПРООН

Гідрогенерація – потужний високоманевровий компонент української енергосистеми, якийпокриває пікові періоди споживання та активно використовується як резерв відновлення частоти приавтоматичному та ручному регулюванні. Саме тому дефіцит такого типу потужності є особливовідчутним для енергосистеми. Через додаткове обмеження доступної потужності ГЕС та ГАЕС оператор
системи передачі був змушений активувати аварійну допомогу із сусідніх країн для проходження
максимуму вечірнього споживання кілька діб поспіль, починаючи із 7 червня.
Довгострокові наслідки для енергосистемиКрім гуманітарної та екологічної катастрофи, серед найбільших довгострокових наслідків
підриву Каховської ГЕС вказують на ризики зниження рівня води у ставку-охолоджувачу Запорізької
АЕС. НАЕК «Енергоатом» уважно стежить за ситуацією та відзначає, що активного випаровування водиу ставку не відбувається, оскільки всі енергоблоки ЗАЕС зупинені. Вважається, що у критичному
випадку перекачувати воду для поповнення ставка-охолоджувача можливе з артезіанськихсвердловин, які є на території самої станції, а також з річки Конка, що протікає поряд із ЗАЕС. Також
джерелом води для майданчика є канал Запорізької ТЕС (див. нижче). Проте, одночасно експертизауважують, що навіть у разі деокупації ЗАЕС та її розмінування, запустити енергоблоки в роботу безефективного вирішення проблеми подачі води у ставок-охолоджувач буде неможливо.
Крім окупованої найбільшої в Європі атомної станції, з Каховського водосховища забір водиздійснювала Запорізька теплова електростанція, яка також знаходиться в зоні окупації та не виробляє
електричну енергію. Подача води в ставок-охолоджувач ЗАЕС здійснюється через ізольовану ділянку
водосховища на території Запорізької ТЕС. Тож проблема із забезпеченням водою для системи
охолодження після деокупації буде актуальною і для ЗаТЕС.
Ще один великий енергетичний об’єкт, що поповнює запас води з Каховського водосховища, Криворізька ТЕС. У компанії-операторі ДТЕК повідомляють, що станція працює в стабільному режимі іситуація повністю контрольована. Проте в довгостроковій перспективі для стабільної роботи станції
також не варто виключати необхідність резервного джерела для подачі води.
Наприкінці червня з’явились кадри, що ілюструють, як виглядає Каховське водосховище:пустеля, вкрита дрібною сіткою тріщин, красномовно свідчить про масштаби екологічної катастрофи.
Вже зараз можна почути різні точки зору на питання необхідності відновлення дамби длязабезпечення водою населення прилеглих населених пунктів та зрошення. В «Укргідроенерго» мають
наміри перекрити Каховське водосховище за допомогою перемички з тієї сторони, де підірвані станціяі гребля, а в подальшому і побудувати нову ГЕС, яка буде регулювати пікові навантаження в регіоні.
Противники зведення нової дамби вказують, що зрошення та подачу питної води на півдні країни
можна відновити і без побудови нової ГЕС, а на деградованій території має бути відновленарослинність.
З огляду на екологічний вплив гідроенергетики, території осушених земель може бутивикористана для зміцнення енергетичної безпеки України й іншим чином. Наприклад, тут можна
побудувати вітропарки, потужність яких буде здатна замістити частину застарілих вугільних
енергоблоків. На відміну від сонячних панелей, вітрогенератори гарантують цілорічну роботу беззниження продуктивності в осінньо-зимовий період та вночі, проте також потребують підвищення
гнучкості енергосистеми (встановлення високоманеврових потужностей) для компенсації нестабільноївидачі електроенергії.
Підрив Каховської ГЕС має значний вплив на енергетичну безпеку в довгостроковійперспективі, оскільки є причиною зниження доступної генеруючої потужності об’єктів, стабільнаробота яких пов’язана із забором води з Каховського водосховища. Але одним з найбільшзагрозливих наслідків підриву Каховскої ГЕС є ризик здійснення росіянами аналогічного теракту наЗапорізькій АЕС. Відсутність жорсткого покарання за екоцид, що здійснює рф на території України,створює відчуття безкарності для агресора. Варто нагадати, що «Росатом» досі не знаходитьсяпід західними санкціями і приймає активну участь в окупації ЗАЕС.

В ENTSO-E збільшили можливості імпорту електроенергії в Україну21 червня 2023 року в «Укренерго» повідомили про збільшення обсягів пропускноїспроможності міждержавних інтерконекторів для імпорту електроенергії в Україну та Молдову до 1200
МВт. Таке рішення мережі операторів системи передачі континентальної Європи (ENTSO-E) є дужесвоєчасним: оператор системи передачі України повідомляє, що цього літа енергосистема працює здефіцитом потужності, який викликаний ремонтами енергоблоків на АЕС, пошкодженням обладнанняна теплових та гідроелектростанцій.
Весняний профіцит в українському енергобалансі цього року частково пояснюється рекорднимпаводком, який дозволив «Укргідроенерго» збільшити у півтора рази генерацію електричної енергії впорівнянні з аналогічним періодом минулого року. Додаткові високоманеврові потужності не тількипокривали пікові періоди споживання, але й дозволили гідрогенерації експортувати надлишки.
Із закінченням весняного водопілля в повідомленнях «Укренерго» щодо балансу венергосистемі України все частіше з’являється інформація про вимушене звернення за аварійною
допомогою до операторів мереж сусідніх країн для покриття дефіциту в ОЕС України. Проходження
літнього максимуму навантажень ускладнюється сезонною ремонтною кампанією на крупних
електростанціях, а також масштабністю руйнувань після російських атак. За оцінками енергетичних
збитків ПРООН, станом на 30 квітня 2023 року доступна генеруюча потужність скоротилася більш ніжудвічі, із 37,6 ГВт до 18,3 ГВт. Найбільше постраждала маневрена потужність у системі, яка скоротилася
на 68% – із 14,3 ГВт до 4,6 ГВт, насамперед на теплових електростанціях.
Імпорт електричної енергії у червні 2023 року, МВт·год
9000
8000
7000
6000
5000
4000
3000
2000
1000
0123456789 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30Джерело: НКРЕКПКомерційний імпорт електроенергії в такій ситуації міг би стати важливим джерелом покриттяпопиту, проте через значну різницю в цінах на спотових ринках імпорт в Україну економічно
невигідний. Винятком є вихідні дні, коли в сусідніх країнах ціни традиційно падають з огляду на різке
зниження попиту, а на українському ринку ціна штучно втримується на більш високому рівні за рахунок
нижніх прайс-кепів. На проблему граничних цін та їх негативний вплив на баланс енергосистеми
України вказують в «Укренерго», наголошуючи, що відміна цінових обмежень зробить ціноутворення
більш гнучким та допоможе уникнути масових відключень у години дефіциту за цілком ринковим
механізмом.
27 червня НКРЕКП встановлено нові граничні ціни на ринку «на добу наперед»,внутрішньодобовому ринку та балансуючому ринку. Відтепер мінімальна гранична ціна на РДН та ВДРвстановлена на рівні 10 грн/МВт·год, а верхня гранична ціна буде різною для трьох періодів доби:•••для годин мінімального навантаження (з 00:00 до 07:00 та з 23:00 до 24:00) – 3000 грн/МВт·год;для денних годин (з 07:00 до 19:00) – 5600 грн/МВт·год;для годин максимального навантаження (з 19:00 до 23:00) - 7200 грн/МВт·год.

Потенційно нове цінове регулювання має дозволити наростити обсяги імпорту електроенергіїв найбільш дефіцитних періодах – в години вечірнього максимуму навантажень. Саме такуаргументацію було задіяно членом НКРЕКП Валерієм Тарасюком при наданні пропозиції додатковогорозширення верхньої цінової межі. Проте, якщо проаналізувати цінові індикативи в сегменті «на добунаперед», наприклад, у Словаччині або Румунії, то стає очевидним, що нові прайс-кепи можуть бутидієвими лише поза межами зимового періоду. Наприклад, в «довоєнному» 2021 році - за данимиTransparency Platform ENTSO-E - ціни в робочі дні в пікові 16-22 години грудня перевищували 300
євро/МВт·год. Тому в довгостроковій перспективі для залучення імпорту електроенергії перед ОЗПверхні прайс-кепи мають бути знов переглянуті.

Джерело: НКРЕКПЩе однією важливою особливістю українського ринку електричної енергії є штучний профіцитна РДН. Наприклад, «Укренерго» повідомила про недостатність загальної потужності українських
електростанцій для покриття вечірнього споживання 27 червня. Проте, в той же час на РДН заявлений
обсяг продажу був менший, ніж заявлений обсяг купівлі лише в розрахункову годину із 00:00 до 01:00.
Це свідчить про те, що покупці не виходять на РДН та ВДР зі своїми заявками, «випадаючи» одразу набалансуючий ринок. Така картина спотворює баланс попиту та пропозиції, і, як наслідок, ціновііндикативи.
Також варто відзначити, що минулої зими дефіцит в енергосистемі України сягав 4,5 ГВт призагальній потужності генерації, що перебувала в роботі, на рівні 12 ГВт. Навіть за умови відновлення
частини генеруючих потужностей, прогнозований дефіцит електричної енергії взимку все однозалишається значним. 1200 МВт дозволеного імпорту знизять дефіцит, проте для уникнення масових
відключень цього обсягу може виявитися замало.

Збільшення дозволеної потужності імпорту електроенергії – позитивний крок дляенергетичної безпеки. Наступний опалювальний сезон може виявитись не менш складним дляенергосистеми України, ніж попередній, тому оператор системи передачі, Міненерго та Регулятор
повинні бути готовими швидко реагувати на зміни в балансі та цінових індикативах українського
ринку та ринків сусідніх країн, звідки може бути залучений імпорт. Своєчасне прийняття рішеньпро збільшення прайс-кепів (або їх відміни), подальша робота над збільшенням погоджених обсягів
комерційних перетоків допоможуть Україні подолати виклики нового осінньо-зимового періоду.

Підготовка газової інфраструктури до опалювального сезону
Україна активно працює над збільшенням привабливості використання української газової
інфраструктури у сезоні 2023/2024. Проте забезпечення газом внутрішніх споживачів та створеннястратегічних резервів перед наступним ОЗП є пріоритетним завданням. Фонд енергетичної підтримки
України послідовно допомагає покращувати енергетичну безпеку, в тому числі в питаннях відновлення
газотранспортної інфраструктури. 20 червня в Секретаріаті Енергетичного Співтовариства повідомили,що Фондом профінансована поставка сучасних автоматичних газорозподільних станцій, які повинні
зміцнити операційні можливості ГТС України у східних та південних областях.
Вартість обладнання, яке буде поставлено компанією cGAS controls Sp. Z o.o. відповідно дорезультатів незалежної та прозорої процедури закупівлі, складає 7,5 млн євро. Згідно з умовамиконтракту, постачальник також буде здійснювати нагляд за монтажем обладнання та введенням новихоб’єктів в експлуатацію. Газорозподільні станції будуть встановлені в східних та південних областяхзамість пошкодженого внаслідок російської агресії обладнання та забезпечать стабільне табезперебійне постачання енергоресурсів споживачам. Сучасне автоматичне обладнання дозволяє
експлуатувати ГТС більш ефективно та безпечно.
Допомогу у зміцненні безпеки газопостачання на внутрішньому ринку Україна отримує нетільки через Фонд енергетичної підтримки, але й напряму від партнерів. Повідомляється, що АгенцієюСША з міжнародного розвитку (USAID) придбано генератори для забезпечення безперебійної роботиГТС, підвищення стійкості її функціонування та підготовки до наступного опалювального сезону.
Аналогічну допомогу отримано і від грецького оператора.
У червні «ОГТСУ» та оператором газосховищ «Укртрансгаз» запропоновано європейським
партнерам 10 млрд кубометрів вільних потужностей в сховищах. За словами посадовців, українськасторона готова виконувати зобов’язання щодо зберігання газу попри російську військову агресію, щопродовжується.
Перевага українських потужностей для зберігання газу – розташування. Інфраструктурніоб’єкти знаходяться близько до західного кордону, а розвинута мережа забезпечує понад 100 різних
маршрутів транспортування ресурсу. Зараз українська мережа має принаймні 2 трубопроводи наперетині з кожним суміжним оператором ГТС країн ЄС, що забезпечує значний потенціал для торгівлі: 54 млн куб. м на добу гарантованих потужностей на вході; 200 млн куб. м. потужності для ре-експорту.
Пропозиція України – зберігання газу в режимі «митного складу» протягом 1095 днів. Тобтоклієнтам не потрібно сплачувати податки та митні платежі, що робить використання української газовоїінфраструктури дуже привабливим.
З огляду на поступове зростання цін на газ протягом червня та вигідні тарифи натранспортування газу та зберігання, що пропонує Україна, наша сторона очікує на зацікавленістьєвропейських трейдерів. Обґрунтованість таких очікувань підтверджують в «ОГТСУ»: на початку травнябуло успішно розподілено потужності міждержавних точок входу на 3 квартал 2023 року. Оператор
української ГТС відзначив зацікавленість учасників європейського ринку сезонно зберігати газ вукраїнських сховищах.

Ціни на газовому хабі TTF (Day-Ahead) у червні 2023 р., євро/МВт·годДжерело: «УЕБ»Варто відзначити, що аналітики фіксують значне зменшення темпів закачування газу в ПСГ упорівнянні з минулими роками. Це пояснюється тим, що запаси, зроблені учасниками ринку передминулою зимою, не були використані повністю, і зараз сховища Європи заповнені на 74,37%, щобільше ніж на 16% більше, ніж в середньому у цей період за останні 5 років. Тому активність
використання додаткових обсягів зберігання може бути нижче очікуваної.
Важливість встановлення нового обладнання для підготовки до наступного опалювального
сезону та забезпечення газопостачання постраждалих від обстрілів районів складно переоцінити.
Стабільна та надійна робота української ГТС – це не тільки гарантія постачання енергоресурсу навнутрішній ринок. Це також важливий сигнал для європейських партнерів про те, що Україна
активно працює над відновленням інфраструктури для посилення енергетичної безпеки всієї
Європи. Потужність українських сховищ та наявність різних маршрутів з транспортування газурозширюють можливості європейських країн із диверсифікації постачання та створенню
стратегічних запасів перед наступною зимою, що є потужним інструментом для боротьби зросійським енергетичним шантажем.

Чи допоможе 11-й пакет санкцій ЄС заблокувати їх обхід?
23 червня стало відомо про ухвалення 11-го пакету санкцій ЄС, який повинен посилити тиск наагресора, закривши виявлені лазівки по обходу введених обмежень. Нові рішення ЄС передбачаютьряд економічних та індивідуальних обмежувальних заходів, що посилять вже введенні заборони. Заповідомленням української сторони, до підготовки пропозицій чергового санкційного пакету булизалучені фахівці Міжнародної санкційної групи, яку очолюють Майкл МакФол та Андрій Єрмак.
Під прицілом нових обмежень – «паралельний імпорт», який росії вдається організувати черезтреті країни. За рахунок постачання мікроелектроніки через обхідні схеми, Кремль досі має змогу
виробляти технологічні озброєння для продовження військових дій. Санкції ЄС включають розширення
заборони на транзит окремих товарів, які експортуються з ЄС до третіх країн та можуть
використовуватись у військових цілях.
В енергетичному секторі найголовнішою проблемою є транспортування російської нафти зпорушенням санкційного режиму. Європейські видання вказують, що російська нафта продовжує
потрапляти на європейський ринок, проте офіційно довести це дуже складно. В ЄС відстежують
зростаючий імпорт нафтопродуктів з Індії, а також збільшення закупівлі цією країною російської сирої
нафти. За даними ЄС, експорт продуктів нафтопереробки з Індії до ЄС зріс із 1,1 мільйона барелів у січні2022 року до 7,4 мільйона барелів у квітні 2023 року. Після переробки ці продукти більше невважаються російськими, а тому формально не підпадають під обмеження.
Ще одна проблема – тіньовий флот. За окремими даними, до незаконного транспортуванняросійської нафти залучено біля 443 танкерів, більшість з яких належать компаніям із Греції. За логікоюсанкцій покупці повинні підтвердити, що вони дотримуються граничної ціни в 60 доларів за барель,перш ніж мати можливість використовувати західні послуги з доставки та страхування. Також в ЄС дієзаборона на будь-який імпорт російської нафти морським шляхом. Новий санкційний пакетпередбачає покарання для порушників санкцій: Заборона на доступ до портів ЄС для суден, які здійснюють перевантаження нафти із судна насудно, не повідомляють відповідні органи про такі перевантаження у встановлені строки та увстановленому порядку, або підозрюються у порушенні заборони на імпорт російської нафтиабо транспортують продукцію із порушенням встановлених граничних цін; Заборона на доступ до портів ЄС для суден, які маніпулюють або вимикають свою навігаційну
систему відстеження під час транспортування російської нафти, що підпадає під дію заборонина імпорт нафти або режим граничних цін.
Багато питань також викликає вилучення із санкційного переліку експорту нафти черезКаспійський трубопровідний консорціум. Компанія-оператор зможе продовжувати закупівлю
спеціалізованих запасних частин, необхідних для обслуговування трубопроводу, та транспортувати
нафту, видобуту в Казахстані, через морський термінал на чорноморському узбережжі Росії.
Саме через термінал у Новоросійську проходить 70% казахстанського експорту нафти, що даєможливість росіянам мати вплив на керівництво Казахстану. Ще минулого року аналітики вказували,що несподівані зупинки роботи морського терміналу є виключно російським політичним тиском увідповідь на наміри Казахстану допомогти ЄС із подоланням залежності від російської нафти і газу.
Також важливо зауважити, що 31% акцій консорціуму належать російській стороні (24% у довірчомууправлінні АК «Транснефть» та 7% належить «КТК Компані»), що дає змогу Кремлю отримуватинадходження до бюджету як дохід від транзиту нафти.
Попри очікування української сторони, 11-й санкційний пакет не містить обмежень дляросійської ядерної галузі, незважаючи на те, що «Росатом» є важливою складовою російського
військово-промислового комплексу та приймає активну участь в окупації Запорізької АЕС.
Держкорпорація продовжує реалізовувати свої міжнародні проєкти, посилюючи залежність країн відрф. Доказом того, що для росіян ядерна галузь – це не про бізнес, а саме про вплив, є схеми
фінансування будівництва ядерних об’єктів:•Білоруська АЕС (Білорусь) – на будівництво станції рф виділила кредит у 10 млрд дол.;•АЕС «Руппур» (Бангладеш) – російська сторона виділила державний експортний кредит урозмірі 11,38 млрд дол.;•АЕС «Ель-Дабаа» (Єгипет) – 85% вартості будівництва фінансується за рахунок державного
кредиту рф в розмірі 25 млрд дол.;•АЕС «Пакш» (Угорщина) – 10 із 12,5 млрд євро на будівництво нових енергоблоківпокриваються за рахунок російського державного кредиту;•АЕС “Аккую” (Туреччина) – проєкт реалізується одним з підрозділів «Росатому» за моделлюBOO (build-own-operate) та фінансується за рахунок федерального бюджету, коштів самого«Росатома» та кредиту від російського «Сбєрбанку».

Країна-агресор продовжує активно посилювати свій вплив в атомній галузі по всьому світу,пропонуючи державне кредитування таких проєктів та повний цикл будівництва АЕС. Росіянипропонують не тільки будувати генеруючі потужності, але й навчати персонал країни-замовника,забезпечувати експлуатацію, ремонт обладнання, та постачання ядерного палива.
Одночасно із посиленням контролю за виконанням введених обмежень проти російськихенергетичних ресурсів вкрай важливою є робота над зменшенням впливу росіян на світовому рівнів такій критичній галузі як ядерна енергетика. Обмежувати вплив російської федерації необхіднона всіх рівнях, і ядерна галузь тут є найбільш вразливою з огляду складність і технологічністьпроцесів. Дії росії не повинні залишатися безкарними: представники країни-агресора повинні бутиусуненими від керівних посад в МАГАТЕ, а корпорація «Росатом» нарешті підпасти під обмеження,що ускладнить реалізацію закордонних проєктів та змусить країни переглянути контракти накористь альтернативних технологій, обладнання та виконавців робіт.

Результати Ukraine Recovery Conference для відновлення енергетики
21-22 червня в Лондоні відбулась знакова подія – Конференція з відновлення України(URC 2023), головним завданням якої є активізація міжнародної підтримки для подолання наслідківвійни. Подія зібрала понад 1000 делегатів та спікерів найвищого рівня, які надали свої пропозиції щодоконфігурації механізмів повоєнного відновлення та шляхів його фінансування. Серед підписаних врамках URC 2023 угод є низка виключно «енергетичних», зокрема направлених на зміцнення
енергетичної безпеки, встановлення додаткових генеруючих потужностей, створення інноваційних
систем розподілу електричної енергії.
Щоб зрозуміти масштаби проблеми, достатньо вивчити звіт ПРООН, опублікований у червні2023 року. Звіт дозволяє зрозуміти масштаби збитків енергетичній системі Україні, завданої збройноюагресією російської федерації, окреслити пріоритетні сфери реагування в короткостроковій тадовгостроковій перспективі, а також зрозуміти ступінь кореляції заяв та публічних обговорень в рамкахURC 2023 із фактичним станом справ. Головні показники звіту:•загальна генеруюча потужність зменшилася більш ніж на 50%, із 37,6 ГВт до 18,3 ГВт;oманеврена потужність скоротилася на 68%, із 14,3 ГВт до 4,6 ГВт;oдоступна потужність ядерної генерації зменшилася на 44%, із 13,8 ГВт до 7,7 ГВт;oдоступна потужність ГЕС зменшилася на 29%, із 6,6 ГВт до 4,7 ГВт;oдоступна потужність ВДЕ зменшилася на 24%, із 8,1 ГВт до 6,2 ГВт;•виведено з ладу 45% трансформаторів на важливих вузлових підстанціях (42 із 94);•з початку повномасштабної війни пошкоджена 591 котельня (2,4% від загальної кількості);•видобуток природного газу в січні-квітні 2023 року порівняно з відповідним періодом 2021року зменшився на 6,6%;•близько 25% державних і частина приватних шахт перебувають під тимчасовим військовимконтролем російської федерації;•видобуток вугілля скоротився приблизно на 35%.

Загальні збитки електроенергетичній, газовій, теплоенергетичній та вугільній інфраструктуріоцінюються в 10 млрд дол. США. З огляду на значні пошкодження, поточний та прогнозований нанаступний ОЗП дефіцит електричної енергії, головні зусилля, за оцінками ПРООН, мають бутинаправлені на підвищення стійкості мереж системи передачі, а також введення в роботу додатковихгенеруючих потужностей. У середньостроковій перспективі на перший план вже виходить питаннядецентралізації енергосистеми та зобов’язання України по досягненню вуглецевої нейтральності:застарілі вугільні ТЕС повинні бути замінені більш екологічними джерелами.
Одним з важливих результатів Ukraine Recovery Conference 2023 стало підписання низки угод,реалізація яких матиме безпосередній вплив на підвищення енергетичної безпеки України. Перш завсе – це внесок Великої Британії у програму Міжнародної фінансової корпорації «Економічнапідтримка України» (IFC ERA) по зміцненню енергобезпеки. Кошти будуть направлені на підтримкувідновлюваної енергетики та підвищення енергоефективності. Додаткове фінансування дляенергетичного сектору Україна отримає і від США: держсекретар Ентоні Блінкен заявив, що 520 млн
дол. із 1,3 млрд дол. допомоги на відновлення будуть направлені на ремонти саме енергетичноїмережі.
Серед інших важливих домовленостей на URC 2023 в «енергетичному блоці» варто відзначити:•угоду між IFC та компанією Scatec ASA щодо реалізації в Україні модульних технологій звиробництва та зберігання сонячної енергії, що допоможе диверсифікувати генерацію
електроенергії і замістити потужності, що використовують викопне паливо;•створення консорціуму Smart Storage Grid for Ukraine, який буде працювати над реалізацієюпроєктів в сфері накопичення енергії та побудови «розумних мереж». До консорціуму крімукраїнських компаній «МХП Еко Енерджи» та «Вольтаж Груп», увійшли компанії MSPTechnology Ltd (Великобританія), fifthVOLT GmbH (Австрія), EPC Corporation (США);•політичні домовленості, серед яких – Меморандум про енергетичне партнерство
Міністерством енергетики України та Міністерством закордонних справ Великої Британії, яківже почали втілювати у життя програму зелених інновацій «InnovateUkraine».

В рамках конференції Міністерство енергетики презентувало окремі цифри з Енергетичної
стратегії України до 2050 року. Амбітні плани уряду передбачають відновлення енергетики звикористанням найсучасніших технологій. Україна планує пропонувати європейським партнерам
зелену і чисту електроенергію, найбільші в Європі підземні газові сховища, потенціал для виробництва
водню. Для цього в планах Уряду – значне нарощування встановленої потужності до 2050 року:•до 140 ГВт вітрової генерації, до 94 ГВт сонячної генерації;•до 38 ГВт систем зберігання енергії;•до 30 ГВт атомної генерації;•до 18 ГВт біоенергетичних потужностей;•до 9 ГВт гідрогенерації.
Співвідношення поточної доступної потужності (звіт ПРООН) та планів до 2050 р.

Гідрогенерація

Атомна генераціяВітрова та сонячна генерація0%

10%

20%

30%

станом на квітень 2023 року40%

50%

60%

70%

80%

90%

100%

заплановано до 2050 рокуТакож Міненерго прогнозує, що Україна зможе наростити видобуток газу в 4 рази, а нафти –у понад 6 разів. Загальний обсяг інвестицій в енергосектор повинен скласти більше 400 млрд дол. Вурядовій концепції Україна представлена енергетичним хабом Європи, проте конкретний перелікнеобхідних реформ і проєктів на найближчу перспективу поки не представлено.
Головним результатом URC 2023 є отримання потужних сигналів підтримки від партнерів,а також кілька практичних кроків по імплементації програм підтримки. Проте для реального
повоєнного відновлення амбітних цілей і міжнародної фінансової підтримки явно замало. Країніпотрібні ефективні системи управління проєктами, законодавчі зміни, зокрема податкові реформита дієві механізми гарантій для інвесторів, чітке розуміння шляхів досягнення поставлених цілей.

Що дасть Україні приєднання до програми Connecting Europe6 червня Україна приєдналась до програми Connecting Europe Facility (CEF). Відповідну угодупро асоціацію підписано комісаром ЄС з питань транспорту Адіною-Йоаною Велян та віцепрем’єром зпитань відновлення України - міністром розвитку громад, територій та інфраструктури ОлександромКубраковим.
Приєднання до CEF дозволить українським компаніям або органам влади отримуватифінансування проєктів спільного інтересу у транспортній, енергетичній або цифровій галузі. Згідно зофіційним коментарем Єврокомісії, реалізація спільних проєктів буде посилювати інтеграцію Українив європейські ринки та посилить конкурентоспроможність.
Поточний програмний період CEF триває до 2027 року, а наступний конкурс буде проведено увересні 2023 року. Загальний бюджет поточного періоду CEF складає близько 21 млрд євро. Проєктиспільного інтересу фінансуються програмою в обсязі 50% від вартості. Інша половина витрат
покривається країною, що подала заявку. Також країна-претендент має можливість залучати
міжнародні фінансові установи для покриття «своєї» частини вартості проєкту.
Один із програмних секторів Connecting Europe Facility – енергетичний. Його головною метоює підтримка інвестицій у будівництво нової транскордонної енергетичної інфраструктури в Європі абовідновлення та модернізація існуючої. Із загального бюджету CEF на енергетичні проєкти планується
виділити 7,9 млрд євро.
Окрім того, як і раніше, Україна може подаватися на підтримку інфраструктурних проєктів, яківідповідають загальним і спеціальним критеріям, визначених в адаптованому Регламенті (ЄС)
347/2013 щодо керівних принципів транс’європейської енергетичної інфраструктури. Адаптованоюверсією Регламента передбачено 2 типи проєктів: проєкти інтересу Енергетичного Співтовариства(PECI) і проєкти взаємного інтересу (PMI).
Черговий етап відбору заявок відбудеться у 2024 року, відразу після включення дозаконодавчої бази Енергетичного Співтовариства нового Регламенту TEN-E, що набув чинності в ЄС учервні 2022 року. Це дозволить імплементувати поточні пріоритети європейської енергетичноїполітики при відборі заявок на фінансування.
Оновлений Регламент TEN-E встановлює транскордонне планування енергетичноїінфраструктури, направлений на інтеграцію регіонів, ізольованих від європейських енергетичнихринків, сприяє досягненню цілей декарбонізації, допомагає інтегрувати відновлювані джерела енергії.
Також нові правила передбачають доступ держав-членів ЄС до щонайменше трьох джерел постачанняприродного газу або до світового ринку скрапленого газу.
Збільшення кількості та потужності енергетичних інтеконнекторів між Україною та сусіднімиєвропейськими країнами матиме позитивний вплив не тільки на постачання ресурсів на внутрішнійукраїнський ринок, але й на енергетичну безпеку Східної Європи. Приклад – польський проєктбудівництва лінії електропередачі «Рівненська АЕС-Хелм», яка може стати новим потужнимміждержавним сполученням та дозволила би мати двосторонній обмін електричною енергією змаксимальним миттєвим значенням 1000 МВт.

Джерело: WysokieNapiecieЗ польської сторони заявка до Єврокомісії на отримання гранту по програмі Connecting EuropeFacility була подана наприкінці 2022 року. Ініціатор – компанія Orlen Synthos Green Energy. Загальнийобсяг інвестицій проєкту складає близько 300 млн євро. Подальше просування проєкту передбачаєстворення чіткого плану реалізації та розробку структури фінансування, після чого у 2024 році має бутиотримано екологічний висновок та дозвіл на будівництво, відтак можна очікувати на фінальнеінвестиційне рішення. Згідно з проєктом Orlen Synthos Green Energy, будівельні роботи можутьрозпочатись вже у 2025 році, а прийняти об’єкт в експлуатацію можна буде у 2026-му. Проте зрозуміло,що реальні терміни реалізації інвестиційного проєкту будуть залежати від ходу бойових дій натериторії України.
Приєднання України до програми Connecting Europe Facility – значний крок у напрямкупосилення енергетичного співробітництва з країнами ЄС. Залучення інвестицій через CEF дастьзмогу операторам електричних та газових мереж реалізовувати важливі проєкти зі зміцнення
транскордонних зав’язків, які відіграють важливу роль в енергетичній безпеці всього регіону.
Нові критерії відбору заявок мають сприяти декарбонізації галузі та стимулювати
виробництво відновлюваної енергії, а також враховують національні плани з енергетики таклімату, в першу чергу посилення енергоефективності. Участь у Connecting Europe Facility дляУкраїни може стати додатковим інструментом для досягнення цілей, які встановлені урядом венергетичній галузі на довгострокову перспективу до 2050 року.