© vassányi miklós

A szakdolgozat- és szemináriumidolgozat-írás formai követelményei(KRE BTK Keleti Nyelvek és Kultúrák Intézete)
1. A szakdolgozatra és a szemináriumi dolgozatra vonatkozó elemi formai követelmények.
A BA-szakdolgozattal szemben támasztott elemi formai követelményeket a Tanulmányi ésVizsgaszabályzat határozza meg. Az MA-szakdolgozat ezek szerint legkevesebb 2 szerzői iv(80.000 betűhely) terjedelmű gépelt szöveg. Az 80.000 betűhelybe nem számít bele atartalomjegyzék, a jegyzetek, a bibliográfia és a függelék. Az oldal paramétereit akövetkezőképpen kell beállítani: alul és felül 2-2 cm (a Word oldalbeállítási alapértelmezéseátállítandó!), bal oldalon 3 cm, jobb oldalon 2 cm margó (a bekötés megkönnyítése végett).
Másfeles sortávolságot, Times New Roman betűtípust és 12 pontos betű-méretet kell alkalmazni.
Japán szöveg esetében MS 明朝 betűtípust és 10 pontos betűméretet kell alkalmazni.1 Japán
kifejezések illetve japán nevek latin betűs átírása esetén a magyar akadémiai átírást kellhasználni.2
A szemináriumi dolgozatok terjedelmét a szemináriumvezető tanár határozza meg. Miután
az ilyen dolgozatokat nem kell beköttetni, ezért minden irányban 2,5 cm-es margót (a Word alapértelmezése) kell alkalmazni bennük. A tanár külön meghatározhatja a betűtípust és betűméretet.
Ha ez nem történik meg, akkor 12 pontos Times New Roman vagy 11 pontos Arial betűtípust kellhasználni.
2. A szakdolgozat szövegének beosztása és strukturálása.
A szakdolgozat belső címlapja tartalmazza a szakdolgozat címét (esetleg alcímét), a szakdolgozó
és a témavezető nevét, a témavezető egyetemi beosztását (pl. egyetemi adjunktus) az egyetem, a kar
és a tanszék megnevezését, valamint a benyújtás évszámát. A dolgozat első oldalán atartalomjegyzék foglal helyet.3 Az értekezés a második oldalon kezdődik. A szakdolgozat végére
kerül a bibliográfia (ha a szerző alkalmaz ilyet), és a különböző függelékek (ha vannak ilyenek).

A típus és a méret ilyen pontos meghatározására azért van szükség, mert a különböző betűkészletek 12 pontos (stb.)
méretben nem azonos fizikai méretűek, és az ebből adódó különbség 30 oldalon már tetemes eltérést eredményez akülönböző betűkészletekkel írott szövegek karakterszámában (hosszában).
2
Kivételt képeznek ez alól az olyan esetek, amikor az említett/hivatkozott szerző neve vagy az említett/hivatkozottmű címe más (pl. Hepburn-féle) átírással szerepel.
3
A szakdolgozat belső címlapja tehát nem számít bele a dolgozat terjedelmébe. Éppen ezért érdemes külön fájlban
tartani, hiszen ellenkező esetben a Word automatikusan figyelembe veszi az oldalszámozásnál.
11

© vassányi miklós

Javasoljuk a szakdolgozatot legalább három főrészre (Bevezetés, Tárgyalás, Konklúzió) éskülönösen a Tárgyalást a szükséges mennyiségű alrészre (fejezetre) felosztani. A három főrész kezdődhet új oldalon, az alrészeket nem szükséges új oldalon kezdeni.
A Bevezetés (szükség esetén több) kérdés vagy tézis formájában expliciten jelölje meg adolgozat témáját. Javasolt hosszúsága 1-2 oldal. A Tárgyalás a vizsgált téma belső, tartalmi tagolódása szerint osztandó fel fejezetekre. A Konklúzió egyfelől részletesen foglalja össze a vizsgálódás eredményeit, másfelől tartalmazzon konkrét választ a Bevezetőben megfogalmazott kérdésre. Tartalmazhat továbbá személyes állásfoglalást, reflexiót is a vizsgált problémával kapcsolatban.
Javasolt hosszúsága 2 vagy több oldal.
3. A szöveg tördelése.
A fejezetcímet követő első bekezdés első sorát nem kötelező behúzni (lásd például a jelen bekezdést). Minden további bekezdés első sorát 1,25 cm-rel be kell húzni jobbra (ez a Word alapértelmezése). Ügyeljünk arra, hogy fejezetcím ne álljon egymagában egy oldal alján – ha szükséges, kapcsoljuk be a szövegszerkesztő Formátum menüpontjában a Bekezdés ablak Szövegbeosztás fülén
az Együtt a következővel funkciót. Ez nem engedi, hogy a fejezetcím más oldalra kerüljön, mint az
utána következő bekezdés.
Egy fejezeten belül is szabad 6 pont távolságot tartani az egyes bekezdések között (mint ajelen szövegben). Ez vizuálisan jobban tagolja a szöveget, és ezzel elősegíti a megértést.
Esztétikai okból általában ügyelni kell az ún. „fattyú- és árvasorok” kizárására. Másként
szólva, törekedjünk arra, hogy se az oldal tetején, se az oldal alján ne alkosson bekezdést magányosan álló sor, hanem minden oldal tetején és alján legalább két sor legyen az ott álló bekezdésben.
Stilisztikai és argumentációs okból lehetőleg kerülendőek a túl rövid, egysoros, egymondatos bekezdések. Ezek szaggatottá teszik a kifejtést, és azt a benyomást keltik, hogy a szerző nem
képes hosszabb gondolatmenetekben gondolkodni. Törekedjünk legalább 2-4 soros vagy hosszabb
bekezdések írására.
Ugyanakkor általában kövessük az „egy bekezdés – egy gondolat” szabályt. Nem mindegy, hogy egy mondatot az előző bekezdés végére illesztünk vagy az új bekezdés elejére. A bekezdések tagolásának a gondolatmenet belső, természetes logikájához, tagolódásához kell igazodnia.
A jól megírt és megszerkesztett szöveg vizuálisan is irányítja, segíti az olvasót.

2© vassányi miklós

4. A szöveg jegyzetekkel való ellátása.
Tudományos szövegeket egyfelől azért jegyzetelünk, hogy a szöveg megértését közvetlenül nem
segítő információt eltávolítsuk a főszövegből, amely enélkül tartalmilag-stilisztikalilag túlterhelt
lenne, másfelől pedig azért, hogy pontosan megjelöljük idézeteink forrását. Ez utóbbi azért szükséges, mert a tudományosság módszertani küszöbe az, hogy pontos hivatkozással igazoljuk állításainkat; valamint azért, hogy az érdeklődő olvasónak útmutatást nyújtsunk a további tájékozódáshoz.
A szöveget kísérő jegyzeteket vagy lábjegyzetek, vagy végjegyzetek formájában szokás elhelyezni. Javasoljuk a lábjegyzetek alkalmazását, mert ez lerövidíti az olvasáshoz szükséges időt,amennyiben az olvasónak nem szükséges lépten-nyomon a szöveg végére lapoznia a végjegyzetekhez.
A lábjegyzetek számozására az egyszerűség kedvéért ajánljuk a folyamatos számozást (amely
nem kezdődik újra minden oldalon az 1-től). Ez megkönnyíti a lábjegyzetekre való hivatkozást. A
folyamatos lábjegyzetszámozás a Beszúrás menüpont Hivatkozás almenüpontjának Lábjegyzet párbeszédablakában választható ki.
A lábjegyzetjelet szóköz ütése nélkül (közvetlenül) illesztjük be lehetőleg írásjel, kivételes
esetben szó mögé a főszövegben.4 Címsorba esztétikai okból lehetőleg ne tegyünk lábjegyzetet –ha nagyon fontos a szöveg legelejére lábjegyzetet tennünk, tegyük a főszöveg legelső mondatának
végére. Ha elkerülhetetlenül a címsorba kell lábjegyzetjelet tennünk, akkor a jel – esztétikai okból – ne szám legyen, hanem csillag.
A lábjegyzetek formátuma: 10 pontos betűméret, balra zárt (nem sorkizárt) bekezdés, behúzás nélkül, szimpla sorköz. A lábjegyzetszámot egyetlen szóköz után követi a lábjegyzet szövege. Az
egyes lábjegyzetek közé szabad 2 pont távolságot tenni, mert ez vizuálisan jobban tagolja a szöveget.
5. A lábjegyzetes-bibliográfiás hivatkozási módszer.
A lábjegyzeteket javasoljuk (a dolgozat végén elhelyezett) bibliográfiával kombinálni, ami a következő hivatkozási rendszert eredményezi: A lábjegyzetekbe csak az idézett mű szerzőjének ve-

Ideális esetben pont mögé tesszük a lábjegyzetet, mert itt zavarja a legkevésbé az olvasás folyamatát.
Ez a tanulmány már megjelent a Csikorgómacskási Szemétládabélés és Halcsomagoló c. folyóirat 1. számában(2000), 99-106.
4
3

© vassányi miklós

zetékneve (esetleg keresztnevének rövidítése) és a hivatkozott oldal száma kerül.5 Az idézett mű
minden egyéb könyvészeti adata egyetlenegyszer szerepel csak az egész dolgozatban: a bibliográfiában, mely a dolgozat szövegének végére kerül (lásd a jelen szöveg végén szereplő mintabibliográfiát).
A szerzők, illetve szerkesztők neve a bibliográfiában ábécérendben áll. A bibliográfia minden tétele a következő sorrendben tartalmazza a következő adatokat:
A) Könyvek: a szerző (szerkesztő) vezetékneve és a szerző (szerkesztő) keresztnevének rövidítése, amelyeket pont követ. Nem magyar szerzők vezetékneve és keresztnevének rövidítése közé vesszőt teszünk. Ha a könyvnek nem szerzője van, hanem szerkesztője, a neve után kötelezően
szerepelnie kell a zárójeles (szerk.) jelzésnek.6 Ezután jön a könyv címe dőlt betűvel, amelyet szintén pont követ. Ha a művet idegen nyelvből fordították, kötelezően feltüntetendő a fordító vezetékneve és keresztnevének rövidítése. Ezt a következők információk, illetve jelek követik: a kiadás helye, kettőspont, a kiadó neve, vessző, a kiadás éve:Hume, D. Beszélgetések a természetes vallásról. Ford. Harkányi A. Budapest: Atlantisz, 2006.
Ha a mű több kiadásban is megjelent, a kiadási évszám előtt felső indexben feltüntethető akiadás száma (pl. 41987). Az adatsor végén egyszerű zárójelben feltüntethető a sorozat címe (ha van
ilyen), mert ez néha segíti a könyv megtalálását:Scholem, G. G. Major Trends in Jewish Mysticism. New York: Schocken Books, 51971. (11941
Jerusalem, 21946, 31954)
Zac, S. L’idée de vie dans la philosophie de Spinoza. Paris: PUF, 1963. (Bibliothèque dephilosophie contemporaine)
Több szerző (szerkesztő) esetén a neveket a könyvben megadott sorrendben soroljuk fel,7egymástól vesszővel, illetve és szócskával elválasztva.8 Háromnál több szerző (szerkesztő) esetén elég az első nevet feltüntetni, és mögé az et al. (=et alii, lat. „és mások”) kifejezést írni:Fresco, F., et al. (szerk.) Frans Hemsterhuis (1721-1790). Quellen, Philosophie und Rezeption /Sources, Philosophy and Reception / Sources, Philosophie et Réception. Münster–Hamburg: LIT, 1995. (Niederlände-Studien № 9)5

Hume 93.
Pölitz (szerk.) 197.
7
Ez nem mindig azonos az ábécérenddel. Ha nem azonos, az feltétlenül azt fejezi ki, hogy az elsőként feltüntetettszerző dolgozott a könyvön a legtöbbet, a második helyen álló a második legtöbbet, és így tovább.
8
Gagnebin és Raymond (szerk.) IV:789.
64

© vassányi miklós

Ha ugyanazon szerző több művére is hivatkozunk a dolgozatban, akkor a lábjegyzetben aneve után vagy egy ún. rövid címet is feltüntetünk, vagy az idézett mű kiadási évszámát is, hogy így abibliográfiában egyértelműen azonosítható legyen, hogy az illető szerző által írt művek melyikéről
van szó.9 „Rövid cím”-et az eredeti cím alapján értelemszerűen adhatunk a műnek – pl. Hume Beszélgetések a természetes vallásról c. művének adható akár a Beszélgetések, akár a Természetes vallás rövid cím.10 Ha a lábjegyzetben a kiadási évszámot adjuk meg, akkor a bibliográfiában is mindjárt a szerző (szerkesztő) neve után is feltüntetendő a kiadási évszám:
Scholem, G. G., 1971. Major Trends in Jewish Mysticism. New York: Schocken Books, 1971.
Több kötetes műre való hivatkozás esetén a lábjegyzetben a szerző (szerkesztő) neve után
feltüntetjük a kötetszámot is, amelyet kettősponttal választunk el a hivatkozott oldal számától.11
Ha egy lábjegyzetben ugyanarra a műre hivatkozunk, mint a közvetlenül megelőző lábjegyzetben, akkor a szerző neve helyett csak annyit írunk, hogy Uo. („ugyanott”), és ezt a jelölést
követi a hivatkozott oldal száma.12 Ha ugyanazon mű ugyanazon oldalára hivatkozunk, akkor elég
csupán annyit írni a lábjegyzetbe, hogy Uo.13 Ha egy idézett műben több helyen is előfordul az idézett állítás, kijelentés, akkor pontos oldalszám-megjelölés helyett írhatjuk azt is, hogy passim(lat. „sok helyen, lépten-nyomon”).14
Ha egy könyvben nem szerepel a kiadás helye, akkor a bibliográfiába ehelyett az kerül, hogy
hely nélkül vagy h. n. (esetleg sine loco vagy s. l.). Ha a kiadás éve nem szerepel, akkor ennek helyére azt írjuk, hogy év nélkül vagy é. n. (esetleg sine anno vagy s. a.):Reimarus, H. S. Apologie oder Schutzschrift für die vernünftigen Verehrer Gottes I-II. Hrsg. von
G. Alexander. Sine loco: Insel Verlag, sine anno.
B) Folyóiratcikkek: Folyóiratcikkek esetében ugyanúgy a szerző vezetéknevével és keresztnevének rövidítésével indul a bibliográfiai bejegyzés, mint könyvek esetében. A nevet követő pontután azonban idézőjelben és normál (nem dőlt) betűtípussal írjuk a cikk címét, amelyet ponttal zárunk le. Ezt követi az angol in szócska, amely a folyóirat címét vezeti be. A folyóirat címét magátdőlt betűvel szedjük. A címet követi a folyóirat idézett számának megadása. Ezután e szám meg9

Nieuwentyt 1730, 27.
Hume, Természetes vallás, 97.
11Gagnebin és Raymond (szerk.) IV:789.
12
Uo. III:19.
13
Uo.
14
Nieuwentyt 1760, passim.
105© vassányi miklós

jelenési éve áll zárójelben. A zárójelet vessző követi, és az idézett cikk első és utolsó oldalának
megjelölése:Zuidema, R. T. „Kinship and ancestorcult in three Peruvian communities. Hernández Príncipe’s
account of 1622.” In Bulletin de l’Institut français d’études andines 2 (1973/1), 16-33.
C) Internetes honlapra az URL (http://...) pontos megadásával szabad hivatkozni, de meg
kell jelölni a honlapon tett legutóbbi látogatás dátumát, mivel a honlapok tartalma gyakran módosul.
6. A bibliográfia formátuma.
Balra zárt bekezdés, függő behúzás 1,25 cm-rel, szimpla sorköz, legalább 6 pont távolság az egyes tételek között. A „függő behúzás” azt jelenti, hogy csak a bekezdés első sora megy ki a bal oldali margóig, a további sorok 1,25 cm-rel beljebb kezdődnek jobb felé. A szerzők, illetve szerkesztők vezetéknevét szabad félkövérrel vagy kiskapitálissal szedni (lásd a mintabibliográfiát is):Gagnebin, B. és Raymond, M. (szerk.). Jean-Jacques Rousseau: Oeuvres complètes I-V. Paris:
Gallimard, 1959-1995. (Bibliothèque de la Pléiade)
7. Idézetek elhelyezése a szövegben.
Különbséget teszünk 3-4-soros, illetve ennél hosszabb idézetek között. 3-4 soros terjedelemig az
idézetet a vonatkozó bekezdésbe tördelve, idézőjelek között idézzük, dőlt betűk alkalmazása nélkül: „Fejtegetésünk pedig kielégítő lesz, ha tárgyunkat csupán az alapul szolgáló anyag természetéhez
képest válogatjuk meg, mert hiszen a szigorú szabatosságot nem lehet minden fejtegetésben egyformán megkövetelnünk.”15
A 3-4 sornál hosszabb idézeteket külön bekezdésbe szedve, 10 pontos betűvel, szimpla sortávval, idézőjel nélkül idézzük, és előttük-utánuk kihagyunk 12-12 pontot, illetve egy-egy sort. A
bekezdést balról és jobbról is behúzzuk 1-1 cm-rel:Legáltalánosabb értelemben a teológia akkor lesz vallás, ha azok az állítások, melyeket azért fogadunkel, mert feltételezzük, hogy az ész törvénye szerint határozták meg akaratunkat, a gyakorlatban hatnak
ránk. Ez a hatás vagy minden képességünkre kiterjed azért, hogy létrehozza benne a különböző tevékenységek harmóniáját, amennyiben összhangba jut az elméleti és a gyakorlati ész, és ez utóbbi kauzalitása
lehetségessé válik számunkra. Csak ezáltal jön létre egység az emberben, és irányul képességének minden funkciója egyetlen célra.16

15
16

Arisztotelész 7.
Fichte 35.

6© vassányi miklós

Idegen nyelvű forrásból vett idézetek esetében a dolgozatban a magyar nyelvű
fordítást kell közölni és lábjegyzetben kérjük feltüntetni az eredeti, idegen nyelvű
szövegrészeket. Ha nincs megfelelő magyar fordítás, a szószerinti idézeteket a dolgozatíró
saját fordításában kell közölni. Ez esetben, a jegyzetekben pontosan jelölni kell, hogy adolgozatíró saját fordításáról van szó. Ha a szövegnek létezik hivatalos magyar fordítása,
akkor azt kell használni. Dőlt betűvel kérjük szedni a magukban álló idegen szavakat,
kifejezéseket: ukijozósi.
Ha idézetünkön belül egy további idézet szerepel, akkor azt egyszeres idézőjelek ‘’ vagy
régies idézőjelek »« közé helyezzük el. Az egyszeres idézőjelek ‘’ fenntarthatóak metaforikus értelemben használt kifejezések vagy nem szó szerinti idézetek (tartalmi idézetek) jelölésére. Metaforikus értelemben használt vagy valamilyen okból hangsúlyos szavak jelölésére szabad dőlt betűt is használni. Műcímeket mindig dőlt betűvel írjunk a szövegben!
8. Általános szövegszerkesztési szabályok.
Igen gyakori szövegszerkesztési hiba házidolgozatokban és szakdolgozat-vázlatokban a dupla szóköz ütése két szó között, mint e két szó között is. Ez ront a szöveg grafikai minőségén, ráadásul
gyakorlott szem azonnal észreveszi. Itt kell megemlíteni azt is, hogy tilos – a dolgozat látszólagos
hosszának növelése érdekében – az egyes betűk közötti térközt növelni, mint például ebben a szóban. A szöveg esztétikai színvonalát emeli viszont, ha a sorkizárt igazítású bekezdésekben használunk elválasztójelet. Hasonlítsuk össze az előző sort, amely tartalmaz elválasztójelet, ezzel asorral, amely nem tartalmaz. A sor teljesebb, egyenletesebb kitöltése válik lehetővé a szavak elválasztásával.
9. Általános helyesírási szabályok.
Igen gyakori hiba, hogy a nyitó idézőjel nem alulra kerül, ahol a magyar helyesírás szabályai szerint lennie kell, hanem felülre: „így” a helyes, nem “így.” Ugyanilyen gyakran fordul elő hibás gondolatjel, azaz elválasztójel (-) gondolatjel (–) helyett. A helyes magyar gondolatjel (–) Wordben elérhető a Control és a számbillentyűzeti – billentyűk egyidejű lenyomásával. El szokás felejtkezni
arról is, hogy mind a gondolatjel elé, mind utána kötelező szóközt tenni – még ha ez esetleg furcsának tűnik is.
A legtöbb hiba azonban a vesszőhasználatból adódik. A magyarban tilos vesszőt rakni a következő helyekre: alany és állítmány közé, alany és tárgy közé, állítmány és tárgy közé, valamint
7© vassányi miklós

és, s, meg és vagy elé, ha a kötőszó két, azonos funkciójú mondatrészt köt össze: pl. „veszünk görög
szótárt és latin nyelvtant” (a vessző két tárgyat köt össze). Kötelező viszont vesszőt írni akkor, haaz előbb említett kötőszavak tagmondatokat választanak el egymástól: pl. „veszünk egy kiló almát, és eladunk egy kiló körtét.” A Word helyesírásellenőrzője e téren nem megbízható. Minden
bölcsészhallgató polcán ott kellene továbbá lennie a Helyesírási kéziszótárnak és A magyar helyesírás szabályainak. Mindkettő tartalmaz praktikus, ábécérendbe állított szójegyzéket a nehéz helyesírású szavakról.

Mintabibliográfia
Arisztotelész. Nikomakhoszi etika. Ford. Szabó M. Budapest: Európa, 1997.
Fichte, J. G. Minden kinyilatkoztatás kritikájának kísérlete. Ford. Rokay Z. és Gáspár Cs. L. Helynélkül: L’Harmattan, 2003. (Coram Deo klasszikusok)
Gagnebin, B. és Raymond, M. (szerk.). Jean-Jacques Rousseau: Oeuvres complètes I-V. Paris:
Gallimard, 1959-1995. (Bibliothèque de la Pléiade)
Hume, D. Beszélgetések a természetes vallásról. Ford. Harkányi A. Budapest: Atlantisz, 2006.
Louth, A. Maximus the Confessor. London and New York: Routledge, 1996. (The Early Church
Fathers)
Nieuwentyt, B., 1730. Het regt gebruik der werelt beschouwingen, ter overtuiginge van ongodisten
en ongelovigen aangetoont. Met kopere Platen. Den vyfden druk. Amsterdam: Joannes
Pauli, 1730.
Nieuwentyt, B., 1760. L’existence de Dieu, démontrée par les merveilles de la nature, en trois
parties; Où l’on Traite de la Structure du Corps de l’Homme, des Elemens, des Astres, etde leurs divers effets. Nouvelle Edition. Amsterdam és Leipzig: Arkstee et Merkus, 1760.
Pölitz, K. H. L. (szerk.) Immanuel Kant’s Vorlesungen über die Metaphysik. Nebst einer
Einleitung. Erfurt: Keysersche Buchhandlung, 1821. (Photomechanischer Nachdruck derOriginalausgabe, Darmstadt: Wissenschaftliche Buchgesellschaft, 1964.)
Zuidema, R. T. „Kinship and ancestorcult in three Peruvian communities. Hernández Príncipe’s
account of 1622.” In Bulletin de l’Institut français d’études andines 2 (1973/1), 16-33.

8© vassányi miklós

Az “első oldal” minta (a speciális oldalbeállítás már itt is érvényesítendő):Károli Gáspár Református Egyetem
Bölcsészet- és Társadalomtudományi Kar
Keleti Nyelvek és Kultúrák Intézete Japanológia Tanszék
Keleti nyelvek és kultúrák alapszak

SZAKDOLGOZAT<A dolgozat címe><A dolgozat alcíme><Név><Konzulens neve><Évfolyam>

9© vassányi miklós

Mintatartalomjegyzék:

Tartalomjegyzék.
I. Bevezetés..........................................................................................................................1
II. Angkor és a khmer viselet.............................................................................................3
1. Az Angkor műemlékegyüttes...........................................................................................3
2. A khmer viselet az angkori ábrázolásokon.......................................................................3
III. Az Angkor-kutatás történeti áttekintése....................................................................6
IV. Japán részvétele Angkor műemléki helyreállításában ............................................12
1. A Japanese Government Team for Safeguarding Angkor (JSA) tevékenysége............15
2. A tokiói Sophia egyetem tevékenysége.........................................................................20
V. A japán felmérési munkák jelentősége az angkori viselettörténet kutatásában......26
1 Hagyományos európai Angkor-kutatás.művészettörténeti elvi kérdései........................26
2. A khmer viseletábrázolás stíluskorszakai......................................................................27
3. A japán kutatók módszerei a viseletábrázolások feldolgozása során............................32
4. Az új adatok felhasználása az angkori viselettörténeti kutatásokban............................35
VI. Összefoglalás..................................................................................................................43
VII. Bibliográfia..................................................................................................................45
VIII. Mellékletek..................................................................................................................50
IX. Képek..............................................................................................................................57

10