MINISTERUL EDUCAȚIEI, CULTURII ȘI CERCETĂRII
AL REPUBLICII MOLDOVAINSTITUTUL DE ȘTIINȚE ALE EDUCAȚIEI

METODOLOGIAPRIVIND IMPLEMENTAREAEVALUĂRII CRITERIALE PRIN DESCRIPTORI
CLASA A III-AChișinău, 20171

Aprobată la Consiliul Naţional pentru Curriculum (Ordinul Ministerului Educației, Culturii și
Cercetării nr.70 din 05 septembrie 2017).

Coordonatori:
 Lilia POGOLȘA, dr. hab., prof. univ., MECC
 Nicolae BUCUN, dr. hab., prof. univ., IȘE Valentin CRUDU, dr., MECC
 Valentina GAICIUC, MECC
Autori: Mariana MARIN, dr., conf. univ., IȘE Valentina GAICIUC, MECC
 Ludmila URSU, dr., conf. univ., UPS „Ion Creangă” din Chișinău
 Oxana PALADI, dr., conf. univ., IȘE Nelu VICOL, dr., conf. univ., IȘE Angela CURACIȚCHI, dr., conf. univ., UPS „Ion Creangă” din Chișinău
 Daniela STATE, grad did. sup., Liceul „Columna”, mun.Chişinău Natalia DARII, grad did. sup., IPŞP „Grigore Vieru”, or. Ştefan Vodă
 Valentina ARION, grad did. I., IPG „Ioan Vodă”, s. Hagimus, r-onul Căușeni
 Viorica MĂȚILĂ-PARFENI, grad did. sup., IPLT „Mihai Eminescu”, mun.Bălți Stela BALTAG, grad did. sup., IPLT „Ion Creangă”, mun.Chișinău
 Ana VARTIC, DGETS mun.Chișinău
 Daniela COTOVIȚCAIA, MECC
 Ala NIKITCENKO, MECC
 Nadejda DIMITROVA, MECC
 Ana STOLETNEAIA, US din Comrat
 Tamara DEMCENCO, grad did. sup., IPLT „Aleksandr Pușkin”, mun.Chișinău
 Irina LIVIȚCHI, IPLT „Gheorghe Asachi”, mun.Ungheni
Recenzenţi: Angela TELEMAN, dr., conf. univ., UPS „Ion Creangă” din Chișinău
 Silvia GOLUBIȚCHI, dr., conf. univ., US din Tiraspol (cu sediul la Chișinău) Aliona BRIȚCHI, dr., US „A. Russo” din Bălți
 Lucia PÎRĂU, grad did. I, IPLT „M. Eminescu”, mun.Bălți
 Rodica AGAFIAN, grad did. I, OLSDÎ Orhei

Descrierea CIP a Camerei Naționale a Cărții
Metodologia privind implementarea evaluării criteriale prin descriptori : clasa a 3-a / Mariana Marin, Valentina
Gaicuc, Ludmila Ursu [et al.] ; coord.: Lilia Pogolşa [et al.] ; Inst. de Ştiinţe ale Educaţiei. – Chişinău : Institutul deŞtiinţe ale Educaţiei, 2017. – 71 p.
Text parţial : lb. rom., bulgară, găgăuză, alte lb. străine. – Referinţe bibliogr.: p. 57-58.
ISBN 978-9975-48-117-5.
37.091:373.3(072)
M 61

2

CUPRINS
Abrevieri……………………………………...…………………………….………………………..… 4
5
1. PREZENTARE GENERALĂ..............................................................................................
1.1. Scop, obiective, elemente de noutate.......................................................................................
5
1.2. Acțiuni manageriale de implementare a ECD în clasa a III-a.................................................
6
STRATEGIAEVALUĂRII
CRITERIALE
PRIN
DESCRIPTORI...............................
72.
2.1. Principii ale ECD.....................................................................................................................
7
2.2. Actualizarea și completarea noțiunilor de bază ale ECD......................................................... 7
2.3. Noțiunea de produs școlar........................................................................................................ 8
2.4. Tipuri de evaluare din perspectiva ECD................................................................................... 9
3. PROCESAREA ȘI INTERPRETAREA DATELOR EVALUĂRII ÎN CLASA A III-A..... 10
4. ORGANIZAREA PROCESULUI DE EVALUARE CRITERIALĂ
PRIN DESCRIPTORI ÎN CLASA A III-A........................................................................... 124.1. Produse școlare și criterii de succes recomandate.................................................................... 12
4.1.1. Limba și literatura română........................................................................................................ 12
4.1.2. Matematică................................................................................................................................ 16
4.1.3. Științe........................................................................................................................................ 18
4.1.4. Educația moral-spirituală.......................................................................................................... 19
4.1.5. Educația muzicală..................................................................................................................... 20
4.1.6. Educația plastică....................................................................................................................... 21
4.1.7. Educația tehnologică................................................................................................................. 22
4.1.8. Educația fizică........................................................................................................................... 22
4.1.9. Limba străină (al doilea an de studiu)....................................................................................... 23
4.2. Produse școlare opționale......................................................................................................... 24
5. PROIECTAREA EVALUĂRII CRITERIALE PRIN DESCRIPTORI .......................... 25
5.1. Proiectarea eșalonată a ECD..................................................................................................... 25
5.2. Proiectarea de lungă durată din perspectiva ECD.................................................................... 26
5.3. Proiectarea de scurtă durată din perspectiva ECD.................................................................... 33
6. EVALUAREA SUMATIVĂ ȘI CALIFICATIVELE. REPERECONCEPTUALE ȘI PRACTICE......................................................................................... 36
6.1. Precizări terminologice............................................................................................................. 36
6.2. Conversia punctajului............................................................................................................... 36
6.3. Înregistrarea calificativelor....................................................................................................... 37
6.4. Procedeul „R” – RECUPERARE............................................................................................. 38
6.5. Tehnologia evaluării sumative orale......................................................................................... 38
6.6. Verificarea probelor de evaluare sumativă............................................................................... 40
7. MONITORIZAREA PERFORMANȚELOR ELEVILOR................................................ 40
7.1. Alegerea instrumentelor de monitorizare a performanțelor elevilor.......................................
40
7.2. Diagrama de monitorizare a performanțelor elevilor................................................................ 41
7.3. Portofoliul performanțelor școlare ale elevului......................................................................... 44
7.4. Tabelul de performanță școlară.................................................................................................. 45
BIBLIOGRAFIE..................................................................................................................................... 46
ANEXE.................................................................................................................................................... 48
Anexa 1 Plan de recuperare. Modele orientative.................................................................................. 48
Anexa 2 Diagrama de monitorizare a performanțelor elevilor, clasa a III-a. Modele orientative pe
discipline................................................................................................................................. 49
Anexa 3 Portofoliul performanțelor școlare, clasa a III-a. Modele orientative..................................... 52
Anexa 4 Tabelul de performanță școlară, clasa a III-a (Școala națională)............................................ 54
3

ABREVIERI:

MECD

-

Metodologia privind implementarea evaluării criteriale prin descriptori, clasa a III-a

ECD-

Evaluare criterială prin descriptori

EI-

Evaluare inițială

ES-

Evaluare sumativă

ESO-

Evaluare sumativă orală

EA-

Evaluare anuală

EFE-

Evaluare formativă în etape

EFP-

Evaluare formativă punctuală

EFI-

Evaluare formativă interactivă

FB-

Calificativul Foarte Bine

B-

Calificativul BineS-

Calificativul Suficient

ind.

-

Nivelul de performanță Independent

ghid.

-

Nivelul de performanță Ghidat de învățător

spr.

-

Nivelul de performanță Cu mai mult sprijin

4

1. PREZENTARE GENERALĂ
1.1. Scop, obiective, elemente de noutate
Metodologia privind implementarea evaluării criteriale prin descriptori în clasa a III-a (încontinuare – MECD) stabilește modul de organizare și realizare a procesului de evaluare criterială
prin descriptori în clasa a III-a și este obligatorie pentru aplicare din 1 septembrie 2017.
Prezenta metodologie are scopul de a reglementa acţiunile manageriale şi didactice privind
continuarea procesului de implementare a evaluării criteriale prin descriptori și este elaborată în
temeiul Codului educaţiei al Republicii Moldova [1]1.
MECD are ca bază următoarele documente elaborate:
1. Evaluarea criterială prin descriptori în învățământul primar. Ghid metodologic. Clasa I.
(aprobat la Consiliul Național pentru Curriculum, Ordinul nr.862 din 07 septembrie 2015);
2. Instrucțiune cu privire la implementarea Metodologiei evaluării criteriale prin descriptori înînvățământul primar, clasa I (aprobată la Consiliul Național pentru Curriculum, Ordinul nr.
862 din 07 septembrie 2015);
3. Metodologia privind implementarea evaluării criteriale prin descriptori în clasele I-II
(aprobată la Consiliul Național pentru Curriculum, Ordinul nr.623 din 28 iunie 2016);
4. Evaluarea criterială prin descriptori în învățământul primar. Ghid metodologic. Clasa a II-a.
(aprobat la Consiliul Național pentru Curriculum, Ordinul nr.256 din 28 aprilie 2017).
MECD prezintă aspecte psihologice, didactice, manageriale ale implementării evaluării
criteriale prin descriptori în clasa a III-a, relevate în contexte de continuitate și gradualitate. Cadrele
didactice care activează în clasa a III-a vor dezvolta, în baza documentului dat, competențele
profesionale de proiectare şi realizare a evaluării criteriale prin descriptori (în continuare – ECD),
elementul de noutate fiind abordarea holistică a ECD la nivelul proiectării didactice eșalonate – delungă și de scurtă durată – și al instrumentelor de monitorizare a performanțelor elevilor.
Obiectivele MECD sunt următoarele: Confirmarea noțiunilor aferente ECD prin accentuarea rolului autoevaluării elevului; Explicitarea psihopedagogică a impactului evaluării pentru autonomia școlarului mic;
 Inițierea în proiectarea eșalonată a ECD la nivelul proiectărilor de lungă și de scurtă durată; Utilizarea coerentă a produselor școlare, criteriilor și descriptorilor în cadrul strategiilor deevaluare: formelor, metodelor, tehnicilor, instrumentelor de evaluare; Administrarea eficientă a instrumentelor de monitorizare a performanțelor elevilor:
portofoliul performanțelor școlare, diagrama de monitorizare a performanțelor școlare,tabelul de performanță; Interpretarea rezultatelor obţinute în activitatea de evaluare formativă şi managementul
recuperării ameliorative;
1

Articolul 16. Evaluarea şi scara de notare. (5) În învățămîntul primar, evaluarea rezultatelor învăţării este
criterială şi se efectuează prin descriptori.
Articolul 152. Prezentul cod intră în vigoare în 30 de zile de la publicare, cu excepţia: d) art. 16 alin. (5), în
partea ce ţine de evaluarea rezultatelor învăţării prin descriptori, care se pune în aplicare din anul 2015, începând
cu clasa I.
Articolul 3. Noţiuni principale. În sensul prezentului cod, următoarele noţiuni principale semnifică:descriptori – criterii calitative de evaluare care descriu modul de manifestare a competenţelor elevului şi permit
determinarea gradului de realizare a acestora (minim, mediu, maxim). În conformitate cu nivelul atins, descriptorii
permit acordarea de calificative (suficient, bine, foarte bine).

5





Valorificarea rezultatelor şcolare ale elevilor în vederea diferenţierii şi individualizării
învăţării;Analiza reflectiv-critică şi formularea judecăţilor de valoare proprii privind necesitatea
schimbărilor în cultura evaluativă;Manifestarea culturii evaluative din perspectiva învăţământului centrat pe competenţe și atendinţelor de modernizare a evaluării.

1.2. Acțiuni manageriale de implementare a ECD în clasa a III-aSpecialiștii responsabili de învățământul primar din cadrul OLSDÎ:1. vor informa managerii instituțiilor de învățământ despre MECD în clasa a III-a în primele
zile ale lunii septembrie;
2. vor aduce la cunoștința cadrelor didactice și manageriale că în anul de studii 2017-2018
proiectarea de lungă durată în baza ECD la clasa a III-a se va realiza eșalonat, pe parcursulunităților de învățare, urmărind cumularea treptată a experienței;3. vor organiza pe parcursul anului de studii activități de tip seminare instructive, mese rotunde,consilieri metodice privind implementarea MECD;
4. vor asigura formarea managerilor și cadrelor didactice din raion/municipiu în vederea
implementării MECD în clasa a III-a, la nivelul instituțiilor de formare continuă și la nivel
local;
5. vor elabora planul de monitorizare a implementării ECD în învățământul primar;
6. vor monitoriza activitățile de pedagogizare și consiliere a părinților privind implementarea
ECD în clasele I-III.
Managerii școlari responsabili de învățământul primar (director, director-adjunct, șefcomisie metodică):1. vor informa cadrele didactice din instituții despre MECD în clasa a III-a în primele zile alelunii septembrie;
2. vor aduce la cunoștința cadrelor didactice că în anul de studii 2017-2018 proiectarea de lungă
durată în baza ECD la clasa a III-a se va realiza eșalonat, pe parcursul unităților de învățare;nu vor impune în anul curent variantele de proiectare extinse din perspectiva ECD, dar vorsusține și vor promova implementarea treptată a acestora;
3. vor asigura formarea tuturor cadrelor didactice privind implementarea ECD în clasa a III-a, la
nivelul instituțiilor de formare continuă și la nivel local;
4. vor organiza pe parcursul anului de studii ședințe, mese rotunde, consilieri metodice privind
implementarea MECD;
5. vor întocmi planuri de acţiuni de formare a cadrelor didactice privind implementarea ECD;
6. vor elabora planul de monitorizare a implementării ECD;
7. vor organiza activități de pedagogizare și consiliere a părinților privind implementarea ECD
în clasele I-III.
Cadrele didactice care predau la clasa a III-a:
1. vor studia cu atenție MECD în clasa a III-a și vor iniția implementarea la nivelul proiectărilor
didactice de lungă și de scurtă durată, precum și la nivelul demersului didactic propriu-zis;
2. vor participa la activități de dezvoltare profesională în cadrul instituțiilor de formare continuă
și seminarelor raionale și instituționale, în vederea implementării ECD în clasa a III-a;
3. vor informa părinții, în cadrul ședințelor de la începutul anului școlar, despre MECD în clasa
a III-a și despre Tabelul de performanță în care se vor sintetiza rezultatele elevului pe
6parcursul clasei a III-a la disciplinele școlare, precum și caracteristicile manifestărilor
comportamentale ale copilului la școală.
MECD pune accent pe conştientizarea de către cadrele didactice a procesului evaluativ.
Evaluarea nu se rezumă doar la constatarea măsurii în care obiectivele educaţionale au fostîndeplinite, ci, dimpotrivă, oferă multiple oportunități de a perfecţiona procesul instructiv-educativ
în demersurile ulterioare întreprinse de cadrul didactic. Extinderea evaluării de la verificarea şiaprecierea rezultatelor către evaluarea procesului, către evaluarea nu doar a elevilor, dar şi aconţinutului, metodelor, obiectivelor, situaţiilor de învăţare, aprecierea nu numai a achiziţiilor
cognitive, dar şi a abilităţilor şi atitudinilor – această abordare permite atât atingerea obiectivelor
stabilite, cât şi dezvoltarea competenţelor școlare.
2. STRATEGIA EVALUĂRII CRITERIALE PRIN DESCRIPTORI
2.1. Principii ale ECD
Procesul ECD este, în toate cazurile, subordonat interesului superior al copilului și serealizează în baza unor principii:
Principii didactice:
Principii psiho-pedagogice: principiul centrării pe personalitatea celui principiul relevanţei și eficienţei;evaluat (educat), pe caracteristicile sale
 principiul integranţei procesului
individuale şi de vârstă;educaţional de predare-învăţare-evaluare; principiul motivării pentru învăţare; principiul priorității autoevaluării; principiul confidențialității; principiul flexibilității în alegerea principiul succesului;
instrumentelor de evaluare; principiul transparenţei şi participării la principiul corelării evaluării formative cu
procesul evaluării (copil/părinte/
cea sumativă.
reprezentant legal al copilului).
2.2. Actualizarea și completarea noțiunilor de bază ale ECD
Baza metodologică a evaluării criteriale este evaluarea pentru învăţare. Obiectivul principal
rezidă în îmbunătăţirea rezultatelor obţinute individual sau în grup, contribuind la motivarea pentruînvăţare, la (auto)corectarea greşelilor, prin urmare la o evoluţie a dezvoltării personalităţii
şcolarului mic. Din acest punct de vedere, MECD susţine în continuare ideea că fiecare copil este
unic, diferit de ceilalţi, valoros. ECD nu urmărește doar constatarea/fixarea stării lucrurilor, dar vine
să contribuie la individualizarea traseului de dezvoltare continuă a copilului, prin stabilirea
permanentă de sarcini individuale.
În sensul prezentei metodologii, ECD în clasele primare este abordată ca un proces dinamic,
holistic, continuu și complex de determinare și valorificare a particularităţilor individuale deînvățare ale copilului în vederea sporirii performanțelor lui individuale.
MECD accentuează actualizarea noțiunilor de bază.

Obiectul evaluării în şcoala primară îl constituie rezultatele școlare individuale ale copilului.
Evaluarea criterială prin descriptori reprezintă un sistem de eficientizare permanentă şidiferenţiată a predării, învăţării şi evaluării prin introducerea criteriilor şi descriptorilor, fărăacordarea notelor.

Criteriile de evaluare sunt seturi de calităţi importante care se regăsesc în produsele învăţării
şi care trebuie să se prezinte ca un sistem. Sintagma „criterii de evaluare” se utilizează doar decătre cadrele didactice în medii profesionale, la scrierea rapoartelor, lucrărilor metodice,referatelor, articolelor etc.
7

Criteriile de evaluare se anunță anticipat elevilor în formă de criterii de succes, formulate înlimbaj accesibil, pe scurt, folosind verbe, de obicei la persoana I singular.

Exemplu
Criterii de succes
Criterii de evaluare(pentru elevi)(pentru cadre didactice)
1. Citesc cursiv, fluid textul.
1. Citește cursiv, fluid textul.
2. Articulez corect toate cuvintele.
2. Articulează corect toate cuvintele.
3. Respect intonația impusă de conținut și
3. Respectă intonația impusă de conținut și dede semnele de punctuație.
semnele de punctuație.


Descriptorii reprezintă criterii calitative de evaluare care descriu modul de manifestare acompetenţelor elevului şi permit determinarea gradului de realizare a acestora (minim, mediu,
maxim); constituie indicatori operaţionali direct observabili în comportamentul performanţial alelevilor şi la nivelul rezultatelor şi produselor activităţii concrete a acestora; descriu şi apreciază
calitatea produsului evaluat. În conformitate cu nivelul atins, descriptorii permit acordarea decalificative: suficient; bine; foarte bine.

2.3. Noțiunea de produs școlar
MECD reliefează accepțiunea asupra noțiunii de produs școlar.
În accepțiunea MECD, produsul școlar reprezintă un rezultat școlar
proiectat pentru a fi realizat de către elev
și măsurat, apreciat de către cadrul didactic, elevul însuși, colegii și, eventual, părinții.
Termenul produs, ca forma în care informaţia este stocată şi procesată, este enunţat în
Modelul lui Guilford, alături de conţinut şi proces. În acest context, produsul relatează despre
tipurile de informaţii pe care le procesează de la tipurile de conţinut. Produsul este rezultatul
operaţiunii efectuate de individ şi este compus din două elemente „dimensiuni”: conţinutul –element asupra căruia se va efectua operaţiunea; operaţiunea – activitate intelectuală produsă deindivid care se aplică obiectului [17, p. 27]. Reieșind din interpătrunderea și inseparabilitatea
acestor două dimensiuni, MECD admite formularea produselor școlare atât pornind de la conținut
(de ex.: Bilețelul scris), cât și de la operațiune (de ex.: Scrierea bilețelului).
Relația finalități curriculare – produse școlare:
nivel de disciplină pe treaptă de învățământ
 Competențe specificeSub-competențe

nivel de unitate de conținut pe clasă



Produse școlare

nivel de activitate de evaluare la lecție

Nu evaluăm competențe, dar ,,urme” vizibile ale acestora, adică produsele prin care se ajunge
la rezultatele elevilor [16, p.130] și care pot fi de ordin intelectual, moral sau material. O
competență poate fi evaluată prin mai multe produse, fapt ce oferă libertate fiecărui cadru didactic
în alegerea unui produs în conformitate cu posibilitățile, condițiile și resursele disponibile. Lista
produselor şcolare are caracter deschis şi poate fi completată continuu, dar este recomandabil de a
identifica produsul adecvat, proiecţia cea mai veridică pentru fiecare competenţă specifică în
conformitate cu clasa concretă.
Cum utilizează cadrul didactic produsele școlare?
 Studiază listele de produse școlare recomandate pentru clasa a III-a, însoțite de criterii desucces (a se vedea cap. 4).
 Atașează lista produselor recomandate și a criteriilor de succes pentru disciplina respectivă laproiectarea de lungă durată și la diagrama de monitorizare a performanțelor elevilor.
 Valorifică produsele în proiectarea de lungă și de scurtă durată (a se vedea cap. 5), în
8

-

-

elaborarea instrumentelor de evaluare (a se vedea cap. 6) și în instrumentele de monitorizare aperformanțelor (a se vedea cap. 7).
Pentru a realiza proiectarea la nivelul unității de învățare (modulului) din perspectiva ECD,
selectează produsele potrivite, prin corelare cu sub-competențele prevăzute la modulul
respectiv, și le eșalonează pe cursul temporal al modulului, anticipând contextul activităților
evaluative care urmează a fi desfășurate.
În cadrul lecțiilor, valorifică produsele școlare în contextul instrumentelor de evaluare. Pentru
a elabora un instrument de evaluare (probă orală, scrisă sau practică, test etc.), alege
produsul(ele) în funcție de: sub-competența/sub-competențele vizate în lecție; obiectivelelecției; varietatea de situații de învățare determinate de didactica disciplinei; experiența decunoaștere a elevilor. Produsul/produsele alese orientează cadrul didactic în alcătuirea
sarcinilor propuse elevilor în activitatea de evaluare.
Astfel, nu la toate lecțiile se valorifică produse școlare, ci doar în cazul evaluării
instrumentale și în contextul tipului de evaluare vizat.

2.4. Tipuri de evaluare din perspectiva ECD
Tradițional, în funcție de momentul unui act evaluativ într-un parcurs de învățare, se disting:evaluarea inițială – predictivă; evaluarea formativă – continuă; evaluarea sumativă – finală.
Respectând semnificațiile acestor strategii de evaluare, MECD diferențiază trei tipuri deevaluare formativă:- evaluarea formativă interactivă;- evaluarea formativă punctuală;- evaluarea formativă în etape [11, 19, 15].
Ținând cont de caracterul formativ al evaluării inițiale, în figura 1 se ilustrează frecvenţa,consecutivitatea şi valoarea tipurilor de evaluare care stimulează elevul printr-un feed-backpermanent dinspre cadrul didactic.

Figura 1. Modelul temporal al evaluării formative și sumative (M. Houart, 2001)
În contextul MECD, se evidențiază următoarele caracteristici ale tipurilor de evaluare vizate.
Evaluarea sumativă la sfârșitul unităţii de învăţare: se raportează la sub-competențele stipulate pentru unitatea respectivă; se realizează pe bază de instrumente: test (însoțit de matrice de specificații și barem decorectare/verificare/apreciere), probă (orală, scrisă sau practică); este ghidată de învăţător, care își asumă responsabilitatea „pregătirii” elevului prin evaluări
formative; astfel, elevul percepe evaluarea sumativă drept un moment aşteptat, dar nu unulcare poate provoca tensiune şi frică;9 în clasa a III-a, prevede apreciere prin calificative la disciplinele Limba română și Matematică
și apreciere prin descriptori – la celelalte discipline.
Evaluarea formativă în etape: se raportează la câteva dintre sub-competențele stipulate pentru unitatea respectivă (de obicei,
2-3 sub-competențe, în funcție de contextul concret); în cursul unei unități de învățare,totalitatea sub-competențelor vizate prin evaluările formative în etape trebuie să acopere
integral lista sub-competențelor vizate prin evaluarea sumativă la sfârșitul unității de învățare; se realizează pe bază de instrumente și presupune valorificarea produselor selectate pentru
fiecare dintre sub-competențele vizate (de obicei, 1-2 produse la fiecare sub-competență, înfuncție de contextul concret); este de tip reflexiv și creează elevilor condiţii de autoevaluare şi autoreglare a învăţării; este ghidată de învăţător pe baza criteriilor, cu utilizarea cuvintelor încurajatoare; prevede apreciere prin descriptori, fără calificative.
Evaluarea formativă punctuală: se raportează la una dintre sub-competențele stipulate pentru unitatea respectivă; se realizează pe bază de instrumente și presupune valorificarea unui produs selectat pentru
sub-competența vizată (în funcție de contextul concret, pot fi și două produse); este de tip reflexiv și creează elevilor condiţii de autoevaluare şi autoreglare a învăţării; este ghidată de învăţător pe baza criteriilor, cu utilizarea cuvintelor încurajatoare; prevede apreciere prin descriptori, fără calificative.
Evaluarea formativă interactivă: se raportează la obiectivele lecției; se realizează fără instrumentare (nu presupune instrument de evaluare); este o activitate de tip feed-back:- emoțional (de ex.: zâmbet; gesturi de aprobare; mimică de încurajare);- de conținut (de ex.: ai scris corect; ai fost original; ai citit cu o intonație potrivită; ai rezolvat
corect; fii atent în continuare la utilizarea liniei de dialog);- de activitate (de ex.: te-ai implicat; ai fost activ; ai apreciat obiectiv colegul; ai susținut
atmosfera de lucru în grup; am încredere că poți să te implici; ai nevoie de un pic de curaj); mizează și pe autoevaluare, evaluare reciprocă); este ghidată de către învăţător pe baza criteriilor, cu utilizarea cuvintelor încurajatoare, cu
oferirea de descriptori, fără calificative.
3. PROCESAREA ȘI INTERPRETAREA DATELOR EVALUĂRII ÎN CLASA A III-A
În clasa a III-a se vor atribui calificative la evaluările sumative doar la disciplinele indicate întabelul 1.
Tabelul 1. Utilizarea calificativelor în clasa a III-a
Calificative la evaluările sumative doar la disciplinele:școala națională
școala alolingvă
1. Limba română
1. Limba rusă2. Matematică
2. Matematică
3. Limba română
4. Limba bulgară
5. Limba găgăuză
6. Limba ucraineană

Clasa a III-a

10

Catalogul clasei este un document de stat, completarea căruia constituie o responsabilitate aînvățătorului diriginte și a cadrelor didactice responsabile de anumite discipline. Completarea serealizează în conformitate cu actele normative în vigoare, se fixează calificative la disciplinele
indicate în tabelul 1, doar la evaluările sumative.
Tabelul 2. Utilizarea criteriilor de evaluare, a descriptorilor și a calificativelor
în contextul strategiilor de evaluare în clasa a III-a
Disciplinele școlareîn clasa a III-a

Evaluarea inițială

Evaluarea
formativă

Evaluarea sumativă
Se trec în catalog
calificativele
abreviate.

Limba de instruire(română, rusă)Criterii și
descriptori,fără calificative

Criterii și
descriptori,fără calificative

Criterii și
descriptori,
calificative

Limba română înșcoala alolingvă

Criterii și
descriptori,fără calificative

Criterii și
descriptori,fără calificative

Criterii și
descriptori,
calificative

Matematică

Criterii și
descriptori,fără calificative

Criterii și
descriptori,fără calificative

Criterii și
descriptori,
calificative

Limba și literaturamaternă: ucraineană/găgăuză/bulgară

Criterii și
descriptori,fără calificative

Criterii și
descriptori,fără calificative

Criterii și
descriptori,
calificativeȘtiințe

Criterii și
descriptori,fără calificative

Criterii și
descriptori,fără calificative

Criterii și
descriptori,fără calificative

Limba străină

Criterii și
descriptori,fără calificative

Criterii și
descriptori,fără calificative

Criterii și
descriptori,fără calificative

Educația moralspirituală

Criterii și
descriptori,fără calificative

Criterii și
descriptori,fără calificative

Criterii și
descriptori,fără calificative

Educația fizică

Criterii și
descriptori,fără calificative

Criterii și
descriptori,fără calificative

Criterii și
descriptori,fără calificative

Educația muzicală

Criterii și
descriptori,fără calificative

Criterii și
descriptori,fără calificative

Criterii și
descriptori,fără calificative11

Educația plastică

Criterii și
descriptori,fără calificative

Criterii și
descriptori,fără calificative

Criterii și
descriptori,fără calificative

Educația tehnologică

Criterii și
descriptori,fără calificative

Criterii și
descriptori,fără calificative

Criterii și
descriptori,fără calificative

 Fiecare elev va avea un portofoliu de performanță școlară, în care se vor cumula lucrările
scrise, fişele de evaluare, autoevaluare, testele, probele etc., drept dovezi de înregistrare aperformanțelor.
 Cadrul didactic va completa sistematic diagrame de monitorizare a performanțelor școlare,în care se prezintă pe bază de descriptori progresul fiecărui elev în raport cu anumite produseșcolare, în conformitate cu criteriile respective. Formele și modalitățile de fixare a rezultatelorșcolare ale elevilor se pot stabili în mod independent, la alegerea cadrului didactic.
4.ORGANIZAREA PROCESULUIDE EVALUARE CRITERIALĂ PRIN DESCRIPTORI ÎN CLASA A III-A
4.1. Produse școlare și criterii de succes recomandate
MECD prezintă produsele școlare recomandate pentru disciplinele obligatorii în clasa a III-a.
În listele pe discipline, fiecărui produs școlar i se atribuie un număr de ordine (P1, P2, P3etc.). Numerația respectivă va fi utilizată în proiectările didactice de lungă și de scurtă durată, în
instrumentele de monitorizare a performanțelor elevilor.
Fiecare produs școlar este însoțit de un sistem de criterii de succes. În contextul MECD,
produsul și sistemul aferent de criterii alcătuiesc împreună o unitate integră și inseparabilă,care va fi utilizată în cadrul diverselor situații didactice: în proiectare; la elaborarea instrumentelorde evaluare; la completarea instrumentelor de monitorizare a performanțelor elevilor.

Atenție! Criteriile de succes nu sunt prevăzute pentru a fi memorate de către elevi. Sunt
instrumente de sprijin și ghidare în autoformare, nicidecum materie de învățat pe de rost.
4.1.1. Limba și literatura română
Produse recomandate
Criterii de succes
Comunicare orală
Informații prezentate
1. Prezint în 3-4 enunțuri informațiile importante la tema propusă.
P1
succint
2. Utilizez cuvintele și expresiile potrivite.
3. Expun coerent și clar gândurile.
Situația de comunicare 1. Respect tema propusă.
P2(prezentarea orală)2. Expun coerent și clar fiecare gând.
3. Respect ordinea ideilor.
4. Utilizez cuvintele și expresiile potrivite.
5. În timpul prezentării privesc colegii mei.*2
Lectura imaginilor
1. Numesc obiectele și acţiunile din imagine.
P3
2. Alcătuiesc propoziţii dezvoltate, pe baza celor observate în
imagine.
2*pe parcursul anului
12P4

Compoziția
(oral).Textul
compoziției

P5

P6

Compoziția (oral).
Expunerea orală atextuluiPartea de vorbire

P7

Partea de propoziţie

P8

Mesajul argumentativ

P9

Mini-proiectul în grup(contribuția mea)

P10

Mini-proiectul în grup
(cooperarea)

P11

Mini-proiectul în grup
(produsul)

P12

Mini-proiectul în grup
(prezentarea
produsului)

P13

Colaborarea în echipă

3. Expun coerent și clar fiecare gând.
4. Intitulez potrivit imaginea.
1. Potrivesc titlul compoziției.
2. Întocmesc ghidat planul compoziției.*
3. Dezvolt fiecare idee a planului propus.
4. Alcătuiesc propoziţii dezvoltate, folosind expresii plastice.
5. Respect părțile textului: introducere, cuprins, încheiere.
6. Evit repetările de cuvinte.
7. Respect ordinea ideilor.
1. Expun coerent și clar fiecare gând.
2. Respect ordinea ideilor.
3. Expun cursiv textul alcătuit oral.
1. Formulez întrebarea potrivită cuvântului selectat.
2. Identific partea de vorbire.
3. Precizez ce exprimă (arată, denumește).
4. Numesc tipul ei.
5. Determin funcția sintactică a părții de vorbire, după caz.*
1. Formulez întrebarea potrivită cuvântului selectat.
2. Precizez ce exprimă (arată, denumește).
3. Explic ce cuvânt determină.
4. Identific partea de propoziţie.*5. Subliniez potrivit partea de propoziție identificată.
1. Alcătuiesc un enunț care exprimă clar opinia mea.
2. Expun coerent și clar fiecare gând.
3. Respect ordinea ideilor.
4. Folosesc cuvinte adecvate subiectului în discuție.
1. Contribui activ la discuțiile de grup.
2. Accept și îndeplinesc toate sarcinile.
3. Ajut direct grupul cu idei bune.
4. Urmăresc respectarea cerințelor și a timpului propus.
5. Pot să spun clar cu ce am contribuit.
1. Stabilesc împreună cu colegii tematica, volumul proiectului și
timpul în care îl vom realiza.
2. Pun în discuție idei și contribui cu informații relevante
3. Îi încurajez pe ceilalți membri ai grupului să pună în discuție
ideile lor.
4. Permit tuturor membrilor grupului să pună în discuție ideile lor.
5. Iau în considerare sentimentele și ideile celorlalți.
6. Îi ascult pe ceilalți și completez atunci când cred că ideea mea
este deosebită și valoroasă.
1. Conţinutul produsului de grup este potrivit cerințelor.
2. Produsul de grup arată deosebit.
3. Produsul este clar, uşor de înţeles.
1. Respect cerințele de prezentare.
2. Prezint pe scurt mini-proiectul.
3. Argumentez clar și pe scurt.
4. Formulez concluzii.
5. Utilizez limbajul adecvat/specific.
6. Prezint clar și convingător.
1. Mă implic.
2. Sunt receptiv(ă) la ideile colegilor.
3. Argumentez cu calmitate propriile idei.
13

P14

P15

P16

P17

P18

P19

P20

Comunicarea scrisă
Compoziţia (scris)
1. Întocmesc ghidat planul compoziției.*
2. Alcătuiesc propoziţii dezvoltate, folosind expresii plastice saudupă caz, reperele date.
3. Respect părțile textului: introducere, cuprins, încheiere.
4. Expun coerent și clar fiecare gând.
5. Evit repetările de cuvinte.
6. Respect ordinea ideilor.
7. Respect numărul propus de enunțuri.
8. Respect regulile de scriere şi de punctuație.
9. Potrivesc titlul compoziției.
10. Urmăresc aranjarea în pagină a unui text scris (titlul, alineate).
11. Respect tematica/cerința propusă.
Scrisul
1. Iau poziţia corpului, mâinii, caietului.
2. Respect forma şi mărimea literelor.
3. Respect spaţiul şi înclinaţia uniformă.
4. Urmăresc aranjarea în pagină.
5. Scriu cu acurateţe.
Propoziția alcătuită și
1. Respect tema/cerinţa propusă.
scrisă
2. Ordonez corect cuvintele în propoziție.
3. Respect regulile de scriere şi de punctuație
Dialogul scris
1. Respect tema/cerinţa propusă.
2. Utilizez formulele de inițiere, de menținere și de încheiere a unuidialog.
3. Ordonez corect cuvintele în propoziții.
4. Respect numărul propus de replici.
5. Respect regulile de scriere şi de punctuație.
6. Respect aranjarea în pagină specifică dialogului (linia de dialog).
Bilețelul
1. Respect părțile componente ale bilețelului.
2. Utilizez formula de adresare.
3. Scriu data.
4. Alcătuiesc conținutul conform temei propuse.
5. Utilizez formula de încheiere.
6. Respect ordinea ideilor.
7. Respect regulile de scriere şi de punctuație.
8. Urmăresc aranjarea în pagină.
Anunțul
1. Respect părțile componente ale anunțului (Ce? Cât? Cum?
Unde? Când? ).
2. Scriu cuvântul Anunț.
3. Alcătuiesc conținutul conform temei propuse.
4. Respect ordinea ideilor.
5. Respect regulile de scriere şi de punctuație.
6. Urmăresc aranjarea în pagină.
Invitația
1. Respect părțile componente ale invitației:2. Scriu: cuvântul Invitație; persoana care este invitată; persoana
care invită; formula de adresare; formula de invitare;evenimentul la care este invitată persoana; locul, data şi ora
manifestării evenimentului;scopul întâlnirii; formula deîncheiere; semnătura.
3. Alcătuiesc conținutul conform temei propuse.
4. Respect ordinea ideilor.
5. Urmăresc aranjarea în pagină.
14

P21

Felicitarea

P22

Caietul meu

P23

P24

P25

P26

P27

P28

P29

6. Respect regulile de scriere şi de punctuație.
1. Respect părțile componente ale felicitării: textul propriu-zis;formula folosită cu ocazia sărbătorii respective; semnătura.
2. Alcătuiesc textul propriu-zis conform temei propuse.
3. Respect ordinea ideilor.
4. Urmăresc aranjarea în pagină.
5. Respect regulile de scriere şi de punctuație.
1. Caietul meu are aspect plăcut.
2. Scrierea este lizibilă.
3. Caietul este completat îngrijit.
4. Respect aşezarea în pagină, spaţiul între litere, cuvinte, teme.

LecturaCitirea cu voce a unui 1. Citesc cursiv, fluent, conștient textul.
text cunoscut
2. Pronunț corect fiecare cuvânt.
3. Articulez corect toate cuvintele.
4. Citesc expresiv, cu intonaţia potrivită.
5. Identific și explic cuvintele necunoscute.*
Textul (literar/
4. Citesc cursiv, fluid textul.
nonliterar) citit la
5. Articulez corect toate cuvintele.
prima vedere
6. Respect intonația impusă de conținut și de semnele depunctuație.
Textul analizat (în1. Citesc conştient şi corect.
limita standardelor)*
2. Identific secvenţele narative, descriptive şi dialogate.
(Receptarea mesajului 3. Delimitez timpul și locul acțiunii.
scris (citirea/lectura) ) 4. Desprind trăsăturile fizice şi morale ale personajelor.
5. Formulez ideile principale.
6. Folosesc cuvintele şi expresiile nou-învăţate.
7. Expun coerent și clar gândurile.
Povestirea despre
1. Anunț titlul și autorul textului.
textul literar
2. Explic (determin) modurile de expunere ale textului: narațiune,
dialog, descriere.
3. Explic vocabularul nou al textului. /Explic cuvintele textului.
4. Citesc enunțuri ce arată părțile textului: introducere, cuprins,încheiere.
5. Prezint întâmplările în succesiunea logică.
6. Descriu succint personajele textului: pozitive/negative.*
7. Exprim printr-un enunț atitudinea față de faptele personajelor(valori morale și estetice).*
8. Explic printr-un enunț învățătura/ideea textului.*Poezia recitată
1. Anunț titlul şi autorul poeziei.
2. Recit toate versurile.
3. Rostesc corect şi clar cuvintele.
4. Recit expresiv.
5. Folosesc mimica și gesturile.
1. Stabilesc criteriul/cerinţa.
Mijloacele artistice
2. Identific comparaţia/ personificarea.
(identificare)
3. Explic sensul expresiei identificate.
4. Utilizez expresia în alt context (la solicitare).
Textul literar povestit 1. Anunț titlul și autorul textului.
2. Redau conținutul textului.
3. Respect cele 3 părți ale textului: introducere, cuprins,încheiere.
4. Utilizez cuvinte cheie.
15

P30

Personajul literar
caracterizat

P31

Planul de idei
(elaborare)

5. Folosesc cuvinte noi, expresii potrivite din text.
6. Expun coerent și clar fiecare gând.
1. Identific personajul literar.
2. Utilizez algoritmul propus pentru descriere.
3. Exprim atitudinea / opinia proprie faţă de comportamentul
personajului descris.
4. Expun coerent și clar gândurile.
5. Utilizez limbajul corespunzător.
1. Delimitez părțile componente ale textului.
2. Formulez ideile principale pentru fiecare fragment.
3. Ordonez logic ideile textului.

ScrisulTranscriere de text
1. Transcriu corect cuvintele.
2. Respect regulile ortografice și de punctuație.
3. Respect cerințele organizării estetice a scrisului în pagină.
4. Scriu lizibil și cu acuratețe.
1. Scriu corect cuvintele.
P33 Dictarea (scriereadupă dictare)
2. Respect regulile ortografice și de punctuație.
3. Respect cerințele organizării estetice a scrisului în pagină.
4. Scriu lizibil și cu acuratețe.
1. Identific ortograma/cuvântul ce conţine grupuri de litere.
P34 Cuvinte cu ortograme
2. Stabilesc regula de scriere corectă a cuvântului/ortogramei
3. Propun exemple similare.
Lectura particulară
1. Numesc titlul, autorul textului.
P35 Prezentarea unui text
literar cunoscut
2. Determin modul de expunere: narațiune, dialog, descriere.
3. Redau succint conținutul.
4. Exprim atitudinea proprie față de faptele personajelor (valori
morale și estetice).
5. Formulez învățătura/ideea textului.
6. Expun clar şi coerent gândurile.
1. Numesc titlul, autorul, editura, anul ediției.
P36 Prezentarea unei cărți
citite2. Relatez succint despre autor.
3. Redau succint conținutul.
4. Exprim gândurile şi sentimentele proprii faţă de carte.
5. Susţin unele afirmaţii prin citate din carte.*
6. Formulez concluzii.*
7. Expun coerent și clar gândurile.*
1. Completez grila/componentele agendei.
P37 Agenda de lectură
2. Exprim impresiile proprii despre carte.
3. Formulez clar şi corect ideile.
4. Respect regulile ortografice și de punctuație.
4.1.2. Matematică
Produse recomandate
Criterii de succes
Scrierea numerelor
1. Precizez cu câte cifre se scrie numărul și ce indică fiecare cifră.
P1
naturale
2. Scriu numerele folosind cifre/litere.
3. Respect cerințele de scriere corectă.
Calcul oral în baza
1. Calculez în minte.
P2
unui exercițiu dat
2. Scriu răspunsul.
3. Efectuez proba (la necesitate).
Calcul oral în baza
1. Citesc cu atenție cerința.
P3înțelegerii
2. Determin operația pe care trebuie s-o efectuez.
P32

16

P4

P5

P6

P7

P8

P9

P10

P11

P12

P13

P14

P15

3. Calculez în minte.
4. Scriu răspunsul.
1. Aranjez corect numerele în coloniță.
2. Efectuez calcule și scriu fiecare cifră a rezultatului.
3. Efectuez proba (la necesitate).
Determinarea ordinii
1. Observ exercițiul: Conține paranteze? Ce operații aritmetice
operațiilor într-un
sunt?
exercițiu fără/cu
2. Formulez regula corespunzătoare.
paranteze
3. Aplic regula și indic ordinea efectuării operațiilor deasuprasemnelor operațiilor în exercițiu.
Rezolvarea unui exerci 1. Determin ordinea efectuării operaţiilor.
țiu fără/cu paranteze
2. Efectuez calculele.
3. Scriu răspunsul.
Rezolvarea ecuațiilor
1. Precizez componenta necunoscută a operației.
simple2. Formulez regula aflării componentei necunoscute.
3. Aplic regula și scriu exercițiul de rezolvare.
4. Calculez.
5. Efectuez proba.
6. Scriu răspunsul.
Rezolvarea
1. Citesc cu atenție problema.
problemelor simple
2. Precizez care este condiția și care este întrebarea problemei.
3. Scriu schema problemei.
4. Scriu rezolvarea prin exercițiu.
5. Scriu răspunsul problemei.
Rezolvarea
1. Citesc problema.
problemelor compuse
2. Precizez care este condiția și care este întrebarea problemei.
3. Scriu schema problemei.
4. Elaborez planul de rezolvare a problemei.
5. Scriu rezolvarea cu plan/ cu justificări/ prin exercițiu.
6. Scriu răspunsul problemei.
Rezolvarea de situații 1. Lecturez descrierea situației de problemă.
de problemă din
2. Reformulez descrierea ca o problemă de matematică.
cotidian, care solicită 3. Organizez datele într-o formă potrivită.
calcule4. Elaborez un plan de rezolvare.
5. Efectuez rezolvarea mental sau scris.
6. Scriu răspunsul.
Formularea
1. Observ cu atenție suportul dat pentru formularea problemei.
problemelor
2. Îmi imaginez o situație potrivită.
3. Aleg date potrivite.3
4. Formulez condiţia problemei.
5. Formulez întrebarea problemei.
Formarea șirurilor de
1. Înțeleg regula.
numere după o regulă
2. Aplic regula și scriu șirul.
datăCompletarea șirurilor
1. Observ cu atenție șirul.
de numere/
2. Descopăr regula de formare.
forme geometrice
3. Aplic regula și completez șirul.
Recunoaşterea
1. Observ forma geometrică.
formelor geometrice
2. Îmi amintesc denumirea ei.
3. Notez răspunsul conform cerințelor.
Efectuarea măsurărilor 1. Aleg instrumentul de măsurare potrivit.
2. Aleg unitatea de măsură potrivită.
terminologiei
matematice
Calcul în coloniță

17

3. Efectuez măsurarea.
4. Scriu rezultatul obținut.
P16 Transformări simple ale 1. Îmi amintesc relația între unitățile de măsură respective.
unităților de măsură
2. Judec într-un mod convenabil și efectuez mental transformarea.
3. Scriu răspunsul.
1. Citesc cu atenție.
P17 Determinarea valorii
de adevăr a unei
2. Mă întreb dacă este adevărat sau fals.
propoziții matematice
3. Notez răspunsul conform cerințelor.
Exercițiu
lacunar
1. Citesc cu atenție.
P18(cu numere/ semne
2. Determin conform cerințelor numărul/semnul care lipsește.
lipsă)
3. Completez exercițiul.
1. Citesc cu atenție.
P19 Enunț lacunar(cu numere/ cuvinte
2. Determin conform cerințelor fiecare număr/cuvânt care lipsește.
lipsă)
3. Completez enunțul.
P20 Completarea tabelelor/ 1. Observ cu atenție tabelul/schema.
schemelor
2. Formulez o întrebare referitoare la caseta care trebuie
completată, folosind terminologia matematică.
3. Răspund la întrebare și completez caseta.
4. Dacă este necesar, continui în mod analog.
P21 Colaborarea în echipă 1. Mă implic.
2. Sunt receptiv(ă) la ideile colegilor.
3. Argumentez cu calmitate propriile idei.
1. Caietul meu are aspect plăcut.
P22 Caietul meu
2. Scrierea este lizibilă.
3. Caietul este completat îngrijit.
4.1.3. Științe
Produse recomandate
Criterii de succes
Comunicarea
1. Expun informația.
P1orală/scrisă a
2. Respect succesiunea ideilor.
informației științifice
3. Utilizez limbajul științific.
Descrierea unor
1. Observ obiectul descrierii.
P2
corpuri/locuri
2. Respect algoritmul pentru descriere.
geografice/stări/3. Găsesc asemănări şi deosebiri .
fenomene din natură
4. Expun informația coerent și clar.
5. Utilizez limbajul ştiinţific.
Clasificarea
1. Stabilesc criteriul pentru clasificare.
P3
elementelor naturii
2. Triez/ordonez/grupez elementele propuse.
3. Denumesc clasa obținută.
Realizarea unor
1. Formulez întrebări și identific problema.
P4
investigații simple
2. Stabilesc etapele de lucru.
3. Stabilesc mijloacele.
4. Colectez informații.
5. Parcurg etapele de lucru.
6. Efectuez măsurări.
7. Reprezint rezultatele în tabele, grafice, desene.
8. Formulez concluzia.
Ordonarea, gruparea
1. Stabilesc criteriul pentru ordonare/grupare.
P5
unor obiecte,
2. Ordonez/grupez.
fenomene, evenimente 3. Formulez concluzii.
Comunicarea
1. Expun coerent și clar fiecare gând.
P6
observaţiilor efectuate, 2. Respect succesiunea logică.
informaţiilor
3. Prezint informaţii referitoare la subiect.
18

P7

P8

P9

P10

selectate/citite
Realizarea unor
experimente simpleÎnregistrarea grafică
(tabel, schemă, fisă deobservare) aobservaţiilor efectuate
Analiza unor acţiuni,
schimbări, consecinţe,efecteInstrumente demăsurare (citirea
termometrului,calendarului,ceasului).
Colaborarea în echipă

4. Utilizez limbajul ştiinţific.
1. Respect regulile de securitate.
2. Respect algoritmul propus.
3. Prezint/descriu etapele experimentului.
4. Formulez concluzii.
5. Manifest interes şi disponibilitate.
1. Stabilesc modalitatea de înregistrare.
2. Stabilesc informaţia obţinută în urma observării/lecturii/analizei.
3. Înregistrez datele.
4. Concluzionez/prezint cele scrise.
1. Prezint acţiunile/schimbările/ consecinţele/efectele.
2. Formulez clar opinia/poziţia proprie.
3. Argumentez coerent.
4. Respect succesiunea logică.
5. Utilizez limbajul ştiinţific.
1. Aleg instrumentul potrivit.
2. Efectuez măsurarea.
3. Înregistrez rezultatele măsurării cu indicarea unităţii de măsură.
4. Prezint rezultatele măsurării.

1. Mă implic.
2. Sunt receptiv(ă) la ideile colegilor.
3. Argumentez cu calmitate propriile idei.
4.1.4. Educația moral-spirituală
Produse recomandate
Criterii de succes
Prezentarea mesajul
1. Formulez clar mesajul.
P1oral
2. Respect ordinea ideilor.
3. Argumentez/dezvolt ideea principală.
4. Utilizez vocabularul corespunzător.
Realizarea portretul
1. Numesc virtuţile şi viciile personajului.
P2
moral al unui personaj 2. Descriu virtuțile și viciile identificate.
3. Argumentez opinia/atitudinea față de acest personaj.
Realizarea unui studiu 1. Explic ghidat situația/cazul (cauze, consecinţe, comportamente).
P3
de caz /Analiza
2. Formulez clar opinia/poziţia proprie.
situațiilor descrise
3. Argumentez opinia formulată.
(cauze, consecinţe,comportamente).
Sărbători
1. Denumesc sărbătoarea calendaristică.
P4
calendaristice
2. Descriu tradiţiile legate de această sărbătoare.
3. Respect succesiunea ideilor.
4. Exprim clar şi concis fiecare gând.
Comunicarea
1. Respect subiectul/tematica.
P5
2. Expun coerent și clar fiecare gând.
3. Respect succesiunea logică.
4. Utilizez limbajul corespunzător.
Implicarea în acţiuni
1. Identific probleme în care aș putea să mă implic.
P6
comunitare
2. Caut ghidat modalităţi de implicare.
3. Stabilesc împreună cu colegii un plan de acțiuni și reguli
concrete.
4. Manifest interes.
5. Respect planul de acțiuni și regulile propuse.
Mini-proiectul în grup 1. Contribui activ la discuțiile de grup.
P7
P11

19

(contribuția mea)

2. Accept și îndeplinesc toate sarcinile.
3. Ajut direct grupul cu idei bune.
4. Urmăresc respectarea cerințelor și a timpului propus.
5. Pot să spun clar cu ce am contribuit.
Mini-proiectul în grup 1. Stabilesc împreună cu colegii tematica, volumul proiectului șiP8(cooperarea)
timpul în care îl vom realiza.
2. Pun în discuție idei și contribui cu informații relevante
3. Îi încurajez pe ceilalți membri ai grupului, să-și pună în discuție
ideile.
4. Permit tuturor membrilor grupului să-și pună în discuție ideile.
5. Iau în considerare sentimentele și ideile celorlalți.
6. Îi ascult pe ceilalți și completez atunci când cred că ideea mea
este deosebită și valoroasă.
Mini-proiectul în grup 1. Conţinutul produsului de grup este potrivit cerințelor.
P9(produsul)
2. Produsul de grup arată deosebit.
3. Produsul este clar, uşor de înţeles.
P10 Mini-proiectul în grup 1. Respect cerințele de prezentare.
(prezentarea
2. Prezint pe scurt mini-proiectul.
produsului)
3. Argumentez clar și pe scurt.
4. Formulez concluzii.
5. Utilizez limbajul adecvat/specific.
6. Prezint clar și convingător.
P11 Adoptarea de reguli şi 1. Identific situaţia/problema.
respectarea lor
2. Formulez reguli.
3. Argumentez necesitatea respectării regulilor.
4. Manifest interes şi disponibilitate.
P12 Colaborarea în echipă 1. Mă implic.
2. Sunt receptiv(ă) la ideile colegilor.
3. Argumentez cu calmitate propriile idei.
4.1.5. Educația muzicală
Produse recomandate
Criterii de succes
Interpretarea
1.
Cunosccuvinteleși
melodiacântecului.
P1
cântecului
2. Cunosc/redau corect elementele limbajului muzical.
3. Interpretez expresiv cântecul:a) Redau cu gestul mâinii linia melodică.
b) Improvizez/execut mișcări de dans potrivite ritmului
melodiei.
c) Acompaniez ritmic melodia la tobă, tamburină, clopoţei,trianglu etc.
4. Respect poziţia corpului în timpul interpretării.
Audiția creației
1. Respect regulile de audiere.
P2
muzicale
2. Cunosc/recunosc titlul și compozitorul.
3. Determin evenimentele sonore.
4. Determin/descopăr/stabilesc caracterul muzicii în fiecare
eveniment sonor.
5. Îmi exprim impresiile despre creație.
Caracterizareacreației
1.
Audiez/vizionez creația muzicală în varianta de interpretare
P3
muzicale
propusă.
2. Numesc titlul (denumirea) creaţiei (lucrării).
3. Numesc compozitorul, autorul versurilor, cine interpretează.
4. Determin caracterul melodiei (cantabil, dansant, de marș).
5. Determin instrumentele muzicale care se evidențiază.
20

P4

Improvizarea
melodiilor

P5

Colaborarea în echipă

4.1.6. Educația plastică
Produse recomandateLucrări şi compoziţii
P1
plastice realizate prinutilizarea diverselormateriale, instrumenteşi tehnici de artă
Lucrare plastică
P2
utilizând creioanele
colorate
P3

P4

Lucrare plastică
utilizândacuarela/guașul
Lucrare plastică
utilizând culoarea caelement de limbaj
plastic

P5

Lucrare plastică
utilizândpunctul/liniile

P6

Lucrare plastică
utilizând forma caelement de limbaj
plastic

P7

Compoziție plastică

P8

Compoziție înmateriale naturale

P9Lucrări practice: semn

6. Caracterizez emoțiile, sentimentele, exprimate de melodie.
7. Argumentez în ce momente din viaţă poate să sune această
creaţie muzicală.
1. Aleg un instrument muzical (tobiţă, tamburină, clopoţei, xilofon,
trianglu etc.).
2. Creez un ritm/ un acompaniament ritmic după melodie/ dupămodel/ după criteriul propus.
3. Interpretez ritmul/acompaniamentul ritmico-timbral.
4. Transmit emoții prin această improvizare.
1. Mă implic.
2. Sunt receptiv(ă) la ideile colegilor.
3. Argumentez cu calmitate propriile idei.
Criterii de succes
1. Respect tema plastică şi subiectul.
2. Utilizez materialele / ustensilele corespunzătoare.
3. Realizez subiectul plastic prin tehnica studiată, obținândexpresivitatea plastică în pictură.
4. Execut lucrarea cu acurateţe (aspectul estetic).
1. Respect tema plastică şi subiectul.
2. Utilizez corespunzător/adecvat creioanele de diferite culori.
3. Execut lucrarea cu acurateţe (aspectul estetic).
4. Realizez subiectul într-un mod individual și creativ.
1. Respect tema plastică şi subiectul.
2. Execut lucrarea cu acurateţe (aspectul estetic).
3. Realizez subiectul într-un mod individual și creativ.
1. Respect tema plastică şi subiectul.
2. Obțin prin amestecuri cromatice culori binare/nuanțe/tonuri.
3. Combin reușit/corespunzător/adecvat culorile în lucrare.
4. Execut lucrarea cu acurateţe (aspectul estetic).
5. Realizez subiectul într-un mod individual și creativ.
1. Respect tema plastică şi subiectul.
2. Utilizez punctul/liniile ca elemente decorative.
3. Construiesc motive decorative.
4. Realizez subiectul într-un mod individual și creativ.
1. Respect tema plastică şi subiectul.
2. Obțin forme spontane prin diferite tehnici și procedee.
3. Utilizez diferite forme plastice/spațiale îmbinate într-o
compoziție.
4. Execut lucrarea cu acurateţe.
5. Realizez subiectul într-un mod individual și creativ.
1. Respect tema plastică şi subiectul.
2. Utilizez materialele / ustensilele corespunzătoare.
3. Combin reușit tehnicile de realizarea compoziției.
4. Execut lucrarea cu acurateţe (aspectul estetic).
5. Realizez subiectul într-un mod individual și creativ.
1. Respect tema plastică şi subiectul.
2. Combin/utilizez reușit materiale naturale.
3. Accentuez centrul compoziției prin tehnicile/materialele alese.
4. Execut lucrarea cu acurateţe.
5. Realizez subiectul într-un mod individual și creativ.
1. Respect etapele de lucru.
21

pentru carte/
felicitare/ambalaj

2. Respect regulile de securitate.
3. Execut lucrarea cu acuratețe.
4. Realizez lucrarea într-un mod creativ.
3
1. Explic cum am respectat tema plastică şi subiectul.
P10 Prezentarea lucrării
2. Argumentez ce materiale / ustensile am folosit.
3. Explic cum am utilizat tehnica studiată.
Colaborarea
înechipă
1. Mă implic.
P11
2. Sunt receptiv(ă) la ideile colegilor.
3. Argumentez cu calmitate propriile idei.
4.1.7. Educația tehnologică
Produse recomandate
Criterii de succes
Elaborarea unui
1. Comentez aspectul estetic şi funcțiile utilitare ale articolelor;
P1
proiect de
2. Prezint schiţa grafică şi modelul decorativ proiectat;
confecţionare
3. Descriu etapele tehnologice de confecţionare
Conceperea şi
1. Selectez pânza/materialul necesar în vederea confecţionării
P2
organizarea
produsului planificat;
mijloacelor de
2. Păstrez în condiţii adecvate materialele şi ustensilele necesare
confecţionarea a unor
activităţilor practice;articole tradiţionale
3. Respect normele de igienă şi protecţie a muncii la păstrarea şiutilizarea materialelor şi ustensilelor necesare
Realizarea procesului
1. Selectez și păstrez in condiții adecvate materialele si ustensilele
P3
tehnologic conform
necesare.
proiectului elaborat
2. Respect etapele tehnologice.
(Confecționare de
3. Utilizez schițe, scheme si diferite tehnici de lucru.
lucrări)
4. Realizez lucrarea cu acuratețe.
5. Respect normele de igiena si protecție a muncii.
6. Finisez articolul.
Evaluarea lucrărilor
1. Argumentez valoarea artistică şi estetică a articolelor
P4
confecţionate conformconfecţionate;cerinţelor estetice,
2. Evaluez critic articolele confecţionate, conformtehnologice şiindicatorilor:(valoarea estetică, respectarea tradiţiei populare,funcţiilor utilitare.
calitatea lucrării în aspect tehnologic).
3. Respect terminologia specifică.
4.1.8. Educația fizică
Produse recomandate
Criterii de succes
Exerciții de front și
1. Identific modelul de mișcare pentru fiece segment al corpului.
P1
formații
2. Execut exerciții de front și formații.
3. Respect regulile de acțiune individuală și în comun.
Exerciții cu caracter1. Înțeleg terminologia exercițiilor cu caracter aplicativ.
P2
aplicativ (mers,
2. Execut acțiunea motrică (alergarea, aruncarea, prinderea etc.).
alergări, sărituri etc.)
3. Respect regulile de securitate.
4. Manifest insistenţă, curaj, răbdare.
Exerciții de dezvoltare 1. Respect poziția inițială.
P3
fizică generală
2. Execut exercițiile de DFG.
(EDFG)
3. Respect tehnica securității.
Exerciții de atletism
1. Respect poziția corpului.
P4(săritură, alergare)
2. Manifest rezistență în regim aerobic.
3. Manifest calități de viteză și precizie a mișcării.
4. Respect tehnica securității.
5. Manifest insistenţă, curaj, răbdare.
3

utilizând limbajul plastic

22

1. Respect poziția corpului.
2. Execut exercițiile propuse.
3. Manifest insistență, curaj, răbdare.
4. Respect regulile de securitate.
1. Respect regulile jocului / ștafetei.
P6
2. Execut tehnica elementelor jocului /ștafetei.
3. Acționez în activitatea de învățare a elementelor tehnico-tacticedin jocurile sportive.
4. Manifest respect pentru adversar.
5. Respect tehnica securității.
Aruncarea mingii
1. Respect poziţia corectă a corpului.
P7
2. Arunc corect mingea în ţintă.
3. Respect regulile de securitate.
Colaborarea în echipă 1. Mă implic.
P8
2. Sunt receptiv(ă) la ideile colegilor.
3. Argumentez cu calmitate propriile idei.
4.1.9. Limba străină (al doilea an de studiu)
Produse recomandate
Criterii de succes
Recunoaşterea sunete
1. Recunosc cuvântul şi grupul de cuvinte în mesajul oral şi scris.
P1
lor, a cuvintelor, a
2. Rostesc clar cuvinte şi grupuri de cuvinte în mesajul oral şi scris.
enunţurilor simple în
3. Recunosc cuvinte, grupuri de cuvinte într-un text necunoscut.
mesajul scris şi oral
4. Alcătuiesc enunţuri simple cu vocabularul învăţat.
Comunicarea orală.
1. Folosesc regulile învăţate în alcătuirea mesajului oral.
P2
Formularea
2. Selectez şi asociez enunţul simplu şi cu imaginile corespunzătoare.
propoziţiilor simple
3. Expun corect şi clar gândurile.
4. Utilizez formule de politeţe corespunzătoare conţinutului tematic, asituaţiei.
Alcătuirea unui dialog
1. Reproduc formule de politeţe simple în situaţii de comunicare
P3
scurt şi simplu la temaconcrete.
propusă
2. Alcătuiesc enunţuri simple după un model.
3. Utilizez formule de iniţiere, menţinere, încheiere a unui dialog.
4. Ajut interlocutorul în caz de necesitate.
Formularea unor
1. Formulez întrebări simple la tema propusă.
P4răspunsuri şi întrebări
2. Alcătuiesc întrebări simple în bază de text informativ sau dialog.
simple, adecvate unei
3. Asociez informaţia din tablou cu anumite întrebări.
situații, text, tablou,
4. Răspund la întrebări de tipul: Cine? Ce? Cum este? Ce face? Când?
dialogUnde?
5. Utilizez corect structura enunţului interogativ.
Descrierea orală sau
1. Expun coerent şi clar fiecare gând.
P5
scrisă a unei persoane/
2. Utilizez vocabularul activ corespunzător situaţiei prezentate.
imagini, oral sau scris
3. Asociez textul prezentat cu imagini potrivite.
în bază de suport de
4. Dau dovadă de succesiune logică în descrierea de persoane şi
cuvinte şi întrebări
imagini.
Citirea cu voce a unui
1. Citesc corect, fluent toate cuvintele.
P6
text cunoscut
2. Citesc expresiv cu intonaţia potrivită.
3. Înțeleg sensul fiecărei propoziţii.
4. Selectez din text enunţurile corespunzătoare imaginilor.
5. Selectez cuvintele cheie din text.
Redarea conținutului
1. Anunţ titlul textului.
P7
unui dialog, text
2. Asociez corect unele informaţii din text cu documente
cunoscut citit/audiat
iconografice (imagini, plan).
3. Respect ordinea cronologică a evenimentelor din text.
4. Identific eroii principali.
P5

Exerciții din
gimnastica de bază(rostogoliri, atârnări,semisfoară etc.)
Jocul sportiv / Jocul
dinamic / ștafete

23

P8

P9

P10
P11

P12
P13

P14

P15

5. Utilizez cuvinte cheie din text/dialog pentru a reda conţinutul.
Reproducerea unor
1. Anunţ titlul şi autorul poeziei.
poezii, cântece simple 2. Recit expresiv toate versurile.
3. Rostesc corect şi clar cuvintele.
4. Folosesc mimica şi gesturile.
Conversaţie
1. Construiesc corect enunţuri simple.
2. Formulez întrebări simple despre identitatea interlocutorului.
3. Alcătuiesc răspunsuri succinte.
4. Utilizez vocabularul corespunzător temei de conversaţie.
Prezentarea unui
1. Utilizez cuvintele corespunzătoare temei propuse.
monolog succint la tema 2. Construiesc corect gramatical propoziţii simple.
propusă
3. Caracterizez succint în baza de suport de cuvinte, întrebări.
Scrierea/copierea enunţu 1. Scriu corect gramatical cuvinte şi grupuri de cuvinte.
rilor simple a textului de 2. Scriu cu acurateţe.
mică extindere din
3. Respect semnele diacritice, de punctuaţie, alineatul.
manualScrierea după dictare
1. Scriu corect cuvintele cunoscute.
2. Respect semnele diacritice, de punctuaţie, alineatul.
3. Scriu lizibil cu acurateţe.
Scrierea unei scrisori
1. Respect părţile componente ale scrisorii/invitaţiei.
scurte (de invitaţie, de 2. Respect ordinea de idei.
acceptare, de refuz),
3. Utilizez vocabularul corespunzător situaţiei expuse .
mesaje electronice,
4. Respect regulile de scriere şi punctuaţie.
cărţi poştale scurte şi
simple (de aniversare,de felicitare etc.)
Realizarea de indicații 1. Înţeleg corect instrucţiunile.
/instrucţiuni/formular/ 2. Realizez instrucţiunile corespunzător ordinii expuse.
fişă în completarea de
3. Prezint cu uşurinţa planul realizat.
orar agenda lucrul cu
4. Respect structura de completare a fişei formularului agendei şi aharta a planului simplu
planului.
şi a activităţii deînvăţareColaborarea în echipă
1. Mă implic.
2. Sunt receptiv(ă) la ideile colegilor.
3. Argumentez cu calmitate propriile idei.

4.2. Produse școlare opționale
MECD se aplică și în cadrul disciplinelor opționale, învățătorul având posibilitatea de aformula propriile produse școlare și a elabora criterii de succes după modelul disciplinelor
obligatorii înrudite.
Învățătorul poate propune produse opționale și în cadrul disciplinelor obligatorii – un produsopțional într-un modul, prin corelare cu o finalitate curriculară. Produsul opțional poate fi selectat
din lista exemplelor propuse sau elaborat personal în unitate cu un sistem de criterii.
Propunerea unui produs opțional se va argumenta în funcție de necesitățile și interesele elevilor
sau alți factori, învățătorul asumându-și responsabilitatea pentru impactul asupra elevului.
În proiectările didactice, produsul opțional se va marca cu asterisc și se va prezenta deplin,împreună cu criteriile de succes.

24

Exemple de produse opționale, clasa a III-a:
Limba română: Rebusul • Mesajul scris • Completarea caietului • Minireferatul • Harta
textului • Graficul emoțiilor • Portretul cuvântului • Profilul personajului • Reportajul •Scrisoare personajului literar
Matematică: Numărare cu startul, finalul şi pasul dat, în ordinea precizată • Schimb de bani
• Formularea regulii de formare a unui șir de numere/forme geometrice/rezultate ale unormăsurări • Scheme-lanț de calcule • Organizarea tabelară a unor informații date/selectate •Forme geometrice, desenate/modelate • Proiect

5. PROIECTAREA EVALUĂRII CRITERIALE PRIN DESCRIPTORI
5.1. Proiectarea eșalonată a ECD
Proiectarea didactică reprezintă activitatea complexă de concepere anticipată atât adesfăşurării de ansamblu a procesului instructiv-educativ, cât și a componentelor sale, a modului încare acestea vor relaţiona şi se vor determina reciproc la toate nivelurile.
Proiectarea demersului didactic la o disciplină școlară solicită cadrului didactic gândirea înavans a derulării evenimentelor la clasă, o prefigurare a predării, învăţării şi evaluării, eșalonată pedouă niveluri intercondiționate: proiectarea de lungă durată (pentru un an școlar, un semestru, o unitate de învățare):proiectarea modului de administrare a disciplinei; proiectarea unităților de conținut;
 proiectarea de scurtă durată: elaborarea proiectelor de lecție (sau altă formă de organizare, deexemplu, excursie).
Anul școlar 2017-2018 trebuie să marcheze o inițiere a cadrelor didactice în proiectareaeșalonată a ECD. Prezenta metodologie prevede atât operarea obligatorie a unor elemente deproiectare eșalonată a ECD, cât și un regim opțional de extinderi din perspectiva ECD, învederea cumulării firești și armonioase a experienței. De rând cu extinderile propuse, suntstipulate și optimizări care duc la restrângerea unor elemente.
Managerii nu vor impune în anul curent variantele extinse de proiectare, dar vor susține
și vor promova implementarea treptată a acestora.
Cadrele didactice au dreptul să realizeze la începutul anului școlar doar proiectarea
administrării disciplinei, iar proiectarea unităților de învățare (modulelor) să o realizeze pe parcurs,pe măsura finalizării implementării proiectului unității anterioare. Adoptând inițial varianta
tradițională a proiectului unui modul, învățătorul o va putea completa pe parcurs în cheia
extinderilor propuse, dobândind, astfel, experiența necesară pentru a realiza proiectarea unui modul
ulterior în varianta extinsă din perspectiva ECD.
Prin contrapunerea nivelurilor de proiectare, se evidențiază elementele prin care se va realiza
implementarea proiectării eșalonate a ECD în anul de învățământ 2017-2018:25

Proiectarea de lungă durată
Proiectarea
Proiectarea
administrării
unităților de învățare
disciplinei(a modulelor)
Competențele
Sub-competențele prevăzute
specifice disciplinei
pentru modul
Succesiunea unităților
de învățare în anEșalonarea timpului:
nr. total de ore pe an;
nr. de ore per modul

Nr. de evaluări
sumative pe anOpțional: Eșalonarea
evaluărilor în an

Proiectarea de scurtă durată
Proiectarealecțiilor

Sub-competențele selectate pentrulecțieObiectivele lecției
Succesiunea subiectelor tematice Succesiunea evenimentelorîn modul
instrucționale (sau a etapelor ERRE)
Repartizarea timpului:
Administrarea timpului:
nr. total de ore la modul;
durata lecției;perioada calendaristică la fiecare durata fiecărei etape a lecției
subiect tematic
Resurse:Strategiile didactice: forme; metode, și
nr. paginilor respective dinprocedee; mijloace
manualul aprobat de MECC;
Strategiile de evaluare: tipul evaluării;alte resurse la discreție
instrumentul de evaluare; produseleșcolare vizate (doar în cazul evaluării
instrumentale)
Repartizarea evaluărilor (inițiale; Descrierea
formative în etape; sumative)
demersului proiectat
pe parcursul modululuiOpțional: Repartizarea
produselor pentru evaluări
formative în etapepe parcursul modulului

5.2. Proiectarea de lungă durată din perspectiva ECD
Proiectul de lungă durată: include proiectarea administrării disciplinei și proiectele unităților de învățare; este un document managerial care se întocmește de către cadrul didactic la începutul anuluişcolar pentru fiecare disciplină de învăţământ și admite operarea unor ajustări, dezvoltări peparcursul anului, în funcție de dinamica reală a clasei de elevi; trebuie să constituie un instrument funcțional care să asigure un parcurs ritmic alconţinuturilor și evaluărilor în cheia paradigmei ECD, punctat pe structura anului școlar și orientat
spre realizarea finalităților curriculare de către elevii clasei.
 este oportun să poarte un caracter personalizat realizând o confluență a normativității
didactice cu creativitatea și competența profesională a pedagogului – benefică, întâi de toate, pentru
elev; proiectările de lungă durată editate pot fi folosite ca repere pentru demersul personalizat.

26

Structura recomandată a proiectului de lungă durată
Administrarea disciplinei (varianta minimă)Disciplina: ..............................................
Competențele specifice disciplinei:……………………………………………………
………………etc.
Administrarea disciplinei:
Nr. de ore/săpt.

Nr. de ore/anUnitățile de învățare (modulele)

Evaluări sumative pe an
Sem. 1
Sem. 2
Nr. de ore/modul

Observații

Indicații pentru completarea rubricilor Disciplina – se scrie denumirea disciplinei în conformitate cu Planul-cadru.
 Competențele specifice disciplinei – se transcriu din curriculum disciplinar (v. Concepția
didactică a disciplinei);
 Nr. de ore/săptămână – se scrie în conformitate cu Planul-cadru.
 Nr. de ore/an – se calculează în funcție de structura anului școlar care este stabilită pentru
fiecare an şcolar în parte de către MECC al Republicii Moldova.
 Evaluări sumative – se proiectează ținând cont de recomandările oferite în Scrisoarea metodică
pentru învățământul primar elaborată de MECC pentru anul școlar în curs.

Atenție! Pentru a asigura implementarea cu succes a ECD și a evita supraaglomerarea
evaluărilor, la disciplinele cu 1-2 ore pe săptămână se vor proiecta evaluări sumative
doar la fine de semestre, iar la fine de module se vor realiza evaluări formative în etape.
 Unitățile de învățare (modulele) – pot fi eșalonate preluând denumirile modulelor din
curriculum la disciplină (v. Repartizarea conținuturilor pe clase și unități de timp) sau
denumirile capitolelor (modulelor) din manualul aprobat de MECC pentru anul în curs.
 Nr. de ore/modul – se proiectează orientativ, ținând cont de: recomandările din curriculum ladisciplină (v. Repartizarea conținuturilor pe clase și unități de timp); conținuturile respective din
manual; complexitatea conţinuturilor; ritmul de învățare al elevilor etc.
 Observații – modificările care, eventual, vor surveni pe parcursul anului şcolar.
 Cadrul didactic are libertatea de a completa tabelul Administrarea disciplinei cu alte rubrici careîi pot facilita activitatea de proiectare. De exemplu: poate face o demarcaţie între semestre; poate
include rubrica Săptămâna destinată repartizării orientative pe săptămâni a orelor rezervate
pentru parcurgerea modulului (de ex., S1, S2…etc. sau prin precizarea perioadelorcalendaristice).

27

Exemplu(varianta minimă)ore/săpt. ore/an
7238

Limba și literatura română.
Administrarea disciplinei
Evaluări sumative 13 = 12 + 1 anuală
Sem. 1
Sem.2
6 (4 scrise, 2 orale)
7 = 6 (4 scrise, 2 orale) + 1 anuală

Unitățile de învățare (modulele)

Ore/modul

1. Sună clopoţelul toamnei, şcoala-i un buchet de flori...

31

2. Și iar cad frunze colorate din cartea toamnei aurii...

28

3. Străbunii noştri ne lăsară trecutul sfânt şi o frumoasă ţară...

28

4. Cad din cer mărgăritare peste plaiul meu iubit...

26

5. Iarna multe jocuri ştie prin zăpada argintie...

23

6. Și ei au fost copii...

26

7. Salutare, primăvară, timp frumos, bine-ai venit!

38

8. Zăboveşte şi ascultă: toate-n felul lor cuvântă...

31

Observații

Varianta extinsă din perspectiva ECD presupune eșalonarea evaluărilor inițiale (EI),
evaluărilor formative în etape (EFE) și a evaluărilor sumative (ES) în cursul anului. Astfel, cadrul
didactic va putea să-și clarifice dacă repartizarea orelor pe module îi va permite să deruleze eficient
procesul evaluării formative și să asigure continuitatea procesului evaluativ. Totodată, se creează oviziune de ansamblu asupra procesului didactic la disciplină.
Limba și literatura română
Exemplu
Administrarea disciplinei(extindere ECD)
Nr. de ore/săpt.
7Unitățile de învățare (modulele)

Nr. ore/modul

Nr. de ore/an
238
Evaluări

Semestrul 1
1. Sună clopoţelul toamnei,şcoala-i un buchet de flori...
2. Și iar cad frunze colorate dincartea toamnei aurii...
3. Străbunii noştri ne lăsară
trecutul sfânt şi o frumoasă
ţară...
4. Cad din cer mărgăritare peste
plaiul meu iubit...

4 module

EI – 131
EFE – 3
ES – 2 (probă orală și test)
EI – 128
EFE – 3
ES – 1 (test)
EI – 128
EFE – 3
ES – 2 (probă orală și test)
EI – 126
EFE – 3
ES – 1 (test)
Total semestrul 1
Evaluări inițiale – 4
113 ore Evaluări formative în etape – 12
Evaluări sumative – 6 (4 scrise, 2 orale)
28

Obser
vații

Semestrul 2
5. Iarna multe jocuri ştie prinzăpada argintie...
6. Și ei au fost copii...
7. Salutare, primă vară, timp
frumos, bine-ai venit!
8. Zăboveşte şi ascultă: toate-n
felul lor cuvântă...

4 module

8 module

EI – 1
EFE – 3
ES – 2 (probă orală și test)
EI – 126
EFE – 3
ES – 1 (test)
EI – 138
EFE – 3
ES – 1 (test)
EI – 1
EFE – 331
ES – 2 (probă orală și test) + 1 anuală
(test)
Total semestrul 2
Evaluări inițiale – 4
Evaluări formative în etape – 12
118 oreEvaluări sumative – 7 = 6 (4 scrise și 2
orale) + 1 anuală
Total an:Evaluări inițiale – 8
238 ore Evaluări formative în etape – 24
Evaluări sumative – 13 = 12 + 1 anuală
23

Proiectarea unităților de învățare (modulelor)
Modulul:..............................................
Nr. de ore alocate:..............................
Sub-competențe

Detalieri de conținut

Nr.de
ore

Data

Resurse Evaluare Observații

Indicații pentru completarea rubricilor
 Modulul – se trece numărul de ordine și denumirea modulului în conformitate cu eșalonarea dintabelul Administrarea disciplinei. Proiectarea la nivel de modul poate fi realizată atât la începutul
anului școlar, cât și pe parcurs – pe măsură ce se finalizează implementarea proiectului
modulului anterior.
 Nr. de ore alocate – se trece numărul corespunzător din tabelul Administrarea disciplinei.
 Sub-competențe – în variantă schematică, se transcriu numerele de ordine ale tuturor subcompetențelor prevăzute pentru modulul dat în curriculum disciplinar (de exemplu: 3.1; 3.2; 3.3etc.). Dacă se consideră necesar, se transcriu din curriculum.
 Detalieri de conținut – se eșalonează subiectele tematice pentru unități de 1-3 ore, care pot fi
preluate din manualul aprobat de MECC, din lista de conținuturi din curriculum disciplinar; apoi,
în funcție de specificul disciplinei, creativitatea pedagogului și alți factori, se explicitează
parcursule elevilor la fiecare lecție – mai succint sau mai desfășurat.
 Data – se trec datele calendaristice pentru fiecare subiect tematic indicat în coloana anterioară,ținând cont de structura anului școlar.

29 Resurse – se indică paginile din manual și, eventual, din suporturi didactice auxiliare, pentru
fiecare subiect tematic. La discreția învățătorului, pot fi notate și alte elemente (materiale
didactice, forme de organizare a activităţilor ş.a.)
La nivelul unității de conținut, nu este obligatoriu de a proiecta metodele și formele activității
didactice la lecții. La dorință, referințe la acest aspect pot fi făcute în detalierea conținuturilor.
 Evaluare – înscrierile din această coloană vor indica lecțiile în cadrul cărora se proiectează
evaluarea: inițială (EI); formativă în etape (EFE); sumativă (ES), inclusiv anuală (EA).
• La început de an, semestru, modul, se proiectează o evaluare inițială (de tip formativ).
• La disciplinele Limba română și Matematică, la finele fiecărui modul este obligatorie oevaluare sumativă, după care se rezervează timp pentru activități postevaluative diferențiate.
Pentru un modul voluminos, pot fi proiectate două evaluări sumative – una secvențială, alta
finală. La celelalte discipline, evaluări sumative se vor realiza doar la semestru, iar la fine demodule se vor desfășura evaluări formative în etape.
• Repartizarea evaluărilor formative în etape se va face în corespundere cu ritmul de învățare
al elevilor, alți factori eventuali (fig. 1). Evaluările formative punctuale și cele interactive au
ca funcție prioritară învățarea. De aceea nu este necesar de a le proiecta la nivel de modul,
acestea se vor proiecta la nivel de lecții.
Exemplu(varianta minimă)Matematică. Modulul 2. Socotim necontenit, spre o mie am pornit(Numerele naturale 0–1000)
Nr. de ore alocate: 14 ore

Sub-competențe

Detalieri de conținut

1.1.
1.2.
1.3.
1.4.
1.5.

1.Numere formate din suteîntregi:
Predare-învățare
Consolidare – dezvoltare
2.Numere formate din sute,zeci și unități:Predare-învățare
Consolidare – dezvoltare
3.Monede și bancnote,
Schimb de bani:
AplicareConsolidare – dezvoltare
4.Compararea numerelorpână la 1000:
Predare-învățare
Consolidare – dezvoltare
5.Ordonarea numerelorpână la 1000:Înțelegere
Consolidare – dezvoltare
6.Cine seamănă, culege:
Analiză-sinteză
Activități diferențiate
7.Evaluare sumativă
Activități diferențiate depostevaluare

Nr.
ore

Data

1
1

20.09
21.09

1
1

25.09
26.09

1
1

27.09
28.09

1
1

02.10
03.10

1
1

04.10
05.10

1
1
1

09.10
10.10
11.10

1

12.10
30

ResurseManual p.18-19

Evalu
are

EI

Manual p.20-21
Tabel de numerație
etc.
Manual p.22-23
Monede și bancnote
decupate

EFE

Manual p.24-25

Manual p. 24-25

Manual p. 28-29

EFE

Culegerea de teste,
Test nr. 2;Fișe diferențiate

ES

Obser
vații

Varianta extinsă din perspectiva ECD urmărește corelarea procesului evaluării formative
pe bază de produse școlare și a evaluării sumative la finele modulului.
În această variantă, înscrierile din rubrica Evaluare se complementează cu produsele selectate
pentru evaluările formative în etape. De exemplu, abrevierea EFE (P1, P2) înseamnă că evaluarea
formativă în etape se va realiza pe baza produselor P1 și P2 din lista produselor școlare
recomandate la disciplina respectivă (cap. 4).

Atenție! Este important ca totalitatea produselor școlare supuse evaluării formative în
etape pe parcursul modulului să asigure o acoperire deplină a sub-competențelor care vor
fi vizate prin evaluarea sumativă la finele modulului (deoarece, conform curriculumului
disciplinar, „evaluările realizate la finele modulului vor demonstra posedarea subcompetenţelor” respective).
Matematică
Modulul 2. Socotim necontenit, spre o mie am pornit (Numerele
naturale 0–1000)
Nr. de ore alocate: 14 ore
Sub-com
Nr.
Evalu
Detalieri de conținut
Data
ResurseObs.
petențe
ore
are
1.Numere formate dinsute întregi:
Manual p.18-19
Predare-învățare
1 20.09
EI
Consolidare – dezvoltare
1 21.09
2.Numere formate din
Manual p.20-21
sute, zeci și unități:Tabel de numerație
Predare-învățare
1 25.09etc.
Consolidare – dezvoltare
1 26.09
3.Monede și bancnote,
Schimb de bani:
Manual p.22-23
Aplicare
1 27.09 Monede și bancnote
Consolidare – dezvoltare
1 28.09 decupate
EFE
1.1.
(P1, P2, P19)
1.2.
4.Compararea numerelor
1.3.
până la 1000:
Manual p.24-25
1.4.
Predare-învățare
1 02.10
1.5.
Consolidare – dezvoltare
1 03.10
5.Ordonarea numerelorpână la 1000:
Manual p. 24-25
Înțelegere
1 04.10
Consolidare – dezvoltare
1 05.10
6.Cine seamănă, culege:
Analiză-sinteză
1 09.10EFE
Manual p. 28-29(P12, P13,
Exemplu(extindere ECD)

P18, P19)

Activități diferențiate
7.Evaluare sumativă
Activități diferențiate depostevaluare

1
1
1

10.10
11.10
12.10

31

Culegerea de teste,
Test nr. 2; Fișediferențiate

ES

Pentru a verifica dacă produsele sunt selectate bine, se poate face confruntarea cu subcompetențele prevăzute la modul, de exemplu, în formă tabelară:Detalieri Evaluare
Evaluări formative în etape
Evaluare sumativă (test)
1. Produse:
Sub-competențe:P1: Scrierea numerelor naturale
1.1. Identificarea, citirea şi scrierea numerelor
P2: Calcul oral în baza unui exercițiu dat
naturale 0-1000
P19: Enunț lacunar (cu numere/ cuvinte
1.2. Compararea şi ordonarea numerelor naturale 0lipsă)1000
1.3. Utilizarea elementelor de limbaj matematic
2. Produse:
aferent conceptului de număr natural
P12: Formarea șirurilor de numere după o
1.4. Explorarea modalităţilor de compunere aregulă datănumerelor şi de descompunere zecimală a lor,
P13: Completarea șirurilor de numere
folosind adunarea şi scăderea
P18: Exercițiu lacunar (cu numere/semne
1.5. Completarea unor succesiuni de numerelipsă)
naturale asociate după reguli indicate sau
P19: Enunț lacunar (cu numere/ cuvinte
identificate prin observarelipsă)
Un cadru didactic experimentat și creativ poate ajunge la variante personalizate aleinterpretării proiectului la nivel de modul din perspectiva ECD.
Exemplu(variantă personalizată)Sub-competențe

1.1
1.2
1.3
1.4
1.5
1.6

Științe. Modulul 1. Planeta Pământ
Nr. de ore alocate - 6

Detalieri de conținut

Povestea Pământului
Viziuni (ştiinţifică şi religioasă) despre apariţia
Pământului. Prezentarea unor imagini ale planeteiPământ. Descrierea modificărilor suportate decorpuri în urma unor procese. Analizarea impactului
activităţii omului asupra mediului înconjurător.
Apele şi uscatul Pământului
Identificarea unor acţiuni cu efect pozitiv /negativ
ale omului asupra mediului înconjurător local.
Discuţii asupra celor două viziuni referitoare laapariţia Pământului, despre călătorii în jurul lumii.
Globul pământesc. Harta
Jocuri de orientare pe glob şi pe hartă.
Republica Moldova. Oraşul Chişinău - capitala
Republicii Moldova
Identificarea pe hartă a Republicii Moldova, a unor
localităţi, cu indicarea continentului, a ţărilor vecine
etc. Elaborarea unui poster cu diverse aspecte alenaturii Republicii Moldova.
Activităţi de documentare despre oraşul Chişinău,prin intermediul rețelei Internet.
Proiect de grup „Planeta cu nume Pământ”
Concurs de afişe, alte materiale de sesizare a
populaţiei privind impactul negativ al unor acţiuni
ale omului în mediul ambiant.
Evaluare formativă
32

Nr.
ore

Data

Resurse Eva(manual) luare

Obser
vații

1

5.09

p.6-8

1

12.09 p.9-11

1

19.09

1

26.09 p.14-16

EFP
P2

1

3.10

p.17
afișe
desene
etc.

EFP
P4

1

10.10

EFE
Probă
P1, P2,
scrisă
P9

EI

EFP
P1

p.12-13

Detalieri Evaluare:
ProduseP1: Comunicarea orală/scrisă ainformației științifice
P2: Descrierea/ unor corpuri/locuri
geografice/stări/fenomene dinnatură
P4: Realizarea unor investigații
simpleP9: Analiza unor acţiuni, schimbări,consecinţe, efecte

Sub-competențe
1.1. Achiziţionarea şi utilizarea în comunicarea ştiinţifică atermenilor-cheie: Pământ, ape, uscat, ţară, capitală
1.2. Reproducerea prin enunţuri simple a viziunilor despre
apariţia Pământului
1.3. Descrierea unor locuri după un plan propus
1.4. Identificarea diverselor locuri utilizând globul pământesc,harta
1.5. Colectarea unor date, informaţii ştiinţifice din surse diferite
1.6. Proiectarea unor acţiuni de ocrotire a mediului înconjurător

5.3. Proiectarea de scurtă durată din perspectiva ECD
Proiectul didactic al unei lecţii oferă o schemă raţională a desfăşurării lecţiei, pornind de latrei repere intercondiționate: ceea ce ne propunem să realizăm – obiectivele lecției; elementele necesare pentru a realiza ceea ce ne-am propus – conţinuturi și strategii didactice(forme; metode, procedee și tehnici; mijloace); modul în care măsurăm eficienţa învăţării – strategii de evaluare.
Tipul lecției și ECD
Elaborarea proiectului didactic începe cu încadrarea lecției în unitatea de învăţare (modul), ceea
ce implică stabilirea tipului de lecție, iar tipul lecției este corelat cu tipul de evaluare care poate fi
valorificat la lecție. Din perspectiva ECD, această corelare se configurează în modul următor:Tipuri de lecție
Tipuri de evaluare posibile(centrate pe formarea de competențe) (din perspectiva ECD)
de formare a capacităților de dobândirea cunoștințelor
 formativă interactivă
de formare a capacităților de înțelegere
a cunoștințelor
de formare a capacităților de formativă punctuală
aplicare a cunoștințelor
 formativă în etapede formare a capacităților de formativă interactivă
analiză-sinteză a cunoștințelor
 sumativă
de formare a capacităților de formativă în etapeevaluare a cunoștințelor
 formativă interactivă
 inițială
 formativă punctuală
mixtă
 formativă în etape formativă interactivă
Se observă că activitățile de evaluare formativă interactivă pot fi realizate la orice tip delecție, vizând diferite aspecte, inclusiv cele metacognitive. Evaluările formative punctuale sepretează cel mai bine pe structura lecțiilor de aplicare, iar evaluările formative în etape – sepotrivesc cel mai mult pentru lecțiile de analiză-sinteză. Însă, în funcție de rezervele de timp ale
modulului și de alți factori, cadrul didactic poate alege o altă variantă dintre cele posibile.
Ținând cont de faptul că în ultimii ani se valorifică tot mai intens cadrul ERRE (Evocare –Realizarea sensului – Reflecție – Extindere), relevăm perspectiva ECD și în acest sens:
33

Etapele lecției cadru
ERRE
EvocareRealizarea sensului

Tipuri de evaluare
din perspectiva ECD
 inițială
 formativă interactivă
 sumativă
 formativă în etape formativă punctuală
 formativă interactivă

Reflecție

 formativă interactivă

Extindere formativă interactivă

Proiectarea strategiilor de evaluare pentru o lecție din perspectiva ECD
Antetul proiectului didactic al unei lecții va fi suplimentat cu rubrica Strategii de evaluare
va include: tipul evaluării; instrumentul de evaluare și produsele vizate (în cazul evaluării
instrumentale pe bază de produse); metode, procedee și tehnici utilizate.
Model Subcompetențe: 3.1.; 3.2 etc.
 Obiectivele lecției:La sfârșitul lecției, elevul va fi capabil:
O1: ...............................
O2:............................etc.
 Strategii didactice:- forme:...................................................
- metode, tehnici și procedee:...................
- mijloace:...............................................
 Strategii de evaluare: .....................................................................
 Bibliografie:
Exemplificăm câteva situații de descriere a strategiilor de evaluare în antetul proiectului
didactic.
1.
Strategii de evaluare:- evaluare inițială: dictare matematică (P3); autoevaluare (grilă);- evaluare formativă interactivă.
2.
Strategii de evaluare:- evaluare formativă punctuală: probă orală (P1); autoevaluare (procedeul cromatic);- evaluare formativă interactivă.
3.
Strategii de evaluare:- evaluare formativă în etape: probă scrisă (P4, P6, P10); autoevaluare (grilă);- evaluare formativă interactivă.
4.
Strategii de evaluare: evaluare sumativă: test.
5.
Strategii de evaluare: evaluare formativă interactivă; evaluare reciprocă (fișe).
Atenție! Produsele se vor indica în antetul proiectului doar în cazul lecțiior la care se proiectează
evaluare formativă pe bază de instrumente: teste, probe etc. Astfel, produsele se vor valorifica doarîn evaluari formative punctuale și în evaluări formative în etape.

34

Antetul proiectului de lecție poate fi organizat și în formă tabelară. Această formă permite
explicitarea corelării elementelor incluse. Forma tabelară poate fi recomandată pentru publicații șilecții publice, dar poate fi aplicată, la discreția învățătorului, și în proiectele zilnice ale lecțiilor:
Sub-competenţe
2.1. Utilizarea eficientă atehnicilor de lectură
corectă, conștientă și
fluidă în scopul
extinderii câmpului
vizual, a vitezei și aritmului de citire.
2.10. Utilizarea
vocabularului însușit
în diferite situații decomunicare.
5.5. Exprimarea opiniilor
şi a atitudinilor
proprii faţă de cele
cititeObiective
La sfârşitul lecţiei,elevul va fi capabil:
O1: să citească corect,
fluent, conștient,
expresiv un text
cunoscut, folosind
tehnici variate;O2: să alcătuiască enunţuri,utilizând cuvintele
textului;O3: să demonstrezeînţelegerea celor citite,în contexte variate;
O4: să adopte o atitudine
corectă faţă depersonaje,
argumentând printr-unenunţ;
O5: să coopereze,
manifestând respect șibunăvoință în cadrul
activităților de grup.

Produseevaluate
P23: Citirea
cu voce aunui text
cunoscut

P29: Textul
literarpovestit

Criterii de succes
1. Citesc cursiv, fluent, conștient
textul.
2. Pronunț corect fiecare cuvânt.
3. Articulez corect toate cuvintele.
4. Citesc expresiv, cu intonaţia
potrivită.
5. Identific și explic cuvintele
necunoscute.*
1. Anunț titlul și autorul textului.
2. Redau conținutul textului.
3. Respect cele 3 părți ale textului:
introducere, cuprins,încheiere.
4. Utilizez cuvinte cheie.
5. Folosesc cuvinte noi, expresii
potrivite din text.
6. Expun coerent și clar fiecare
gând.

Strategii didactice:- forme:...................................................
- metode, tehnici și procedee:...................
- mijloace:...............................................
Strategii de evaluare: .....................................................................
Bibliografie:

Proiectarea demersului didactic al lecției poate fi realizată atât în baza secvențelor
instrucționale eșalonate în corespundere cu tipul lecției, cât și în baza fazelor lecției cadru Evocare –Realizarea sensului – Reflecție – Extindere (ERRE). Gradul de desfășurare a proiectului se va
decide de cadrul didactic de comun acord cu managerul responsabil pentru învățământul primar.
Luând în calcul experiența ultimilor ani, generalizăm aspectele care necesită atenție în
proiectarea didactică a lecției din perspectiva ECD:
1. Prezentarea strategiilor de evaluare în antetul proiectului:- tipul de evaluare (inițială, formativă interactivă, formativă punctuală, formativă în etape,sumativă);- instrumentul de evaluare (probă scrisă/probă orală/probă practică/test/proiect etc.)
și produsele evaluate – doar în cazul evaluării instrumentale (evaluare formativă punctuală;evaluare formativă în etape).
2. Echilibrarea ponderii activităților specifice ECD în contextul triadei predare-învățareevaluare, excesul fiind la fel de nociv ca și insuficiența.
3. Asigurarea unei baze solide a competențelor profesionale legate de didacticile
disciplinelor, aceasta fiind premisa incontestabilă a eficienței proiectării didactice dinperspectiva ECD, care trebuie să persiste în vizorul cadrelor didactice și a managerilor
responsabili pentru învățământul primar.
35

6. EVALUAREA SUMATIVĂ ȘI CALIFICATIVELE.
REPERE CONCEPTUALE ȘI PRACTICE
6.1.
Precizări terminologice
Calificativ - formă convenţională ce exprimă nivelul de congruenţă dintre performanţa şcolară
a copilului şi competențele curriculare, iar modalitatea de codare nu este una cifrică, ci una bazată
pe formulări lingvistice de genul „foarte bine”, „bine”, „suficient” etc.
Calificativul: „certifică o achiziţie a elevului şi are funcţia de a contribui la orientarea celuia care învaţă”; „exprimă gradul de adecvare perceput, constatat de evaluator, între răspunsul concret al
elevului şi modelul ideal stabilit în prealabil”;
 „are semnificaţia unui indicator sintetic ce concentrează în sine întreaga apreciere de care se
bucură un răspuns, o probă, un examen, o performanţă etc.”
În conformitate cu definiţia dată descriptorilor în Codul educaţiei, aceştia permit acordarea decalificative: foarte bine, bine, suficient. În prezenta metodologie se va opera cu abrevierile:
FB-

calificativul Foarte BineB-

calificativul Bine- calificativul SuficientSÎn clasa a III-a, se vor atribui calificative doar la evaluările sumative la sfârșit de modul (sauunități secvențiale de conținut) și la final de an școlar, la disciplinele indicate în tabelul 1 (p. 10).
6.2.
Conversia punctajului
Pentru stabilirea calificativului la proba de evaluare sumativă în clasa a III-a, se va folosi
procedura conversiei punctajului acumulat, în conformitate cu ponderea punctajului acumulat în
punctajul maxim al probei:
La final de an școlar:
La sfârșit de modul(sau unității secvențiale de conținut):
 100% - 81% din probă
 100% - 81% din probă
corespunde calificativului foarte bine;corespunde calificativului foarte bine; 80% - 56% din probă
 80% - 61% din probă
corespunde calificativului bine;corespunde calificativului bine; 55% - 33% din probă
corespunde calificativului suficient.
 60% - 40% din probă
corespunde calificativului suficient.
Această procedură este valabilă pentru probele de evaluare sumativă orale și scrise în clasa a
III-a. Probele de evaluare sumativă pot fi realizate prin diverse metode, în funcție de specificul
disciplinei, al clasei de elevi și de alți factori de impact.
Calificativul acordat elevului de către cadrul didactic, ca rezultat al fiecărei evaluări, trebuiesă fie comunicat elevului și părintelui.
Pentru stabilirea calificativului la finele semestrului I sau la finele semestrului al II-lea, ladisciplinele Limba română şi Matematică în clasa a III-a, cadrul didactic va realiza media
calificativelor atribuite elevului la evaluările sumative din semestru, aplicând procedeul deconversie prezentat în tabelul 3.

36

Tabelul 3. Procedeul de conversie a calificativelor în punctaj
Calificativ
Punctaj
Pentru calificativul Foarte bine (FB) se vor atribui
3 puncte
Pentru calificativul Bine (B) se vor atribui
2 puncte
Pentru calificativul Suficient (S) se va atribui
1 punct
Pentru orientare, propunem în tabelul 4 un model de realizare a mediei semestriale la disciplina
limba română în clasa a III-a, semestrul 1.
Tabelul 4. Exemple de realizare a mediei semestriale
pe baza procedeului de conversie
Calificativ

FB

FB

B

FB

FB

Conversie

3

3

2

3

3

Calificativ

S

B

B

FB

FB

Conversie

1

2

2

3

3

Media semestrială
3 + 3 + 2 + 3 + 3 = 14
14 : 5 = 2,82,8 ≈ 3 → FoartebineMedia semestrială
1 + 2 + 2 + 3 + 3 = 11
11 : 5 = 2,2

2,2 ≈ 2 → Bine

Pentru stabilirea calificativului la finele clasei a III-a, la disciplinele Limba română şi
Matematică, cadrul didactic va realiza media calificativelor atribuite elevului la finele fiecărui
semestru, conform aceluiași procedeu de conversie.
Tabelul 5. Exemple de stabilire a calificativului final
la disciplina Matematică, clasa a III-a

Exemplul 1

Exemplul 2

Exemplul 3

Sem. 1

Sem. 2

Media anuală

Calificativ

FB

B

FB

Conversie

32

3+2 =5
5 : 2 = 2,5 ≈ 3

Calificativ

B

B

B

Conversie

22

2 + 2 =4
4:2=2

Calificativ

S

B

B

Conversie

12

1 + 2 =3
3 : 2 = 1,5 ≈ 2

6.3. Înregistrarea calificativelor
 Cadrele didactice au obligaţia de a înregistra calificativele acordate la evaluările sumative în
catalogul clasei şi în agendele elevilor.
 La sfârşitul anului şcolar, calificativele finale pentru fiecare disciplină se înregistrează în
catalogul clasei şi în agendele elevilor.
 Calificativele finale se trec în dosarul personal și în tabelul de performanță al elevului - îndreptul disciplinelor limba română și matematică.
 Promovarea elevilor în clasa a IV-a se va realiza prin cuvântul promovat înscris în dosarul
personal şi în catalogul clasei la fiecare elev în parte, în conformitate cu cerințele.
37

6.4. Procedeul „R” - RECUPERARE
Principiul motivării pentru învăţare, principiul succesului şi al corelării evaluărilor formative
cu cele sumative condiţionează o învățare fără eşec, astfel încât în sensul evaluării pozitive nu se va
folosi calificativul insuficient.
În cazurile excepţionale, când se constată elemente de nereuşită (motiv de boală, abandonşcolar, absenţe motivate/nemotivate) se va recurge în mod obligatoriu la activităţi de recuperare.
Învăţătorul va realiza un plan de recuperare, coordonat cu șeful comisiei metodice sau directoruladjunct pentru învățământ primar (a se vedea Anexa 1). Se recomandă a informa părinții, subsemnătură, despre planul de recuperare.
Recuperarea se realizează timp de o săptămână după revenirea elevului (sau din momentul
stabilirii planului de recuperare).
În catalog, în dreptul numelui elevului nu se menţionează niciun calificativ pe perioada
recuperării. După realizarea repetată a evaluării sumative (de ex., a unui test clonat), în ziua
recuperării se înregistrează calificativul respectiv. În catalog, la rubrica Notă se scrie: Recuperare.
Pentru copiii cu CES se va folosi acelaşi sistem criterial în evaluare, dar aplicat pe baza
Planului educaţional individualizat.
Numărul evaluărilor sumative recomandate pentru clasa a III-a cu acordare de calificative sedecide ținând cont de recomandările Scrisorii metodice din anul în curs.
Tabelul 6. Numărul de evaluări sumative recomandate pentru clasa a III-a
cu acordare de calificative (școala națională)Disciplina
Semestrul 1
Semestrul 2
Anul școlarLimba
6 = 4 (scris) + 2 (oral)
7 = 4 (scris) + 2 (oral)
13 = 8 (scris) + 4 (oral)
română
+ 1 (anuală)+ 1 (anuală)Matematică 3 (scris) = 2 (la module)
3 (scris) = 2 (la module)
6 (scris) = 5 + 1 (anuală)+ 1(secvențială)+ 1 (anuală)Ce facem dacă elevul a lipsit înainte de evaluarea sumativă?
 Nu se recomandă a-l încadra imediat după revenire în evaluarea sumativă. Aceasta ar putea să-i
sporească riscurile de nereușită.
 Se recomandă să se ofere proba/testul doar în cazul în care elevul acceptă.
 Se va lua în considerare doar rezultatul acceptat de elev.
 În caz contrar, se intervine după procedeul „R” (Recuperare).
6.5. Tehnologia evaluării sumative orale
Evaluarea orală reprezintă o formă a conversaţiei evaluative prin care învăţătorul urmăreşte
determinarea cantitativă şi calitativă a performanţelor elevilor.
Evaluarea sumativă orală (ESO) este la fel de importantă ca și forma scrisă a evaluării
sumative și are drept scop verificarea gradului de posedare a competenţelor de comunicare orală:- perceperea corectă a mesajului audiat, citit, auzit în limitele standardelor de conţinut;- utilizarea în contexte noi, necunoscute a vocabularului însuşit;- producerea mesajelor orale, în variate contexte.
În clasa a III-a, ESO se va proiecta și realiza la disciplinele: Limba română (maternă) Limba rusă (maternă, de instruire) Limba străină
 Limba română (alolingvi)
 Limba bulgară/ucraineană/găgăuză
38

Atenție! Evaluarea sumativă orală (ESO) este parte integrantă a evaluării sumative (ES).
Proba scrisă cu cea orală cumulează subcompetențele de evaluat în contextul ES. În catalog
se va fixa califiativul pentru fiecare probă separat.
ESO se proiectează şi se realizează pe parcursul semestrului, ținând cont de necesităţile şiparticularităţile elevilor clasei, precum și de specificul disciplinei. Pot fi desfăşurate în cadrul unuimodul (nu este obligatoriu să se desfăşoare la sfârșitul modulului), vizând o anumită finalitate.
ESO poate fi realizată prin: interviuri, expuneri orale, dialoguri, comunicări orale, chestionări
orale, conversaţii, prezentări.
Proiectarea ESO:
• Se alege produsul școlar care va fi supus evaluării, prin raportare la sub-competențele selectate în
proiectarea de lungă durată.
• Se formulează obiectivele de evaluare.
• Se alege forma/metoda de evaluare.
• Se elaborează carduri cu itemi de evaluare a produsului.
• Se elaborează fișa de înregistrare a rezultatelor: diagramă, grilă.
Cardul:• constituie un instrument de evaluare sumativă și conține o sarcină pe care elevul o efectuează în
mod expres, timp de 5-7 minute de pregătire.
• prezintă o situație semnificativă4 bazată pe elementul spontaneității; spontaneitatea determină
acțiunea prin care elevul realizează o sarcină asemănătoare activităților cotidiene, în caretransferă în viață cele învățate la lecții.
• este elementul care deosebește evaluarea formativă de cea sumativă prin situația spontană sau
semnificativă.
Un posibil model al procedurii de organizare:• 7 elevi vor extrage cardul pe care este imprimat un text necunoscut pentru ei;• elevii se aranjează într-un grup sub formă de cerc sau la câteva (2-3) mese unite pe o linie, nuneapărat în fața clasei;• se acordă timp de pregătire (5-7 minute), apoi fiecare elev prezintă sarcina întregului grup;
prezentarea fiecărui elev trebuie să dureze cel mult 2 minute;• învățătorul înregistrează în diagrama sa calificativul acordat, apoi îl întreabă pe elev ce
calificativ merită;• învățătorul demonstrează calificativul înregistrat și îl compară cu al elevului;• învățătorul este decidentul calificativului; în cazul în care nu coincide cu calificativul elevului,argumentează în baza descriptorilor; deoarece evaluarea sumativă „sancționează performanța”,
ultimul cuvânt este al învățătorului;• după ce au prezentat acești 7 elevi, vine rândul următorilor.

Atenție! Organizarea ESO are loc în funcție de numărul elevilor în clasă. Dacă în clasă
sunt mai mult de 20 de elevi, atunci învățătorul poate realiza ESO timp de 2 ore.
Ce pot face ceilalți elevi în timp ce are loc proba de evaluare sumativă orală?
• Poate fi organizat atelierul de lectură/discuție/creație • Citesc în cartea de lectură • Completează
fișa de lectură • Creează o imagine pentru un text literar • Lucrează cu o fișă, căutând informații îninternet • Privesc (cu căști) un desen animat și rezolvă „Explozia stelară” • Privesc (cu căști) un
4reprezintă o situaţie din viaţă, constituită din mai multe situaţii-problemă şi având un caracter inter/transdisciplinar [9].

39

desen animat și completează apoi o agendă de înțelegere a filmului • Rezolvă integrame • Rezolvă
sarcini pentru elevi isteți • Lucrează la un poster comun • Fac ordine în portofoliu • Își evaluează
propriul portofoliu • Își aleg sarcini de la panoul curioșilor sau panoul Vreau să știu •Recomandăm următoarea listă de produse pentru evaluarea sumativă orală:• citirea la prima vedere • recitarea unei poezii învățate în modul • citirea unui text învățat în acest
modul • continuarea unui dialog oral • crearea unui dialog oral • înțelegerea textului • vocabularul
textului • elaborarea unei compoziţii (oral) • prezentarea mesajului argumentativ • identificarea
mijloacelor artistice • prezentarea unui text literar cunoscut • povestirea unui text literar •construirea orală a unui text (în baza planului de idei, imaginilor) • analiza şi sinteza unui text
literar • prezentarea succintă a unor informaţii, a unor relatări culese independent • prezentarea orală
a unei situații de comunicare • lectura imaginilor • descrierea/caracterizarea unui personaj literar •prezentarea unei cărți citite •Abordarea conținutală a ESO
Exemplul 1. Produsul P24: Citirea unui text literar la prima vedere
Sarcini pentru card: Citirea unui text pregătit de către învățător, timp de un minut.
Grila de evaluare (a învățătorului). Citirea la prima vedere
Data
Numele,1.Citește cursiv,
3.Articulează
4.Citește expresiv,
prenumele
2.Pronunță corect
fluid și conștient
corect toate
cu intnația
elevuluitoate cuvintele.
textul.
cuvintele.
potrivită.
Exemplul 2. Produsul P35: Prezentarea unui text literar cunoscut
Pe card se propune titlul textului și algoritmul de prezentare: 1) Numește titlul și autorul
textului. 2) Este o narațiune, dialog, descriere? 3) Cine sunt personajele? 4) Când are loc acțiunea?
5) Unde are loc acțiunea? 6) Care sunt momentele principale ale textului? 7) Ce atitudine am față defaptele personajelor? 8) Care este ideea principală?
Exemplul 3. Produsul P29: Textul literar povestit
Sarcini pentru card: 1) Anunță titlul și autorul textului. 2) Povestește introducerea textului.
3)Povestește încheierea textului. 4) Povestește momentul în care personajul... 5) Povestește
momentul în care se descrie personajul. 6) Povestește fragmentul îndrăgit. 7) Povestește fragmentul
în care se spune despre timpul și spațiul în care a avut loc acțiunea.
6.6. Verificarea probelor de evaluare sumativă
Verificarea se realizează în funcție de instrumentul de evaluare aplicat.
În cazul unui test, se fac însemnări pe grila docimologică, în corespundere cu tipul de item (deexemplu: L 0 1 2, L 0 2, L1(A)). În cazul evaluării reciproce, elevilor li se poate propune o variantă
accesibilizată, de exemplu: ¾ (3 din 4 puncte). Pentru itemii realizați corect se poate folosi bifa ☑.
Erorile comise doar se subliniază sau se încercuiesc. Elevilor li se va oferi posibilitatea deautocorectare la lecția destinată recuperării, ameliorării și dezvoltării.
7. MONITORIZAREA PERFORMANȚELOR ELEVILOR
7.1. Alegerea instrumentelor de monitorizare a performanțelor elevilor
MECD orientează cadrele didactice spre utilizarea metodelor tradiţionale de evaluare (testedocimologice; probe orale, scrise, practice), fără a neglija metodele moderne/
alternative/complementare de evaluare (observarea sistematică a comportamentului elevului;40

portofoliul; investigaţia; proiectul; autoevaluarea). Cadrele didactice au dreptul de a folosi teste saualte probe editate, dar și de a elabora instrumente de evaluare proprii, asumându-și responsabilitatea
pentru impactul asupra formării copilului.
MECD accentuează principiul flexibilității în alegerea instrumentelor de monitorizare aperformanțelor, susținând abordarea personalizată în vederea unei funcționalități reale. Instrumentede monitorizare a performanțelor pot fi considerate: registre de înregistrare a performanţelor; fișede observare; fișe de evaluare; scale de evaluare; diagrame de monitorizare a performanțelor; fişe demonitorizare a progresului; agende; seturi de întrebări; interviul; chestionarul; ghidul deconversaţie/planul de dezbatere; protocolul de observare; liste/inventare de control/raportare;portofoliul; studiul de caz; grila de observare; lista de control/de verificare; scara/scala declasificare a performanţelor individuale ale elevului.

Atenție! Procedeul cromatic (culorile semaforului, de ex.) se va folosi în evaluare înurmătoarele situații:• la autoevaluare: elevul indică/colorează/subliniază pe fișa de autoevaluare modul în careconsideră că a lucrat;• pentru a semnala gradul de înțelegere a unei sarcini: elevul arată printr-o anumită culoare(de ex., cupele-semafor) că a înțeles sarcina (verde) sau că are anumite dificultăți (galben),sau nu înțelege defel (roșu);• în diagrama performanțelor: învățătorul folosește cromatica în propriile instrumente, fără ale plasa în agenda elevului, fără a le folosi în caietele sau fișele de lucru ale elevilor.

7.2. Diagrama de monitorizare a performanțelor elevilor
Diagrama de monitorizare a performanțelor elevilor constituie un instrument de colectare adatelor evaluărilor de către cadrul didactic la fiecare disciplină. La diagrama pe disciplină seatașează lista produselor și a criteriilor de succes recomandate la disciplina respectivă.

Atenție! Pentru respectarea principiului libertății în alegerea instrumentelor de monitorizare aperformanțelor, se recomandă a aborda structura diagramei și modalitățile de înregistrare
a datelor în manieră personalizată, în funcție de necesități și posibilități diverse, fără aprejudicia funcționalitatea în contextul ECD. Managerii responsabili pentru învățământul primarnu vor impune forme și structuri unice, dar vor urmări și vor promova eficiența
instrumentelor alese de cadrele didactice.
Ca variante posibile de completare, se recomandă înregistrarea performanțelor prin cuvinte(deplin sau abreviat) sau folosind procedeul cromatic, de exemplu după cum se prezintă în tabelul 6.
Tabelul 6. Variante de înregistrare a performanțelor elevilor în diagrama învățătoruluiÎnregistrare prin:
Nivelurile deDescriptorii de performanță
performanță abrevieri culori
corect; complet; coerent; fără ezitări
independent
ind.
verde
cu greşeli mici; cu incompletitudini mici; cu incoerențe mici;
ghidat decu ezitări mici, depășite ca rezultat al ghidării (întrebărilor
ghid.
galbenînvățător
orientative) oferite de învățător
cu greşeli; cu incompletitudini; cu incoerențe; cu ezitări
cu mai multdepășite ca rezultat al sprijinului (indicațiilor, explicațiilor)
spr.
roșu
sprijinoferit de învățător
41

Se consideră oportune următoarele trei componente structurale intercondiționate ale
diagramelor pe discipline, care permit o abordare eșalonată a procesului de monitorizare:
I. Monitorizarea etapizată a performanțelor;
II. Monitorizarea punctuală a performanțelor (selectiv);
III. Sinteza performanțelor.

Atenție! În anul curent, structura de trei componente a diagramei se recomandă, cu precădere,pentru deținătorii gradelor didactice superior și unu. Celelalte cadre didactice pot opta pentru
variante reduse, cea minimală fiind II. Monitorizarea punctuală a performanțelor (selectiv).
Monitorizarea etapizată a performanțelor se recomandă pentru toți elevii peparcursul anului școlar, în cadrul evaluărilor formative în etape la disciplină – se înregistrează
nivelurile de performanță în raport cu fiecare produs școlar evaluat (prin cuvinte/abrevieri/culori).
În funcție de disiplină, sau după preferința învățătorului, pot fi completate tabele separate pe
module, pe semestre sau un tabel anual (a se vedea Anexa 2).
Înregistrarea în tabele separate pe module este convenabilă în cazul disciplinelor Limbaromână și Matematică, când numărul evaluărilor formative în etape pe an este mai mare.
Exemplul 1
I.Monitorizarea etapizată a performanțelor
Matematică, clasa a III-a
Modulul 2. Socotim necontenit, spre o mie am pornit (Numerele naturale 0-1000)

ELEV:

Datele evaluărilor
formative în etape
Produsele evaluate

28.09
P1

P2

09.10
P19

P12

P13

P18

P19

1.Ababii Ion
2.Boțan Daniel
3.Brescanu Maria
4.

I.MONITORIZAREA ETAPIZATĂ A PERFORMANȚELOR Exemplul 2
Matematică, clasa a III-a
Modulul 2. Socotim necontenit, spre o mie am pornit (Numerele naturale 0-1000)
Datele evaluărilor
28.09
09.10
formative în etape
P1
P2
P19
P12
P13
P18
P19
Produsele evaluate
ELEV:
1.Ababii Ion
ind.
ind. ghid. ind.
ind. ghid. spr.
2.Boțan Daniel
ind.
ind. ghid. ghid. ghid. ghid. spr.
3.Brescanu Maria
ind.
ind.
ind.
ind.
ind.
ind. ghid.
4.
Înregistrarea în tabele pe semestre sau într-un tabel anual este potrivită în cazul
discipinelor cu un număr de 1-2 ore săptămânal, când evaluările formative în etape se realizează
doar la fine de module și, astfel, sunt 2-4 evaluări formative în etape pe parcursul unui semestru.
Note: Datele calendaristice ale evaluărilor formative în etape și produsele evaluate se vor corela cu
proiectarea didactică la nivel de modul. Astfel, numărul de evaluări formative în etape, numărul
42

produselor și produsele propriu-zise se vor decide de către cadrul didactic în mod individual,ținând cont de recomandările MECD.
 Produsele evaluate se vor înscrie indicând numerele de ordine conform listei produselor
recomandate la disciplină, de exemplu: P1, P9 etc. Produsele pot să se repete pe parcursul
anului, vizând diverse aspecte conținutale ale aceleiași situații semnificative.
 În fiecare casetă din dreptul numelui unui elev se va înregistra performanța elevului vizândprodusul respectiv, conform descriptorilor: independent, ghidat de învățător, cu mai multsprijin. Modalitatea de înregistrare poate fi diferită: prin cuvinte, abrevieri sau culori.
 Învățătorul poate realiza în tabel orice completări care îl pot ajuta în corecția traseului personal
al elevului, de exemplu: bifare, încercuire, subliniere etc.
În baza completării tabelelor de monitorizare etapizată, cadrul didactic va putea să
identifice mai ușor produsele care necesită o monitorizare mai atentă, punctuală pentru unii
elevi. De exemplu, folosind procedeul cromatic, va putea să observe coloanele pe care este
mai multă culoare roșie sau galbenă. Înseamnă că produsele respective necesită omonitorizare punctuală în vederea sporirii performanțelor unor elevi.
Monitorizarea punctuală a performanțelor se recomandă a fi realizată:- în special la Limba română și Matematică (învățătorul are libertatea de a alege și altediscipline, după necesitate și posibilitate);- pe parcursul anului școlar, în cadrul evaluărilor formative punctuale, în mod selectiv:
pentru anumite produse și anumiți elevi (a se vedea Anexa 2).
Pe parcursul lecțiilor și în cadrul monitorizării etapizate a performanțelor, învățătorul
identifică produsele care ridică dificultăți unor anumiți elevi (cei ce demonstrează nivel minim și,
posibil, mediu). Pe aceste produse și pe acești elevi se focalizează monitorizarea punctuală:- produsul evaluat și criteriile de evaluare/de succes;- lista elevilor monitorizați;- referințe calendaristice (de exemplu, zilele sau lunile în care s-a desfășurat monitorizareapunctuală);- performanțele individuale conform descriptorilor: independent, ghidat de învățător, cu mai
mult sprijin (înregistrate prin cuvinte/abrevieri/culori).
Exemplu
II. MONITORIZAREA PUNCTUALĂ (selectiv)

Limba română, clasa a III-a
Produsul școlar evaluat: P27. Poezia recitată
Criteriile de evaluare: C1. Anunță titlul şi autorul poeziei.
C2. Recită toate versurile.
C3. Rostește corect şi clar cuvintele.
C4. Recită expresiv.
C5. Folosește mimica și gesturile.
Perioada
Elev:
Septembrie
Octombrie Noiembrie Decembrie
1.Cernei Laura
2.
3.

43

IanuarieNotă: Înregistrările (prin abrevieri/cuvinte/culori) pot fi completate (la discreția învățătorului)prin precizarea criteriului/criteriilor care solicită ameliorare, recuperare sau dezvoltare (de ex., pecaseta roșie poate fi precizat: C2, C4, C5).
Sinteza performanțelor se realizează la finele anului școlar, prin raportare lacompetențele specifice disciplinei și produsele corespunzătoare (a se vedea Anexa 2):- competențele specifice disciplinei și, corespunzător, lista de produse școlare prin care a fostevaluată pe parcursul anului fiecare competență;- lista elevilor;- nivelurile individuale atinse în mod preponderent (cel mai frecvent) pe parcursul anului,conform descriptorilor (reprezentate prin abrevieri/culori/cuvinte, la discreția cadrului
didactic); aceste date se vor obține prin sinteza datelor fiecărui elev din cadrul Monitorizării
etapizate a performanțelor.
Exemplu
III.SINTEZA PERFORMANȚELOR

Matematică, clasa a III-a
Competențele specifice:
1. Identificarea şi utilizarea conceptelor matematice şi a limbajului matematic în situaţii diverse.
2. Aplicarea operaţiilor aritmetice şi a proprietăţilor acestora în contexte variate.
3. Rezolvarea şi formularea de probleme, utilizînd achiziţiile matematice.
4. Explorarea/investigarea unor situaţii-problemă reale sau modelate, integrînd achiziţiile
matematice şi cele din alte domenii.
Competențele specifice disciplinei
Produsele evaluate
123
4
P1, P3, P5, P14, P2, P4, P6, P7, P12,
P8, P9, P11
P10, P20
P15, P17, P19
P13, P16, P18
ELEV:
ghidat decu mai mult
1. Ababii Ion
independent
independentînvățător
sprijin2.
Note: Datele din Sinteza performanțelor se trec în Tabelul de performanță, rubricile pe discipline (ase vedea, de ex.: Anexa 4).
 Înregistrările (prin abrevieri/cuvinte/culori) pot fi completate (la discreția învățătorului) prinprecizarea produsului/produselor care solicită ameliorare, recuperare sau dezvoltare. Aceste
completări pot ghida cadrul didactic în completarea rubricii „Recomandări/arii dedezvoltare” în Tabelul de performanță școlară (a se vedea Anexa 4).
7.3. Portofoliul performanțelor școlare ale elevului
MECD recomandă ca fiecare elev să dețină un portofoliu de performanță școlară bazat pe
produsele recomandate și criteriile aferente de succes, în care, drept dovadă de înregistrare aperformanțelor școlare, se vor aduna lucrările scrise/practice, testele, probele, fişele de evaluare,autoevaluare etc. (a se vedea Anexa 3).
Totalitatea lucrărilor cumulate în portofoliu pe durata învăţării definește dezvoltarea
achiziţiilor elevului și exprimă ceea ce ştie elevul (ca informaţie), precum şi ceea ce ştie să facă în
mod concret, practic. Evaluarea acestor variabile permite optimizarea demersului formativ, astfel,
portofoliul va funcționa în calitate de metodă alternativă/complementară de evaluare.
44

7.4. Tabelul de performanță școlară
Tabelul de performanță școlară este un instrument de monitorizare a performanțelor elevuluiși reprezintă o sinteză a rezultatelor obținute pe parcursul anului de studii. Este un document
obligatoriu pentru toți elevii claselor primare din Republica Moldova.
Tabelul dat (Anexa 4) etalează performanțele individuale ale elevului în corespundere cu
finalitățile curriculare, cu produsele școlare supuse evaluării pe parcursul anului școlar și cu
descriptorii de performanță.
Se completează de către învățătorul-diriginte și cadrele didactice, specialiști la disciplineleșcolare (eventual: limba străină, educaţia muzicală, educaţia plastică, educaţia fizică).
Se prezintă părinților sau reprezentanţilor legali ai acestora și elevului: la începutul anului școlar, dirigintele familiarizează părinții cu tabelul (în baza descrierii
date în MECD), pentru a-i cunoaște cu performanțele posibile de atins de către copil pe parcursul
clasei a III-a; de exemplu, familiarizarea poate fi realizată la ședința cu părinții sau oferind o copie atabelului (necompletat); la finele anului școlar (15-30 mai), părinților li se oferă tabelul completat, cu semnătura
dirigintelui; părintele semnează tabelul și îl întoarce dirigintelui; administrația instituției aplică ștampilă și semnătură după semnătura părintelui; documentul autentificat se păstrează în dosarul personal al elevului; părinții au dreptul să
primească o copie a documentului autentificat.
Tabelul de performanță constituie o informație veridică pentru transferul elevului în altăinstituție de învățământ.
În Tabelul de performanță pentru clasa a III-a este introdusă rubrică Copilul la școală.
Dirigintele va completa prin bifare rubrica dată, realizând o sinteză în baza observării
comportamentului copilului în diferite contexte ale vieții școlare, în activitățile curriculare și
extracurriculare. În continuare, va înregistra în tabelul rezervat calificativele acordate elevului la
finalizarea clasei a III-a.
În rubricile pe discipline, dirigintele și specialiștii vor bifa modul prioritar în care elevul ademonstrat pe parcursul anului fiecare competență specifică stipulată în curriculum disciplinar,
realizând o sinteză a performanțelor în baza diagramei de monitorizare a performanțelor și aobservării comportamentului elevului: independent: corect; complet; coerent; fără ezitări; indicând un nivel de performanță foartebun (fără a scrie calificativul foarte bine);
 ghidat de învățător: cu greşeli mici; cu incompletitudini mici; cu incoerențe mici; cu ezitări
mici, depășite ca rezultat al ghidării (întrebărilor orientative) oferite de învățător; indicând
un nivel de performanță bun (fără a scrie calificativul bine); cu mai mult sprijin: cu greşeli; cu incompletitudini; cu incoerențe; cu ezitări depășite ca
rezultat al sprijinului (indicațiilor, explicațiilor) oferit de învățător; indicând un nivel deperformanță suficient (fără a scrie calificativul suficient).
Pe ultima linie a fiecărui tabel disciplinar se listează activități de învățare și evaluaredesfășurate pe parcursul anului școlar (conform listei produselor școlare recomandate la disciplină),pentru a crea o imagine mai amplă despre formarea elevului. Aceste liste se prezintă în regim defamiliarizare și nu presupun operare (nu se fac sublinieri, bifări etc.)
La final, dirigintele poate propune recomandări/arii de dezvoltare.
În cazul în care elevul învață conform unui plan educațional individualizat, dirigintele are libertatea
și responsabilitatea de a interveni cu modificări corespunzătoare în completarea tabelului.
45BIBLIOGRAFIE***
1. Codul Educației al Republicii Moldova, Chișinău 2014, nr.152 din 17.07.2014, Monitorul
Oficial al Republicii Moldova, nr.319 – 324, art.nr.614 din 23.11.2014
2. Concepția Evaluării rezultatelor școlare. Pâslaru Vl, Achiri I., coord., IȘE: Chișinău, 2006.
3. Curriculum şcolar, Clasele I-IV, Chişinău, 2010;
4. Curriculumul pentru disciplina LIMBA STRĂINĂ I. Clasele II-IV, 2010. 52 p.
5. Evaluarea criterială în bază de descriptori în învățământul primar. Clasa 1. Ghid
metodologic pentru cadrele didactice (aprobat la Consiliul național pentru curriculum,
Ordinul 862 din 07 septembrie 2015);
6. Instrucțiune cu privire la implementarea Metodologiei evaluării criteriale prin descriptori înînvățământul primar, clasa I (aprobată la Consiliul național pentru curriculum, Ordinul nr.
862 din 07.09.2015);
7. Metodologia privind implementarea evaluării criteriale prin descriptori în clasele I-II
(Ordinul 623 din 28.06.2016);
8. Evaluarea criterială în bază de descriptori. Clasa a II-a Ghid metodologic (aprobat laConsiliul național pentru curriculum, Ordinul 256 din 28 aprilie 2017);***
9. Bocoş M., Jucan D. Teoria şi metodologia instruirii şi Teoria şi metodologia evaluării.
Repere şi instrumente didactice pentru formarea profesorilor. Editura Casa Cărţii de Ştiinţă,Cluj-Napoca, 2007
10. Darling-Hammond, L., Ancess, J., Falk, B, Authentic Assessment in Action. Studies of
School sand Students at Work, Teachers College Press, Columbia University, 1995.
11. (de) Hadji Ch. L’evaluation, regles du jeu. Des intentions aux outils. Paris: ESF, 1989
12. Houart, M. Evaluer des compétence... Oui mais comment ? - 2001 Département Éducation
et technologie (UNamur). Versiune electronică.
https://pure.fundp.ac.be/ws/files/1029351/64322.pdf
13. Manolescu, M. (coord). Evaluare în învățămîntul primar. Aplicații - matematică. București:Editura Fundației Culturale D. Bolintineanu, 2002
14. Manolescu, M. Evaluarea şcolară - un contract pedagogic, Bucureşti, 2002
15. Marin M. Didactici interactive în învățământul primar, Chișinău, 2013
16. Meyer, G. De ce și cum evaluăm. (traducere). Iași, Editura Polirom, 2000, 192 p.
17. Minder, M. Didactica funcțională. Obiective, strategii, evaluare. (traducere). Chișinău,Editura Cartier Educațional,2003, 412p
18. Mons, N., Toczek, M.-C., West, A., Barkouss S. L’évaluation des élèves par lesenseignants dans la classe et les établissements : réglementation et pratiques. Une
comparaison internationale dans les pays de l’OCDE. Disponible sur le site du Cnesco :http://www.cnesco.fr
19. Morrissette, J. Manières de faire l'évaluation formative des apprentissages : analyseinteractionniste du savoir-faire d'enseignantes du primaire. Sarrebruck (CH): Les Éditions
universitaires européennes, (2010).
20. Pogolșa, L., Bucun, N. (coord.). Chicu, V., et al. Referențialul de evaluare a competențelor
specifice formate elevilor prin disciplinele de studiu. Chișinău: IȘE, 2014, 585 p.

46

21. Pogolșa, L., Marin, M. (coord. șt.) Marin, M., Gaiciuc, V., Achiri, I., Popovici, A., State,D., Agafian, R. Evaluare criterială prin descriptori în învățămîntul primar. Clasa I. Ghid
metodologic. IȘE, Chișinău, 2015, 86p.
22. Potolea, D., Neacşu, I., Manolescu, M. Metodologia evaluării realizărilor şcolare aleelevilor. Ghid metodologic general. București, 2011.
23. Potolea, D., Manolescu, M. Teoria şi practica evaluării educaţionale. Proiectul pentruÎnvăţămîntul Rural. București, 2005.
24. Ungureanu D., Teroarea creionului roşu. Evaluarea educaţională, Editura Universităţii deVest, 2001
25. (de) Vecchi, G. Evaluer sans dévaluer et évaluer les compétences. Paris, Editura Hachette
Education, 2011.
***26. Амонашвили, Ш.А. Воспитательная и образовательная функция оценки учения. М,
1984
27. Болотов, В.А., Вальдман И.А., Ковалёва Г.С., Пинская М.А. Российская система
оценки качества образования: главные уроки. (аналитический обзор). Accesat
http://www.rtc-edu.ru/resources/publications/94
28. Воронцов, А.Б. Организация контрольно-оценочной деятельности в бразовательном
процессе
основной
школы(методические
рекомендации)http://sch1133.mskobr.ru/files/voroncov_kniga_kod.pdf
29. Логвина, И., Рождественская Л. Пособие для учителя Инструменты формирующего
оценивания
вдеятельности
учителя-предметника.
accesathttp://www.narva.ut.ee/sites/default/files/nc/oppevahend.pdf
30. Цукерман, Г. А., Елизарова Н. В. О детской самостоятельности // Вопр. психол.
1990. № 6. С. 37 – 44.
31. Цукерман, Г.А. Оценочная самостоятельность как цель школьного образования .//Материалы семинара «Система оценки качества знаний младших школьников вусловиях
безотметочного
обучения»от
28.03.2003.http://modern.ed.gov.ru/themes/basic/materialsdocument.asp?folder=1471&matID=1873
32. Цукерман,Г.А.
Оценка
безотметки
М.,Рига
1999,
tsukerman_g.a._otsenka_bez_otmetki.pdf

47Anexa 1
Plan de recuperare. Modele orientative
Model pentru portofoliul elevului

Elevul_____________
Perioada de recuperare __________________________________(din ce dată până la ce dată se prevede ameliorarea)
Motivul recuperării____________________________________
Nr.

DisciplinaConținutul recuperării
(produse școlare)Datareevaluării

RezultatulSemnăturapărintelui

Model pentru diagrama învățătorului
Clasa____ Învățătorul____________

Numele,prenumeleelevuluiDisciplinaConținutul
recuperării
(produseșcolare)Perioadaderecuperare

Motivulrecuperării

48

Data
retestului

RezultatulSemnăturaînvăță
torului

Coordonat

Anexa 2
Diagrama de monitorizare a performanțelor elevilor, clasa a III-a
Modele orientative pe discipline
Foaie de titlu

INSTITUŢIA DE ÎNVĂŢĂMÂNT
___________________________________________DIAGRAMA ÎNVĂȚĂTORULUIMONITORIZAREA PERFORMANȚELOR ELEVILOR

Clasa 3__________
Învățător__________________

Anul de studii ________________

49

I.MONITORIZAREA ETAPIZATĂ A PERFORMANȚELOR
(evaluări formative în etape)Înregistrare pe parcursul unui modul 5
Datele evaluărilor
formative în etape

ELEV:

Produsele evaluate 6
7

1.
2.
3.
4.

Înregistrare pe parcursul anului școlar 8
Semestrul 1
Evaluările
formative în etape
Produsele
5
ELEV: evaluate

1.

Modulul 1

Modulul 2

Semestrul 2
Modulul 3

Modulul 4

6

2.
3.
4.

5

Monitorizarea etapizată pe parcursul modulelor se recomandă la disciplinele Limba română și Matematică. Datele
evaluărilor formative în etape și produsele evaluate se vor corela cu proiectarea didactică la nivel de modul. Astfel,numărul de evaluări formative în etape, numărul produselor și produsele propriu-zise se vor decide de către cadrul
didactic în mod individual, ținând cont de recomandările MECD.
6
Se vor înscrie numerele de ordine ale produselor evaluate, conform listei produselor recomandate la disciplină (a sevedea cap. 4), de exemplu: P1, P9 etc.
7În fiecare casetă din dreptul numelui unui elev se înregistrează performanța elevului vizând produsul respectiv,
conform descriptorilor: independent, ghidat de învățător, cu mai mult sprijin. Modalitatea de înregistrare poate fidiferită: prin cuvinte, abrevieri sau culori.
8
Monitorizarea etapizată pe parcursul anului/semestrului se recomandă la disciplinele cu 1-2 ore pe săptămână, cândevaluările formative în etape se realizează doar la fine de module. Produsele evaluate se vor corela cu proiectarea
didactică la nivel de modul. Astfel, numărul produselor și produsele propriu-zise se vor decide de către cadrul didactic
în mod individual, ținând cont de recomandările MECD.

50

II.MONITORIZAREA PUNCTUALĂ A PERFORMANȚELOR (selectiv)9(evaluări formative punctuale)
Produs școlar evaluat10: ..........................................
Criterii de evaluare11: 1. ..........................
2..........................etc.
Numele, prenumele

Data/Perioada

elevului
12

1.
2.
3.
4.

III.SINTEZA PERFORMANȚELOR
(în baza monitorizării etapizate a performanțelor)
Competențele specifice disciplinei13:1.
....................................................
2.
..................................................
3.
.................................................. etc.

ELEV:
1.

114
..................15

Competențele specifice disciplinei
Produsele evaluate234.................
...................
......................

16

2.
3.
4.

9

Pentru monitorizare punctuală se selectează anumiți elevi și anumite produse, în funcție de necesitățile identificate pe
parcurs.
10
Se scrie numărul de ordine al produsului conform listei produselor recomandate la disciplină (a se vedea cap.4) șiformularea respectivă.
11
Se scriu criteriile de evaluare în corespundere cu criteriile de succes aferente produsului evaluat.
12În fiecare casetă din dreptul numelui unui elev se înregistrează performanța elevului vizând produsul respectiv,
conform descriptorilor: independent, ghidat de învățător, cu mai mult sprijin. Modalitatea de înregistrare poate fidiferită: prin cuvinte, abrevieri sau culori.
13
Se transcriu din curriculum disciplinar.
14
Se scrie numărul de ordine al competenței specifice.
15
Se scrie lista produselor prin care a fost evaluată pe parcursul anului competența specifică respectivă, de ex.: P1-P5,
P8 etc.
16
În fiecare casetă din dreptul numelui unui elev se înregistrează nivelul individual atins în mod preponderent (cel mai
frecvent) pe parcursul anului, conform descriptorilor: independent, ghidat de învățător, cu mai mult sprijin. Aceste datese vor obține prin sinteza datelor fiecărui elev din cadrul Monitorizării etapizate a performanțelor.

51

Anexa 3
Portofoliul performanțelor școlare, clasa a III-a
Modele orientative

Foaie de titlu

INSTITUŢIA DE ÎNVĂŢĂMÂNT
___________________________________________PORTOFOLIULPERFORMANȚELOR ȘCOLAREMONITORIZAREA PERFORMANȚELOR ELEVILOR

Clasa 3__________
Elev__________________

Anul de studii ________________

52Fișe pentru portofoliu

Modul deapreciere

Textul

Data

Produs evaluat: P23. Citirea cu voce a unui text cunoscut
1.Citesc
cursiv,
fluent,conștienttextul.

2.Pronunț
corectfiecarecuvânt.

3.Articulez
corect toate
cuvintele.

4.Citesc
expresiv,cu
intonaţia
potrivită.

5.Identific și
expliccuvintelenecunoscute*

Recomanda
rea învățăto
rului, acoleguluieucoleg/
învățător

Modul deapreciere

Data

Produs evaluat: P18. Rezolvarea problemelor compuse
1.Citesc
problema.

2.Precizez
care estecondiția șicare esteîntrebarea
problemei

3.Scriu
schemaproblemei

eucoleg/
învăță
tor

53

4.Elaborez
planul derezolvare a
problemei.

5.Scriu
6.Scriu
rezolvarea răspunsul
cu plan,problemei.
cu justificări, prinexercițiu.

Recomanda
rea învățăto
rului, acoleguluiAnexa 4
Tabelul de performanță școlară, clasa a III-a(școala națională)Instituția de învățământ

_____________________________________

Tabel de performanță școlară
Clasa 3

Elev_______________________
Data nașterii _______________INFORMAȚIE DESPRE INSTITUȚIA DE ÎNVĂȚĂMÂNTADRESA: ____________________________________________________
SITE: _______________________________________________________TELEFON: ___________________________________________________
E-MAIL: _____________________________________________________

Diriginte: _________________________________________
Părinți (tutore): ___________________________________

Anul de studii
54

Copilul la școală
de cele mai
multe ori

Pe parcursul anului școlar:

deseori

uneori

Copilul ca subiect al învățării
1.

Manifestă motivație pentru învățare.

2.

Este atent în realizarea sarcinilor.

3.

Este responsabil în efectuarea temelor.

4.

Este obiectiv în autoevaluare și în evaluarea
reciprocă a colegilor.
Este perseverent în vederea îmbunătățirii
rezultatelor personale.

5.

Copilul în raport cu sine
6.

Este responsabil faţă de înfăţişarea, sănătatea
și securitatea sa.

7.

Este grijuliu faţă de obiectele personale.

8.

Are încredere în forţele proprii.

9.

Își gestionează emoțiile.

10.

Denotă capacități de autoeducație.
Copilul în interacțiune cu mediul

11. Îndeplinește regulile clasei și ale școlii.
12. Are o atitudine protectoare față de mediulînconjurător.
13. Colaborează cu ceilalți pe bază de respect șiempatie.
14. Manifestă inițiativă și abilități de decizie în
activităţi şi contacte cu colegii.
15. Pare fericit la școală.

Calificativele acordate elevului la finalizarea clasei a III-a
Limba și literatura română
Matematică
55

Descrierea rezultatelor elevului
pe parcursul clasei a III-a la disciplinele școlare
LIMBA ȘI LITERATURA ROMÂNĂ

independent

ghidat deînvățător

cu mai multsprijin

1. Receptarea mesajului oral în diferite situaţii
de comunicare
2. Perceperea mesajului citit/audiat prinreceptarea adecvată a universului emoţionalşi estetic al textelor literare şi utilitatea
textelor nonliterare
3. Utilizarea scrisului ca tehnică
psihomotrică şi ca abilitate de exprimare agândurilor
4. Aplicarea conceptelor şi a terminologiei
lexicale, fonetice, morfologice şisintactice în structurarea mesajelor
comunicative
5. Manifestarea interesului şi a preferinţelor
pentru lectură
Activități de învățare și evaluare pe parcursul anului școlar: Prezentarea succintă a unor informaţii,a unor relatări culese independent; Prezentarea orală a unei situații de comunicare; Lectura
imaginilor; Elaborarea unei compoziţii (oral); Prezentarea mesajului argumentativ; Alcătuirea unui
text și expunerea orală (în baza planului de idei, imaginilor); Identificarea părților de vorbire/de
propoziție; Elaborarea unei compoziţii (scris); Redactarea textelor proprii cu şi fără repere; Alcătuirea
și scrierea propoziţiilor; Scrisul; Alcătuirea unui dialog scris; Scrierea bilețelului, anunțului, invitației,felicitării; Citirea textului literar/ nonliterar la prima vedere; Citirea cu voce a unui text cunoscut;
Receptarea mesajului scris (citirea/lectura); Recitarea poeziei; Identificarea mijloacelor artisticeînvățate; Analiza și sinteza unui text literar; Povestirea unui text literar; Descrierea/caracterizarea
unui personaj literar; Elaborarea unui plan de idei al textului citit; Transcriere de text; Scrierea dupădictare; Ortografia ortogramelor/cuvintelor ce conțin grupuri de litere; Prezentarea unui text literarcunoscut; Prezentarea unei cărți citite; Elaborarea/completarea unei agende de lectură.

MATEMATICĂ

independent

1. Identificarea şi utilizarea conceptelor
matematice şi a limbajului matematic însituaţii diverse
2. Aplicarea operaţiilor aritmetice şi aproprietăţilor acestora în contexte variate
3. Rezolvarea şi formularea de probleme,utilizând achiziţiile matematice
4. Explorarea/investigarea unor situaţii deproblemă reale sau modelate, integrândachiziţiile matematice şi cele din altedomenii
56

ghidat deînvățător

cu mai multsprijinActivități de învățare și evaluare pe parcursul anului școlar: scrierea, citirea numerelor naturale;calcul oral; calcul în coloniță; rezolvarea problemelor simple și compuse; formularea problemelor;rezolvarea de situații de problemă din cotidian, care solicită calcule; recunoaşterea formelor
geometrice; efectuarea măsurărilor; transformări simple ale unităților de măsură; completareașirurilor de numere, forme geometrice; formarea șirurilor de numere după o regulă dată; exerciții,enunțuri lacunare; completarea tabelelor, schemelor; determinarea valorii de adevăr a unei propoziții
matematice; colaborarea în echipă; completarea caietului.

ȘTIINȚE

independent

ghidat deînvățător

cu mai multsprijin

1. Receptarea informaţiilor ştiinţifice
2. Explorarea şi investigarea lumiiînconjurătoare
3. Comunicarea orală şi scrisă utilizând stilulştiinţific
4. Adoptarea unui comportament adecvat în
cadrul mediului natural şi al celui social
Activități de învățare și evaluare pe parcursul anului școlar: Comunicarea orală/scrisă a informației
științifice; Descrierea unor corpuri, locuri geografice, stări, fenomene din natură; Clasificarea
elementelor naturii; Realizarea unor investigații simple; Ordonarea, gruparea unor obiecte, fenomene,
evenimente; Comunicarea observaţiilor efectuate, informaţiilor selectate/citite; Realizarea unor
experimente simple; Înregistrarea grafică (tabel, schemă, fisă de observare) a observaţiilor efectuate;
Analiza unor acţiuni, schimbări, consecinţe, efecte; Utilizarea instrumentelor de măsurare (citirea unuitermometru, folosirea unui calendar, a ceasului).

EDUCAȚIA MORAL-SPIRITUALĂ

independent

ghidat deînvățător

cu mai multsprijin

1. Utilizarea conceptelor specifice valorilor
moral-spirituale pentru cunoaşterea şi
respectarea tradiţiilor naţionale, experienţei
religioase, normelor de convieţuire în
societate
2. Aplicarea normelor din sfera valorilor umanein stabilirea relaţiilor interpersonale pozitive
3. Manifestarea unui comportament social activ
şi responsabil adecvat unei lumi in schimbare
4. Participarea la luarea deciziilor şi larezolvarea problemelor comunităţii
Activități de învățare și evaluare pe parcursul anului școlar: Mesajul oral; Portretul fizic/moral a unuipersonaj; Studii de caz; Descrierea sărbătorilor calendaristice; Implicarea în acțiuni comunitare; Miniproiecte de grup.

EDUCAȚIA MUZICALĂ

independent

1. Cunoaşterea şi înţelegerea diversităţii
fenomenului muzical–artistic din perspectiva
57

ghidat deînvățător

cu mai multsprijinsemnificaţiilor emoţionale şi estetice
2. Identificarea mijloacelor de expresivitate
muzicală conform rolului în redarea imaginii
artistice şi a mesajului ideatic al operei
muzicale
3. Demonstrarea dexterităţilor muzicale şi
integrarea în activităţi artistice şcolare,culturale, sociale
4. Utilizarea terminologiei muzicale specifice
pentru reflecţie şi autoexprimare
5. Receptarea şi promovarea valorilor muzicalenaţionale şi universale
Activități de învățare și evaluare pe parcursul anului școlar: Audiția creațiilor muzicale; Interpretarea
cântecelor; Caracterizarea creațiilor muzicale; Improvizarea melodiilor.

EDUCAȚIA PLASTICĂ

independent

ghidat deînvățător

cu mai multsprijin

1. Explorarea diverselor instrumente,materiale şi tehnici de artă2. Valorificarea elementelor de limbaj plastic
în exprimarea artistico-plastică
3. Realizarea lucrărilor plastice în diverse
tehnici şi materiale de artă4. Cunoaşterea noţiunilor elementare dindomeniul artelor plastice
Activități de învățare și evaluare pe parcursul anului școlar: Lucrări şi compoziţii plastice realizate
prin utilizarea diverselor materiale, instrumente şi tehnici de artă; Colaborări în echipe.

EDUCAȚIA FIZICĂ

independent

ghidat deînvățător

cu mai multsprijin

1. Cunoaşterea noţiunilor, cerinţelor şi
legităţilor elementare referitoare la
educaţia fizică şi aplicarea acestora în
practica educaţională
2. Dezvoltarea competenţelor fizice de bazăprin intermediul exerciţiilor fizice
3. Formarea calităţilor de personalitate,comportamentului civilizat, a deprinderilor
comunicative şi de interacţiune socială
Activități de învățare și evaluare pe parcursul anului școlar: Exerciții: de front și formații; cu
caracter aplicativ; de atletism; din gimnastica de bază; de dezvoltare fizică generală; Aruncarea
mingii; Jocuri sportive.
EDUCAȚIA TEHNOLOGICĂ

independent
58

ghidat deînvățător

cu mai multsprijin1. Elaborarea unui proiect de confecţionare aunui obiect, care să răspundă unei
trebuinţe; prezentarea acestui proiect
2. Conceperea şi organizarea mijloacelor deconfecţionare a unui obiect conformproiectului elaborat
3. Realizarea obiectului conform proiectuluielaborat, respectând regulamentul
tehnologic
4. Evaluarea lucrării realizate, memorarea
etapelor procesului tehnologic
Activități de învățare și evaluare pe parcursul anului școlar: Confecționare de lucrări.

LIMBA STRĂINĂ

independent

ghidat deînvățător

cu mai multsprijin

1. Receptarea mesajelor orale
2. Producerea mesajelor orale şi interacţiunea
orală
3. Receptarea mesajelor scrise
4. Producerea mesajelor scrise şiinteracţiunea scrisă
5. Iniţierea în cunoaşterea altor culturi
6. Conectarea la alte limbi şi discipline
Activități de învățare și evaluare pe parcursul anului școlar: Recunoaşterea sunetelor, a cuvintelor , aenunțurilor dintr-o comunicare scrisă sau orală; Reproducerea enunţurilor simple; Dialogul oral;
Formularea răspunsului la întrebări; Descrierea ghidată a obiectelor, a personajelor; Citirea cu voce
a unui text cunoscut; Povestirea unui text; Recitarea poeziei; Conversaţie; Prezentarea orală a unei
situații de comunicare; Scrisul; Dictare; Scrisoarea; Caietul meu.

Recomandări/arii de dezvoltare (opțional):________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
Semnătura dirigintelui: _____________________________
Semnătura părintelui: _____________________________
L.Ș

Semnătura directorului
59