ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

70zaniRecomandată pentru publicare de Senatul Universităţii de Stat din Moldova(proces-verbal nr. 1 din 31.08.2016)

Compartimentele volumului au fost realizate de autorii:
ION EREMIA – II.2; II.6; II.7.
ANATOL PETRENCU – II.9; II.10.
LILIANA ROTARU – I.6; II.4.
PAVEL COCÂRLĂ – I.4.
OTILIA DANDARA – II.12.
EMIL DRAGNEV – 1.7.
ION EREMIA, TEODOR CANDU – I.3.
ION EREMIA, ION GUMENÂI – II.3.
ION EREMIA, ANATOL PETRENCU – II.11.
SERGIU MATVEEV – II.8.
ELENA MURARU – II. 5.
GHEORGHE PALADE – II.1.
VIRGIL PÂSLARIUC – 1.2.
DUMITRU SÂRGHI – I.5.
VALENTIN TOMULEŢ – I.1.

© Universitatea de Stat din Moldova, 2016
© Autorii, 2016

ION EREMIA (coordonator)

ISTORIA
UNIVERSITĂŢII DE STATDIN MOLDOVAz

Centrul editorial poligrafic al USMChişinău, 2016

Redactor ştiinţific – ION NICULIŢĂ

Redactor literar – ALEXANDRA GHERASIM

Tehnoredactare şi copertă – Sergiu Matveev

Descrierea CIP a Camerei Naţionale a Cărţii
Istoria Universităţii de Stat din Moldova / Ion Eremia (coord.), Anatol
Petrencu, Liliana Rotaru [et al.] ; red. şt.: Ion Niculiţă. – Chişinău : CEP USM,
2016. – 740 p.
Referinţe bibliogr. în subsol. – 300 ex.
ISBN 978-9975-71-823-3.
378.4(478-25)(091)
I-87

SLUJIRE ÎNTRU... DATORIE„Istoria este martorul care confirmă trecerea timpului;
iluminează realitatea, vitalizează memoria,oferă călăuzire în viaţa de zi cu zi şi ne
aduce ştiri din antichitate.”(Cicero)La 1 octombrie 2016 se împlinesc 70 de ani de istorie instituţională a Universităţii de Statdin Moldova. Volumul de faţă, elaborat cu această ocazie, necesită câteva cuvinte scrise de actuala conducere a Universităţii de Stat din Moldova. Şi atunci când zicem „actuala”, ne dăm seamacă fiecare prezent devine trecut, la fel precum fiecare zi la Universitatea de Stat din Moldova
devine istorie. Cu ce litere va fi înscrisă această zi? Aurul pe care îl imprimăm trebuie să fie deprobă înaltă, iar această probă ţine de controlul minţii omului, care este autodisciplina şi încrederea acordată. Ea, autodisciplina, a fost o prevedere în identificarea scopurilor bine definite,
urmate de un plan concret de acţiuni, pentru realizarea acestora. Şi atunci prezentul, surâzând
cu subînţeles viitorului, va rămâne un trecut demn.
Astăzi scrisul meu se contopeşte cu trăirea ce se aşterne rânduri de neşters în viaţa unei
instituţii de învăţământ, care a avut mereu ca deziderat educaţia şi instruirea tinerei generaţii
întru pregătirea specialiştilor calificaţi pentru toate domeniile economiei naţionale. Şi simt cum
cuvintele devin un tumult al anilor ce s-au perindat. În calitatea mea de cel de-al 8-lea rector,
am trăit un timp dificil al unor schimbări continui. Erau necesare ca aerul, pentru că era vorbade încadrarea în respectarea unui set de legi şi a unor acte normative adoptate de Uniunea
Europeană, care implicau nemijlocit conducerea spre aceste schimbări şi transformări importante în sistemele de funcţionare a universităţilor, pentru a ne menţine cu titlul de universitate
prestigioasă, recunoscută pe plan naţional şi internaţional. Adept al performanţei şi excelenţei,apreciind omul ca valoare, ne-am propus un şir de iniţiative, aplicând, în primul rând, strategia schimbării – în mentalitate, în atitudine, în management, în generaţii, având la baza lor unconcept de transformare prin dezvoltare durabilă, centrat pe forţa potenţialului intelectual, pe
valorificarea excelenţei şi performanţei acestui potenţial, antrenându-l în evoluţii intensive cu
obiective concrete şi realiste, care au accelerat şi ne-au ajutat să stabilizăm situaţia, să consolidăm cercetarea ştiinţifică universitară, să contribuim şi în continuare la extinderea imaginii
Universităţii de Stat din Moldova în societate.
Aşadar, toate cele menţionate plus o cultură organizaţională presupuneau modificarea
normelor de comportament, aderarea la un nou sistem de valori, la o atitudine academică creatoare, corelată cu devotamentul faţă de munca nobilă, cu flexibilitate în gândire, inteligenţă,înţelepciune, toleranţă... – un climat care urma să favorizeze creativitatea, inovaţia, competiţia
şi care constituia bună înţelegere şi o distincţie a lucrurilor mari de cele mici. Or, „dintre cele
mici se nasc lucrurile mari”. Sunt convins – acum şi pentru toate timpurile – anume ea, această
cultură, generează şi va genera, promovează şi va promova elite ştiinţifice, didactice şi sociale,
competitive pe plan naţional şi internaţional, acestea constituind fundamentul ce ne va garantao poziţie de frunte în sistemul educaţional naţional, dobândindu-se treptat recunoaşterea internaţională. Nu ne rămâne decât să contăm şi în continuare pe propriile forţe şi pe potenţialul
intelectual pentru a asigura un viitor strălucit printr-o generaţie pregătită pentru inovare princreativitate. Aşa precum „Destinul omului este creația”, desigur, cel mai important centru decreaţie este, totuşi, o universitate care are, în primul rând, misiunea de a sădi în solul fertil sămânţa bună, care ne va aduce roadele scontate.
Sunt încântat şi rămân fidel şi în continuare triunghiului cunoaşterii, a cărui esenţă este:bunăstarea omului, care îşi are originea într-o economie competitivă bazată pe inovare şi trans5

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

fer tehnologic, ce rezultă dintr-o cercetare performantă. Aceasta din urmă este direct proporţională cu o educaţie de calitate. Aşadar, educaţia, cercetarea şi inovarea pot fundamenta și
consolida în permanenţă următoarele categorii de valori:• competenţa profesională;• creativitatea, dinamismul şi personalitatea;• armonizarea interesului individual cu cel comunitar;• respectul, atenţia şi grija faţă de persoană şi comunitate;• deschiderea către mediul socio-economic naţional şi internaţional;• ralierea la standardele europene în educaţie, cercetare şi inovare;• formarea unui management modern şi performant şi asigurarea transparenţei managementului universitar;• elaborarea unor politici de încurajare şi stimulare a tineretului talentat;• motivarea şi stimularea personalului prin politici de salarizare diferenţiată;• asigurarea unui climat de lucru care să stimuleze performanţa.
Trebuie să recunoaştem că pentru subsemnat, în calitatea mea de rector, perioada deconducere de la 2008 încoace a fost una a dilemelor, a căutărilor continui întru a rezista acestei
tranziţii de lungă durată. Dar noile politici aplicate în cadrul unui joc al diagramelor, cu eternele
coborâşuri mereu bazate pe urcuşuri, ne-au ajutat să demonstrăm că a fost un examen al vieţii
care s-a soldat cu notă maximă, ce ne-au făcut să ne simţim în zvâcnire forţele, potenţialul intelectual. Împreună şi numai împreună cu universitarii le-am descoperit, le-am orientat ca să
bucure sufletul. Constatând situaţia reală, am identificat problemele şi mecanismele de soluţionare, am determinat căile de redresare a situaţiilor şi a domeniilor critice în evoluţia universitară. Punând accentele pe schimbările instituţionale, am ales calea modernizării procesului
educaţional, cu strategiile şi abordările sale. Pe acest segment de timp al schimbărilor complexe la toate nivelurile – conceptual, instituţional, managerial, ştiinţific şi didactic – Universitatea
de Stat din Moldova s-a axat pe respectarea a patru principii fundamentale:
1. asigurarea creativităţii şi calităţii în educaţie;2. excelenţa în cercetare;
3. competitivitatea academică la nivel naţional şi internaţional;
4. responsabilitate şi management participativ.
Pornind de la ideea că nu aveam o altă cale decât cea de aplicare a metodelor managementului strategic universitar, ne-am propus în context:
1. Elaborarea Cartei Universitare – „Constituţia” academică a Universităţii de Stat din
Moldova.
2. Determinarea organigramei Universităţii de Stat din Moldova – structura academică şi
administrativă, solicitând anticipat din partea tuturor subdiviziunilor universitare prezentarea
regulamentelor, a obligaţiunilor de funcţie, pentru a o propune spre aprobare Senatului în lunile februarie-martie 2008.
3. Elaborarea Planului strategic al Universităţii pentru o perioadă de 3 ani – şi a celui
operaţional (pentru fiecare an) – care urmau să reflecte acumularea veniturilor şi gestionarea
lor adecvată, a cărui schemă consta din planuri operaţionale pentru fiecare an şi 6 programe deimplementare, inclusiv:
Programul de modernizare a învăţământului superior;
Programul de consolidare a excelenţei naţionale şi de formare a celei internaţionale în cercetare şi inovare;
Programul de motivare a salariaţilor şi de creştere a satisfacţiei acestora;
Programul de modernizare a bazei materiale pentru desfăşurarea activităţilor tuturor
membrilor comunităţii universitare;
Programul de promovare a unui management modern, participativ şi de performanţă;Programul de motivare a studenţilor şi de promovare a aspiraţiilor acestora.
70 de ani… Schimbări, schimbări, schimbări... Le simt fiorul şi trăiesc multiplu frenezia
slujirii Almei Mater, convins că rectorul este slujire. E o vârstă mult prea tânără, când este vorba
6

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAde o instituţie de învăţământ, dar, fiind raportată la oameni, vorbim de generaţii de profesori,personalităţi marcante, care au pregătit generaţii de specialişti excepţionali, aceştia din urmă,la rândul lor, asigurând continuitatea. Nu pot să nu amintesc aici un citat din Napoleon Hill,
devenit la sfârşitul secolului al XIX-lea unul dintre cei mai importanţi specialişti în domeniul
filosofiei succesului şi unul dintre iniţiatorii scrierilor motivaţionale, care afirma: „Viaţa este otablă de sah, iar partenerul de joc este TIMPUL. Daca eziţi înainte să faci o mutare sau neglijezi
o anumită miscare, pionii tăi vor fi înlăturaţi de pe tablă de către TIMP. Aşadar, joci împotriva
unui partener care nu va tolera lipsa de fermitate în luarea deciziilor.!”. Faţă în faţă cu timpul,ţinem să subliniem: toţi cei 70 de ani sunt nişte paşi concreţi în realizarea unor decizii, toate
constituind pentru fiecare etapă de dezvoltare a unei instituţii de învăţământ superior o lecţie
bine asimilată, ce permite şi asigură noi deschideri pentru a fi şi a rămâne Universitatea de Statdin Moldova, instituţie cu o imagine de prestigiu, bazată pe meritele celor şapte generaţii, conduse în diverse timpuri de rectorii: Ivan Leonov, Victor Cepurnov, Alexei Medvedev, Artiom
Lazarev, Boris Melnic, Petru Chetruş, Gheorghe Rusnac, Gheorghe Ciocanu, dar şi cele aletuturor universitarilor din toate timpurile. Acestea gândind, subliniez repetat semnificaţia poate a celor mai frecvente cuvinte-cheie rostite la USM, pe care le-a conştientizat comunitatea
universitară şi de care urmează să ne pătrundem în continuare, acestea fiind: „excelenţă”, „performanţe ştiinţifice şi educaţionale”, „responsabilitate”, „exigenţă”.
Comoară a locaşului sfânt ALMA MATER, profesorul rămâne carte deschisă ce-l susţine pe
student în pelerinajul de asimilare a cunoştinţelor și îl face să se regăsească în pietrele nestemate
ale acestei comori, revenindu-i misiunea importantă a unei continui transformări a USM într-o
structură performantă, dinamică, optimală, utilă, atractivă, cu vizibilitate europeană, acest vector al integrării europene a Republicii Moldova prinzând rădăcini sănătoase în societate. Datoria
noastră sfântă e de a fortifica aceste rădăcini şi de a obţine roadele respective în continuare, ele
urmând să se reflecte în cel mai fertil şi valoros pentru noi sistem – de educaţie, cercetare şi inovare – principala condiţie a vieţii fiind considerată munca, iar răsplata cea mare pentru ea constituind-o succesele noastre deosebite. Indiferent de orice realitate, într-un colectiv bine consolidat,
identificând problemele şi mecanismele de soluţionare, determinând toate căile de redresare adomeniilor critice în evoluţia universitară, avem o misiune comună – cea de a păstra verticalitatea Universităţii de Stat din Moldova, aura acestei citadele a ştiinţei şi educaţiei, promovând prin
activitatea noastră nobilă valorile şi dimensiunea educaţională, conceptul strategic de integrareneabătută în circuitul academic actual al valorilor europene şi mondiale.
Desigur, avem multe probleme. Totuşi, dincolo de ele, comunitatea universitară priveşte
cu încredere în viitor. Suntem mulţi şi buni, de aceea avem garanţia şi capacitatea respectivă de agăsi soluţiile pentru evoluţia ulterioară a Universităţii de Stat din Moldova în optimizarea ofertei
educaţionale, pentru afirmarea noastră pe plan naţional şi internaţional, conştientizând mereu:• în viaţa unei universităţi nu legile scrise pe hârtie, ci spiritul care conduce şi mecanismele care se aplică sunt determinante;• cercetarea ştiinţifică este o sursă inepuizabilă pentru cunoaştere, iar performanţa
cercetării ştiinţifice este o sursă inepuizabilă de finanţare;• un manager este bun, dacă îi face pe cei din jur să creadă în El. Un manager este
foarte bun, dacă îi face pe cei din jur să creadă în Ei.
Tuturor celor interesaţi în lectura acestui volum le doresc să simtă sufletul epocilor reprezentate, în primul rând, de oamenii care au educat şi instruit OAMENI. Or, istoriei îi este dat
ca să cuvânte; ce, cui şi unde îi este oferit spaţiu doar timpul o va determina, iar lecţia cea mai
repetată în toate timpurile a fost şi rămâne cea despre datoria de om... Nu întâmplător, istoricul
american Sidney E. Mead sublinia că istoria „este o analiză a trecutului cu scopul de a înţelegeprezentul şi de a ne călăuzi comportamentul în viitor”.
Rector USM, doctor habilitat, profesor universitar
Gheorghe Ciocanu
7Universitatea de Stat din Moldova
la cea de-a 70-a aniversare
Vremea, după cum se ştie, este o noţiune relativă, doar rezultatele obţinute într-o anumită perioadă sunt măsurabile. Vârsta de 70 de ani de activitate a Universităţii, vis-a-vis de tot ces-a înfăptuit, pare incredibil de scurtă.
Pe parcurs ea a devenit nu numai o forjerie de cadre de înaltă calificare, dar şi o bazăsolidă ştiinţifică şi didactică în stare să contribuie semnificativ la crearea majorităţii covârşitoare a institutelor de cercetare din cadrul Academiei de Ştiinţe a Republicii Moldova, precumşi la fondarea actualelor instituţii de învăţământ superior, cum sunt Universitatea Tehnică a
Moldovei şi Academia de Studii Economice a Moldovei. Un suport benefic, prin intermediul
corpului profesoral, USM a acordat Universităţii Libere Internaţionale şi Universităţii de Studii
Europene a Moldovei, majorând astfel numărul de centre universitare şi de cercetare, amplificând concomitent şi procesul de studii.
Tratatul de faţă nu pretinde la o expunere exhaustivă a evenimentelor ce s-au perindat dela momentul deschiderii prestigioasei instituţii şi până în zilele noastre. El se constituie dintr-oserie de compartimente fondate pe materiale din arhivă, în majoritatea lor inedite, în care seanalizează detaliat şi competent:- fondarea şi etapele constituirii Universităţii;- organizarea şi derularea procesului de studii;- completarea şi activitatea doctoranturii (aspiranturii);- criteriile de înmatriculare şi completare a contigentului studenţesc;- formarea şcolilor ştiinţifice şi rolul lor în pregătirea specialiştilor de înaltă calificare;- dezvoltarea bazei tehnico-materiale şi însemnătatea ei în procesului ştiinţifico-didactic;- USM – mesager al mişcării naţionale pentru independenţă;- constituirea noului concept de studii: necesităţi şi priorităţi.
Deşi toate aspectele abordate, precum şi concluziile la care se ajunge în fiecare compartiment rezultă din studierea şi analiza materialelor din arhivă și reprezintă aproape în totalitate
documente autentice, totuşi e necesar de menţionat că multe din ele, mai cu seamă cele din anii
puterii sovietice, au fost radical redactate. Din ele nu se poate stabili cauza demiterii primului
rector, sau transferul la alt post de lucru al doctorului conferenţiar A. Medvedev și al academicianului A. Lazarev, situaţie care, la vremea aceea, a generat diverse explicaţii eronate. Lipsesc
ori sunt muşamalizate unele „… încălcări ale disciplinei financiare…”, sau alte abateri ce au avut
loc în primii ani de funcţionare a instituţiei. Obiectivitatea altor documente, tot din aceeaşi
perioadă, lasă de dorit.
În unele cazuri documentele vremii nu reflectă adecvat realitatea. În şedinţa din 13.07.1948
a celui mai înalt for de conducere din R.S.S.M. – biroul C.C. a P.C.(b), universitatea la cei doi ani deactivitate e criticată vehement sub toate aspectele, dar, în special, pentru „pierderea vigilenţei declasă” şi „insuficienta inspiraţie studenţilor a sentimentului de patriotism sovietic şi a mândriei naţionale sovietice”. Şi aceasta în anii 1947-1948 – vremea deportărilor de proporţii şi a foametei
cumplite, soldate cu o mortalitate indescriptibilă a populaţiei (cu cazuri de canibalism) – situaţie
nemaipomenită în istoria Basarabiei, regiune cu cel mai fertil sol din Europa. Despre ce fel de patriotism sovietic putea fi vorba, când în sălile de curs erau prezenţi studenţi care, ani la rând, au
luptat pe front pentru o viaţă mai bună, dar de fapt ei nu-şi puteau realiza nici bonurile/cartelelede alimentare pentru subzistenţa. Se lasă impresia că cei din înaltul for partinic se găseau în altăcomensurabilitate. În asemenea cazuri, utilizarea documentelor de arhivă necesită o realterare
serioasă pentru a fi percepută de generaţia tânără, dar mai ales de cei care vor urma. Astfel detexte „trafaret” cu caracter „ezopovist”, de regulă, însoţesc majoritatea hotărârilor organelor deresort. E ridicol, dar aceasta este realitatea. Aşa era timpul.
8

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Analizând etapele de constituire a USM, se evidenţiază un şir enorm de dificultăţi deordin obiectiv şi subiectiv, pe care le-au înfruntat cei ce au purces pe această cale. Însăşi
ideea „…despre deschiderea Universităţii de Stat din Moldova” pentru a pregăti „…lucrători
ştiinţifici şi specialişti de înaltă calificare, mai ales din rândurile populaţiei băştinaşe, care cunosc limba moldovenească…”, cum se stipula în „Documentul informativ” prezentat în şedinţa
biroului C.C. al P.C. (b) al Moldovei şi aprobat la 23 octombrie 1944, prezintă o faptă demnă
de cel mai înalt respect. Acest gest nobil bărbătesc demonstrează dragostea fără de seamăn
şi grijă faţă de propriul popor al acelui grup de consângeni care au ticluit „Documentul” şi„Hotărârea”. Însă din perspectiva zilei de azi e imposibil de imaginat ca în condiţiile economice, sociale şi culturale dezastruoase, când războiul încă nu se terminase, când era openurie de cadre capabile să conceapă procesul de studii, demersul despre deschiderea
Universităţii pare o utopie cu spirit de aventură. Pentru a înţelege de ce autorii proiectuluierau ferm convinşi de reuşită, trebuie cunoscută mentalitatea „oamenilor sovietici” ce se
conduceau de sloganul „… noi vechea lume vom distruge şi alta nouă vom crea”. În viziunea
acelor generaţii totul trebuia construit de la zero în spiritul socialismului creativ. În ceea cepriveşte grupul de inițiativă pentru înființarea USM, atât liderul – Comisarul Învăţământului
Public din R.S.S.M. Macarie Radul, cât şi membrii grupului, toţi erau descendenți din mediul
rural, unde pragmatismul a fost, este şi rămâne piatra de căpătâi a oricărei afaceri. Anumedin aceste considerente s-a născut ideea ca Universitatea să fie creată pe baza Institutului
Pedagogic, unde funcţiona deja un colectiv de cadre didactice şi ştiinţifice, care în majoritatecunoșteau limba băștinașilor, unde exista un contingent de studenţi şi cât de cât o infrastructură. Anume în baza acestor argumente s-a şi adoptat hotărârea Consiliului Comisarilor
Poporului şi a biroului C.C. al P.C. (b) al Moldovei din 23 octombrie 1944, în care se stipulaclar şi definitiv „... să se organizeze în or. Chişinău Universitatea de Stat din Moldova pe baza
Institutului Pedagogic…” . Dacă până aici totul pare a fi limpede, mai departe urmează un şirde curiozităţi şi nedumeriri:- de ce şi cine a abandonat hotărârea celor mai înalte foruri de conducere din
R.S.S.M.?
- de ce în postul de rector, fie şi interimar, a fost „investit „ un „vareag”, o persoană dinafara republicii, fără grad ştiinţific şi titlu didactic, pe când în R.S.S.M. erau specialişti
corespunzători cum ar fi: dr. hab., profesor universitar A. Ablov, doctorii conferenţiari: Ia. Grosu, A. Baranovski? Candidaturi convenabile puteau fi selectate şi din rândurile nomenclaturii de partid şi de stat: M. Radul, S. Ţaranov, A. Afteniuc etc.
- de ce atât de simplu şi de reticent a fost posibilă schimbarea denumirii Universităţii,fără abrogarea hotărârii din 23 octombrie 1944?
Un răspuns clar la aceste şi alte întrebări legate de formarea USM, din lipsa de documente
autentice, actualmente nu poate fi dat. Din aceste considerente, autorii, pentru a nu aprinde
spiritele, au decis să nu se bazeze pe anumite supoziţii ce au fost lansate pe parcurs, lasând rezolvarea acestor deziderate pentru vremea când şi dacă vor fi în posesia documentelor respective. Aserţiunea vehiculată în unele publicaţii că lucrurile puteau să evolueze în altă direcție
dacă în fruntea grupului de creare a USM ar fi fost un savant autohton e lipsită de temei. Istoria,după cum se ştie, nu dispune de modul condiţional-optativ.
Dintre multiplele dificultăţi, cele mai stringente se reduceau la:- lipsa de specialişti, care în mare măsură era condiţionată de lipsa fondului locativ;- contigentul studenţesc;- baza tehnico-materială insuficientă şi, în special, lipsa laboratoarelor respective, asălilor de curs, a cabinetelor, a bibliotecii, care nici pe departe nu corespundea cerinţelor etc.
Concursurile anunţate, de regulă, mizau pe tinerii absolvenţi ai doctoranturii, din rândurile cărora au fost recrutaţi: Bregovskaja N., Polotebnova N., Brâseakin S., Engelgardt R.
Concomitent, se invitau şi specialişti cu stagiu: Borşci A., Munteanu M., Perlin Iurie din Kiev,
Kot M. din Cernăuţi, Zamorzaev Al. din Sankt- Petersburg etc.
9

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

În studiul de faţă sunt evidenţiate riguros dificultăţile, care, după cum e și firesc, apăreau
mereu, dar şi succesele în domeniul ştiinţei şi instruirii, care progresau permanent, dând speranţă serioasă tânărului colectiv pe cale de consolidare.
În primii ani de studii, contigentul studențesc prezenta un colectiv destul de pestriț, fiind constituit din persoane de diferite vârste, etnii, nivele de pregătire, aptitudini. Mulți erau
participanți la Cel de al II-lea Război Mondial, alții erau veniți din diverse ramuri de producție
din orașele industriale ale URSS sau din mediul rural și doar un număr mic îl alcătuiau proaspeții
absolvenți ai școlilor medii. Foștii militari, în cea mai mare parte comandanți de diferite ranguri
inferioare, psihologic se simțeau incomod în postura de învățăcei. La aceasta se mai adaugau:
condițiile nesatisfăcătoare de cazare și de alimentaţie, lipsa literaturii, a instrumentarului și
a componentelor necesare pentru lecțiile practice și lucrările de laborator. Toate acestea, înansamblu, nu puteau să nu să se răsfrângă negativ asupra procesului de studii. Frecventarea
prelegerilor și seminarelor a scăzut până la 30%, iar exmatricularea în anul de studii 19471948 a atins cota de 19%. Desigur, asemenea situație nu putea fi tolerată. La ședința biroului
C.C. a P.C. (b) al Moldovei din 13 iulie 1948, la care s-a dezbătut chestiunea „Despre activitatea
Universității de Stat din Chișinău”, conducerea instituției și corpul didactic au fost supuse unei
critici aspre. Se constata că punctul virulent al insuccesului în majoritatea domeniilor rezidă în
faptul că catedrele socioumanistice „... nu demonstrează la nivelul cuvenit și convingător justa
valoare şi prioritatea orânduirii sovietice...”. Prin hotărârea sa, acest for „partiinic” obliga rectorul și tot corpul profesoral să lichideze urgent neajunsurile indicate, să „... obțină, pe orice
cale, însuşirea cât mai profundă de către studenți a „Cursului scurt al istoriei P.C.(b) din U.R.S.S.”și a altor opere ale clasicilor marxism- leninismului...”. La finele acestui document se stipula:
Consiliul de Miniștri să „...studieze problema posibilității de întărire a bazei tehnico-materiale,întreprezând un demers la Consiliul de Miniștri al U.R.S.S. despre o finanțare suplimentara, necesară pentru procurarea literaturii și utilajelor speciale”.
Despre ignorarea/nerespectarea deplină a hotărârii biroului C.C. al P.C. (b) al Moldovei
din 4 martie 1946, în care se prevedea „...înzestrarea cu utilaj didactic a specialităților: fizică,chimie, zoologie, botanică, geografie, geologie, pedologie”, „...a obliga „Gosplan-ul” de a pune ladispoziția Universității în trimestrele II și III ale anului 1946 case-standat în număr de 80 de apartamente...” – nici pomină.
Suntem departe de gândul de a lua apărarea conducerii de atunci a Universității, daroricât de reușit și de profund ar fi însușit studenții teoria marxist-leninistă, lecțiile practice, înlipsă laboratoarelor, utilajului și reactivelor necesare, nu se puteau desfășura. Tot astfel și cuînvinuirea de lipsă de cadre. Completarea corpului profesoral cu specialiști de înaltă clasificare,în penuria de spațiu locativ, era imposibilă. Concursurile anunțate pentru suplinirea posturilor vacante eșuau unul după altul. Discordanțele ce se observă cu ochiul liber în hotărârile
organelor de partid și guvernamentale în niciun caz nu reflectă o situație de „haos creativ”,
când stânga nu știe ce face dreapta. Așa ceva era completamente exclus. Persoanele din fruntea
organelor decisive din U.R.S.S. erau trecute prin „ciur și prin dârmoi” încă în vâltoarea anilor´30 ai secolului trecut, trăindu-și viața pe muchie de cuțit. Acești oameni, în majoritatea lor
destul de competenţi, dar și iscusiți „ în activități de culise”, erau conștienți că hotărârile luate
nu puteau fi realizate dintr-un motiv simplu – lipsa de fonduri. Însă discutarea problemelor
cu care se confrunta universitatea, măsurile importante luate de forurile de conducere, fiind
protocolate, prezentau un argument forte ce demonstra că problemele Universității se găseau
în permanență în vizorul conducerii de vârf a republicii.
Una dintre problemele primordiale cu care s-au confruntat fondatorii USM a fost completarea corpului profesoral. Lipsa de cadre științifice de înaltă calificare era un impediment caracteristic pentru întreaga țară. Membrii grupului de organizare și, în primul rând, Ia. Grosul și N.
Dimo au atras „cu arcanul” din diferite centre universitare specialiști, care cât de cât cunoșteau
limba. Concomitent, ei au folosit cu măiestrie represaliile postbelice contra intelectualității,atrăgând din Leningrad, Kiev, Moscova etc. savanți cu renume ce au activat toată viața fie în cadrul USM, fie în cadrul Academiei de Științe, fapt ce nu poate fi dat uitării. Prin eforturile acesto10

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

ra și ale altor oameni inimoși, înfruntând dificultăți, uneori indescriptibile, Universitatea, lent,dar sigur, își consolida pozițiile. Deja la finele mandatului primului rector instituția se constituia din 6 facultăți, 29 de catedre, cabinete și un muzeu.
Trecut-au anii, s-au perindat mai multe generații de studenți, s-a întremat substanțial
corpul profesoral, înrolând noi specialiști de înaltă calificare, în majoritate pregătiți în cadrul
USM, au apărut centre de cercetări științifice, unele de însemnătate unională, s-au deschis noi
laboratoare etc.
Odată cu venirea la cârma Universității a lui A. Lazarev, urmat de B. Melnic, lucrurile s-au
schimbat radical. Se finisase etapa de evoluție, s-a început perioada de dezvoltare ascendentă a
Alma Mater. Crește numărul studenților băștinași, în 1974 constituind cca. 65%. Se pregătesc
cadre naționale prin intermediul doctoranturii în cadrul celor mai prestigioase centre universitare și academice din U.R.S.S. Concomitent, se deschid noi facultăți (cert e că a fost lichidată
facultatea de geologie), s-au diversificat specialitățile și s-a mărit nomenclatorul specializărilor.
S-a îmbunătățit radical baza tehnico-materială, s-a mărit fondul locativ pentru colaboratorii
universității. Au fost date în exploatare noi blocuri de studii și cămine studențești. USM a devenit un centru științifico-didactic prestigios, cu școli științifice și centre de cercetare, unele deînsemnătate unională.
Activitatea științifică și didactică e analizată detaliat în compartimentul respectiv al acestei lucrări.
Un rol aparte îi revine Alma Mater în luptă pentru afirmarea demnității naționale și dobândirii independenței. Cu lux de amănunte este ilustrată activitatea studențimii universitareîn vederea obţinerii statutului de limbă română şi revenirii la grafia latină, păstrării istoriei românilor ca obiect de studiu în școli, gimnazii, licee și în instituțiile de învățământ superior. Din
documentele organelor de resort și universitare rezultă clar că s-au depus eforturi susținutepentru determinarea principiilor fundamentale ce trebuiau puse la baza noului concept didactic al planurilor și programelor de studii.
Abordând problema transformărilor radicale ce au avut loc la începutul anilor ´90 ai sec.
al XX-lea, trebuie menționat că decomunizarea procesului de studii a fost realizată de comuniști,drept că deja „foști”. Paradoxal, dar aceasta a fost realitatea.
Aplicarea noului concept de studii a fost anevoioasă, pe alocuri dureroasă, însoțită deunele greșeli și neînțelegeri etc., care, în majoritatea cazurilor, se explică și prin mentalitatea
celor ce le-au realizat – toți fiind produsul epocii comuniste. Cea mai gravă situație se crease
la unele facultăți socioumanistice și la mai multe catedre universitare: a fost sistată activitatea unor catedre și au fost organizate altele, s-au anulat mai multe cursuri universitare,
propunându-se altele etc. E de remarcat că, în asemenea circumstanțe complicate, Senatul
și rectorul au făcut şi continuă să facă tot posibilul pentru a reduce substanțial dificultățile
apărute în urma reducerii inevitabile a cursurilor respective, angajând colaboratorii în alte
subdiviziuni.
Abordând problema activității rectoratului, menționăm că în acești 70 de ani la cârma
universității s-au perindat 7 rectori, incluzându-l şi pe actualul rector. Până la proclamarea
independenței, rectorii, de iure, erau numiți de Ministerul Învățământului Superior al U.R.S.S.,
iar de facto – la recomandarea organelor de partid unionale și republicane. Demiterea serealiza prin aceleași proceduri. Adevăratele cauze ale acestor proceduri așa și au rămas învăluite de mister, provocând diverse comentarii și interpretări, de cele mai multe ori, departe de a fi adevărate. Alegerea rectorului de către universitari, inclusiv de către studenți, aumușamalizat lucrurile, liniștind spiritele, care adesea se aprindeau în astfel de perioade.
În ultimii 10 ani situația după „haosul creativ” s-a mai limpezit. Corpul profesoral, dar și
studenții s-au familiarizat cu noile forme, norme şi programe de studii prevăzute de actualul
concept didactic, iar senatul, rectoratul, decanatele, departamentele au în vizor în permanență
pulsul activității universitare.
În lucrarea de față nu a fost analizată aparte activitatea organizațiilor obștești din simplul
motiv că și sindicatele – școala comunismului, și organizația comsomolistă – rezerva partidului
11

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

comunist – erau constituite din aceiași studenți, cadre didactice și personal auxiliar, care trudeau în sălile de curs, în laboratoare, la practicile didactice și de producție, în biblioteci, la stații
biologice etc. Or, rezultate frumoase se obțineau nu la ședințele birourilor de partid, sindicale
sau comsomoliste. Deși e cazul să recunoaștem că aceste organizații au contribuit substanțial
la consolidarea colectivului universității, care, pe tot parcursul activității, a fost ocolit de disensiuni, lupte de grup sau de clan etc. Se zice că universitarii, fiind mereu ocupați cu muncaștiințifico-didactică, nu au când să se ocupe de alte lucruri.
La cei 70 de ani, Alma Mater, recăpătându-și adevărata sa denumire – Universitatea deStat din Moldova – pe bună dreptate, ocupă un loc merituos printre cele mai prestigioase centre
universitare ale „bătrânei” noastre Europe. Dispunând de un solid potențial științifico-didactic,
de o bază materială modernă și de un contigent valoros de tineri învățăcei, USM va dăinui în
timp! Nouă nu ne rămâne decât să-i dorim:„...la trecutu-i falnic, mare viitor!”
Vivat! Crescat! Floreat! în vecii vecilor, SCUMPA NOASTRĂ UNIVERSITATE.

Absolvent al celei de-a 14-a promoții (1958-1963),
Doctor habilitat, profesor universitar Ion Niculiță

12

Partea I
Universitatea de Stat din Moldova
între anul 1946 – sfârșitul anilor ’80
ai secolului al XX-lea
I.1. Fondarea și începutul activității
Universității de Stat din Moldova
Interesul faţă de tematica ce vizează instituirea şi activitatea Universităţii de Stat din
Moldova1 a fost unul sporit în istoriografia sovietică moldovenească. Fiind concepută, chiar
de la bun început, ca parte componentă a sistemului universitar sovietic, după cum constată
Valeriu Cozma, unul din cercetătorii acestei probleme, Universitatea de Stat din Moldova a fost
opera şcolii sovietice, constituită ca centru ştiinţific şi de pregătire a specialiştilor de înaltă calificare în diverse domenii ale economiei naţionale. În condiţiile regimului totalitar-comunist,ea urma să devină un important centru ideologic şi politic din URSS2.
Istoriografiei sovietice întotdeauna i-a fost specifică tratarea unilaterală şi tendenţioasă,de pe poziţiile doctrinei marxiste, atât a problemelor ce se refereau la viaţa social-economică şipolitică, cât şi a celor ce ţineau de viaţa spirituală. Prin prisma paradigmei marxiste au fost scrise şi majoritatea lucrărilor ce au avut ca tematică diverse subiecte legate de fondarea şi activitatea Universităţii de Stat din Moldova, deşi era vădit interesul şi efortul autorilor de a prezenta
în altă optică evoluţia acestei instituţii de învăţământ. Practic, se poate constata că studierea
istoriei Universităţii de Stat din Moldova este un obiectiv a cărui actualitate rămâne neştirbită.
Prin actuala sinteză vom încerca să aprofundăm cercetările şi să punem în discuţie mai multe
probleme care nu au ajuns în vizorul cercetătorilor sau care au fost trecute cu vederea. În alte
cazuri, problemele legate de dezvoltarea acestei instituţii vor fi tratate în baza unor noi izvoare, de pe poziţii noi. De menţionat în acest context constatarea făcută de cercetătorul Valeriu
Cozma, potrivit căreia „tradiţia istoriografică, ce se conturează în ultimii ani, reprezintă întâi detoate un nou mod de a concepe şi a înţelege natura cunoaşterii ştiinţifice. Schimbarea în timp aesenţei problemelor abordate de cercetători este condiţionată de cerinţele contemporaneităţii.
Trecerea de la tradiţie la o etapă calitativ nouă necesită o schimbare a conceptelor de bază aleinvestigaţiilor ştiinţifice”3. De fapt, acest principiu a fost pus de către colectivul de autori la baza
elaborării acestei lucrări. Schimbările care au intervenit în ultimii zece ani în ştiinţa istorică din
Republica Moldova, dar şi cele care au avut loc în sistemul de învăţământ universitar, au impus
revederea anumitor poziţii în investigaţia ştiinţifică legată de istoria Universităţii de Stat din
Moldova.
Una dintre primele încercări de a prezenta o schiţă rezumativă a istoriei Universităţii
de Stat din Moldova o întreprinde chiar administraţia Universităţii în primăvara anului 1947,
când, la cererea ministrului Învăţământului Superior din URSS S.V. Kaftanov din 22 martie 1947,
aceasta a fost obligată să prezinte o schiţă a istoriei Universităţii de Stat din Moldova pentru
culegerea „Instituţiile de învăţământ superior din URSS”4. Prezentarea schiţei a fost o problemă
Denumirea Universitatea de Stat din Chişinău, deţinută de această instituţie de învăţământ superior pânăîn anul 1989, este folosită în textul lucrării doar în cazul în care aceasta se regăseşte în actele oficiale, încelelalte cazuri este folosită denumirea Universitatea de Stat din Moldova.
2
Cozma V. Istoria Universităţii de Stat din Moldova (1946-1996). Chişinău, 1996, p. 9.
3
Ibidem, p. 10-11.
4
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 13, f. 1.

1

13

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

pentru administraţia Universităţii, deoarece, după cum scria la 17 aprilie 1947 N.A. Dimo1, care,la acel moment, îndeplinea (temporar) funcţia de rector interimar, „Universitatea nu dispunede niciun fel de schemă, după care ar putea expune acest material”2. Elaborarea schiţei a fostpusă în sarcina lectorilor N.A. Mohov şi V.A. Rujina3, care însă nu s-au isprăvit cu însărcinarea
ce le-a fost dată, din care motiv rectorul I.G. Leonov a fost nevoit să elaboreze el singur şi să
prezinte această schiţă4. Intitulată „Istoria Universităţii de Stat din Chişinău” şi semnată derectorul I.G. Leonov5, schiţa a fost trimisă locţiitorului redactorului-sef al culegerii „Instituţiile
de învăţământ superior din URSS” Kodjaev abia la 18 ianuarie 19496. Ea includea 30 de pagini
şi prezenta, de fapt, mai mult un raport despre activitatea Universităţii în această perioadă7.
Varianta finală, redactată şi adăugată, a schiţei „Istoria Universităţii de Stat din Chişinău” a fosttransmisă şefului Departamentului metodic al Ministerului Învăţământului Superior al URSS,
profesorului Vuteaghin, abia la 1 august 1949 pentru a fi publicată în culegerea „Instituţiile deînvăţământ superior din URSS”8.
Unele informaţii cu privire la fondarea Universităţii de Stat din Moldova găsim şi înlucrările monografice publicate, la timpul lor, de istoricii din Moscova A.S. Buteaghin şi Iu.A.
Saltanov9, S.I. Zinoviev şi B.M. Remenikov10, dedicate fondării instituţiilor de învăţământ superi-

Nicolae A. DIMO (1873-1959) – agrolog, unul din fondatorii agrologiei biologice, membru al Academiei
Agricole din URSS. Originar din or. Orhei, Basarabia. În anii 1885-1894 învaţă la Şcoala reală din Chişinău.
După absolvirea şcolii se înscrie la Institutul Agricol şi de Silvicultură din Novo-Alexandrovsk, gubernia Lublin, în apropiere de Varşovia, pe care îl absolveşte în 1902, obţinând diplomă de gradul I.
În anii 1898-1909 lucrează ca agronom-agrolog al zemstvei guberniale Saratov. Ţine un curs de lecţii la Universitatea populară, organizează o staţie de control al seminţelor. În perioada 1910-1917 este membru, apoipreşedinte al Comitetului Solului al Societăţii agricole din Moscova. Timp de doi ani (1912-1914) conduce o
expediţie în guberniile Penza şi Cernigov. În 1913-1918 predă la Universitatea populară „Şaneavski”. Din 1917până în 1920 deţine funcţia de şef Catedră Agrologie la Institutul de ingineri-hotarnici din Moscova. Ca membru
şi preşedinte al comitetului organizatoric, contribuie la fondarea Universităţii din Taşkent. Din octombrie 1920
şi până în 1930 este decan al Facultăţii Agricole de la această Universitate, concomitent director al Institutuluide cercetări ştiinţifice în domeniul agrologiei şi geobotanicii, consultant în Comisariatul Norodnic pentru agricultură, în Comitetul pentru bumbac, în Direcţia pentru gospodăria apelor, membru al Comitetului Executiv
Central al RSS Uzbece. Participant la expediţia în Karakum şi în bazinul râului Amu-Daria. În anul 1930 este
arestat, fiind învinuit de sabotaj, şi eliberat în 1932. În anii 1932-1945 este şef Secţie Agrologie la Institutultranscaucazian al gospodăriei apelor din Tbilisi, în acelaşi timp predă lecţii de melioraţie la Institutul Agricol
din Gruzia. Fără a susţine special teza de doctorat, în 1939 lui N.A. Dimo i se conferă titlul ştiinţific de doctor
în geologie şi mineralogie. În anii 1945-1946 este şef Catedră Agrologie la Institutul Agricol din Chişinău. Din
1946 până în 1948 deţine funcţia de prorector al Universităţii de Stat din Moldova, şef Catedră Agrologie.
La 15 iulie 1948 este ales membru al Academiei Agricole din URSS (VASHNIL). Din 1949 este şef Secţie
Agrologie a Filialei Moldoveneşti a AŞ din URSS. În perioada 1951-1959 lucrează ca redactor al revistei„Analele Filialei Moldoveneşti a AŞ din URSS”. Din 1952 până în 1959 deţine funcţia de director al Institutului de Agrologie, Agrochimie şi Ameliorare al Filialei nominalizate. Pentru merite deosebite i-au fost acordate premiul „N.M. Sibirţev” (1908), titlul de Om emerit în ştiinţă din RSS Moldovenească (1946), Medalia de
Aur „V.V. Docuceaev” (1950).
Autor a circa 150 de lucrări ştiinţifice (Nicolae A. Dimo: [agrolog]). În: Academicieni din Basarabia şiTransnistria: (a doua jumătate a sec. al XIX-lea – prima jumătate a sec. al XX-lea): portrete biobibliografice.
Chişinău, 1996, p. 54-56; И.Корецкий. Русские имена Бессарабии. Кишинев, 2011, с. 100-102).
2
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 13, f. 2.
3
Textul integral, pe 10 pagini, prezentat de N.A. Mohov şi V.A. Rujina a se vedea în: ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 13,
f. 41-50.
4
Ibidem, f. 38.
5
Ibidem, f. 5.
6
Ibidem, f. 3.
7
Textul integral al „Istoriei Universităţii de Stat din Chişinău”, semnat de rectorul universităţii I.G. Leonov, ase vedea în: ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 13, f. 6-35.
8
Ibidem, f. 38, 40.
9Бутягин А.С., Салтанов Ю.А. Университетское образование в СССР. Москва, 1957, с. 275-277.
10Зиновьев С.И., Ремеников Б.М. Высшие учебные заведения СССР. Университеты, экономические июридические вузы. Москва, 1962, с. 116-118.

1

14

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

or din URSS. Însă aceste informaţii sunt destul de fragmentare, rezumative şi nu reflectă veridic
şi amplu actul fondării Universităţii de Stat din Moldova.
Nici publicaţiile care au urmat, în diferite reviste şi ziare, ale rectorilor şi profesorilor
Universităţii de Stat din Moldova I.G. Leonov1, V.S. Cepurnov2, M.P. Muntean3, S.C. Brâseakin4 şi
A.I. Medvedev5 nu prea au adus claritate în cercetarea acestei probleme.
Una dintre primele tentative de a elucida istoria fondării şi activităţii Universităţii de Statdin Moldova este schiţa istorică semnată de Polina Poprujnaia, editată în 1971 cu prilejul sărbătoririi a 25 de ani de la inaugurare6, publicată ulterior (1974) şi în limba română7. Autoarea
analizează etapele de bază în evoluţia Universităţii de Stat din Moldova, evidenţiază condiţiile
care au contribuit la fondarea Universităţii; descrie procesul de inaugurare şi activitatea primelor facultăţi; greutăţile cu care s-a confruntat administraţia instituţiei în constituirea corpului profesoral-didactic; expune conţinutul şi formele activităţii didactice; determină rolul
Universităţii în pregătirea specialiştilor de înaltă calificare; evidenţiază locul ei în dezvoltareaştiinţei şi culturii din RSS Moldovenească etc. Lucrarea continuă, de fapt, valoroasa tradiţie dereconstituire a istoriei instituirii şi activităţii instituţiilor de învăţământ superior din URSS8.
Totuşi, această lucrare, scrisă în spiritul timpului, poartă un caracter nuanţat politic, instituirea Universităţii de Stat din Moldova fiind privită de autoare ca rezultatul victoriei Marii
Revoluţii Socialiste din Octombrie, care „a deschis calea pentru crearea statului sovietic moldovenesc, pentru o rapidă dezvoltare politică, economică şi culturală a poporului”9.
Unele aspecte privind constituirea şi începutul activităţii Universităţii de Stat din
Moldova au fost abordate în lucrările cercetătorilor Dumitru Antoniuc10, Gheorghe Bârcă11, Vasile
Cherdivarenco12, Margareta Dimitriev13, Gheorghe Rusnac14, Oleg Tarasov15 ş.a. consacrate activităţii diferitelor instituţii ştiinţifice şi de învăţământ superior de specialitate din republică.
Dar şi în acestea, lipseşte o abordare temeinică şi multilaterală a problemei privind instituirea
şi activitatea Universităţii de Stat din Moldova. Problema este analizată mai mult prin prisma
celei ce vizează formarea potenţialului ştiinţific în RSS Moldovenească.
Un loc aparte în studierea istoriei Universităţii de Stat din Moldova revine cercetătorului Valeriu Cozma, doctor habilitat, profesor universitar, care, începând cu anii ’80 ai secolului
trecut, a fost preocupat în mod special de studierea unei tematici controversate – învăţământul

Леонов И.Г. Первый выпуск «Ученых записок КГУ». În: Ученые записки Кишиневского Государственного Университета, т. 1. Кишинев, 1949, с. 3-6.
2Чепурнов В.С. Кузница квалифицированных кадров. În: Ученые записки Кишиневского Государственного Университета, т. XX (биологический). Кишинев, 1955, с. 3-5.
3Мунтян М.П. О работе историков Кишиневского университета. În: Вопросы истории (Москва), 1963,№ 1, с. 100-103.
4Брысякин С.К. О работе исторического факультета Кишиневского госуниверситета. În: Вопросы
истории, (Москва), 1959, № 12, с. 191-192; Idem. К вопросу о складывании основных научных направлений в Кишиневском Государственном Университете (1946-1958 гг.). În: Ученые записки Кишиневского Государственного Университета, т. 113 (серия историческая). Кишинев, 1970, с. 81-103(În colaborare cu O.Iu. Tarasov).
5Медведев А.И. Славное двадцатилетие. În: Советская Молдавия, 12 октября 1965 г.
6Попружная П.И. Кишиневский Государственный Университет. Исторический очерк. Кишинев, 1971.
7
Poprujnaia P.I. Universitatea de Stat din Chişinău. Schiţă istorică. Chişinău, 1974.
8
Ibidem, p. 11.
9
Ibidem, p. 15.
10Антонюк Д.И. Динамика культурного строительства советской Молдовы: отчет партийного
руководства. Кишинев, 1984.
11Быркэ Г.И. Подготовка кадров вышей и средней квалификации в Молдавской СССР. Кишинев, 1981.
12Кердиваренко В.А. Народному хозяйству – квалификационные кадры. Кишинев, 1986.
13Димитриева М.И. Сотрудничество Молдавской СССР с союзными республиками в народном
образовании и науке (1961-1975). Кишинев, 1984.
14Руснак Г.Е. В партийном руководстве – залог успеха. Кишинев, 1981; Idem. Руководство Компартией
Молдавии высшей и средней школой (1961-1986). Кишинев, 1988.
15Тарасов О. Формирование и развитие научного потенциала Молдавской ССР. Кишинев, 1987.
1

15

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

istoric în universităţile din URSS1. Pe parcursul anilor cercetătorul publică două lucrări de sinteză2 şi mai multe articole3 dedicate istoriei Universităţii de Stat din Moldova4.
După cum menţionează însuşi autorul în partea introductivă a primei lucrări, „se faceo încercare de a revedea imaginea istoriei Universităţii de Stat din Moldova oferită de studiile elaborate în perioada regimului totalitar sovietic, sunt analizate şi reconstituite, pe baza
documentelor, etapele principale din istoria înfiinţării şi dezvoltării, timp de jumătate desecol (iar în cea de a doua – timp de 10 ani), a primei Universităţi de Stat din Republica
Moldova. Pentru prima dată sunt elucidate confruntările în jurul ideii despre înfiinţare şi
prezentate etapele de afirmare a Universităţii Naţionale, politica etnolingvistică promovată
în această instituţie”5. Autorul constată, pe bună dreptate, că „…în toate sferele de activitate a Universităţii – ştiinţifică, didactică, educativă, obştească etc. – limba rusă şi cultura
sovietică erau dominante, ceea ce stagna dezvoltarea limbii şi culturii naţionale. În mare măsură politica naţională şi lingvistică sovietică au avut consecinţe nefaste pentru activitatea
didactico-ştiinţifică şi instructiv-educativă. Ea urmărea scopul de a deznaţionaliza popoarele
din URSS şi de a forma un popor nou – „sovietic”. De fapt, sub această „mantie” se înfăptuia
rusificarea”6.
În pofida lucrului enorm realizat de autor, multe aspecte din istoria fondării şi activităţii
Universităţii de Stat din Moldova au rămas neelucidate, majoritatea fiind puse în discuţie şi
examinate în cadrul acestei lucrări.
Cercetătorul Valeriu Cozma constată că ideea deschiderii unei Universităţi în Basarabia
se referă la anii ’30, deşi nu descrie în ce împrejurări şi cum urma să fie înfiinţată această instituţie de învăţământ. Însă evenimentele din iunie 1940, războiul ce a urmat au amânat fondarea
Universităţii7.
Întemeierea Universităţii de Stat din Moldova a avut loc în condiţii destul de complicate: situaţia dezastruoasă de după război în care s-a pomenit republica, seceta şi foametea din
1946-1947, provocată de politica antinaţională a conducerii de vârf a Partidului Comunist din
Moldova, slaba pregătire a intelectualităţii băştinaşe, deportările masive, colectivizarea forţată,politica de rusificare şi de deznaţionalizare promovată intens, pe parcursul anilor, de statul
sovietic etc.
Reanexarea la 28 iunie 1940 a Basarabiei la URSS şi formarea RSS Moldoveneşti puneau
în faţa instituţiilor sovietice sarcina de a include noua republică în procesele generale de sovietizare şi de aplicare a „revoluţiei culturale”, scopul căreia era de a inocula în convingerilecetăţenilor, aflaţi o anumită perioadă de timp în componenţa Marelui Stat Român, principiile
ideologiei marxist-leniniste.
Ideea înfiinţării unei universităţi în RSS Moldovenească apare, de fapt, în toamna anului
Profesorul universitar Valeriu Cozma. In memoriam. Chişinău, 2013, p. 38.
Cozma V. Istoria Universităţii de Stat din Moldova (1946-1996). Chişinău, 1996; Idem. Rectorii Universităţii
de Stat din Moldova (1946-2006). Chişinău, 2005 (În colaborare cu Gheorghe Rusnac); Idem. Universitatea
de Stat din Moldova (1996-2006). Vol. I-II. Chişinău, 2006 (În colaborare cu Gheorghe Rusnac).
3
Cozma V., Dolghi A. Aservirea învăţământului istoric superior din URSS intereselor politice (1944-1964).
În: Revista de istorie a Moldovei (Chişinău), 2009, nr. 2-3, p. 207-216; В.Козма, В.Потлог, Е.Унтила. 40 летисторического факультета Кишиневского университета. În: Вопросы истории (Москва), 1987, № 3,
с. 99-101; V.Cozma. 45 de ani… (de la fondarea Universităţii de Stat din Moldova). În: Făclia. Săptămânalsocial-politic şi cultural-pedagogic independent. 4 octombrie 1991, nr. 40 (2971), p. 6-7; V.Cozma. File din
istoria Universităţii. În: Moldova Suverană, 1994, 27 octombrie, p. 2; V.Cozma. Rectorul Ivan Leonov (19461951): primul ctitor al USM. În: Universitatea de Stat din Moldova. Octombrie, 2002, anul 3, nr. 7 (27), serienouă, p. 1.
4
Lista completă a lucrărilor publicate de profesorul Valeriu Cozma a se vedea în: Profesorul universitar Valeriu Cozma. In memoriam. Chişinău, 2013, p. 109-117.
5
Cozma V. Istoria Universităţii de Stat din Moldova (1946-1996). Chişinău, 1996, p. 11.
6
Ibidem, p. 9.
7
Cozma V. 45 de ani… (de la fondarea Universităţii de Stat din Moldova). În: Făclia. Săptămânal social-politic
şi cultural-pedagogic independent. 4 octombrie 1991, nr. 40 (2971), p. 6.

1

2

16

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

1944, când Macarie Radul1, comisar al poporului pentru învăţământ în RSS Moldovenească,şi Mihail Pavlov, şeful Direcţiei şcolii superioare din acelaşi comisariat, prezintă CC al PC(b)al Moldovei un document informativ intitulat „Despre deschiderea Universităţii de Stat din
Moldova” în capitala Moldovei – oraşul Chişinău, în care era înaintată ideea despre necesitatea înfiinţării unei universităţi, idee argumentată prin faptul că bazele prosperităţii republicii
le constituie bogăţiile naturale, fauna şi flora, clima şi regi­mul râurilor, economia, istoria,
limba şi literatura, cultura şi teatrul, care „sunt încă puţin cunoscute şi necesita a fi studiate”.
Autorii „Documentului informativ” menţionau: „Pentru realizarea acestor scopuri este nevoie de lucrători ştiinţifici şi speci­alişti de înaltă calificare, mai ales din rândurile populaţiei
băştinaşe, care cunosc limba moldovenească şi care pot fi pregătiţi numai la facultăţile respective ale Univer­sităţii”. Autorii considerau că prin sintagma „din rândurile populaţiei băştinaşe care cunosc limba moldovenească” se au în vedere toţi locuitorii Repub­licii Moldova.
În opinia lor, Universitatea trebuie să fie înfiinţată în baza Institutului Pedagogic din Chişinăuşi să dispună de 9 facultăţi, dintre care 5 funcţionau deja în componenţa acestei instituţii, alte
2 facultăţi (medicină şi economie) urmau să fie deschise în 1944, de chimie – în 1945 şi dedrept – în 19462.
Profesorul Valeriu Cozma, deşi consideră că este foarte îndoielnic faptul ca facultăţile lacare se refereau autorii demersului să fi putut lua fiinţă în condiţiile dezastrului postbelic, dinsimplul considerent că în anii 1946-1947 numărul absol­venţilor şcolilor medii din republică
era foarte mic, deci Universitatea nu s-ar fi putut completa cu un număr suficient de absolvenţi, înaintează totuşi ipoteza că Macarie Radul şi Mihail Pavlov au expus ideea fondării în RSS
Moldovenească a unei Universităţi Naţionale3. Probabil, din acest considerent autorii demersului prevedeau instituirea Universităţii în baza Institutului Pedagogic din Chişinău. În următorii doi ani de activitate a Universităţii autorii prevedeau introducerea de „noi specialităţi lafacultăţile existente”. În ceea ce priveşte alte elemente ale sistemului universitar, se preconizaînfiinţarea în anul de studii 1944-1945 în componenţa Universităţii a 30 de catedre, 25 de cabinete, 10 laboratoare, 3 muzee, a unui observator, a unei săli anatomice, a unei clinici, a uneisăli sportive şi a unui stadion. Problema limbii nu-i preocupa pe autorii documentului. Din lipsa
de cadre didactico-ştiinţifice naţionale, de manuale, a planurilor şi programelor de studii etc.
învăţământul în şcolile superioare din RSS Moldovenească se desfăşura în limba rusă4. În ce nepriveşte, considerăm că autorii „Documentului informativ” doreau, ca prin intermediul cadrelor de înaltă calificare temporar delegate din alte centre universitare din URSS pentru a preda
diferite cursuri, să fie formate cadre naţionale. Însă o asemenea modalitate de soluţionare a
problemei puţin probabil că s-ar fi soldat cu crearea Universităţii Naţionale.
Macarie RADUL (4.09.1910-2.05.1971) – fost geograf moldovean, membru titular al Academiei de Ştiinţe
a Moldovei. Originar din satul Martonoşa, regiunea Kirovograd (Ucraina). În anii 1929-1933 studiază laFacultatea de Fizică şi Matematică a Institutului Pedagogic din Tiraspol. Între anii 1933 şi 1938 – doctorand, lector superior la Catedra de Geografie a Institutului Pedagogic din Tiraspol. În 1939-1940 – lector
superior, director adjunct şi director al Institutului Pedagogic din Tiraspol; din august 1940 şi până în
martie 1942 – director al Institutului Pedagogic din Chişinău, evacuat în timpul războiului la Buguruslan.
Din iunie 1942 până în noiembrie 1944 – comisar al poporului pentru învăţământ. În perioada 1947-1951– preşedinte al Sovietului Suprem al RSS Moldoveneşti. În anul 1951 a fost eliberat din funcţie, fiind acuzat de apărarea „naţionaliştilor”. Acuzaţia, stupidă, dar caracteristică pentru acea vreme, se baza pe faptul
că profesorul de la Institutul Pedagogic „Ion Creangă” din Chişinău Naum Narţov a elaborat un curs deistorie a Moldovei în care Rusia şi ruşii erau prezentaţi, deşi cu anumite rezerve, ca ocupanţi. Din 20 mai
1960 – director al Institutului de Economie. Între anii 1961 şi 1965 este director adjunct pentru ştiinţă al
Institutului de Economie. Prin hotărârea Guvernului RSS Moldoveneşti din 1 august 1961 este desemnat
membru corespondent al Academiei de Ştiinţe a RSS Moldoveneşti. În anii 1965-1971 – director al Secţiei
Geografie a Academiei de Ştiinţe a RSS Moldoveneşti (V.Cozma. Istoria Universităţii de Stat din Moldova(1946-1996). Chişinău, 1996, p. 18).
2
Cozma V. Istoria Universităţii de Stat din Moldova (1946-1996). Chişinău, 1996, p. 18.
3
Ibidem.
4
Ibidem.

1

17

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

La 23 octombrie 1944 Sovietul Comisarilor Poporului al RSS Moldoveneşti şi CC al PC(b) al
Moldovei adoptă hotărârea nr.385 „Cu privire la organizarea Universităţii de Stat din Moldova”,
în care se prevedea de a se adresa CC al PC(b) din URSS cu rugămintea ca acesta să permită instituirea, în baza Institutului Pedagogic din Chişinău, a Universităţii de Stat din Moldova.
Hotărârea guvernului urma să oblige organizaţiile respective şi Comisariatul pentru agricultură să repartizeze Universităţii 100 de hectare de pământ arabil (inclusiv livezi şi vii) pentru
efectuarea lucrărilor de cercetări ştiinţifice, pentru desfăşurarea orelor practice cu studenţii,pentru organizarea unei gospodării auxiliare etc. Hotărârea mai prevedea ca Universitatea să
fie asigurată cu literatura didactică şi ştiinţifică necesară, cu apartamente pentru profesori şi cucămine pentru studenţi, cu spaţiu locativ pentru cca 250 de persoane1.
Valeriu Cozma constată că în condiţiile dezastrului economic de după război deschiderea unei Universităţi în baza Institutului Pedagogic din Chişinău ar fi fost soluţia optimă2.
Transpunerea în viaţă a acestei idei ar fi adus, de fapt, la lichidarea institutului respectiv. Însăaceastă idee nu era susţinută de toţi. Notiţele lăsate de S.V. Ţaranov, pe atunci secretar al CC al
PC(b) din Moldova, care a contribuit într-o anumită măsură la constituirea Universităţii de Statdin Moldova, denotă că problema fondării Universităţii de Stat din Moldova în 1944 nu putea
fi pusă, din simplul considerent că la acel moment, în condiţii de război, nu erau premise reale pentru soluţionarea acestei probleme. Nu era momentul potrivit pentru a pune în discuţie
acest subiect în 19443.
Iniţiativa înaintată în toamna anului 1944 de Macarie Radul şi Mihail Pavlov, susţinută
de instituţiile republicane, poate fi considerată, convenţional, drept primă etapă a procesului
anevoios şi complicat de fondare a acestei prestigioase instituţii de învăţământ superior din
republică.
La ideea înfiinţării Universităţii de Stat din Moldova s-a revenit peste un an, în 1945, când
un grup de savanţi în frunte cu profesorii N.A. Dimo, M.A. Pavlov, A.B. Ablov şi V.N. Andreev
vin cu iniţiativa de a fi creată la Chişinău Universitatea de Stat din Moldova. Guvernul URSS
susţine această iniţiativă4. În Hotărârea Sovietului Comisarilor Poporului al URSS din 12 octombrie 1945 „Cu privire la măsurile privind acordarea ajutorului în desfăşurarea lucrărilorde importanţă vitală în vederea restabilirii oraşului Chişinău”, în punctul 4 al acesteia, era prevăzut: „A obliga Comitetul Unional pentru Problemele Şcolii Superioare de pe lângă Sovietul
Comisa­rilor Poporului al URSS (S.V. Kaftanov) să organizeze către începutul anului de învăţământ 1946-1947 în oraşul Chişinău Universitatea de Stat din Moldova, în baza Institutului
Pedagogic Moldovenesc”5. Şi de această dată o asemenea decizie ar fi adus, de fapt, la lichidarea Institutului Pedagogic din Chişinău. Împotriva acestei decizii s-a pronunţat secretarul CC
al PC(b) din Moldova S.V. Ţaranov, care considera că e necesar nu doar de a păstra Institutul
Pedagogic din Chişinău, dar şi de a crea în republică câteva noi instituţii de învăţământ superior. Însă, preşedintele Comitetului Unional pentru problemele Şcolii Superioare de pe lângă
Sovietul Comisa­rilor Poporului al URSS S.V. Kaftanov considera că decizia luată la 12 octombrie
1945 este una corectă, din simplul considerent că la acel moment în Chişinău nu exista o altăbază reală pentru înfiinţarea Universităţii6.
În asemenea împrejurări, S.V. Ţaranov, aflându-se în primăvara anului 1946 în vizită la
Moscova, se adresează secretarului Biroului CC al PC(b) din URSS A.A. Kuzneţov cu rugămintea ca
acesta să susţină punctul lui de vedere, potrivit căruia Universitatea de Stat din Moldova urmează
a fi creată pe o bază complet nouă, fiind păstrat Institutul Pedagogic din Chişinău. A.A. Kuzneţov
i-a promis să-l susţină în soluţionarea acestei probleme. Prin dispoziţia lui S.V. Ţaranov, profesoCozma V. 45 de ani…(de la fondarea Universităţii de Stat din Moldova). În: Făclia. Săptămânal social-politic
şi cultural-pedagogic independent, 4 octombrie 1991, nr. 40 (2971), p. 6.
2
Ibidem.
3Стратиевский К.В. Царанов Степан Васильевичь. Страницы жизни. Кишинев, 2004, с. 24.
4
Ibidem.
5
Cozma V. Istoria Universităţii de Stat din Moldova (1946-1996). Chişinău, 1996, p. 19.
6Стратиевский К.В. Царанов Степан Васильевич. Страницы жизни. Кишинев, 2004, p. 24-25.

118

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

rilor N.A. Dimo, M.A. Pavlov, A.B. Ablov şi V.N. Andreev li s-a pus în sarcină să elaboreze propuneri
concrete cu privire la viitoarea structură a Universităţii de Stat din Moldova1.
Prin crearea Universităţii de Stat din Moldova se urmărea scopul de a depăşi dificultăţile
economice în care s-a pomenit republica în perioada de după război şi de a asigura cu cadre
nu doar instituţiile de învăţământ, dar şi diferite ramuri ale economiei naţionale. În plus, prinfondarea Universităţii se promova politica stabilirii unor relaţii durabile între Centru şi periferiile naţionale, prin care instituţiile centrale puteau controla realizarea politicilor imperiale
promovate.
La început toate universităţile fondate în republicile unionale, inclusiv în RSFSR, erau
finanţate de Guvernul URSS. Mai târziu aceste universităţi urmau să fie finanţate din bugetul
republicilor respective2.
Pentru a dirija activi­tatea universităţilor, pe lângă Comisariatul Poporului pentruÎnvăţământul Superior al URSS a fost înfiinţată o direcţie specială a universităţilor – Comitetul
Unional pentru prob­lemele Şcolii Superioare. La 22 octombrie 1945 acesta emite un ordin careprevede fondarea către anul de învăţământ 1946-1947 în oraşul Chişinău a Universi­tăţii de Statdin Moldova. Prin ordinul nr. 535 din 22 octombrie 1945 au fost aprobate şi facultăţile care urmau să fie deschise în componenţa Universităţii: de fizică şi matematică, de istorie şi filologie, degeologie şi pedologie, de biologie şi chimie. Comisariatul Poporului pentru Învăţământ din RSS
Moldovenească trebuia să prezinte Comitetului Unional pentru problemele Şcolii Superioare
candidatura rec­torului, statutul şi registrul de state didactice ale Universităţii3.
În postul de rector al Universităţii de Stat din Moldova urma să fie numit doctorul în
istorie Iachim Grosul. Istoricul Valeriu Cozma constată că „în anii 1944-1945 s-au cristalizat
intenţiile intelectu­alităţii băştinaşe de a organiza o Universitate Naţională”4. Puţin probabil. De
fapt, sub noţiunea de Universitate Naţională se subînţelegea o instituţie de tip universitar carela acel moment era unica în republică şi care urma să asigure cu cadre ştiinţifice calificate diferite ramuri ale economiei naţionale; celelalte instituţii de învăţământ superior purtau denumirea de institute (institut) specializate în diferite domenii ale economiei naţionale. Tentativa arămas însă la nivelul intenţiilor. Această realitate îşi are explicaţie în diverşi factori obiectivi şisubiectivi: situaţia dezastruoasă din cadrul economiei postbelice din republică, lipsa profesorilor pregătiţi să predea în limba băştinaşilor, lipsa cu desăvârşire a manualelor şi a materialelordidactice necesare pentru procesul de instruire în limba naţiunii titulare; se simţea şi o acerbă
opoziţie din partea conducerii de vârf a Moldovei, dar şi din partea unor aşa-zişi moldoveni
care de fapt nici nu-şi cunoşteau limba maternă, desconsiderând-o5.
Faptul că hotărârea Sovietului Comisarilor Poporului al URSS din 12 octombrie 1945a început să fie tradusă în viaţă poate fi demonstrat prin scrisoarea preşedintelui Sovietului
Comisarilor Poporului din RSS Moldovenească N.G. Koval din 20 februarie 1946 adresată locţiitorului preşedintelui Sovietului Comisarilor Poporului al URSS V.M. Molotov. În demersul său
N.G. Koval insista ca Comitetul Unional pentru problemele Scolii Superioare de pe lângă Sovietul
Comisarilor Poporului al URSS (S.V. Kaftanov) să fie obligat: să repartizeze Universităţii, dincontul bunurilor capturate din Germania şi al fondurilor unionale, utilajul necesar laboratoarelor de chimie, fizică, geologie, pedologie, zoologie, fiziologie, botanică şi catedrelor militară şide educaţie fizică; să completeze personalul didactic cu 12 profesori şi 9 conferenţiari şi doctori în ştiinţe, repartizaţi din alte regiuni; să aloce pentru anul 1945 suma de 50.000 de ruble în
valută pentru procurarea utilajului didactic şi a literaturii în limbi străine; să completeze biblioteca cu 100 mii de exemplare de literatură ştiinţifică şi artistică şi să dea dispoziţii Sovietului
Comisarilor Poporului al URSS pentru a comanda mobilierul necesar Universităţii. La rândul
său, Comitetul de Stat pentru Planificare al URSS urma să asigure Universitatea, în semestrul
Ibidem, p. 25.
Cozma V. Istoria Universităţii de Stat din Moldova (1946-1996). Chişinău, 1996, p. 19-20.
3
Ibidem, p. 20.
4Ibidem.
5
Ibidem.
1
2

19

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

II, cu utilajul solicitat, autocamioane, hârtie şi cu alte rechizite şi utilaje necesare. Totodată,cerea ca acelaşi Comitet să planifice în semestrul II pentru necesităţile Universităţii case de tip
standard cu 80 de apartamente pentru lucrătorii ştiinţifici şi 1000 de paturi pentru amenajareacăminelor studenţeşti ale Universităţii1.
De menţionat că fondarea Universităţii de Stat din Moldova a fost dictată de numeroşi factori, inclusiv de situaţia creată la acel moment în republică, în general, şi în sistemul de învăţământ, în particular. Polina Poprujnaia constată că „necesitatea de a deschide o astfel de instituţie
de învăţământ superior în RSS Moldovenească a fost dictată, în primul rând, de sarcinile progresului tehnico-ştiinţific, precum şi de cerinţele multilaterale ale economiei naţionale şi ale vieţii
spirituale. Pe lângă acestea, extinderea reţelei de şcoli superioare, creşterea contingentului deelevi în şcoala medie, precum şi a numărului de instituţii ştiinţifice au creat o necesitate acută decadre ştiinţifice şi ştiinţifico-pedagogice. În sfârşit, era nevoie de specialişti cu studii universitareşi pentru reţeaua şcolilor medii de cultură generală, aflată şi ea în proces de extindere”2.
Însă, nu toţi aceşti factori erau prezenţi în 1945-1946. Spre exemplu, la sfârşitul anului
1946 în Republica Moldova erau înregistrate 1870 de instituţii de învăţământ, inclusiv: 68 deşcoli medii, 375 de şcoli necomplete şi 1427 de şcoli primare, cu un contingent de 400 de mii
de elevi. Conform datelor expuse în hotărârea Sovietului Miniştrilor al RSS Moldoveneşti din 3
iulie 1946 „Cu privire la planul de stat de restabilire şi dezvoltare a economiei naţionale pentru
anul 1946”, la începutul anului de studii 1946-1947 în instituţiile de învăţământ superior din
republică îşi făceau studiile 3130 de studenţi, dintre care 1200 de studenţi au fost înmatriculaţi
în noul an de studii, iar 416 au absolvit aceste instituţii. În instituţiile de învăţământ mediu special îşi făceau studiile 6320 de elevi, inclusiv 2090 de elevi înmatriculaţi în anul nou de studii,
şi doar 179 au absolvit aceste instituţii3.
În plus, potenţialul republicii după război era încă foarte slab, iar necesităţile – foarte
mari. Conform aceleiaşi hotărâri a Sovietului Suprem al RSS Moldoveneşti din 3 iulie 1946,către începutul anului de studii 1946-1947 ministerele Învăţământului, Ocrotirii Sănătăţii şiConstrucţiei locativ-comunale urmau să pregătească încăperi, să asigure cu inventar, cu profesori, cu programe de studii şi cu manuale instituţiile medii nou-create: instituţiile şcolare dinoraşul Chişinău cu un număr de 60 de elevi, şcolile de felceri şi moaşe din oraşele Tiraspol (60de elevi) şi Cahul (90 de elevi) şi şcoala medie tehnică de construcţii din oraşul Chişinău (90 deelevi)4. Pentru restabilirea şcolilor din mediul rural, Ministerul Finanţelor a fost obligat să aloce
din bugetul de stat, pentru anul 1946, 4 mil. rub., în loc de 1,7 mil. rub. planificate anterior5.
Deschiderea Universităţii de Stat din Moldova a fost dictată şi de necesitatea pregătirii şi
perfecţionării cadrelor de învăţători. În anul de studii 1945-1946 în republică erau doar 9 miide învăţători. Un număr mare dintre aceştia au fost trimişi în Moldova de către republicile unionale. Majoritatea îşi făcuseră studiile la cursuri de scurtă durată, iar unii din ei nu aveau nicimăcar studii medii. În republică se simţea o lipsă acută de cadre. Mulţi învăţători au fost înrolaţi,chiar din primele zile ale războiului, în rândurile Armatei Sovietice, alţii au fost evacuaţi în regiunile de răsărit ale URSS. Şcoala, îndeosebi cea medie, avea nevoie stringentă de învăţători binepregătiţi. Institutul Pedagogic din Chişinău, reevacuat din Buguruslan (regiunea Orenburg), nu
putea pregăti un număr suficient de cadre. Iar instituţiile învăţătoreşti din Tiraspol şi Bălţi abiareuşeau să pregătească cadre pentru şcolile de şapte ani. Din acest considerent, Universitatea
nou-creată trebuia să pregătească cadre didactice care să asigure instruirea elevilor la un înalt
nivel ştiinţific şi prin aceasta să contribuie la dezvoltarea învăţământului mediu din republică,fiindcă altfel nu putea fi desfăşurat procesul de pregătire a specialiştilor în instituţiile de învăţământ superior6.
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 6, f. 1-2.
Poprujnaia P.I. Universitatea de Stat din Chişinău. Schiţă istorică. Chişinău, 1974, p. 19.
3
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 1, f. 45.
4
Ibidem, f. 47.
5
Ibidem, f. 48.
6
Poprujnaia P.I. Universitatea de Stat din Chişinău. Schiţă istorică. Chişinău, 1974, p. 19-20.
1220

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

La 19 ianuarie 1946, CC al PC(b) din URSS îl trimite în Republica Moldova pe Ivan Leonov1(pe atunci locţiitorul directorului Şcolii Superioare de Diplomaţie din Moscova) în funcţia derector interimar al Universităţii de Stat din Moldova, pentru a organiza fondarea instituţiei. La
4 februarie 1946 el este confirmat în calitate de rector interimar al Universităţii de Stat din
Moldova în şedinţa Biroului CC al PC(b) al Moldovei, iar la 5 februarie 1946 şi de ComisariatulÎnvăţământului Public al RSS Moldoveneşti2.
I.G. Leonov adună în jurul său un mic colectiv cu care a început să întreprindă toate masurile în vederea organizării Universităţii. Printre aceste persoane se numărau: prorectorul
pentru probleme gospodăreşti F.Ia. Alifanov, fost învăţător în şcoală, cu o bogată experienţă deactivitate gospodărească (primul angajat în statele de funcţii ale Universităţii), academicianul
N.A. Dimo, profesorul A.V. Ablov, profesorul M.A. Pavlov şi conferenţiarul Ia.S. Grosul3.
În urma confruntărilor dintre funcţionarii locali, susţinuţi, în anumite probleme, şi deunii funcţionari unionali, Universitatea urma să fie instituită pe un loc gol.
În prima perioadă de organizare, ianuarie-aprilie 1946, Universitatea se afla în subordinea
Ministerului Învăţământului al RSS Moldoveneşti. De fapt, în această perioadă Universitatea ca
atare nu exista ca instituţie de învăţământ. Personalul ce se ocupa cu organizarea Universităţii
se subordona Ministerului Învăţământului al RSS Moldoveneşti şi toate măsurile legate de fondarea instituţiei erau coordonate cu acest minister4.
La început, potrivit proiectului academicianului A.V. Şciusev, se prevedea ca Universitatea
să fie amplasată în fosta clădire a Şcolii Eparhiale, o clădire frumoasă situată la intrare în oraşul Chişinău, în regiunea gării feroviare. Însă, prin realizarea acestui plan se creau un şir deincomodităţi. În primul rând, pentru reconstruirea blocurilor distruse ale clădirii era nevoie
de cel puţin 2 ani, iar problemele stringente ale economiei şi culturii naţionale necesitau soluţionarea urgentă a celei ce ţinea de deschiderea Universităţii. În al doilea rând, calea ferată
din apropiere putea crea impedimente în desfăşurarea normală a procesului didactic şi în dezvoltarea Universităţii. În plus, amplasarea Universităţii la periferiile (în acea vreme) oraşului
crea şi alte incomodităţi: deplasarea anevoioasă în centrul oraşului făcea dificilă colaborarea
cu alte instituţii guvernamentale şi de cultură din republică etc. Cu aceste argumente au fostde acord persoanele cu funcţii de conducere din cadrul CC al PC(b) al Moldovei şi al SovietuluiMiniştrilor al RSS Moldoveneşti5.
Pentru amplasarea Universităţii a fost ales cartierul între străzile Kiev (31 august 1989),
Podolia (Bucureşti), Puşkin (A. Puşkin) şi Gogol (mitropolit Gavriil Bănulescu-Bodoni), pe te-Ivan LEONOV (3 mai 1900 – 30 august 1972) – primul rector al Universităţii de Stat din Moldova. Originar din satul Bahmetievo, regiunea Tula (Rusia), descendent din familia unui învăţător din mediul rural. În
1912-1916 face studii la Şcoala superioară primară. În 1919 absolveşte Seminarul învăţătoresc, participă larăzboiul civil din Rusia (1918-1920). Membru al Partidului Comunist din anul 1920. De la sfârşitul anului
1921 şi până în vara anului 1930 ocupă diverse posturi în diferite instituţii de partid din Eriomov, Tula,
Peatigorsk, Rostov-pe-Don şi Stavropol. În anii 1930-1932 este doctorand la Universitatea de Stat din Rostov-pe-Don. În perioada 1932-1933 activează în calitate de director al Institutului Pedagogic din Rostov-peDon. În 1933-1939 ocupă diferite posturi de conducere în organele de partid, perioadă în care este arestatşi închis (iulie 1937 – mai 1939), fiind învinuit că a fost membru al organizaţiei troţchiste de dreapta. În
perioada august 1933 – august 1942 deţine funcţia de director al Institutului Pedagogic din oraşul MikoianŞahare, ţinutul Stavropol (Karaceaevo-Cerkesia). Din septembrie 1942 şi până în august 1943 – vicedirector
al Scolii Superioare din cadrul Administraţiei Comisariatului pe problemele Învăţământului. În perioada
august 1943 – ianuarie 1946 este director adjunct al Şcolii Superioare Diplomatice din Moscova. După numirea la 19 martie 1951 în funcţie a noului rector V.S. Cepurnov, începând cu 15 mai, este numit conferenţiar
la Catedra Marxism-Leninism a Universităţii de Stat din Odesa, în numele lui I.I. Mecinikov (Arhiva curentă
a Secţiei Serviciul Personal, Secretariat şi Arhivă a Universităţii de Stat din Moldova (ACSSPSA a USM), F. 1,
inv. 5, d. 105, f. 3-3 verso, 7, 8, 21, 26, 39, 40, 42, 46-47, 48-51).
2
Cozma V. Rectorul Ivan Leonov (1946-1951): primul ctitor al Universităţii de Stat din Moldova. În: ziarul
Universitatea de Stat din Moldova. Octombrie, 2002, anul 3, nr. 7 (27), serie nouă, p. 1.
3
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 13, f. 8-9.
4
Ibidem, f. 9.
5
Ibidem, f. 16.

1

21

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Figura nr. 1. Clădirea Şcolii Reale din Chişinău (Carte poştală. Muzeul Naţional de Istorie a Moldovei),în prezent blocul nr. 1 al Universităţii de Stat din Moldova.

ritoriul căruia se aflau 2 clădiri mari ale fostului gimnaziu din Chişinău cu câteva anexe. Însă,deoarece în una din clădiri era sediul CC al PC(b) al Moldovei, iar alta era distrusă, administraţia Universităţii a fost nevoită să se dezică de acest cartier. În cele din urmă, administraţia
Universităţii a fost direcţionată spre un alt cartier, încadrat într-un loc destul de pitoresc al oraşului, între străzile Pirogov (M. Kogălniceanu), Livezilor (A. Mateevici), Puşkin şi Gogol. În acest
cartier s-a păstrat una dintre cele mai frumoase clădiri din oraş – clădirea fostei Şcoli Reale dinChişinău1, cu câteva clădiri auxiliare. O clădire situată pe strada Pirogov nr. 65 era ocupată deInstitutul Pedagogic din Chişinău, iar alta, situată pe strada Gogol nr. 2 – de Ministerul de Interne
al RSS Moldoveneşti. În baza deciziei Sovietului Comisarilor Poporului al RSS Moldoveneşti şi a
CC al PC(b) al Moldovei din 4 martie 1946 aceste clădiri au fost cedate Universităţii de Stat din
Moldova2.
Având la bază hotărârea Sovietului Comisarilor Poporului al URSS din 12 octombrie 1945
privind organizarea Universităţii de Stat din Moldova, Sovietul Comisarilor Poporului al RSS
Moldoveneşti şi Biroul CC al PC(b) al Moldovei adoptă la 4 martie 1946 hotărârea „Cu privire la
fondarea Universităţii de Stat din Moldova”3, ce constituie, de fapt, un pas important şi decisiv
în realizarea acestui obiectiv.
Hotărârea din 4 martie 1946 stipula: „În scopul pregătirii cadrelor de specialişti de înaltă
calificare pedagogică pentru economia naţională, efectuării cercetărilor ştiinţifice şi pregătirii
tinerilor cercetători ştiinţifici, a organiza în oraşul Chişinău Universitatea de Stat din Moldova”4.

Despre Şcoala Reală din Chişinău, deschisă la 6 decembrie 1873, a se vedea în amănunte: Tomuleţ V. Basarabia în epoca modernă (1812-1918) (Instituţii, regulamente, termeni). Ediţia a III-a, revăzută şi adăugată.
Iaşi: Editura „Tipo Moldova”, 2014, p. 577-584.
2
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 13, f. 16-17.
3
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 1, f. 13.
4
Ibidem. În legătură cu publicarea Culegerii cronologice a legislaţiei în vigoare a RSS Moldoveneşti, CC al PC(b)al Moldovei şi Sovietul Miniştrilor al RSS Moldoveneşti au hotărât la 16 mai 1969 modificarea punctelor 1,7,11,
subpunctul „b” al punctului 16 şi subpunctele „b”, „g”, „d” şi „e” ale punctului 17 din hotărârea Sovietului Comisarilor Poporului al RSS Moldoveneşti şi a Biroului CC al PC(b) al Moldovei din 4 martie 1946 nr.202 „Cu

122ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Din acest prim articol al hotărârii reiese concludent că Universitatea de Stat din Moldova urmasă devină un centru important de pregătire a cadrelor pedagogice şi ştiinţifice din republică.
Sovietul Comisarilor Poporului al RSS Moldoveneşti şi Biroul CC al PC(b) al Moldovei
au susţinut propunerea Comitetului Unional pentru problemele Şcolii Superioare de pe lângă
Sovietul Comisarilor Poporului al URSS de a crea în cadrul Universităţii 5 facultăţi: de fizică şi
matematică (cu specialităţile – fizică şi matematică), de biologie (cu specialităţile – botanică şi
zoologie), de geologie şi pedologie (cu specialităţile – geologie şi pedologie), de chimie (cu specialităţile – chimie neorganică, chimie organică, chimie analitică şi chimie fizică) şi de istorie şifilologie (cu specialităţile – istorie, limba şi literatura moldovenească, limba şi literatura rusă şi
limbi vest-europene)1.
Articolul 3 al hotărârii prevedea ca de la Comitetul Unional pentru problemele Şcolii
Superioare de pe lângă Sovietul Comisarilor Poporului al URSS să se solicite permisiunea de aorganiza în cadrul Facultăţii de Geologie şi Pedologie Secţia de geografie.
Hotărârea din 4 martie 1946 stabilea pentru anul de studii 1946-1947 un contingent
de 300 de studenţi, iar conform dispoziţiei Comitetului Unional pentru problemele Şcolii
Superioare de pe lângă Sovietul Comisarilor Poporului al URSS, studenţii facultăţilor de Fizică
şi Matematică, Istorie şi Filologie ale Institutului Pedagogic din Chişinău, care au finalizat anul
I de studii, urmau să fie transferaţi în anul II de studii la Universitate.
Se preconiza ca în anul de studii 1946-1947 în cadrul Universităţii să fie create 17 catedre, 12 cabinete, 6 laboratoare, un muzeu, un observator şi 2 staţii – una hidrobiologică şi altameteorologică2.
În scopul organizării activităţii de cercetare ştiinţifică şi a practicii de teren/câmp
axate pe flora Moldovei, în organigrama Universităţii a fost inclusă Grădina Botanică.
Pentru organizarea acestei unităţi, Comitetul Executiv orăşenesc Chişinău (în persoana lui
Smirnov), trebuia să repartizeze, în limitele zonei orăşeneşti, un teren cu o suprafaţă de 50
de hectare3.
Comisariatul pentru Educaţie (în persoana lui S.Ia. Afteniuc) şi rectorul interimar al
Universităţii I.G. Leonov urmau să prezinte către 20 aprilie 1946 Comitetului Unional pentru
problemele Şcolii Superioare pentru confirmare statele de funcţii, proiectul Statutului individual al Universităţii de Stat din Moldova, iar Comisiei de Stat pentru Buget de pe lângă Sovietul
Comisarilor Poporului – statele de personal administrativ-gospodăresc.
Rectorului interimar I.G. Leonov i s-a acordat dreptul ca, până la confirmarea statelorde funcţii ale Universităţii şi începutul anului de studii, să purceadă, pe măsura necesităţilor,la completarea statelor de funcţii, pentru efectuarea lucrului organizatoric, în număr de 23 deunităţi, în care scop din bugetul alocat Universităţii pentru întreţinerea acestor unităţi urmau
să fie cheltuite 79 mii ruble4.
Comisariatul pentru Finanţe (în persoana lui Mozolevski) era obligat să examineze pânăla 1 iunie devizul de cheltuieli al Universităţii pentru anul 1946 de studii. Până la această dată,Universitatea urma să primească din suma stabilită 350 mii ruble pentru cheltuielile organizatorice5.
După cum am menţionat, pentru amplasarea şi construcţia Universităţii a fost rezervat
cartierul între străzile Pirogov, Livezilor, Gogol şi Puşkin, cu clădirile care se aflau în acest perimetru: clădirea Institutului Pedagogic din Chişinău (clădirea fostei Şcoli Reale, astăzi blocul
privire la organizarea Universităţii de Stat din Moldova”, cuvintele „Universitatea de Stat din Moldova” urmânda fi schimbate cu cuvintele „Universitatea de Stat din Chişinău” (ANRM, F. 2848, inv. 11, d. 1238, f. 116). Prinaceastă decizie se legifera, de fapt, schimbarea denumirii Universităţii fixate în actul de transfer din mai 1946,
prin care Universitatea era subordonată Ministerului Învăţământului Superior al URSS.
1
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 1, f. 13.
2
Ibidem.
3
Ibidem, f. 14.
4
Ibidem.
5
Ibidem.

23

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

nr.I al Facultăţii de Litere a USM) şi clădirea Comisariatului Poporului pentru Afacerile Interne(NKVD)1.
Hotărârea din 4 martie 1946 obliga Comisariatul Poporului pentru Afacerile Interne (înpersoana lui Tutuşkin) să elibereze, în trimestrul IV al anului 1946, clădirea fostului Seminar
Teologic, care, potrivit deciziei Sovietului Comisarilor Poporului al URSS din 12 octombrie
1945, va aparţine Universităţii2.
În baza aceleiaşi hotărâri a fost anulat punctul 8 al deciziei Sovietului Comisarilor
Poporului al RSS Moldoveneşti din 12 septembrie 1945. Astfel, clădirile de pe strada Munceşti
nr.6, ocupate în trecut de Institutul Pedagogic, au fost restituite Comisariatului Poporului pentru problemele Învăţământului, în ele urmând a fi amplasat Institutul Pedagogic3.
Comisariatul Poporului pentru problemele Învăţământului (S.Ia. Afteniuc) a fost obligat
să transfere suma de 1 mil. rub., alocată în 1946 pentru construirea căminelor studenţeşti,pentru a o folosi la restabilirea unui bloc repartizat Institutului Pedagogic, în care va fi amplasat căminul studenţesc al acestei instituţii. Suma de 1.400.000 rub., alocată în 1946 pentru
restabilirea clădirii Institutului Pedagogic, trebuia să fie folosită pentru restabilirea clădirilorde pe strada Munceşti ce aparţineau institutului. În anul de studii 1946-1947 se preconiza castudenţii Universităţii să fie cazaţi în căminele Institutului Pedagogic4. Locţiitorul Preşedintelui
Sovietului Comisarilor Poporului al RSS Moldoveneşti G.R. Kvasov era obligat să asigure căminele studenţeşti cu mobilierul necesar din contul bunurilor (patrimoniului) reîntoarse din
România.
În scopul satisfacerii necesităţilor stringente ale Universităţii în materiale de construcţie
şi alte materiale de ordin gospodăresc, Comitetul de Stat pentru Planificare de pe lângă Sovietul
Comisarilor Poporului al RSS Moldoveneşti (Ceremisin), planifica să aloce în trimestrele II şi
III ale anului 1946 mijloace din fondul republican, rectorul interimar I.G. Leonov urmând săsupravegheze realizarea acestei sarcini5.
Ţinând cont de faptul că în anul de studii 1946-1947 Universitatea avea nevoie de 25
de apartamente pentru profesorii şi lectorii care activau în cadrul ei, Comisariatul pentru problemele construcţiei locativ-comunale (Skulski), trebuia să asigure în 1946 reconstrucţia şiamenajarea unor clădiri: a casei nr.122 de pe strada Lenin (bl. Ştefan cel Mare şi Sfânt) şi acasei nr.17 de pe strada Puşkin – până la 15 aprilie 1946; a casei nr.15 de pe strada Miciurin(Sfatul Ţării) şi a casei nr.47 de pe strada Gogol – până la 1 iulie 1946. Preşedintele Comitetului
Executiv orăşenesc Chişinău, Smirnov, avea sarcina să supravegheze transmiterea acestor clădiri, în termenele stabilite, Universităţii pentru a asigura cu spaţiu locativ profesorii şi lectorii
universitari6.
Hotărârea Sovietului Comisarilor Poporului al RSS Moldoveneşti şi a Biroului CC al
PC(b) al Moldovei din 4 martie 1946 avea şi un compartiment de uz intern, adresat Sovietului
Comisarilor Poporului al URSS, prin care se solicita ca Comisariatul Poporului pentru AfacerileInterne al URSS să dea dispoziţiile de rigoare Comisariatului Poporului pentru Afacerile Interne
al RSS Moldoveneşti (Tutuşkin) ca până la 1 octombrie 1946 să fie eliberată şi transmisă labalanţa Comisariatului Învăţământului clădirea fostului Seminar Teologic, în care urma să fie
amplasată Universitatea de Stat din Moldova.
Hotărârea din 4 martie 1946 mai prevedea ca Comitetul Unional pentru problemele Şcolii
Superioare de pe lângă Comisariatul Poporului al URSS să fie obligat să trimită din republicile
unionale la lucru la Universitatea de Stat din Moldova, în anul de studii 1946-1947, 12 profesori, 9 conferenţiari şi doctori în ştiinţe7 (Tabelul nr. 1).
Ibidem.
Ibidem.
3
Ibidem.
4
Ibidem.
5
Ibidem, f. 15.
6
Ibidem.
7
Ibidem.
1
2

24

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Tabelul nr. 1Numărul de profesori, conferenţiari şi doctori în ştiinţe care urmau să fie trimişi din URSS
la lucru la Universitatea de Stat din Moldova, la începutul anului de studii 1946-1947*Numărul de unităţi didactice
Disciplinele
Conferenţiari şi doctori Numărul
Raportul,
Profesoriîn ştiinţe
total
în %
Bazele marxism-leninismului
11
4,8
Pedagogia
114,8Limba rusă
1
1
2
9,5
Literatura rusă1
1
4,8
Limbi străine
3
3
14,3
Limba şi literatura română**
1
1
2
9,5
Matematica
11
4,8
Istoria lumii antice114,8
Istoria Evului mediu
1
1
2
9,5
Istoria modernă
1
1
2
9,5
Istoria URSS
1
1
2
9,5
Geografia economică
1
1
4,8
Geografia fizică
1
1
2
9,5
Numărul total
12
9
21
100,0
Raportul, în %
57,1
42,9
100,0
* ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 6, f. 9.
** În izvor – limba şi literatura moldovenească.

Universitatea avea să primească inventarul ştiinţific necesar pentru desfăşurarea orelor la disciplinele: fizică, chimie, zoologie, botanică, geografie, geologie, pedologie şi inventarul
pentru desfăşurarea orelor de instruire fizico-militară, iar biblioteca universitară – 100 mii
de volume de carte, corespunzător profilului disciplinelor prevăzute în planul de învăţământ1.
Utilajul ştiinţific, în valoare de 50.000 rub. în valută, urma să fie comandat peste hotare de către Comisariatul Poporului pentru Comerţul Extern, iar Comisariatului pentru Finanţe al URSSi s-a pus în sarcină să finanţeze această comandă pentru anul 1946. Comitetul de Stat pentru
Planificare de pe lângă Sovietul Comisarilor Poporului al URSS trebuia să asigure Universitatea
de Stat din Moldova, în semestru II al anului 1946, cu: ţesături, autocamioane, hârtie şi alte
produse de uz gospodăresc. În trimestrele II şi III ale anului 1946 Comitetul de Stat pentru
Planificare urma să comande uzinelor ce se aflau în subordinea Comisariatului RSFSR pentru
industrie 1000 de paturi pentru căminele Universităţii, iar întreprinderilor aflate în subordine
unională – mobilierul necesar Universităţii; să repartizeze acestei instituţii 80 de apartamenteîn case vechi. La rândul său, Combinatul de prelucrare a lemnului din Moldova trebuia să confecţioneze 1000 de scaune, 300 de mese pentru auditorii şi 100 de dulapuri pentru cărţi2.
Deşi hotărârea din 4 martie 1946 a Sovietului Comisarilor Poporului al RSS Moldoveneşti
şi a Biroului CC al PC(b) al Moldovei conţinea prevederi concrete referitoare la organizarea
Universităţii de Stat din Moldova, realizarea acestor prevederi s-a dovedit a fi anevoioasă, necesitând, pe parcurs, modificări şi adoptarea unor decizii suplimentare. La 18 martie 1946preşedintele Comitetului Unional pentru problemele Şcolii Superioare de pe lângă Sovietul
Comisarilor Poporului al URSS S.V. Kaftanov trimite Sovietului Comisarilor Poporului al URSSşi preşedintelui Sovietului Comisarilor Poporului al RSS Moldoveneşti N.G. Koval o scrisoare, încare se referă la demersul Sovietului Comisarilor Poporului al RSS Moldoveneşti privind măsurile de acordare a ajutoarelor Universităţii de Stat din Moldova ce urmau a fi întreprinse. În ea
se menţiona că, deşi Comitetul Unional pentru problemele Şcolii Superioare susţine propune1
2

Ibidem, f. 16.
Ibidem.

25

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

rea Sovietului Comisarilor Poporului al RSS Moldoveneşti de a i se acorda ajutor Universităţii
de Stat din Moldova, consideră totuşi că proiectul cu privire la măsurile ce i-a fost prezentat
nu va soluţiona problema privind asigurarea activităţii normale a Universităţii. S.V. Kaftanov
considera că baza material-didactică (blocul de studii, căminele studenţeşti, utilajul didacticetc.) de care dispune Institutul Pedagogic din Moldova nici pe departe nu este suficient pentru a
asigura funcţionarea a două instituţii de învăţământ – a Institutului Pedagogic şi a Universităţii
de Stat – şi nu corespunde cerinţelor minime pentru pregătirea specialiştilor1. În mare măsură
aceasta se referă şi la problema ce viza asigurarea Universităţii cu cadre didactice – profesori,conferenţiari şi doctori în ştiinţe. Pentru soluţionarea acestei probleme Universitatea trebuia
asigurată cu apartamente, cu blocuri de studii, cu cămine pentru studenţi, cu utilaj didactic
pentru desfăşurarea lucrărilor de laborator etc. Proiectul prezentat nu prevedea soluţionarea
concretă a acestor şi altor probleme. Din aceste considerente, S.V. Kaftanov a propus ca proiectul privind măsurile de ajutor necesar Universităţii de Stat din Moldova, înaintat Sovietului
Comisarilor Poporului al URSS, să fie substanţial înnoit şi completat cu măsuri concrete2, adică
mai aproape de posibilităţile reale. Aprecierea dată de S.V. Kaftanov era cât se poate de justificată, dat fiind că reflecta, de fapt, situaţia reală la acel moment în republică.
Prin decretul Prezidiului Sovietului Suprem al RSS Moldoveneşti din 26 martie 1946
Sovietul Comisarilor Poporului al RSS Moldoveneşti a fost reorganizat în Consiliul de Miniştri
al RSS Moldoveneşti, iar comisariatele poporului ale RSS Moldoveneşti – în ministere ale RSS
Moldoveneşti. Respectiv, Universitatea a trecut în subordinea Ministerului Învăţământului al
RSS Moldoveneşti. Ulterior, prin decretul Prezidiului Sovietului Suprem al URSS din 10 aprilie
1946 a fost înfiinţat Ministerul Învăţământului Superior al URSS3. Din acest considerent, în mai
1946 Universitatea, cu denumirea Universitatea de Stat din Chişinău, a fost subordonată acestui minister. Actul de subordonare a Universităţii Ministerului Învăţământului Superior al URSSa fost semnat de împuternicitul Ministerului Învăţământului Superior al URSS Yu.M. Pokrovski
şi de împuternicitul Ministerului Învăţământului Superior al RSS Moldoveneşti G.S. Dobânda.
În acest document de transmitere-primire se menţionează că Universitatea a fost creată la 4
martie 1946 prin hotărârea Sovietului Comisarilor Poporului al URSS din 12 octombrie 1945 şi
prin dispoziţia Sovietului Comisarilor Poporului al RSS Moldoveneşti (nr.202) şi a CC al PC(b) al
Moldovei (nr.108) din 4 martie 19464. Cercetătorul Valeriu Cozma consideră că „rectorul Leonov
a schimbat în mod arbitrar denumirea oficială a instituţiei „Universitatea de Stat din Moldova”în „Universitatea de Stat din Chişinău” începând cu 12 aprilie 1946”5. Puţin probabil. În opinia
noastră, această constatare nu corespunde întru totul adevărului. Drept argumente aducemurmătoarele: 1. Documentele de epocă atestă că până la trecerea Universităţii în subordinea
Ministerului Învăţământului Superior al URSS (mai 1946) figura denumirea „Universitatea deStat din Moldova”, ceea ce atestă că denumirea a fost schimbată nu de rectorul I.G. Leonov, carenu putea de unul singur să adopte o asemenea decizie, dar a fost luată la Moscova ori schimbată
la dispoziţia Moscovei, sau cel puţin prin decizia organelor de resort republicane; 2. Urmează
să constatăm că majoritatea universităţilor din URSS şi din Europa purtau (cu unele excepţii)denumirea oraşelor în care erau fondate, ceea ce nu însemna că ele erau lipsite de caracterul lornaţional, dar presupune şi faptul ca în aceste instituţii puteau să-şi facă studiile persoane din toată URSS; 3. În plus, forma abreviată a denumirii în ruseşte a Universităţii noastre – Молдавский
Государственный Университет (МГУ) – coincidea exact cu forma abreviată a denumirii în ruseşte a Universităţii de Stat din Moscova – Московский Государственный Университет (МГУ).
Poate şi acest factor a determinat schimbarea denumirii Universităţii.
În scurt timp, după hotărârea CC al PC(b) al Moldovei şi a Sovietului Comisarilor Poporului
din 4 martie 1946 a urmat hotărârea Sovietului Miniştrilor al URSS „Despre măsurile privind
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 6, f. 14.
Ibidem, f. 14-15.
3Cozma V. Istoria Universităţii de Stat din Moldova (1946-1996). Chişinău, 1996, p. 21.
4
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 5, f. 1.
5
Cozma V. Istoria Universităţii de Stat din Moldova (1946-1996). Chişinău, 1996, p. 21.
1
2

26

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Figura nr. 2. Macheta clădirii Universităţii de Stat din Moldova.
Proiectul arhitectului A.V. Şciusev, 1946
(Muzeul Naţional de Istorie a Moldovei. Fondul de Arte Plastice)organizarea Universităţii de Stat din Moldova”, în care erau implicate diferite ministere unionale şi se stipulau măsuri concrete în vederea soluţionării acestei probleme1.
Ministerul de Interne al URSS (Kruglov) era obligat, în baza deciziei Sovietului Comisarilor
Poporului al URSS din 12 octombrie 1945, să elibereze către 1 octombrie 1946 clădirea fostului
Seminar Teologic, ocupată de Ministerul de Interne al RSS Moldoveneşti, pentru amplasarea în
ea a Universităţii de Stat din Moldova. Ministerul de Finanţe al URSS (Zverev) trebuia să includă
în devizul de cheltuieli pentru anul 1946 cheltuielile destinate organizării Universităţii de Statdin Moldova pentru procurarea inventarului didactic în valoare de 800.000 rub. şi a inventarului gospodăresc în valoare de 600.000 rub. Sovietul Miniştrilor al RSS Moldoveneşti avea
dreptul să distribuie în 1946 suma de 200.000 de rub. pentru reparaţia capitală a clădirilortransmise Universităţii, din contul sumelor alocate din bugetul Ministerului Învăţământului al
RSS Moldoveneşti. Ministerul Construcţiilor Materiale urma să asigure Universitatea, din fondul reparaţiilor capitale al RSS Moldoveneşti, cu materiale de construcţii pentru construireaclădirii principale a Universităţii2.
În plus, în trimestrele III şi IV ale anului 1946 ministerele de resort din URSS erau obligate să repartizeze Universităţii de Stat din Moldova utilaj şi chimicale pentru laboratoarele şi
cabinetele didactice. Ministerul Comerţului Extern al URSS urma să procure în 1946 pentru necesităţile Universităţii de Stat din Moldova echipament, diferite materiale şi reactive în valoarede 40.000 de dolari şi literatură în limbi străine în valoare de 10 mii de dolari.
În acelaşi timp, Universitatea de Stat din Moldova avea dreptul să comande în Germania
utilaj şi materiale pentru activitatea didactică şi ştiinţifică în valoare de 50.000 de mărci, încare scop urma să trimită în această ţară doi profesori. Din fondurile unionale se preconiza
să fie donate 50.000 de volume de carte cu caracter didactic şi ştiinţific, reieşind din profilul
1
2

ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 1, f. 23-24.
Ibidem, f. 23. Proiectul clădirii principale a Universităţii de Stat din Moldova a fost pregătit în 1946 de cunoscutul arhitect A.V. Şciusev, dar n-a fost realizat în viaţă. Machetele şi planurile clădirii se păstrează în Fondul
de Arte Plastice al Muzeului Naţional de Istorie a Moldovei.

27

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAUniversităţii. În trimestrele II şi III ale anului 1946 Ministerul Industriei de Automobile a fostobligat să pună la dispoziţia Universităţii, din contul fondurilor RSS Moldoveneşti, 3 autocamioane de diferite mărci, o remorcă de automobil şi un autobuz, iar în semestrul III un alt
minister, pentru staţiile experimentale ale Universităţii – 2 tractoare, 2 semănători, 3 pluguri şi
3 boroane pentru tractoare. În plus, Universitatea avea să primească 20 de case standard cu osuprafaţă de 1000 m², 1000 de scaune, 300 de mese pentru sălile de studii, 40 de mese de scris,
500 de fotolii, 100 de dulapuri, 10 complete de garnitură pentru cabinete şi 50 de canapele1.
Dat fiind faptul că după război în URSS s-a păstrat sistemul de cartele2 pentru alimentaţie,colaboratorii şi studenţii Universităţii trebuiau să fie asiguraţi cu produse alimentare conform
normelor pentru muncitori; se preconiza ca, începând cu luna mai 1946, 75 de colaboratori,
iar din septembrie şi 420 de studenţi ai Universităţii să fie hrăniţi gratis cu felul doi fierbinte.
Din trimestrul III al anului 1946 se planifica ca studenţilor şi profesorilor Universităţii să li sevândă încălţăminte din piele în valoare totală de 50.000 rub., articole de croitorie în valoare
totală de 100.000 rub., ţesături din lână în valoare totală de 50.000 rub. şi 20 de radiodifuzoare.
Biblioteca Universităţii a fost inclusă în lista instituţiilor care vot primi în mod obligatoriu unexemplar de carte de la toate tipografiile şi editurile ce activau pe întreg teritoriul URSS3.
În plus, începând cu 1 mai 1946, pentru personalul tehnic şi administrativ, cel didacticauxiliar de la atelierele universitare, pentru personalul de la Grădina Botanică, de la gospodăria auxiliară a Universităţii au fost prevăzute norme de salarizare stabilite prin dispoziţia
Sovietului Comisarilor Poporului al RSS Moldoveneşti din 18 februarie 1944 pentru personalul
administrativ-gospodăresc şi cel didactic-auxiliar din cadrul instituţiilor Comitetului pentru
problemele Şcolii Superioare de pe lângă Sovietul Miniştrilor al URSS4.
Deşi această decizie conţinea măsuri concrete în vederea instituirii Universităţii de Statdin Moldova, implementarea lor în practică a fost dificilă. Mult a depins de instituţiile de resort
din republică, pe seama cărora a fost pusă aplicarea în practică a acestor măsuri.
Asigurarea Universităţii cu cadre didactice depindea în mare măsură de nivelul de asigurare cu spaţiu locativ. Pentru soluţionarea acestei probleme, prin dispoziţia din 28 mai 1946
Sovietul Miniştrilor al RSS Moldoveneşti a obligat Ministerul Construcţiei locativ-comunale(ministru Skulski) să reconstruiască casele de locuit nr.5 de pe strada Miciurin şi nr. 47 de pe
strada Gogol – până la 1 septembrie, iar casele nr.17 de pe strada Puşkin şi nr. 122 de pe strada
Lenin – până la 1 octombrie 1946, case în care va fi asigurat cu spaţiu locativ corpul profesoraldidactic al Universităţii5.
O altă dificultate prezenta asigurarea Universităţii cu mobilier. Conform dispoziţiei din
4 iunie 1946 a Sovietului Miniştrilor al RSS Moldoveneşti, Ministerul Industriei Silvice (ministru Oleinic) trebuia să îndeplinească o comandă specială – confecţionarea mobilierului pentru
Universitatea de Stat din Moldova în valoare de 50.000 rub., ca termen-limită fiind stabilită
data de 20 august 19466.
Pentru a urgenta lucrările de reparaţie a blocurilor de studii ale Universităţii de Stat din
Moldova, la 4 iunie 1946 Sovietul Miniştrilor al RSS Moldoveneşti şi Biroul CC al PC(b) din
Moldova adoptă hotărârea „Cu privire la blocurile de studii pentru amplasarea Universităţii
de Stat din Moldova”. Această hotărâre venea să urgenteze transpunerea în viaţă a deciziei
Ibidem, f. 24-25.
Sistem de cartele – sistem de asigurare a populaţiei, în special, cu produse alimentare în condiţiile deficitului de mărfuri. Apare în ţările din Europa care au suferit în anii Primului Război Mondial. În sec. al XX-leaacest sistem era practicat în ţările lagărului socialist pentru a acoperi deficitul marfar, iar în ţările cu economie de piaţă – pentru a susţine păturile vulnerabile ale populaţiei. Cartelele stabileau norma de consum alproduselor pentru o persoană, timp de o lună, din care considerent acest sistem a mai fost numit repartizareraţionalizată a produselor. În URSS, în anii celui de-al Doilea Război Mondial, sistemul de cartele a existat diniulie 1941 până în decembrie 1947.
3
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 1, f. 26.
4
Ibidem, f. 27.
5
Ibidem, f. 32, 79.
6
Ibidem, f. 35.

1
2

28

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Sovietului Comisarilor Poporului al RSS Moldoveneşti şi a Biroului CC al PC(b) din Moldova din
4 martie 1946. În dispoziţie se menţiona că Universitatea de Stat din Moldova va fi amplasată
în clădirea ocupată de Institutul Pedagogic, iar acesta din urmă – în localul şcolii nr.4, în carela acel moment se afla căminul studenţesc al Institutului de Medicină. Căminul Institutului deMedicină se preconiza să fie transferat în clădirea Serviciului de supraveghere aeriană, înştiinţare şi comunicaţie, situată pe strada Puşkin, colţ cu strada Lenin. Ministerul Construcţiei locativ-comunale trebuia să înceapă reparaţia clădirilor repartizate corpului profesoral-didactic al
Universităţii de Stat din Moldova, conform dispoziţiei Sovietului Comisarilor Poporului al RSS
Moldoveneşti şi a Biroului CC al PC(b) al Moldovei din 4 martie 19461. Preşedintele Comitetuluide Stat pentru Planificare de pe lângă Sovietul Miniştrilor al RSS Moldoveneşti, Ceremisin, aprimit dispoziţia să achiziționeze materialele de construcţie necesare pentru reconstrucţia caselor de locuit destinate profesorilor universitari, iar rectorul interimar I.G. Leonov trebuia să
ia în primire, până la 15 iunie 1946, clădirea blocului de studii al Universităţii2.
Ministerul de Interne al RSS Moldoveneşti (ministru Tutuşkin) era obligat să urgenteze
restabilirea clădirii ministerului, să asigure eliberarea către 1 ianuarie 1947 a fostei clădiri a
Seminarului Teologic şi s-o treacă la balanţa Universităţii de Stat, conform deciziei Sovietului
Comisarilor Poporului al URSS din 12 ianuarie 19463.
La 4 iunie 1946 a urmat dispoziţia Sovietului Miniştrilor al RSS Moldoveneşti, prin care
Ministerul Industriei Silvice a primit dispoziţia ca în trimestrul III al anului 1946 să pregătească din fondurile republicane mobilierul necesar Universităţii de Stat din Moldova în valoare de
50.000 ruble. Data limită pentru îndeplinirea acestei comenzi a fost fixată 20 august 19464.
În pofida acestor măsuri, lucrările axate pe deschiderea Universităţii de Stat se desfăşurau
anevoios. Nici sumele alocate de organele centrale unionale nu erau suficiente pentru a soluţiona
toate problemele ce vizau acest subiect. La 13 iunie 1946 a fost emisă o hotărâre specială a guvernului „Despre măsurile de finanţare a Universităţii de Stat din Moldova în legătură cu pregătirea
anului de studii 1946-1947”, semnată de viceprim-ministrul G.R. Kvasov, în care se sublinia că,
deoarece sumele alocate de Ministerul de Finanţe al URSS pentru asigurarea instituţiei cu utilaj
gospodăresc şi didactico-ştiinţific în valoare de 1.000.000 rub. sunt insuficiente, Ministerul deFinanţe al RSS Moldoveneşti (ministru Mozolevski) a primit dispoziţia să aloce până la sfârşitul
semestrului II Universităţii de Stat 344.000 rub., sumă necesară pentru achitarea costului utilajului şi materialului didactico-ştiinţific primit5. Sovietul Miniştrilor al URSS a fost rugat să oblige Ministerul de Finanţe al URSS să ţină cont de această sumă alocată Universităţii de Stat din
Moldova pentru procurarea utilajului şi materialelor didactice necesare procesului de instruire6.
O dispoziţie similară, semnată de viceprim-ministrul G.R. Kvasov, este emisă de SovietulMiniştrilor al RSS Moldoveneşti şi Biroul CC al PC(b) al Moldovei la 19 iulie 1946, în care sefăcea referire la necesitatea îndeplinirii deciziei Sovietului Miniştrilor al RSS Moldoveneşti
şi a Biroului CC al PC(b) al Moldovei din 4 martie 1946 „Despre organizarea Universităţii deStat din Moldova”. Prin aceasta dispoziţie directorul Institutului Pedagogic A. Baranovschi era
obligat să elibereze şi să transmită în termen de două zile Universităţii clădirea Institutului
Pedagogic situată pe strada Pirogov nr.65. Ministerul Construcţiei locativ-comunale era obligat să repare 25 de apartamente către 1 august şi 35 de apartamente – către 1 septembrie
1946; acestea urmau să fie repartizate cadrelor didactice ale Universităţii de Stat din Moldova.
Comitetul Executiv orăşenesc Chişinău era obligat să transmită la balanţa Universităţii clădireade pe strada Haralampie (Alexandru cel Bun) nr. 19, în care va fi amplasat căminul pentru studenţii acestei instituţii7.
Ibidem, f. 36.
Ibidem, f. 37.
3
Ibidem.
4
Ibidem, f. 82.
5
Ibidem, f. 40.
6Ibidem.
7
Ibidem, f. 41-42, 43.
1229

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

O nouă încercare de a soluţiona problemele legate de inaugurarea Universităţii se regăseşte în proiectul de decizie referitor la organizarea Universităţii de Stat din Moldova. Înacest proiect de decizie se prevedea ca până la 20 august 1946 să fie eliberate clădirile ocupate de Institutul Pedagogic (responsabil A. Baranovschi) pentru a fi transmise Universităţii,iar viceprim-ministrul G.R. Kvasov şi preşedintele Comitetului Executiv orăşenesc Chişinău D.I.
Smirnov trebuiau să găsească, până la aceeaşi dată, o clădire care nu necesita reparaţie capitală, pentru a fi cazaţi în ea 300 de studenţi ai Universităţii, iar instituţiile abilitate să efectueze,până la 1 septembrie 1946, reparaţia clădirilor destinate acestei instituţii. Comitetul de Statpentru Planificare de pe lângă Sovietul Miniştrilor al RSS Moldoveneşti era obligat să asigure,în regim de urgenţă, Universitatea cu materialele de construcţie necesare, astfel încât până la 1
septembrie 1946 să fie reparate clădirile ce-i aparţin, iar căminul universităţii să fie dotat cu tot
utilajul şi inventarul necesar. Ministerul Construcţiei locativ-comunale era obligat să finisezepână la 1 septembrie 1946 reparaţia celor 25 de apartamente destinate profesorilor, iar preşedintele Comitetului Executiv orăşenesc Chişinău D.I. Smirnov urma să le transmită rectoruluiinterimar al Universităţii I.G. Leonov. La rândul său, rectorul era obligat să urmărească realizarea în practică a acestor decizii, iar după finisarea lucrărilor de construcţie şi reconstrucţie săînceapă procesul de instruire în Universitate1.
Un alt pas spre inaugurarea Universităţii de Stat din Moldova a fost făcut prin decizia
Sovietului Miniştrilor al RSS Moldoveneşti din 5 septembrie 1946 „Despre amenajarea casei depe str. Haralampie nr.26 din Chişinău în calitate de cămin pentru studenţii Universităţii de Statdin Moldova”, prin care Comitetul Executiv orăşenesc Chişinău era obligat să restabilească, dincontul fondurilor orăşeneşti, această clădire, transformând-o în cămin şi s-o dea în exploatare:la 15 septembrie 1946 etajele I şi II şi la 20 septembrie al aceluiaşi an – etajul III2.
În pofida acestor decizii, lucrările de construcţie şi reconstrucţie decurgeau cu întârziere.
Termenele stabilite prin deciziile luate de instituţiile republicane şi cele unionale au fost depăşite. Universitatea nu a putut fi inaugurată la 1 septembrie 1946. Eforturile depuse de rectorul
interimar I.G. Leonov, în vederea îndeplinirii deciziilor luate, sunt atestate de numeroasele luiadresări înaintate instanţelor regionale şi municipale în care solicita asigurarea Universităţii cu
utilajul şi echipamentul necesar3.
În frecvente cazuri, deciziile luate nu corespundeau posibilităţilor reale de care dispunea la acea vreme republica, din care considerent erau realizate anevoios. Ca urmare
Sovietul Miniştrilor al RSS Moldoveneşti era nevoit să adopte noi decizii. Spre exemplu, înseptembrie 1946 este adoptată decizia „Privind repartizarea casei nr. 99 de pe strada Bulgară
Universităţii de Stat din Moldova, în calitate de cămin studenţesc”, prin care Kravcikov, şeful
bazei de desfacere/realizare a mărfurilor industriei uşoare, era obligat să elibereze pânăla 25 septembrie această casă, bazei urmând să i se pună la dispoziţie 2 odăi în casa nr. 37
de pe strada Frunze (Columna), iar Ministerul Construcţiei locativ-comunale era obligat să
asigure până la 1 octombrie 1946 reparaţia clădirii. Comitetul Executiv orăşenesc Chişinău
era obligat să încheie cu Universitatea de Stat şi cu Kravcikov contracte de arendă a acestorîncăperi4. Au fost luate şi alte decizii menite să grăbească inaugurarea Universităţii de Statdin Moldova5.

Ibidem, f. 51-52.
Ibidem, f. 50, 76.
3
A se vedea, în acest sens, demersul rectorului I.G. Leonov pe numele preşedintelui Comitetului de Stat pentru Planificare Ceremisin, din cadrul Sovietului Miniştrilor al RSS Moldoveneşti, privind asigurarea căminului studenţesc cu inventarul necesar (Ibidem, f. 53).
4
Ibidem, f. 58, 77.
5
La 19 septembrie 1946 este adoptată o decizie specială a Sovietului Miniştrilor al RSS Moldoveneşti „Despre
confecţionarea paturilor din fier”, pentru asigurarea grădiniţelor, căminelor studenţeşti şi şcolilor de meserii, prin care întreprinderile Ministerului Industriei Locale (ministru Popovici), erau obligate să confecţioneze 9000 de paturi până la sfârşitul anului 1946, inclusiv pentru căminul Universităţii de Stat din Moldova(Ibidem, f. 59).
1
230

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAPregătirile pentru fondarea Universităţii de Stat din Moldova sunt discutate la şedinţa
Biroului CC al PC(b) al Moldovei din 17 septembrie 1946. Subiectul al 7-lea de pe ordinea dezi a şedinţei era „Cu privire la situaţia creată în ce priveşte pregătirea Universităţii de Stat dinChişinău către anul de studii 1946-1947”. Biroul CC al PC(b) al Moldovei a constatat că pregătirea pentru noul an de studii la Universitatea de Stat se tergiversează. Planul de înmatriculare a
studenţilor în anul II de studii nu a fost realizat, iar din cele 320 de persoane care au depus actele pentru a fi înmatriculate în anul I de studii 97 nu au prezentat documente despre studii înoriginal. În plus, concursul pentru suplinirea posturilor vacante de şefi de catedră – profesori şi
conferenţiari – s-a desfăşurat cu încălcări. Datele de arhivă atestă: din 12 catedre doar 4 au fostcompletate cu numărul necesar de profesori, conferenţiari şi lectori. Universitatea nu dispunea
de inventar suficient pentru cabinete şi laboratoare, iar reparaţia blocului de învăţământ abiaîncepuse şi decurgea destul de încet. În acelaşi rând, nu toţi studenţii erau asiguraţi cu locuriîn cămin1.
În temeiul acestor constatări, Biroul CC al PC(b) al Moldovei a hotărât să oblige rectorul
interimar I.G. Leonov: să înceapă anul de studii la 1 octombrie 1946; să finiseze lucrările dereparaţie a blocului de studii până la 30 octombrie 1946; până la 1 octombrie 1946 să completeze catedrele cu profesori de limbi moderne, de limbă moldovenească şi de fizică generală,cu numărul necesar de asistenţi şi lectori universitari. Biroul CC al PC(b) al Moldovei a obligat
Sovietul Miniştrilor al RSS Moldoveneşti să asigure Universitatea, din fondurile republicane, cumaterialele de construcţie necesare pentru finalizarea reparaţiei blocului de studii şi cu inventarul necesar pentru căminul studenţesc; să repartizeze, suplimentar, Universităţii o încăpere,în calitate de cămin, pentru 100 de studenţi.
În acelaşi timp, Biroul CC al PC(b) al Moldovei s-a adresat Ministerului Învăţământului
Superior al URSS (ministru Kaftanov), cu rugămintea să trimită Universităţii 5 profesori în
calitate de şefi de catedră: (Istoria URSS, Limba Rusă, Literatura Rusă, Analiza Matematică şi
Geometrie) şi să întreprindă măsurile de rigoare pentru asigurarea acestei instituţii cu utilaj
didactic pentru cabinete şi laboratoare2.
În procesul de instituire a Universităţii de Stat din Moldova s-a dovedit a fi dificilă realizarea deciziei Sovietului Comisarilor Poporului al RSS Moldoveneşti şi a Biroului CC al PC(b)al Moldovei din 4 martie 1946. În scrisoarea adresată la 7 mai 1946 preşedintelui SovietuluiMiniştrilor N.G. Koval şi secretarului CC al PC(b) al Moldovei N.L. Salagor, rectorul interimar I.G.
Leonov scria: „De la data adoptării dispoziţiei au trecut deja două luni, dar niciunul din punctele
indicate în decizia adoptată nu este îndeplinit, cel puţin nici nu s-a început realizarea lor. Se reţine şi construcţia clădirii principale a Universităţii. În pofida faptului că din partea rectoratului
Universităţii se întreprind toate măsurile pentru a începe lecţiile la 1 septembrie curent, situaţia
legată de organizarea Universităţii rămâne destul de complicată. Până la începutul procesuluide învăţământ au rămas doar trei luni, însă Universitatea nu dispune nici de bloc de studii, nicide cămin, nici de apartamente pentru profesori şi lectori”3. În plus, Ministerul Învăţământului
Superior al RSS Moldoveneşti declara că, dacă până în luna august 1946 nu vor fi găsite încăperi pentru Universitate (bloc de studii, cămin pentru studenţi şi 25 de apartamente), în acest
an inaugurarea Universităţii nu va fi posibilă4. De soluţionarea acestor probleme depindea, înmare măsură, şi desfăşurarea concursului pentru ocuparea posturilor vacante de profesori,conferenţiari şi lectori și înmatricularea studenţilor pentru anul de studii 1946-19475.
I.G. Leonov scria că în aprilie 1946 la Moscova a fost perfectat proiectul deciziei SovietuluiMiniştrilor al URSS „Despre măsurile privind organizarea Universităţii de Stat din Chişinău”,
la care, după ce a fost examinat minuţios, au fost anexate toate comenzile pentru utilajul didactic şi gospodăresc necesar. Atât proiectul, cât şi anexele au fost coordonate cu Comitetul de
Ibidem, f. 78, 80.
Ibidem.
3
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 6, f. 19-20.
4
Ibidem, f. 20.
5Ibidem.
1
2

31

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Stat pentru Planificare, cu Ministerul Învăţământului Superior şi cu alte ministere ale URSS.
Proiectul, însoţit de un memoriu pe numele lui V.M. Molotov, semnat de N.G. Koval, a fost vizat
la Moscova şi transmis Sovietului Miniştrilor. Ulterior, în legătură cu reorganizarea Comitetului
Unional pentru problemele Şcolii Superioare în Ministerul Învăţământului Superior (10 aprilie1946), V.M. Molotov a transmis proiectul de decizie lui S.V. Kaftanov şi Comitetului de Stat pentru Planificare, însă despre soarta lui până la acel moment nu se ştia nimic1.
Mai târziu a apărut şi o altă problemă. Conform actului de primire/transfer a clădirii ocupate de Institutul Pedagogic din Chişinău, alcătuit de rectorul Universităţii I.G. Leonov, administraţia Institutului urma să transfere la balanţa Universităţii clădirea până în iulie 1946. Însădirectorul Institutului Pedagogic din Chişinău A.G Baranovschi a refuzat să semneze acest act,
motivând că ministrul Învăţământului al RSS Moldoveneşti S.Ia. Afteniuc i-a interzis să facă acest
lucru. În discuţie cu I.G. Leonov, S.Ia. Afteniuc i-a declarat că nu-i va permite lui A.G Baranovschi
să semneze actul respectiv până când acesta nu va primi clădirile necesare pentru amplasarea Institutului Pedagogic. Mai mult ca atât, S.Ia. Afteniuc nu doar că nu întreprindea măsuri
concrete în vederea eliberării clădirii ocupate de Institutul Pedagogic şi transferării acesteia
Universităţii de Stat din Moldova, dar şi caza în clădirea Institutului profesori. Respectiv, la 19
iunie 1946 I.G. Leonov s-a adresat locţiitorului preşedintelui Sovietului Miniştrilor G.V. Kvasov
şi secretarului CC la PC(b) al Moldovei V.D. Salagor cu rugămintea să întreprindă toate măsurile
necesare pentru realizarea deciziei Sovietului Comisarilor Poporului al RSS Moldoveneşti şi a
Biroului CC al PC(b) al Moldovei din 4 iunie 19462.
Conform actului de primire/transfer, semnat la 31 mai 1946 de ministrul Învăţământului
al RSS Moldoveneşti şi de ministrul Învăţământului Superior al URSS, directorul Institutului
Pedagogic A.G. Baranovschi ceda Universităţii de Stat din Moldova clădirea de pe strada Pirogov
nr.65, ocupată de Institut, iar rectorul Universităţii de Stat din Moldova I.G. Leonov lua în primire blocul de studii şi toate clădirile auxiliare destinate Universităţii, imobilul (care avea nevoie
de reparaţie capitală: schimbarea podelei, vopsirea şi repararea sobelor, tencuirea pereţilor,
repararea acoperişului etc.), în valoare de 159.722 ruble. Din momentul semnării actului deprimire/transfer a blocului de studii, directorul Institutului Pedagogic era obligat să păstrezeîn ordine încăperea până la finele anului de studii 1945-1946 – 1 iulie 19463.
O altă problemă cu care s-a confruntat rectorul interimar I.G. Leonov era completarea
personalului administrativ-gospodăresc cu cadre calificate. Din cauza salariilor mici stabilitede Comisia Bugetară de pe lângă Sovietul Miniştrilor al URSS, rectoratul Universităţii întâmpină
mari greutăţi în ceea ce priveşte completarea personalului administrativ-gospodăresc cu cadre
calificate. La 19 iulie 1946, I.G. Leonov l-a rugat pe ministrul Învăţământului Superior al URSS
S.V. Kaftanov să intervină pe lângă Sovietul Miniştrilor al URSS ca, începând cu 1 august 1946,să fie aplicată dispoziţia Sovietului Comisarilor Poporului al URSS din 18 februarie 1944 cu privire la salarizare şi Universităţii de Stat să i se atribuie categoria întâi, ca instituţie nou-creată
în capitala RSS Moldoveneşti4.
Din demersul rectorului interimar I.G. Leonov, adresat la 19 iulie 1946 ministruluiÎnvăţământului Superior al URSS S.V. Kaftanov, constatăm că din cauza întârzierilor în asigurarea instituţiei nou-create cu blocuri de studii, aparatul ministerului şi rectoratul Universităţii
au început să realizeze măsurile de bază privind organizarea Universităţii doar în luna iulie.
Deşi la acel moment blocul de studii a fost transmis Universităţii, reparaţia lui capitală putea
fi iniţiată doar la 10 august, deoarece în el continua procesul de instruire a studenţilor de lasecţia cu frecvenţă redusă a Institutului Pedagogic. Din cauza acestor întârzieri, I.G. Leonov l-a
rugat pe S.V. Kaftanov să permită ca anul de studii să înceapă nu la 1 septembrie, ci la 15 septembrie 19465.
Ibidem.
Ibidem, f. 20.
3
Ibidem, f. 24.
4
Ibidem, f. 33-34.
5
Ibidem, f. 36.
1
2

32

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAReieşind din situaţia grea în care s-a pomenit Universitatea, I.G. Leonov a fost nevoit să
se adreseze din nou, la 6 august 1946, cu o scrisoare către preşedintele Sovietului Miniştrilor
al RSS Moldoveneşti G.Ia. Rudi şi către primul secretar al CC al PC(b) al Moldovei N.G. Koval1,
în care menţiona că, în conformitate cu dispoziţia Sovietului Miniştrilor al RSS Moldoveneşti
din 19 iulie 1946, administraţia Institutului Pedagogic trebuia să elibereze clădirea repartizată Universităţii în termen de două zile – până la 22 iulie; la rândul său, Comitetul Executivorăşenesc Chişinău – să transfere unitatea militară din clădirea nr.19 de pe strada Haralampie
în una din afara oraşului, iar aceasta s-o pună la dispoziţia Universităţii, în calitate de cămin.
Deşi de la data adoptării acestei decizii au trecut 10 zile, n-au fost întreprinse măsuri concreteîntru soluţionarea acestor şi altor probleme: nu s-a început reparaţia clădirii; Comitetul de Statpentru Planificare refuza să asigure Universitatea cu paturi şi albituri; apartamentele pentru
profesori nu erau oferite la data fixată – 15 august etc. I.G. Leonov scria că în timpul vizitei salela Moscova a soluţionat în cadrul Ministerului Învăţământului Superior al URSS toate problemele organizatorice legate de pregătirea Universităţii pentru începutul anului de studii: au fostconfirmate devizul de cheltuieli al Universităţii şi statele de funcţii pentru corpul profesoraldidactic şi cel auxiliar; a fost stabilit contingentul de studenţi; au fost precizate şi confirmate
comenzile Universităţii privind asigurarea cu utilaj didactic şi gospodăresc; a fost permisă şideja a început înmatricularea studenţilor la anul I de studii2. Despre aceste probleme cu cares-a confruntat administraţia Universităţii a fost informat şi secretarul CC al PC(b) al Moldovei(secţia propagandă) S.V. Ţaranov3. Probabil, implicarea lui S.V. Ţaranov în soluţionarea acestor
probleme a fost una evidentă, deoarece peste două zile, la 8 august 1946, a urmat un raport
detaliat al lui I.G. Leonov intitulat „Despre pregătirea Universităţii de Stat din Chişinău către
anul de studii 1946-1947”, prezentat pe numele lui S.V. Ţaranov. Raportul includea 6 compartimente: blocul de studii; planificarea şi finanţarea; utilajul gospodăresc şi didactic; biblioteca;cadrele şi admiterea studenţilor, în care erau descrise în amănunt toate greutăţile cu care s-a
confruntat şi se mai confruntă administraţia Universităţii în această perioadă4.
I.G. Leonov scria că, deşi în baza deciziei Sovietului Comisarilor Poporului al RSS
Moldoveneşti şi a Biroului CC al PC(b) al Moldovei din 4 martie 1946 Universităţi de Stat din
Moldova i-a fost atribuit un cartier întreg pentru amplasarea instituţiei, clădirile din acest cartiern-au fost puse încă la dispoziţia Universităţii. Motiv din care administraţia Universităţii nu poate începe reparaţia acestor clădiri. Universitatea nu dispune de cămin pentru studenţi. Deşi au
fost stabilite câteva clădiri în acest scop, niciuna din ele n-a fost eliberată. Clădirea de pa strada
Haralampie, repartizată prin decizia Sovietului Miniştrilor al RSS Moldoveneşti din 19 iulie 1946,
care se află la câţiva kilometri de blocul central al Universităţii, era ocupată de o unitate militară;aceasta la fel trebuia eliberată şi reparată capital. Lipsa căminului studenţesc punea sub semnulîntrebării înmatricularea studenţilor. I.G. Leonov menţiona că la moment a început înmatricularea studenţilor, însă din lipsa căminelor administraţia Universităţii este nevoită să-i cazeze în
auditoriile fostului Institut Pedagogic, unde vor sta la podea. Aceeaşi era situaţia şi cu apartamentele pentru cadrele didactice. Clădirile repartizate în aceste scopuri nu puteau fi reabilitate, înafară de clădirea nr.17 de pe strada Puşkin. În plus, menţiona el, dacă în trecut aceste cădiri erau
destinate doar profesorilor Universităţii, acum profesorii vor fi asiguraţi cu spaţiu locativ şi în alteclădiri din oraş, care, la fel necesită reparaţie, reconstrucţie5. I.G. Leonov scria că „…dacă până la
15 august Universitatea nu va primi blocul de studii, iar până la 1 septembrie căminul şi 25 deapartamente pentru profesori, anul de studii va începe cu întârziere”6.
Din raportul prezentat de I.G. Leonov constatăm că în perioada februarie-iulie 1946
Universitatea nu dispunea de deviz de cheltuieli şi se folosea de credite (în special, pentru
Ibidem, f. 46.
Ibidem, f. 47.
3
Ibidem, f. 46.
4
A se vedea raportul integral în: Ibidem, f. 49-54.
5
Ibidem, f. 49-50.
6Ibidem, f. 50.
1
2

33

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

cheltuieli organizatorice), alocate de Sovietul Comisarilor Poporului, în valoare de aproximativ
330.000 ruble. În iulie 1946 Ministerul Învăţământului Superior a confirmat devizul de cheltuieli al Universităţii pentru anul 1946 în valoare de 2.700.000 ruble. Deşi devizul de cheltuielia fost redus aproape în jumătate, I.G. Leonov considera că şi această sumă poate asigura realizarea tuturor măsurilor organizatorice, didactice şi gospodăreşti. În luna iulie, prin ordinul
ministrului Învăţământului Superior al URSS a fost confirmată componenţa corpului profesoral-didactic şi s-a anunţat concursul în vederea ocupării posturilor vacante de profesori, conferenţiari şi lectori universitari. În cadrul Universităţii de Stat din Moldova urmau să funcţioneze 17 catedre şi să activeze 45 de unităţi didactice, inclusiv 15 profesori şi 13 conferenţiari.
Concomitent a fost confirmat şi contingentul de studenţi pentru anul I de studii – 10 grupe,
cu un număr de 250 de studenţi şi pentru anului II de studii (în baza a două facultăţi de laInstitutul Pedagogic) – 4 grupe, cu un număr de 100 de studenţi1.
Importantă în procesul de organizare a activităţii Universităţii de Stat din Moldova era
completarea bibliotecii cu lucrări didactico-ştiinţifice. În afară de cărţile donate Universităţii înmod planificat prin dispoziția Ministerului Învăţământului Superior, administraţia a mai procurat cărţi de la buchinişti şi persoane particulare, a primit în dar cărţi de la unele instituţii deînvăţământ din Moscova (1000 de exemplare de la Şcoala Superioară de Diplomaţie), se preconiza să primească un lot de carte de la Academia de Ştiinţe a URSS şi din fondul de carte adus
din Germania, ce se afla la Universitatea de Stat din Moscova. În decurs de 3 luni Universitatea
a procurat 5.000 de exemplare de carte. Administraţia Universităţii planifica să completeze
biblioteca până la sfârşitul anului de studii cu cca 50.000 de volume2.
I.G. Leonov i-a raportat secretarului CC al PC(b) al Moldovei S.V. Ţaranov că deja a început
concursul pentru ocuparea posturilor vacante de profesori, conferenţiari şi lectori universitari,care urma să se desfăşoare până la 1 septembrie 1946; până la 8 august cereri pentru a participa la concurs au depus 8 profesori, 31 de conferenţiari şi peste 40 de lectori şi asistenţi. La
concurs au participat mulţi cercetători ştiinţifici din republică, care doreau să activeze în cadrul
Universităţii. Însă angajarea profesorilor depindea mult de numărul şi calitatea apartamentelor ce urmau să fie puse la dispoziţia Universităţii la 15 august 19463.
La cele 250 de locuri bugetare acordate Universităţii de Stat din Moldova, la momentul
prezentării acestui raport (8 august 1946) au fost depuse 251 de cereri. Reieşind din considerentul că depunerea cererilor avea să dureze până la 27 august, administraţia Universităţii
spera la un număr mult mai mare de pretendenţi. La cele 250 de locuri I.G. Leonov aştepta că
vor fi depuse vreo 700-800 de cereri, deşi era conştient de faptul că un asemenea număr ar fi
prea exagerat. În plus, în rândurile studenţilor Universităţii se preconiza să fie înscrise 60-70
de persoane care, din lipsă de locuri, n-au putut fi înmatriculate la Universitatea de Stat din
Moscova. Comisia de admitere trebuia să acorde prioritate pretendenţilor din rândurile băştinaşilor – moldovenilor şi celor eliberaţi din rândurile Armatei Sovietice. Dar încadrarea moldovenilor în mediul studenţimii universitare era dificilă din mai multe considerente: în 1946 din
totalul de doar 250 de absolvenţi ai şcolilor medii moldoveneşti din republică moldovenii erau
în număr de doar 87 de persoane; la rândul lor, instituţiile de învăţământ superior din republică urmau să înmatriculeze un număr total de 1250 de persoane. Din care considerent acestea
au fost nevoite să înmatriculeze şi absolvenţi ai şcolilor din regiunile limitrofe ale Ucrainei,
precum şi, după cum am menţionat, persoane din rândurile celor care n-au fost înmatriculate
la Universitatea de Stat din Moscova4.
Pentru a urgenta soluţionarea problemelor legate de fondarea Universităţii, la 9 august 1946 I.G. Leonov adresează preşedintelui Biroului CC al PC(b) din Moldova F.M. Butov
un demers, în care solicită ajutor în acest sens. Evidenţiind greutăţile cu care se confruntă
Universitatea, I.G. Leonov scria: „Nu mă pot plânge că guvernul şi CC al PC(b) al Moldovei nu se
Ibidem, f. 51.
Ibidem, f. 52-53.
3
Ibidem, f. 53-54.
4
Ibidem, f. 54.
1
2

34

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

interesează de problemele Universităţii. Din contra, faţă de Universitate se manifestă un interesdeosebit, dar, cu părere de rău, acest interes se exprimă doar în numărul deciziilor adoptate.
Decizii ce vizează problemele Universităţii sunt destul de multe, dar, spre regret, nimeni nu seocupă serios de soluţionarea lor”1.
Peste câteva zile I.G. Leonov raportează sefului Direcţiei Principale a Universităţilor depe lângă Ministerul Învăţământului Superior al URSS, profesorului N.A. Figurovski, despre situaţia ce s-a creat în legătură cu organizarea şi pregătirea Universităţii de Stat din Moldova
pentru primul an de studii. I.G. Leonov scria că, deoarece studiile la secţia cu frecvenţă redusă a Institutului Pedagogic au fost finalizate, clădirea în curând va fi transmisă la balanţa
Universităţii, iar reparaţia acesteia va putea fi începută între 15 şi 20 august. După adoptarea
deciziei Sovietului Miniştrilor al RSS Moldoveneşti din 19 iulie 1946, au fost înregistrate unele
progrese şi în soluţionarea problemei privind apartamentele pentru profesori, care urmau să
fie gata doar către 1-15 septembrie. Mai complicată este situaţia cu asigurarea studenţilor cucămin, deoarece Ministerul de Interne nu elibera clădirea în care e amplasată unitatea lui militară. În acest raport I.G. Leonov informa că până la moment au fost depuse 320 de cereri pentruînmatricularea la anul I de studii, iar la 12 august îşi va începe activitatea comisia de examinare.
În acest context, I.G. Leonov atenţiona că, în pofida tuturor măsurilor întreprinse, inaugurarea
Universităţii la 1 septembrie 1946 nu va fi posibilă2.
În scopul de a urgenta soluţionarea problemelor legate de organizarea Universităţii, la
14 august 1946 I.G. Leonov adresează repetat pe numele preşedintelui Sovietului Miniştrilor
al RSS Moldoveneşti G.Ia. Rudi şi al primului secretar al CC al PC(b) N.G. Koval scrisoarea din 6
august 19463.
Din scrisoarea adresată de I.G. Leonov la 26 august 1946 secretarului Comitetului raionalde partid Şevcenko, cu privire la organizarea în incinta Universităţii a organizaţiei primare departid, aflăm că în perioada 26 august – 1 septembrie în cadrul Universităţii a început să activeze comisia instituită pentru desfăşurarea concursului în vederea ocupării locurilor vacante deprofesor şi conferenţiar. La acel moment Ministerul Învăţământului Superior al URSS a confirmat pentru Universitatea de Stat din Moldova 45 de unităţi didactice, 26 de laboranţi şi 123 deunităţi pentru personalul auxiliar4.
O problemă de importanţă majoră era confirmarea aparatului de conducere al
Universităţii, în primul rând a prorectorului pentru activitatea didactică şi ştiinţifică. În marte
1946, la propunerea lui I.G. Leonov, Ministerul Învăţământului Superior al URSS l-a confirmat
în acest post pe profesorul A.V. Ablov. În iunie 1946 profesorul A.V. Ablov şi rectorul interimar
I.G. Leonov au fost chemaţi la Ministerul Învăţământului Superior al URSS pentru a fi stabilite
direcţiile prioritare în activitatea Universităţii şi pentru confirmarea candidaturii noului prorector. Însă, în timpul aflării lor la Moscova, în primele zile ale lunii iulie, I.G. Leonov a primit
dispoziţia secretarului CC al PC(b) din Moldova I.S. Zâkov, prin care era informat că la şedinţa
Biroului CC al PC(b) din Moldova din 27 august 1946 în această funcţie a fost confirmat profesorul N.A. Dimo5.
O altă problemă pe care o avea de soluţionat rectorul interimar I.G. Leonov a fost asigurarea Universităţii cu personal administrativ-gospodăresc. La 18 iulie 1946 Comisia de Stat pentru statele de personal de pe lângă Sovietul Miniştrilor al URSS a aprobat statele de personal înnumăr de 136,5 unităţi. Ca urmare, în luna august 1946 administraţia Universităţii a început
completarea acestor unităţi, însă, în temeiul dispoziţiei Sovietului Miniştrilor al URSS din 13
august 1946, acest lucru a fost stopat şi 42 de unităţi preconizate pentru personalul administrativ-gospodăresc au rămas necompletate. În scrisoarea din 29 octombrie 1946, adresată
preşedintelui Comisiei de Stat pentru statele de personal de pe lângă Sovietul Miniştrilor al
Ibidem, f. 57.
Ibidem, f. 55-56.
3
Ibidem, f. 58-59.
4
Ibidem, f. 60.
5Ibidem, f. 62.
1
2

35

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAURSS L.Z. Mehlis, I.G. Leonov scria că „prin această dispoziţie, Universitatea, la începutul activităţii sale, s-a pomenit fără personal gospodăresc: dereticătoare, paznici, portari, garderobieri,
pompieri, şoferi, contabili, lucrători tehnici etc.”1. În plus, administraţia Universităţii a primit
dispoziţia ministrului Învăţământului Superior al URSS, prin care i se indica să reducă personalul administrativ-gospodăresc cu încă 10%.
În pofida greutăţilor enorme cu care s-a confruntat administraţia Universităţii, la 1 octombrie 1946 studenţii au putut, în sfârşit, să-şi înceapă studiile. La acea dată Universitatea
avea în proprietate un bloc principal de studii, un mic cămin pentru 80 de persoane, o bibliotecă cu un număr de 20.000 de exemplare de carte, amplasată în două săli, un contingent format
din 58 de cadre didactice şi 410 studenţi (în loc de cei 275 planificaţi), dispunând şi de minimumul de utilaj didactic şi gospodăresc2.
Insuficienţa sălilor de studiu a complicat desfăşurarea orelor de laborator şi activitatea
cabinetelor didactice. Din cauza că a doua clădire destinată pentru căminul studenţesc nu era
gata, administraţia Universităţii a fost nevoită să cazeze studenţii (100 de fete) în 3 săli de studii ale Universităţii. Aceasta măsură a creat studenţilor incomodităţi şi a lipsit Universitatea desălile de studii necesare procesului de instruire. În plus, lipsa apartamentelor a făcut dificilă
completarea Universităţii cu numărul necesar de cadre didactice şi ştiinţifice. Ca urmare, 5
profesori trimişi la Universitate de către Ministerul Învăţământului Superior al URSS au fostcazaţi în 5 săli de studii, iar profesorii care au trecut concursul pentru ocuparea posturilor
vacante, din lipsă de apartamente, n-au putut să se angajeze la serviciu. Lăsa de dorit şi biblioteca Universităţii, care nu satisfăcea nici cerinţele studenţilor, nici ale profesorilor. Lipsa utilajului didactic era un impediment serios în desfăşurarea orelor practice şi activităţii ştiinţifice.
Insuficienţa de mijloace băneşti, în special în anul 1947, a făcut dificilă asigurarea Universităţii
cu utilaj didactic şi gospodăresc. Era mic numărul studenţilor moldoveni, care nici pe departenu satisfăcea cerinţele republicii în ce priveşte asigurarea cu cadre naţionale3.
O altă problemă a fost asigurarea logistică (mese, scaune, paturi, mobilier special pentrudesfăşurarea orelor de laborator etc.). Abia după 3 luni de la începutul studiilor, prin dispoziţia
Ministerului Învăţământului Superior al URSS, a Sovietului Miniştrilor al RSS Moldoveneşti şi a
Biroului CC al PC(b) al Moldovei, Universitatea a primit, cu greu, 1000 de saune, 250 de mese,
100 de paturi şi un număr suficient de albituri pentru cămin, în valoare totală de 400.000 ruble.
Totuşi, Universitatea nu a fost asigurată cu mobilier special pentru desfăşurarea orelor de laborator la disciplinele: chimie, fizică, geologie, zoologie şi botanică. Lucrul în aceste laboratoare
se efectua în mare parte în baza celor mai primitive metode, la mese simple, special amenajateîn acest scop4.
Blocul de studii, pe care Universitatea l-a primit abia la 1 septembrie 1946, necesita reparaţie capitală. În clădire nu era apă şi canalizare, în jumătate de clădire lipseau reţelele electrice. Geamurile aveau doar un singur rând de sticlă, iar multe din ele erau acoperite cu placaj. Înmare majoritate, cele 57 de sobe nu puteau fi utilizate pentru încălzire şi necesitau reparaţie. Şipereţii clădirii trebuiau reparaţi. Cu sprijinul organelor republicane, reparaţia clădirii a fost finisată abia la sfârşitul lunii decembrie. Astfel, în prima jumătate a anului universitar activitatea
instructiv-educativă se desfăşura în paralel cu lucrările de reparaţie5.
O altă problemă era legată de finanţare. La sfârşitul lunii decembrie, din vina Direcţiei
Finanţe a Ministerului Învăţământului Superior al URSS, Universitatea a fost pusă într-o situaţie
dificilă. În pofida faptului că şeful Direcţiei Finanţe a ministerului Naidis i-a promis rectorului
I.G. Leonov că creditele în sumă de 430.000 rub. nu vor fi anulate, acestea au fost totuşi anulateşi Universitatea n-a mai putut procura utilaje şi achita lucrările de reparaţie. Ca urmare, pe parcursul primului trimestru al anului 1947 Universitatea aproape că n-a mai procurat utilaj didacIbidem, f. 63.
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 10, f. 1.
3
Ibidem, f. 2-5.
4
Ibidem, f. 5-6.
5
Ibidem, f. 6.
1
2

36

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

tic şi gospodăresc şi a rămas datoare organizaţiilor de construcţie. În plus, în trimestrul doi alanului 1947 Ministerul Învăţământului Superior al URSS a redus articolele care vizau asigurarea
Universității cu utilaj didactic şi gospodăresc şi cu literatură pentru bibliotecă. Pentru achitarea
utilajului didactic administraţia Universităţii a cerut suma de 1.250.000 rub. şi cam aceeaşi sumăpentru utilajul gospodăresc. Deşi, în urma protestului rectorului I.G. Leonov, în soluţionarea problemei a intervenit Ministerul Învăţământului Superior al URSS, pentru anul 1947 au fost alocate
doar 500.000 rub., iar pentru necesităţile bibliotecii – doar 80.000 rub. în locul celor 800.000 rub.
solicitate. Toate acestea n-au putut să nu se răsfrângă asupra activităţii Universităţii1.
Universitatea, având în permanenţă nevoie de bani, alocaţiile băneşti destinate ei erau încreştere continuă, deşi în unele cazuri acestea erau acordate cu întârziere: în 1946 – 2.839.000
rub., în 1947 – 3.637.000 rub., în 1948 – 6.578.000 rub. şi în 1949 – cca 10 milioane de ruble2.
După cum am menţionat la început, Universitatea avea nevoie stringentă de utilaj pentru activitatea laboratoarelor ştiinţifice şi pentru necesităţile de uz gospodăresc. La cererea
administraţiei Universităţii, Sovietul Miniştrilor al RSS Moldoveneşti se adresează cu o cerere
specială instituţiilor financiare unionale şi, în octombrie 1946, acestea i-au alocat suplimentar
suma de 1.300.000 de ruble. Deşi era destul de greu să foloseşti operativ această sumă, fiindcă
la acel moment fără comandă preventivă era dificil să primeşti utilaj didactic şi gospodăresc
(uzinele din ţară abia se adaptau la noul proces de producţie, în condiţii paşnice), la sfârşitul
lunii decembrie 1946 aproape întreaga sumă alocată suplimentar a fost cheltuită pentru procurarea utilajului didactic şi gospodăresc necesar3.
Pe parcurs, instituţiile republicane, dar şi cele unionale, au fost nevoite să adopte decizii suplimentare care urmau să urgenteze inaugurarea Universităţii şi buna ei funcţionare.
Spre exemplu, în baza deciziei Comitetului Executiv orăşenesc Chişinău din 24 octombrie 1946,
Universităţii de Stat din Moldova i-au fost repartizate, la cererea acesteia, 2,3 hectare de viţăde vie de pe strada Livezilor, aflate în posesia Comitetului de Stat pentru Planificare4. La 14
noiembrie 1946, conform deciziei aceluiaşi Comitet Executiv orăşenesc Chişinău, Universităţii
de Stat i-au fost repartizate, în raza şoselei Munceşti, 4 ha de livadă şi 5 ha de viţă de vie (cutoate construcţiile amplasate aici). Până în 1944 acestea aparţineau proprietarului Bordian,după care au fost date în folosinţă direcţiei căilor ferate, însă au rămas nelucrate şi erau prost
administrate5. De menţionat că nu toate aceste hotărâri au fost pe deplin realizate.
În ceea ce priveşte inaugurarea, administraţia Universităţii considera că aceasta urmează
să aibă loc la 12 octombrie. Dată la care, în 1945, Sovietul Comisarilor Poporului al URSS, la cererea Guvernului RSS Moldoveneşti, a adoptat hotărârea cu privire la fondarea în oraşul Chişinău
a Universităţii de Stat din Moldova. În planul de manifestări organizate cu prilejul inaugurării
Universităţii de Stat, semnat la 7 decembrie 1946 de rectorul I.G. Leonov, se menţiona că „această dată (12 octombrie – V.T.) va intra în istoria Universităţii şi va fi sărbătoarea ei tradiţională”6.
I.G. Leonov explica că n-a fost posibil de sărbătorit la 1 octombrie 1946 deschiderea solemnă a
Universităţii, fiindcă la acea dată blocul de studii încă nu era reparat şi lipsea utilajul gospodăresc şi didactic necesar. De aceea, s-a decis ca inaugurarea Universităţii să fie sărbătorită la 21
decembrie 1946, în ziua de sâmbătă7. Pentru organizarea festivităţii au fost cheltuite 34.000 rub.,inclusiv: pregătirea invitaţiilor – 2.000 rub., arenda sălii – 1.500 rub., amenajarea clădirii, placate,lozinci etc. – 2.000 rub., sesiunea foto – 2.000 rub., cazarea, diurna pentru 10 persoane invitate(3 zile) – 4.500 rub., cheltuieli pentru organizarea concertului – 5.000 rub., recepţia pentru 400
de persoane – 10.000 rub. şi pentru premierea colaboratorilor Universităţii – 7.000 de ruble8. A
Ibidem, f. 6-7.
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 13, f. 18.
3
Ibidem, f. 18-19.
4
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 1, f. 61.
5
Ibidem, f. 64-66.
6
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 4, f. 5.
7
Ibidem.
8
Ibidem, f. 9.
1
2

37

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

doua zi, la 22 decembrie, la ora 15.00, în
cantina Ministerului de Interne urma să
fie organizată şi o recepţie pentru studenţii Universităţii1.
Deschidereasolemnă
a
Universităţii de Stat din Moldova a avut
loc în seara zilei de 21 decembrie 1946,
în sala cinematografului „Expres”, situat pe str. C. Schmidt, nr.86 (astăzi str.
Mitropolit Varlaam, segmentul dintre str.
Puşkin şi str. Ismail), unde au venit reprezentanţi ai organelor de partid, sovieticeşi obşteşti din Chişinău (primul secretar
al CC al PC(b) din Moldova N.G. Koval,preşedintele Sovietului Miniştrilor al
RSS Moldoveneşti G.Ia. Rudi, secretarul
CC al ULCT din Moldova V.N. Kostakov,
secretarul Comitetului orăşenesc al comsomolului A.S. Fedko etc.), delegaţi ai
Congresului II republican al intelectualităţii din Moldova.
Adunarea solemnă a fost deschisă
de preşedintele Sovietului Miniştrilor
al RSSS Moldoveneşti G.Ia. Rudi, care,în numele CC al PC(b) din Moldova,
Prezidiului Sovietului Suprem al RSS
Moldoveneşti şi al Sovietului Miniştrilor
al RSS Moldoveneşti, a salutat profesorii
Figura nr. 3. Macheta invitaţiei pentru deschidereasolemnă a Universităţii de Stat din Moldova
şi studenţii Universităţii cu prilejul mace a avut loc la 21 decembrie 1946
relui eveniment cultural – deschiderea(ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 4, f. 14)
Universităţii de Stat din Chişinău.
S-a propus ca în prezidiul de onoare al adunării să fie aleşi membrii Biroului Politic al CC al PC(b) din URSS în frunte cu I.V. Stalin,
propunere care a fost primită cu aplauze furtunoase. Preşedinte al adunării solemne a fost ales
I.V. Stalin.
Raportul „Despre sarcinile Universităţii de Stat din Moldova” a fost prezentat de locţiitorul preşedintelui Sovietului Miniştrilor al RSS Moldoveneşti M.M. Radul, care a considerat
evenimentul drept unul epocal în viaţa culturală a poporului moldovenesc, noua instituţie
având menirea „de a creşte o armată de cadre ştiinţifice naţionale”. Raportul purta un caracternuanţat politic. În el se menţiona că Universitatea nou-creată „este chemată să pregătească, înprimul rând pentru Moldova, cadre de calificare înaltă: viitori colaboratori ştiinţifici pentru
instituţiile de învăţământ superior, instituţiile de cercetări ştiinţifice, gospodăria naţională şi
pedagogi pentru clasele superioare ale şcolilor medii şi şcolilor medii tehnice… Întreaga activitate ştiinţifică a Universităţii se va desfăşura în strânsă legătură cu Academia de Ştiinţe a
URSS… Toată activitatea didactică şi educativă în rândurile studenţilor urmează să fie îmbibată de spiritul războinic bolşevic şi de intransigenţă faţă de toate manifestările antiştiinţifice
ale ideologiei burgheze şi servilismul faţă de cultura din apus… Noii reprezentanți ai tinerii
intelectualități, pregătiți de Universitate, trebuie să fie în stare să devină constructori activi ai
societăţii comuniste”2.
1
2

Ibidem, f. 19.
Ibidem, f. 29-30.

38

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Participanţii la şedinţă au ascultat mesajul CC al PC(b) din Moldova, al Prezidiului
Sovietului Suprem al RSS Moldoveneşti şi al Sovietului Miniştrilor al RSS Moldoveneşti adresat
corpului profesoral-didactic şi studenţilor Universităţii, care purta şi el un caracter nuanţat
politic, în care se mai semnala că deschiderea Universităţii a devenit posibilă graţie orânduirii
sovietice socialiste. În mesaj se sublinia că Universitatea are ca obiectiv să pregătească pentru
toate ramurile economiei naţionale şi culturii din republică specialişti de înaltă calificare, sădesfăşoare muncă de cercetare ştiinţifică, să contribuie activ la înflorirea Moldovei Sovietice1.
După prezentarea referatului, au fost citite telegramele şi felicitările de salut cu prilejul
inaugurării Universităţii trimise de Academia de Ştiinţe a URSS, de Ministerul Învăţământului
Superior al URSS, de cele 14 universităţi din URSS, de Ministerul Învăţământului al RSS
Moldoveneşti, de diferite persoane particulare şi instituţii de resort. În numele studenţilor a
vorbit studentul Facultăţii de Istorie şi Filologie V.V. Sâci, erou al URSS, care şi-a exprimat recunoştinţa pentru grija faţă de tineretul studios2.
Din partea colectivului didactic al Universităţii a luat cuvântul profesorul N.A. Dimo, Om
emerit al RSS Moldoveneşti, mulţumind călduros celor care au salutat adunarea solemnă şi încredinţându-i pe cei prezenţi că Universitatea îşi va îndeplini cu cinste sarcinile ce stau în faţa ei.
După deschiderea solemnă a Universităţii de Stat din Moldova, instituţiile republicane,ţinând cont de situaţia grea a studenţilor în perioada de după război, trebuiau să le acorde
ajutorul necesar. Pentru îmbunătăţirea condiţiilor de trai ale studenţilor, la 30 decembrie 1946
a fost adoptată decizia Sovietului Miniştrilor al RSS Moldoveneşti „Despre măsurile de îmbunătăţire a condiţiilor de trai ale studenţilor din instituţiile de învăţământ superior”, care prevedea
ca în toate cantinele instituţiilor de învăţământ superior să fie organizată, de două ori pe zi,
gratuit, hrana studenţilor; tineretul studios să fie asigurat cu produse alimentare fără surogat;
la dispoziţia cantinelor să fie puse 220,2 tone de cartofi, livrate de RSS Ucraineană, şi 106 tonede legume din RSS Moldovenească; în toate instituţiile de învăţământ din republică să fie organizată vânzarea la preţ de piaţă a ceaiului, cafelei, gustărilor reci şi fierbinţi (pateuri, tartine);până la 15 ianuarie 1947 cantinele să fie asigurate cu veselă; să fie stabilit un control riguros
în vederea asigurării studenţilor cu hrană. Prin aceeaşi decizie Ministerul Industriei Cărnii şiLaptelui (ministru Smirnov) era obligat să pună lunar la dispoziţia Ministerului Comerţului al
RSS Moldoveneşti, pentru necesităţile cantinelor instituţiilor de învăţământ superior, 10 tonede piftie şi 15 tone de oase, iar Ministerul Industriei Alimentare (ministru Ţurcan) – 4 tone defructe uscate3.
Despre alimentarea studenţilor în diferite instituţii de învăţământ superior din RSS
Moldovenească putem judeca după cantitatea de cartofi şi legume stabilită pentru hrana studenţilor, conform deciziei Sovietului Miniştrilor al RSS Moldoveneşti din 30 decembrie 1947,
pentru perioada 1946-1947, sistematizată în Tabelul nr. 2.
În pofida acestor măsuri, condiţiile în care învăţau studenţii Universităţii de Stat din
Moldova erau foarte grele. Aceasta o constatau şi autorităţile republicane. În dispoziţia CC al
PC(b) din Moldova adresată la 28 februarie 1947 şefului sectorului instituţiilor de învăţământ depe lângă CC al PC(b) din Moldova privind realizarea dispoziţiei nr.1243 a Sovietului Miniştrilor
din RSS Moldovenească din 30 decembrie 1946 „Despre măsurile de îmbunătăţire a condiţiilor
de trai ale studenţilor din instituţiile de învăţământ superior din RSS Moldovenească (cu referire la Universitatea de Stat)” se constă că, din lipsă de încăpere, Universitatea nu dispune decantină, din care cauză studenţii iau masa în cantina nr.1, amplasată în clădirea Ministerului
de Interne al RSS Moldoveneşti. Deoarece produse nu ajung, studenţii iau masa doar o singură
dată în zi. Calitatea hranei în ultimul timp s-a înrăutăţit, aceasta din cauza că cantina n-a primit
deloc legume, iar în loc de 7200 kg de cartofi, reieşind din norma de 9 kg în lună stabilită pentru
Mesajul integral a se vedea în: Moldova Socialistă. Organul Comitetului Central al PC(b) din Moldova şi al
Sovietului Suprem al RSS Moldoveneşti, 1946, 22 decembrie, nr. 249 (426I), p. 1.
2
Creangă M. Deschiderea solemnă a Universităţii de Stat din Chişinău. În: ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 4, f. 114.
3
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 2, f. 6-8.

1

39

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

un student, a primit doar 530 kg. Piftie, oase şi fructe uscate cantina aproape că nu a primit1. Înplus, Universitatea nu dispune de gospodărie auxiliară. Lotul acordat Universităţii prin decizia
Comitetului Executiv orăşenesc Chişinău din 14 noiembrie 1946, ce aparţinea proprietarului
Bordian (9 hectare de viţă de vie şi livadă, aflate în zona şoselei Munceşti) a fost retrocedat,prin dispoziţia Sovietului Miniştrilor al RSS Moldoveneşti din 14 februarie 1947, direcţiei căilor
ferate din Chişinău. Universitatea nu dispunea de magazin, unde studenţii şi-ar fi putut procura
alimente. Studenţii orăşeni alăturau cartelele lor pentru alimentaţie la cele ale părinţilor, iar
studenţii din alte localităţi se alimentau pe ele la cantină. Pentru lunile ianuarie şi februarie,
studenţii nu primiseră deloc produse alimentare în baza cartelelor pentru alimentaţie. În incinta Universităţii era organizată o ospătărie unde se vindea ceai, gustări reci şi calde, articolede băcănie. Solicitate erau terciurile, în special de ovăz şi grâu, însă trustul cantinelor şi restaurantelor pregătea doar 200 de porţii, numărul studenţilor fiind însă mai mare de 500. În luna
ianuarie a fost pregătit terci doar pentru acele instituţii de învăţământ superior care asigurau
trustul cu combustibil pentru pregătirea terciului comercializat, însă Universitatea de Stat nu
dispunea de combustibil; respectiv, timp de două săptămâni studenţii n-au primit terci.
Tabelul nr. 2
Cantitatea de cartofi şi legume necesară pentru hrana studenţilor din diferite instituţii
de învăţământ stabilită, conform deciziei Sovietului Miniştrilor al RSS Moldoveneşti
din 30 decembrie 1947, pentru perioada 1946-1947*

Necesitatea
pentru 7 luni
(în tone)Norma pentru o
persoană în lună(în kilograme)

Necesitatea
pentru o lună(în tone)

Necesitatea
pentru 5 luni
(în tone)**Institutul Agricol din Chişinău
Institutul Pedagogic din Chişinău
Universitatea de Stat din Moldova
Conservatorul de Stat
Institutul de Medicină din Chişinău
În total
Institutul din oraşul Bălţi
Institutul din oraşul Tiraspol
În totalÎn total, pentru toate instituţiile

Necesitatea
pentru o lună(în tone)

Denumirea instituţiilor

LegumeNorma pentru o
persoană în lună(în kilograme)

Cartofi

9
9
9
9
9
9
9
-

4,5
4,5
3,6
1,6
6,6
20,8
5,4
5,4
10,8
31,6

31,5
31,5
25,2
10,2
46,2
144,6
37,8
37,8
45,6
220,2

6
6
6
6
6
6
6
-

3,0
3,0
2,4
1,0
4,5
13,9
3,6
3,6
7,2
21,1

15,0
15,0
12,0
23,0
65,0
18,0
18,0
36,0
101,0

* ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 2, f. 9.
** În documentul de arhivă cantitatea în legume pentru 5 luni este indicată greşit. Calculele ne aparţin.

O problemă majoră era şi pâinea comercializată de 2 ori pe săptămână la Universitate.
Pentru procurarea pâinii studenţii pierdeau mult timp. Terminau lecţiile la 15.00-15.30, iarpâinea era adusă între orele 17.00 şi 22.00 seara, din care cauză mulţi dintre ei nu plecau acasă,ci rămâneau la Universitate aşteptând să cumpere pâine. Pentru a înlătura această incomoditate, pâinea comercializată trebuia adusă concomitent cu pâinea livrată pe cartele2.
Pentru a crea condiţii favorabile studenţilor, administraţia Cooperaţiei Meşteşugăreşti
a organizat în incinta Universităţii o cizmărie, care însă nu a lucrat mult timp, din lipsa materialelor pentru reparaţie. Şi frizeria era în prag să se închidă, deoarece în a doua jumătate
1
2

ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 2, f. 13.
Ibidem, f. 13-14.

40

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

a lunii ianuarie (când studenţii erau în vacanţă) venitul ei a constituit doar 300 rub., din carecauză frizerul a fost lipsit de cartela pentru alimentaţie. Cusătoria urma să-şi înceapă lucrul
abia la 1 martie. În pofida diferitelor decizii şi hotărâri privind asigurarea studenţilor cu cămin,doar 35% din studenţi erau asiguraţi cu locuri în cămin. Clădirea nr.36 amplasată pe strada
Haralampie nu a fost reparată până la capăt: sobele erau defecte, lipsea apa potabilă şi canalizarea. Reparaţia clădirii care s-a făcut era nesatisfăcătoare. Studenţii suportau în continuaremari incomodităţi1.
Greutăţile pe care le avea de depăşit în activitatea sa rectoratul Universităţii ţineau şide faptul că instituţia nu putea să folosească toate blocurile de studii ce i-au fost repartizate
conform dispoziţiei nr. 202 a Sovietului Miniştrilor al RSS Moldovenească din 4 martie 1946 şi
dispoziţiei nr. 546 a Sovietului Miniştrilor al RSS Moldoveneşti şi a Biroului CC(b) al Moldovei
din 19 iulie 1946, în care se prevedea eliberarea şi transferarea la balanţa Universităţii a celor
trei clădiri de pe străzile Pirogov şi Gogol. La 20 august 1947 a urmat dispoziţia locţiitoruluipreşedintelui Sovietului Miniştrilor al RSS Moldoveneşti N. Korâeev, adresată ministrului deInterne, general locotenentului F.Ia. Tutuşkin, în care se menţiona că, deşi Ministerul de Internea eliberat două blocuri de pe strada Pirogov, urmează să elibereze în decurs de 10 zile încă un
bloc cu construcţiile auxiliare de pe strada Gogol şi să-l transmită la balanţa Universităţii2.
Grija pentru buna funcţionare a Universităţii de Stat din Moldova şi a altor instituţii deînvăţământ superior din republică şi-a găsit reflectare şi în dispoziţia Sovietului Miniştrilor
din 9 septembrie 1947 „Despre acordarea ajutorului instituţiilor de învăţământ superior din
republică în pregătirea către noul an de studii 1947-1948”3. Urmează să constatăm că organizaţiile de partid şi cele obşteşti din republică nu reuşeau să adopte în termen rezonabildecizii cu privire la funcţionarea instituţiilor de învăţământ superior. Spre exemplu, proiectul dispoziţiei de mai sus a fost pregătit pentru adoptare în luna august, iar ca termen limită
pentru realizarea ei a fost stabilită data de 25 august sau de 1 septembrie 1947, însă decizia
a fost adoptată abia la 9 septembrie. Prin această dispoziţie Ministerul Învăţământului al RSS
Moldoveneşti (ministru Lazarev), Administraţia pe problemele artelor de pe lângă SovietulMiniştrilor al RSS Moldoveneşti (Ermuratschi), rectorul Universităţii de Stat din Moldova(I.G. Leonov), directorul Institutului de Medicină (Sorocean) şi directorul Institutului Agricol(Gherasimovici) erau obligaţi să înmatriculeze la anul I de studii 1325 de studenţi, inclusiv: în instituţiile subordonate Ministerului Învăţământului al RSS Moldoveneşti (Institutul
Pedagogic din Chişinău, Institutul de Învăţători din Bălţi şi Institutul de Învăţători din
Tiraspol) – câte 200 de studenţi; în instituţiile subordonate Administraţiei pe problemele artelor de pe lângă Sovietul Miniştrilor al RSS Moldoveneşti (Conservatorul de Stat dinChişinău) – 50 de studenţi; în instituţiile subordonate Ministerului Învăţământului Superior
al URSS (Universitatea de Stat din Moldova şi Institutul Agricol din Chişinău) – 275 şi, respectiv, 200 de studenţi şi în cele subordonate Ministerului Sănătăţii al URSS (Institutul deMedicină din Chişinău) – 200 de studenţi4.
Rectorii şi directorii acestor instituţii de învăţământ erau obligaţi să completeze, pânăla 15 septembrie 1947, corpul profesoral didactic cu cadre; să asigure reparaţia blocurilor destudii şi a căminelor studenţeşti şi să asigure instituţiile de învăţământ cu combustibil pentru
perioada de iarnă 1947-19485. Concomitent, Ministerul Învăţământului al RSS Moldoveneşti
a fost împuternicit să majoreze investiţiile pentru reparaţia capitală a instituţiilor de învăţământ superior cu 250.000 rub., care urmau să fie alocate din bugetul anual repartizat acestui
minister, inclusiv: pentru Institutul Pedagogic din Chişinău cu 100.000 rub., pentru Institutulde Învăţători din Tiraspol cu 100.000 rub. şi pentru Institutul de Învăţători din Bălţi cu 50.000
Ibidem, f. 14.
Ibidem, f. 47.
3
Textul integral al proiectului a se vedea tot acolo, f. 25-30.
4Ibidem f. 31, 34, 37.
5
Ibidem, f. 34.
1
2

41

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

ruble.1 Universităţii de Stat din Chişinău nu i se alocau mijloace suplimentare din considerentul
că instituţia era subordonată Ministerului Învăţământului Superior din URSS. În schimb, comitetele executive Chişinău, Tiraspol şi Bălţi erau obligate să acorde ajutor instituţiilor de învăţământ superior în ce priveşte finalizarea lucrărilor de reparaţie, asigurarea cu combustibil şi cu
mobilierul necesar pentru blocurile de studii şi căminele studenţeşti. Spre exemplu, Comitetul
Executiv Chişinău trebuia să pună la dispoziţia instituţiilor de învăţământ din Chişinău, pânăla 15 septembrie, 100 m3 de material de construcţie, Universităţii de Stat revenindu-i 25 m3. Înplus, Universitatea de Stat avea să primească, în baza dispoziţiei Sovietului Miniştrilor al RSS
Moldoveneşti din 24 martie 1947, mobilier în valoare de 30.000 ruble2.
Dispoziţia Sovietului Miniştrilor al RSS Moldoveneşti din 9 septembrie 1947 „Despre
acordarea ajutorului instituţiilor de învăţământ superior din republică în vederea pregătirii
pentru noul an de studii 1947-1948” avea şi un compartiment special adresat MinisteruluiÎnvăţământului Superior al URSS, în care ministerul de resort era rugat să aloce Universităţii deStat din Moldova sume suplimentare: pentru asigurarea cu mobilier a blocurilor noi de studii
ce i-au fost date în gestiune – 70.000 rub. şi pentru procurarea inventarului şi literaturii metodico-didactice necesare procesului de instruire – 1.300.000 ruble3. Dar, după cum constata
I.G. Leonov în raportul despre activitatea Universităţii de Stat din Moldova în anul de studii
1947-1948, aceste sume nici pe departe n-au fost suficiente pentru a amenaja laboratoarele şi
auditoriile instituţiei cu utilajul şi mobilierul necesar4.
Timp de două luni şi jumătate (aprilie-iunie 1947) comisia CC al PC(b) al Moldovei a examinat activitatea Universităţii. În legătură cu aceasta, I.G. Leonov a prezentat, la 13 iulie 1947,
Biroului CC al PC(b) al Moldovei un raport despre activitatea Universităţii, iar comisia CC al
PC(b) a Moldovei – un raport despre rezultatele controlului efectuat. În martie 1948 rectorul
I.G. Leonov a prezentat un raport în faţa comisiei de bilanţ a Administraţiei Universităţilor depe lângă Ministerul Învăţământului Superior al URSS. Toate aceste controale şi decizii aveau
menirea să eficientizeze activitatea Universităţii5.
La 1 septembrie 1947 Universitatea a primit în folosinţă al doilea bloc de studii – clădirea
fostului Seminar Teologic, ocupată de Ministerul de Interne, cu o suprafaţă de 1524,5 m², încare au fost amplasate Facultatea de Chimie, Facultatea de Biologie, biblioteca cu sala de lectură, Catedra Pregătire Militară, Catedra marxism-leninism şi căminul pentru 300 de studenţi şi
12 familii ale profesorilor6.
În pofida faptului că în anul de studii 1947-1948 au fost deschise 2 laboratoare noi
pentru Facultatea de Fizică şi Matematică, unele catedre, ca cele de Pedologie, Mineralogie,
Cristalografie, Geologie, Microbiologie, Fiziologia Animalelor, Fiziologia Plantelor etc., nu dispuneau de numărul necesar de laboratoare şi cabinete. Catedrele experimentale – de Chimie,
Fizică, Geologie, Botanică, Fiziologie etc. – nu erau asigurate cu mobilier special.7
La momentul deschiderii, în cadrul Universităţii activau 4 profesori şi 11 conferenţiari
universitari, număr insuficient pentru asigurarea procesului didactic. Potrivit statelor de funcţii, Universitatea dispunea de 42 de titulari, 5 cumularzi şi 16 laboranţi; 6 lucrători ştiinţifici
erau angajaţi pe ore, aceştia urmau să ţină cursuri mici. Însă, în primul semestru nu toate aceste unităţi au fost ocupate8. Datele privind angajarea cadrelor didactice şi ştiinţifice la diferite
facultăţi ale Universităţii de Stat din Moldova, în anul de studii 1946-1947, sistematizate în
Tabelul nr. 3, demonstrează elocvent această constatare.
Ibidem.
Ibidem, f. 35.
3
Ibidem, f. 36.
4
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 23, f. 3.
5
Ibidem, f. 3-4.
6
Ibidem, f. 6.
7
Ibidem, f. 6-7.
8
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 10, f. 11.
1
2

42

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Tabelul nr. 3
Componența corpului profesoral-didactic angajat la diferite facultăţi ale Universităţii,conform titlului didactic şi gradului ştiinţific, în anul de studii 1946-1947*Numărul lucrătorilor angajaţi
Numărul Raportul,
Titlul didactic Gradul ştiinţific
Plătiţitotalîn %Titulari Cumularzi
cu oraProfesor
Doctor habilitat
335,2ProfesorFără grad
1
1
1,7
Conferenţiar
Doctor în ştiinţe
7
2
9
15,5
Conferenţiar
Fără grad2
2
3,4
Lector superior Doctor în ştiinţe
2
2
3,4
Lector superiorFără grad
9
4
13
22,4
Lector-asistentFără grad
14
8
6
28
48,3
Numărul total
38
14
6
58
100,0
Raportul, în %
65,5
24,1
10,3
100,0
* ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 10, f. 12.

Datele Tabelului nr. 3 atestă că distribuția cadrelor didactice, conform calificării, nu corespundea cerinţelor Universităţii. Din cele 42 de unităţi de titulari de care dispunea Universitatea
în realitate erau ocupate doar 38 de unităţi, iar în loc de 5 unităţi de cumularzi erau ocupate 14unităţi, ceea ce demonstrează lipsa de cadre.
Potrivit statelor de funcţii, posturile de şef de catedră erau prevăzute pentru persoane
care deţin titlul didactic de profesor universitar. Aceste posturi erau deţinute de doar 4 profesori: şeful Catedrei Pedologie – doctorul habilitat în ştiinţe geologice şi mineralogice, profesorul N.A. Dimo; şeful Catedrei Botanică – doctorul habilitat în ştiinţe biologice, profesorul
V.N. Andreev; şeful Catedrei Chimie Neorganică – doctorul habilitat în ştiinţe chimice, profesorul A.V. Ablov şi şeful Catedrei Fizică – profesorul M.A. Pavlov. Până în aprilie 1947 CatedraPregătire Militară a fost condusă de general-locotenentul L.I. Dulşcikov. Celelalte catedre erau
conduse de conferenţiari şi doctori în ştiinţe, iar catedrele de geologie, de limbă română (moldovenească) şi de limbi străine – de lectori superiori1.
În luna februarie 1947 a fost creată Catedra Matematică, care până atunci era comasată
cu Catedra Fizică, în frunte cu doctorul în ştiinţe matematice V.A. Andrunachevici, proaspăt
angajat la Universitate. Din lipsă de profesori şi conferenţiari, Catedra Limbă Rusă şi Catedra
Literatură Rusă la fel au fost comasate într-o singură catedră, condusă de doctorul în ştiinţe
filologice M.A. Fiodorova2.
În iulie 1947, în urma deciziei Ministerului Învăţământului Superior al URSS, în cadrul
Universităţii a fost constituit Consiliul Ştiinţific, în care au intrat: rectorul Universităţii I.G.
Leonov, prorectorul pentru activitatea didactico-ştiinţifică, profesorul N.A. Dimo, profesorii A.V. Ablov, V.N. Andreev, M.A. Pavlov, conferenţiarii A.I. Kokorin, Ia.S. Grosul, N.A. Mohov,
A.S. Bolotin, Z.D. Sergheeva, I.I. Meşceriuk, P.A. Kovcegov, doctorul în ştiinţe matematice V.A.
Andrunachevici, doctorul în ştiinţe economice V.T. Malinski, doctorul în ştiinţe geologico-mineralogice N.D. Topor, secretarul organizaţiei de partid Ia.M. Saenko, secretarul interimar al
Consiliului Ştiinţific N.E. Vartepetova, decanul Facultăţii de Istorie şi Filologie, conferenţiarul M.A. Pustânnikova, decanul Facultăţii de Geologie şi Pedologie I.M. Suhov, şeful Catedrei
Literatură, conferenţiarul M.P. Starenkov, şeful Catedrei Limbi Străine M.L. Kano, seful Catedrei
Limba Moldovenească N.G. Corlăteanu, lectorul superior S.B. Lukianov, prorectorul pentru activitatea gospodărească F.Ia. Alifanov şi şefa bibliotecii N.S. Olşevskaia3.
La 25 august 1947 rectorul I.G. Leonov a prezentat în demers, prin care argumenta necesitatea organizării aspiranturii în cadrul Universităţii. În calitate de conducători ştiinţifici pentru
Ibidem, f. 12.
Ibidem.
3
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 14, f. 6-7.
1
2

43

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

conducerea tezelor de doctorat erau propuşi profesorii N.A. Dimo, doctor în ştiinţe geologo-mineralogice (specialitatea Pedologie), M.A. Pavlov, profesor de fizică (specialitatea Electronică),A.V. Ablov, doctor în ştiinţe chimice (specialitatea Chimia neorganică), V.N. Andreev, doctor înştiinţe biologice (specialitatea Botanica plantelor superioare), D.D. Verderevski, doctor în ştiinţe biologice (specialitatea Botanica plantelor inferioare), D.A. Şutov, doctor în ştiinţe biologice(specialitatea Fiziologia plantelor) şi D.P. Serdiucenko, profesor (specialitatea Mineralogie şi
Petrografie). Fiecare din aceşti profesori putea fi conducător a doi aspiranţi1.
În pofida acestui fapt, distribuția profesorilor, conferenţiarilor şi lectorilor angajaţi la diferite catedre ale Universităţii, în anul de studii 1946-1947 lăsa mult de dorit în ceea ce priveşte
experienţa lor didactică. În acest sens, elocvente sunt datele sistematizate în Tabelul nr. 4.
Tabelul nr. 4
Experienţa didactică a cadrelor angajate la diferite facultăţi ale Universităţii
de Stat din Moldova în anul de studii 1946-1947*
Titulari
Cumularzi
DenumireaNumărul Raportul,
posturilor
Peste
Până
Până la PestePânăPână latotalîn %ocupate10 ani la 10 ani 5 ani 10 ani la 10 ani 5 ani
Profesori, dr. hab.
3
3
5,2
Profesori fără titlu
11
1,7
Conferenţiari
4
4
1
2
11
19,0
Doctori în ştiinţe
2
2
3,4
Lectori superiori
1
1
7
3
1
13
22,4
Lectori şi asistenţi
1
13
3
5
6
28
48,2
Numărul total
9
6
23
6
8
6
58
100,0
Raportul, în %
15,5
10,3
39,7
10,3
13,8
10,3
100,0
Raportul, în
100,0
65,5
% (titulari/
23,7
15,8
60,5
30,0
40,0
30,0
100,0
34,5
cumularzi)* ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 10, f. 13.

Din datele Tabelului nr. 4 devine clar că în anul de studii 1946-1947 la diferite facultăţi
ale Universităţii activau 38 (65,5%) de cadre didactice titulare, inclusiv: 9 (15,6%) – cu unstagiu de peste 10 ani, 6 (10,3%) – cu un stagiu de până la 10 ani şi 23 (39,7%) – cu un stagiu
de până la 5 ani; 20 (34,5%) de cumularzi, inclusiv: 6 (10,3%) – cu un stagiu de peste 10 ani, 8(13,8%) – cu un stagiu de până la 10 ani şi 6 (10,3%) – cu un stagiu de până la 5 ani. Dar, raportată la numărul de titulari/cumularzi, această diferenţă era şi mai mare: titulari cu un stagiu depeste 10 ani – 23,7%, cu un stagiu de până la 10 ani – 15,8% şi cu un stagiu de până la 5 ani –60,5%; cumularzi cu un stagiu de peste 10 ani – 30%, cu un stagiu de până la 10 ani – 40% şi cu
un stagiu de până la 5 ani – 30%, ceea ce constituia 65,5% titulari şi 34,5% cumularzi.
Deşi la concursul pentru ocuparea posturilor vacante de profesori şi conferenţiari universitari a participat un număr suficient de cadre didactice, angajarea lor a fost dificilă, dinlipsa apartamentelor. Deoarece nu au fost asiguraţi cu normă didactică deplină, unii lectori
au fost nevoiţi să abandoneze Universitatea (la Facultatea de Bilogie, din insuficienţa orelors-a concediat doctorul în ştiinţe biologice A.A. Buianovskaia), iar cei care n-au dat dovadă decalificare pedagogică necesară au fost concediaţi (lectorul V.A. Popov de la Catedra Limba Rusă,avertizaţi de concediere G.A. Tkaciuk de la Catedra Limba Moldovenească şi E.G. Svirski de la
Catedra Matematică)2.
În plus, instituţiile de stat urmăreau cu stricteţe ca profesorii să fie persoane devotate regimului totalitar-comunist. Orice caz de abatere sau de suspiciune de abatere de la politica pro1
2

AOSRRM, F. 51, inv. 5, d. 299, f. 123.
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 10, f. 14-15.

44

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

movată de partid era drastic sancţionat. Spre exemplu, în anul de studii 1948-1949 din cauzaaşa-numitului servilism faţă de ideologia burgheză, slabei pregătiri teoretice şi metodologice,falsei obiectivităţi şi pentru manifestare de cosmopolitism, admise în timpul orelor de studiişi în articolele publicate, profesorii Pilaşevski şi Kauşanski, lectorul superior Rujina şi lectorul
Djamilinski au fost concediaţi1.
O problemă importantă ce stătea în faţa administraţiei Universităţii era înmatricularea contingentului necesar de studenţi. I.G. Leonov a prezentat Ministerului Învăţământului
Superior al URSS un demers, prin care ruga să permită înmatricularea în anul II de studii la douăfacultăţi – de Istorie şi Filologie şi de Fizică şi Matematică – a studenţilor care au absolvit anul I
de studii la Institutul Pedagogic din Chişinău. La 3 iulie 1946, rectorul Universităţii a primit decizia Ministerului Învăţământului Superior al URSS, prin care Universităţii de Stat din Moldova
i s-a confirmat contingentul de studenţi pentru anul de studii 1946-1947: pentru anul I – 10
grupe, cu un număr de 250 de studenţi; pentru anul II – 4 grupe, cu un număr de 100 de studenţi2. Acest număr de studenţi (350) figurează şi în comanda pentru asigurarea Universităţii
de Stat din Moldova, începând cu 1 septembrie 1946, cu produse alimentare, semnată la 19
iulie 1946 de rectorul interimar I.G. Leonov şi transmisă Administraţiei Universităţilor de pelângă Ministerul Învăţământului Superior al URSS. Din acelaşi document aflăm că pentru asigurarea activităţii didactico-ştiinţifice, la Universitate urmau să fie angajaţi 11 profesori, 12conferenţiari şi 17 lectori, iar pentru asigurarea lucrului administrativ-gospodăresc şi al personalului didactic de deservire – 135 de persoane3.
În urma susţinerii examenelor de admitere, dintre cele 501 persoane care au depus cereri au fost înmatriculate 318 persoane, ceea ce depăşea cu 27,2% planul de admitere. În anul II
de studii, din numărul total de 151 de persoane care au depus cereri au fost înmatriculate 93 depersoane. Pe parcursul anului de studii au abandonat, din diferite motive, Universitatea 93 destudenţi, în schimb alţi 47 de studenţi au fost înmatriculaţi: unii transferaţi de la alte instituţii
de învăţământ, alţii demobilizaţi din rândurile Armatei Sovietice. O altă parte din studenţi au
fost înmatriculaţi în urma transferului părinţilor, din diferite republici unionale, la lucru în RSS
Moldovenească4.
Datele privind contingentul de studenţi înmatriculaţi, la 1 septembrie 1946, în anul I destudii la diferite facultăţi ale Universităţii, conform apartenenţei naţionale, de partid, studiilor,
locului de trai etc., sunt sistematizate în Tabelul nr. 5.
Datele Tabelului nr. 5 atestă că din cei 320 de studenţi înmatriculaţi în anul I de studii
147 (45,9%) erau de sex masculin şi 173 (54,1%) – de sex feminin. Această discrepanţă se
explică prin componența populaţiei pe sexe ce se stabilise în republică după război. După apartenenţa naţională prevalau studenţii de etnie rusă – 178 de studenţi (55,6%), urmaţi de evrei– 45 (14,1%), moldoveni – 42 (13,1%), ucraineni – 40 (12,5%) şi alte etnii – 15 (4,7%) studenţi.
Cât priveşte apartenenţa de partid: 24 de studenţi (7,5%) erau membri de partid, 171 (53,4%)– comsomolişti şi 125 de studenţi (32,1%) – fără de partid. Din numărul total de studenţi, 294(91,9%) aveau studii medii, iar 26 (2,1%) – studii medii tehnice şi pedagogice; 207 (64,7%)
studenţi – erau din mediul rural şi 113 (35,4%) – din oraşul Chişinău. 84 de studenţi (26,3%)
erau participanţi la cel de-al Doilea Război Mondial.
Cea mai numeroasă era Facultatea de Istorie şi Filologie, care avea 127 de studenţi
(39,7%), după care urmau facultăţile de Fizică şi Matematică cu 57 de studenţi (17,8%), de
Chimie – 55 (17,2%), de Geologie şi Pedologie – 49 (15,3%) şi de Biologie – cu 32 de studenţi
(10%).
Datele privind contingentul de studenţi înmatriculaţi, la 1 septembrie 1946, în anul II destudii la facultăţile de Istorie şi Filologie, de Fizică şi Matematică conform apartenenţei naţionale, de partid, studiilor, locului de trai etc. sunt sistematizate în Tabelul nr. 6.
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 37, f. 10.
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 1, f. 27.
3
Ibidem, f. 35.
4
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 10, f. 15-16.
1
245

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Limba şiliteraturarusăLimba şiliteraturaromână**Fizică şi
Matematică

ChimieBiologie

Geologieşi PedologieNumărul total

Raportul, în %Numărul total
Sex masculin
Sex feminin
Apartenenţa naţională
Ruşi
Moldoveni
Evrei
Ucraineni
Alte etnii
Apartenenţa
de partid
Comunişti
Comsomolişti
Fără de partid
Conform studiilor
Studii medii
Studii medii tehnice şipedagogice
Participanţi la război
Înmatriculaţi fărăsusţinerea examenelor
Locul de trai
Din mediul rural
Din Chişinău

Istorie

Tabelul nr. 5
Contingentul de studenţi înmatriculaţi în anul I de studii la diferite facultăţi ale
Universităţii de Stat din Moldova (situaţia la 1 septembrie 1946)*
Facultăţile
Istorie şi Filologie
Contingentul destudenţi

59
35
24

51
11
40

17
11
6

57
45
12

55
15
40

32
6
26

49
24
25

320
147
173

100,0
45,9
54,1

178

55,6

8
6
8
4

6
9
2

9
4
1
-

7
12
8
4

7
12
4
1

4
1
6
1

31
7
4
4
3

42
45
40
15

13,1
14,1
12,5
4,7

24

7,5

32
16

9
8

18
34

31
23

3

32
14

171
125

53,4
32,1

33

12

34
13

34

3

3

-

26

5

21

1

20

-

15
17

54

48

14

53

49

28

48

294

91,9

26

2,1

17

11

11

22

6

6

1

9

84

26,3

143

44,7

40

26

11

37

37

207

64,7

113

35,4

5

27

19

3

3

14

25

11

* ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 6, f. 65.
** În izvor – limba şi literatura moldovenească.

6

4

26

20

6

11

30
25

4

17

23
9

40
9

Diagrama nr. 1

Raportul, în procente, privind apartenenţa naţională a studenţilor înmatriculaţi în anul I de studii
la diferite facultăţi ale Universităţii de Stat din Moldova (situaţia la 1 septembrie 1946)

Ucraineni
12,5%Alte etni
4,7%

Ruşi
55,6%

Evrei
14,1%
Moldoveni
13,1%

46

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Tabelul nr. 6
Contingentul de studenţi înmatriculaţi în anul II de studii la facultăţile de Istorie şi Filologie,
de Fizică şi Matematică ale Universităţii de Stat din Moldova (situaţia la 1 septembrie 1946)*
Facultăţile
Istorie şi FilologieNumărulRaportul,
Contingentul de studenţi
Fizică şi
total
în %
SecţiaSecţiaMatematică
Istorie
FilologieNumărul total
32
36
27
95
100,0
Sex masculin
20
4
18
42
44,2
Sex feminin
12
32
9
53
55,8
Apartenenţa naţională
Ruşi
22
28
12
62
65,3
Moldoveni
4
1
4
9
9,5
Evrei
4
5
11
20
21,1
Ucraineni
22
44,2Apartenenţa de partid
Comunişti
6
1
7
7,4
Comsomolişti
7
9
11
27
28,4
Fără de partid
19
27
15
61
64,2
Participanţi la război
11
2
6
19
20,0
Locul de trai
18
16
10
44
46,3
Din mediul rural
Din Chişinău
14
20
17
51
53,7
* ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 6, f. 66.

Datele cuprinse în Tabelul nr. 6 denotă că din cei 95 de studenţi înmatriculaţi în anul II de studii 42 (44,2%) erau de sex masculin şi 53 (55,8%) – de sex feminin. După apartenenţa naţională, caşi în cazul studenţilor din anul I de studii, prevalau studenţii de etnie rusă – 62 (65,3%) de studenţi,urmaţi de evrei – 20 (21,1%), moldoveni – 9 (9,5%) şi ucraineni – 4 (4,2%) studenţi. Cât priveşte
apartenenţa de partid: 7 (7,4%) studenţi erau membri de partid, 27 (28,4%) erau comsomolişti şi
61 (64,2%) de studenţi erau fără de partid. Din numărul total de studenţi, 44 (46,3%) erau din mediul rural şi 51 (53,7%) – din oraşul Chişinău. 19 (20%) studenţi erau participanţi la cel de-al DoileaRăzboi Mondial. De constatat că majoritatea covârşitoare a studenţilor înmatriculaţi în anul II destudii la Universitatea de Stat din Moldova o alcătuiau studenţii care au absolvit anul întâi de studii
la Institutul Pedagogic din Chişinău, facultăţile de Istorie şi Filologie, de Fizică şi Matematică.
Diagrama nr. 2

Raportul, în procente, privind apartenenţa naţională a studenţilor înmatriculaţi în anul II de studii
la Facultăţile de Istorie şi Filologie, Fizica şi Matematică ale Universităţii de Stat din Moldova(situaţia la 1 septembrie 1946)
Ucraineni
4,2%
Evrei
21,1%

Ruşi
65,3%

Moldoveni
9,5%47

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Trebuie să constatăm că ponderea studenţilor moldoveni era mică şi în celelalte instituţii
de învăţământ superior din republică. În 1946, din numărul total de 3800 de studenţi din instituţiile de învăţământ superior din Moldova doar 932 (24,5%) erau moldoveni. Din lipsă decadre care ar poseda limba moldovenească (română) procesul de instruire se efectua, de regulă, în limba rusă, fapt ce crea mari dificultăţi în ceea ce priveşte însuşirea materialului de către
studenţi. Erau şi cazuri când studenţii răspundeau la examene în limba română, iar profesorii,
necunoscând limba, obligau studenţii care cunoşteau limba rusă să traducă răspunsul în rusă,ca să-l poată aprecia (cazul lectorului Ţulimov)1.
Din cauza necunoaşterii limbii române s-a dovedit a fi dificilă şi activitatea absolvenţilor Universităţii, veniţi din diferite republici unionale, care s-au încadrat în diferite ramuri ale
economiei naţionale. La începutul anului 1947 şeful interimar al Catedrei Limba şi Literatura
Moldovenească Nicolae Corlăteanu s-a adresat rectorului I.G. Leonov cu o circulară privind „predarea cursului practic de limbă moldovenească la facultăţile Universităţii”. Nicolae Corlăteanu
scria: „Din toate republicile frăţeşti ale Uniunii Sovietice au venit în Moldova tineri entuziaşti...
dar tineretul acesta nu cunoaşte limba poporului moldovenesc. El nu se poate apropia de masele largi ale oamenilor muncii fără să ştie limba moldovenească. Se resimte o nevoie acută
de a da studenţilor noştri cunoştinţe elementare de limbă moldovenească”. Reacţia lui Leonova fost categorică: „Universitatea de Stat din Chişinău nu are indicaţii din partea MinisteruluiÎnvăţământului Superior al URSS cu privire la predarea limbii moldoveneşti”2.
Conform datelor de arhivă, din 1 iulie 1947 numărul studenţilor care au absolvit anului
I şi al celor care au absolvit anul II de studii a crescut uşor, constituind 374 de persoane, inclusiv: la Facultatea de Istorie şi Filologie – 191 (51,1%) de studenţi (inclusiv: secţia Istorie,
anul I – 57, anul II – 30 de studenţi; secţia Limba şi Literatura Rusă, anul I – 47, anul II – 39
de studenţi; secţia Limba şi Literatura Moldovenească, anul I – 18 studenţi); la Facultatea deFizică şi Matematică – 70 (18,7%) de studenţi (inclusiv: anul I – 49, anul II – 21 de studenţi);la Facultatea de Chimie – 48 (12,8%) de studenţi; la Facultatea de Biologie – 27 (7,2%) de studenţi şi la Facultatea de Geologie şi Pedologie – 38 (10,2%) de studenţi3.
În Tabelul nr. 7 aceste date sunt sistematizate după apartenenţa pe sexe, naţională şi departid a studenţilor.
Astfel, potrivit datelor din Tabelul nr. 7, din cei 374 de studenţi, care au absolvit anul I şi,
respectiv, anul II de studii la diferite facultăţi ale Universităţii, 163 (43,6%) erau de sex masculin şi
211 (56,4%) – de sex feminin. În ceea ce priveşte componenţa naţională, prevalau, ca şi la începutul
semestrului, studenţii ruşi, aceştia fiind în număr de 207 (55,3%), urmaţi de evrei – 76 (14,1%),
moldoveni – 39 (10,4%), ucraineni – 39 (10,4%) şi de reprezentanţi ai altor etnii – 13 (3,5%) studenţi. Prin urmare, se atestă o tendinţă de scădere a numărului de studenţi de toate etniile, în afară
de reprezentanţii celei evreieşti, numărul cărora a crescut cu 11 studenţi. Această scădere are ca
explicaţie greutăţile cu care s-au confruntat studenţii în procesul de învăţământ în primii ani dedupă război. Cât priveşte apartenenţa de partid: 31 (8,3%) de studenţi erau membri de partid, 187(50%) – comsomolişti şi 156 (41,7%) de studenţi – fără de partid. 80 (21,4%) de studenţi erau participanţi la cel de-al Doilea Război Mondial, 61 (16%) din ei fiind înmatriculaţi după demobilizarea
din rândurile Armatei Sovietice, după ce a avut loc susţinerea examenelor de admitere.
Cea mai numeroasă era Facultatea de Istorie şi Filologie, la cele trei secţii ale căreia învăţau 191 (51,1%) de studenţi, deci mai mult de jumătate din contingentul total de studenţi, dupăcare urmau facultăţile de Fizică şi Matematică cu 70 (18,7%) de studenţi, de Chimie – cu 48(12,8%), de Geologie şi Pedologie – cu 38 (10,2%) şi de Biologie – cu 27 (7,2%) de studenţi.
Prezintă interes apartenenţa socială a studenţilor înmatriculaţi la diferite facultăţi ale
Universităţii de Stat din Moldava în anul de studii 1946-1947. Aceasta este reprezentată dedatele sistematizate în Tabelul nr. 8.
AOSPRM, F. 51, inv. 4, d. 297, f. 161.
Cozma V. Istoria Universităţii de Stat din Moldova (1946-1996). Chişinău, 1996, p. 31.
3
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 10, f. 59.

1
2

48

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Raportul, în %Geologie şi Pedologie

27
4
23

38
17
21

374
163
211

100,0
43,6
56,4

Biologie

48
18
30

ChimieAnul destudiiI
II
18 49 21
13 39 135 108Numărul totalNumărul total
Sex masculin
Sex feminin
Apartenenţa
naţională
Ruşi
Moldoveni
Evrei
Ucraineni
Alte etnii
Apartenenţa
de partid
Comunişti
Comsomolişti
Fără de partid
Participanţi la război

Anul de Anul destudiistudiiI
III
II
57 30 47 39
29 16 113
28 14 36 36

Fizică şi
Matematică

Contingentul destudenţi

Limba şi literaturaromână**Istorie

Limba şiliteratura
rusăTabelul nr. 7
Contingentul de studenţi care au absolvit anul I şi, respectiv, anul II de studii, la diferite
facultăţi ale Universităţii de Stat din Moldova (situaţia la 1 iulie 1947)*
Facultăţile
Istorie şi Filologie

27
8
11
7
4

20
4
4
1
1

30
7
9
1

28
9
2
-

3
9
6
-

19
8
11
8
3

8
2
11
-

29
3
12
3
1

18
1
2
5
1

25
4
3
4
2

207
39
76
39
13

55,3
10,4
20,3
10,4
3,5

14
31
12
17

7
9
14
9

3
33
11
10

9
30
2

7
11
5

4
26
19
19

11
20
2

1
26
21
7

15
12
3

2
20
16
7

31
187
156
80

8,3
50,0
41,7
21,4

* ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 10, f. 59.
** În izvor – limba şi literatura moldovenească.

Diagrama nr. 3
Raportul, în procente, privind componenţă naţională a contingentului de studenţi care au absolvit
anul I şi, respectiv, anul II de studii la diferite facultăţi ale Universităţii de Stat din Moldova(situaţia la 1 iulie 1947)

Ucraineni
10,4%Alte etni
3,5%

Ruşi
55,3%

Evrei
20,3%

Moldoveni
10,4%

49

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Istorie şi Filologie
Fizică şi Matematică
Geologie şi Pedologie
ChimieBiologieNumărul total
Raportul, în %

17
13
12
8
2
52
13,9

116
51
20
37
22
246
73,3

53
6
5
3
3
70
18,7

Ţărani cu
gospodărie
individuală

Ţăranicolhoznici

Facultăţile

Funcţionari

Muncitori

Tabelul 8
Apartenenţa socială a studenţilor înmatriculaţi în anul de studii 1946-1947 la diferite facultăţi
ale Universităţii de Stat din Moldova (conform datelor din 1 iulie 1947)*
Categorii sociale

5
1
6
1,6

* ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 10, f. 60.

Numărultotal

Raportul,
în %

191
70
38
48
27
374
100,0

51,1
18,7
10,2
12,8
7,2
100,0
-

Diagrama nr. 4

Raportul, în procente, privind apartenenţa socială a studenţilor înmatriculaţi la diferite facultăţi
ale Universităţii de Stat din Moldova (conform datelor din 1 iulie 1947)
Muncitori
13,9%Ţărani cu gospodărie
individuală 1,6%
Ţărani colhoznici
18,7%Funcţionări
73,3%

Diagrama nr. 5

Raportul, în procente, privind contingentul de studenţi la diferite facultăţi
ale Universităţii de Stat din Moldova (conform datelor din 1 iulie 1947)
Biologie 7,2%
Chimie 12,8%
Istorie şi Filologie
51,1%Geologie şi Pedologie
10,2%
Fizică şi Matematică
18,7%

50

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Potrivit datelor din Tabelul nr. 8, referitoare la apartenenţa socială a studenților, prevalau
studenţii ai căror părinţi erau funcţionari – 246 (73,3%) de studenţi, urmaţi de cei ai căror părinţi
erau ţărani colhoznici – 70 (18,7%), muncitori – 52 (13,9%) şi ţărani cu gospodărie individuală
– 6 (1,6%) studenţi. Datele respective demonstrează, cu lux de amănunte, că în perioada grea dedupă război în care s-a pomenit republica posibilităţi mai mari de a-şi face studiile în instituţii deînvăţământ superior aveau copiii de funcţionari, care erau mai bine asiguraţi din punct de vedere
material şi mai bine pregătiţi pentru studii universitare, deşi aceasta nu era o regulă.
În anul de studii 1947-1948, Ministerul Învăţământului Superior al URSS a stabilit pentru
Universitatea de Stat din Moldova un plan de înmatriculare de 275 de studenţi, inclusiv: pentru
facultăţile de Fizică şi Matematică, de Biologie şi Pedologie, de Chimie – câte 50 de studenţi,de Istorie şi Filologie – 100 de studenţi (inclusiv: secţia Istorie – 50, secţia Limba şi LiteraturaRusă – 25 şi secţia Limba şi Literatura Moldovenească – 25 studenţi) şi pentru Facultatea deBiologie – 25 de studenţi1.
Pentru a cunoaşte cum se derula procesul de înmatriculare a studenţilor la Universitatea deStat din Moldova comparativ cu alte instituţii de învăţământ superior din republică şi care era ponderea moldovenilor în contingentul de studenţi, să analizăm datele prezentate în Tabelul nr. 9.

383

238

-

441

-

105

15,1

50

3,8

200

200

200

1325

15,1

87

15,1

73

15,1

64

15,1

64

100,0

288

*ANRM, F. 3007, inv. 1, d. 40, f. 329.

220
225

151

193

1718

În total

200

200

Tabelul nr. 9

Raportul
moldovenilor,în %Au fost depuse
cereri-275

Universitatea de Stat din
Moldova
Institutul Pedagogic dinChişinău
Institutul de Medicină dinChişinău
Institutul Agricol dinChişinău
Conservatorul de Stat dinChişinău
Institutul pentru învăţători
din Bălţi
Institutul pentru învăţători
din TiraspolNumărul total

Inclusiv
moldoveni

Au finalizatsecţiipreuniversitare

20,8

Planul deînmatriculare
1947-1948

Denumirea instituţiei

Raportul,în %Înmatricularea studenţilor în instituţiile de învăţământ superior din
RSS Moldovenească (situaţia la 1 septembrie 1947)*Înmatriculaţi

32

13,4

168

118

70,2

220

65

29,5

210

46

21,9

32

11

34,4

136

101

74,3

148

76,7

1184

521

44,0

180

Astfel, putem constata că cel mai mare concurs pentru susţinerea examenelor de admitere a fost la Institutul de Medicină din Chişinău (441 de cereri pentru 200 de locuri planificate), urmat de Conservatorul de Stat din Chişinău (105 – pentru 50 de locuri), Universitatea deStat din Moldova (383 – pentru 275 de locuri), Institutul Agricol din Chişinău (225 – pentru
200 de locuri) şi Institutul Pedagogic din Chişinău (220 – pentru 200 de locuri). În celelalteinstituţii (Institutul pentru Învăţători din Bălţi şi cel din Tiraspol) numărul solicitărilor era mai
mic decât numărul locurilor oferite. În schimb, în instituţiile de învăţământ pedagogic, institu1

ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 10, f. 16.

51

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

ţii deja cunoscute unor locuitori din republică, numărul moldovenilor înmatriculaţi era multmai mare: la Institutul de Învăţători din Tiraspol – 148 de studenţi, la Institutul Pedagogic dinChişinău – 118 studenţi şi la Institutul de învăţători din Bălţi – 101 studenţi. La Universitatea deStat din Moldova, din numărul celor 238 de studenţi înmatriculaţi la 1 septembrie 1947 doar
32 (13,4%) erau moldoveni.
Totuşi, măsurile organizatorice legate de înmatricularea studenţilor la Universitatea
de Stat din Moldova întreprinse în 1947 n-au dat rezultatele scontate din cauza numărului
redus de absolvenţi ai şcolilor medii din republică. De aceea, rectoratul Universităţii, ţinândseama de dispoziţiile şefului Administraţiei Centrale a Universităţilor, profesorul Jigaci, l-a trimis pe asistentul Catedrei marxism-leninism T.R. Gorbadei la Moscova, unde acestea a făcuto înmatriculare suplimentară a studenţilor pentru Universitatea de Stat din Moldova. A foststabilită o legătură strânsă cu Universitatea de Stat din Moscova, a fost organizat un serviciu
care timp de 2 săptămâni a realizat înmatricularea; în incinta Universităţii şi a MinisteruluiÎnvăţământului Superior al URSS, în incinta diferitelor instituţii de învăţământ au fost afişate
avize şi Regulamentul de admitere a studenţilor la Universitatea de Stat din Moldova. În urma
acestei activităţii, la diferite facultăţii ale Universităţii de Stat din Moldova au fost înmatriculaţi peste 100 de studenţi, care n-au trecut concursul la Universitatea din Moscova şi la alteinstituţii de învăţământ superior din acelaşi oraş1. Ulterior, o bună parte din aceşti studenţi vor
considera aflarea lor la Chişinău ca fiind temporară şi cu prima ocazie, sub diferite pretexte, vor
abandona Universitatea2.
Datele privind contingentul de studenţi la diferite facultăţi ale Universităţii de Stat din
Moldova, în anul de studii 1947-1948, sunt sistematizate în Tabelul 10.

60
40
9
109
59
55
36

53
43
17
113
43
46
26

26
36
62
20
-

139
119
26
284
122
101
62

48,9
41,9
9,2
40,7
17,5
14,5
8,9

I

II

III

62
41
14
117
41
50
34

53
37
19
109
31
44
30

34
37
71
20
-

Raportul,
în %

III

Tabelul nr. 10Numărultotal

IIRaportul,în %Secţiile:
Istorie
Limba şi literatura rusăLimba şi literatura română**În total: Istorie şi Filologie
Fizică şi Matematică
ChimieBiologieSecţiile:
Geologie
PedologieÎn total: Geologie şi PedologieNumărul total
Raportul, în %INumărultotal

Contingentul de studenţi la diferite facultăţi ale
Universităţii de Stat din Chişinău (anul de studii 1947-1948)*
La începutul
La sfârşitul
anuluianului
Facultăţile şi secţiile
Anul de studii
Anul de studii

149
115
33
297
92
94
64

50,2
38,7
11,1
45,3
14,0
14,3
9,8

31
19
50 39,132
20
52 47,759
1978 60,938
1957 52,390
38
128 18,4
70
39
109 16,6
349 26682
697 100,0 312 25391
656 100,0
50,1 38,2 11,8 100,0- 47,6 38,6 13,9 100,0-* ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 23, f. 17.
** În izvor – limba şi literatura moldovenească.

Astfel, potrivit datelor din Tabelul nr. 10, în anul de studii 1947-1948 erau înmatriculaţi
349 (10,1%) de studenţi la anul I de studii, 266 (38,2%) – la anul II şi 82 (11,8%) – la anul III
1
2

ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 23, f. 16.
Ibidem, f. 19.

52

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAde studii. La sfârşitul anului de studii numărul studenţilor s-a micşorat uşor, constituind 312(47,6%) studenţi la anul I de studii şi 253 (38,6%) – la anul II de studii; s-a majorat puţin numărul studenţilor la anul III de studii, constituind 91 (13,9%) de studenţi. Doar numărul studenţilor de la Facultatea de Istorie şi Filologie a crescut de la 284 (40,7%) la începutul semestrului
la 297 (45,3%) la sfârşitul anului de studii. La celelalte facultăţi numărul studenţilor a fost în
descreştere: la Facultatea de Fizică şi Matematică – de la 122 (17,5%) la 92 (14%) de studenţi,de Chimie – de la 101 (14,5%) la 94 (14,3%), de Geologie şi Pedologie – de la 128 (18,4%) la
109 (16,6%) de studenţi.
Situaţia creată în sistemul de învăţământ la Universitate era monitorizată de organelede partid republicane şi unionale. În una din informaţiile instructorului Şcolii de Partid,prezentate secretarului CC al PC(b) al Moldovei N.G. Koval, se menţiona că în anul de studii
1947-1948 din numărul total de 697 de studenţi au abandonat studiile 138 de persoane,
iar pe parcurs au fost înmatriculate 119 persoane. El scria că „la Universitate nu s-a optat
pentru păstrarea contingentului permanent de studenţi. Administraţia Universităţii n-a întreprins măsuri concrete în vederea completării contingentului cu studenţi moldoveni: doar
79 de studenţi din cei care învaţă la Universitate sunt moldoveni, sau 11% din tot contingentul de studenţi”1. Rectorul Universităţii era învinuit că nu a elaborat un plan de învăţământ
reieşind din specificul instituţiei şi nu a asigurat îndeplinirea lui. În anul de studii 19461947 planul de învăţământ a fost îndeplinit doar cu 82%, iar 6 discipline n-au fost în genere
predate sau au fost predate parţial. În următorul an de studii, 1947-1948, n-au fost predate
10 discipline din planul de învăţământ. Orarul prelegerilor şi seminarelor nu corespundea
planului de învăţământ. Nu se respecta numărul de ore prevăzut pentru fiecare disciplină.
Spre exemplu, la disciplina Istoria limbii ruse erau prevăzute doar 4 ore pe săptămână, iar înorar erau incluse 12 ore; la disciplina Economia politică în loc de 3 ore pe săptămână erau
predate 5 ore; la disciplina Istoria URSS în loc de 2 ore pe săptămână erau predate 4 ore
etc. În plus, numărul de ore inclus în orar nu corespundea cu cel din planul de învăţământ.
În locul celor 34 de ore incluse în planul de învăţământ, studenţii anilor I şi II îndeplineaude fapt 42-44 de ore2. Rectoratul era învinuit şi de faptul că nu cunoştea în detalii specificul lucrului catedrelor, nu efectua controlul activităţii lor. Ca urmare, şefii catedrelor nu-şi
onorau obligaţiunile de serviciu: nu pătrundeau în esenţa procesului instructiv-educativ,
nu controlau calitatea lecţiilor predate de profesori; „profesorii şi lectorii nu sunt în relaţii
strânse cu studenţii, nu-i învaţă să lucreze individual şi creativ cu cartea, nu-i atrag în cercetarea ştiinţifică”3.
Cercetătorul Valeriu Cozma constată că cadrele universitare autohtone au fost nevoite să
limiteze predarea disciplinelor în limba moldovenească, studenţii moldoveni fiind siliţi astfel săînveţe limba rusă ca unicul mijloc de acces la realizările ştiinţei sovietice şi universale, metodă
pe larg propagată şi stimulată de Centrul Unional. Politica privind extinderea funcţionării limbii ruse e reflectată în ordinul ministrului Învăţământului Superior al URSS din 11 septembrie1948 „Cu privire la introducerea învăţării limbii ruse în universităţile din republicile naţionale”,
în conformitate cu care „învăţarea limbii ruse este obligatorie”4.
Analiza izvoarelor demonstrează că situaţia nu s-a schimbat nici în următorul an de studii. Conform datelor de arhivă din 1 mai 1949, la diferite facultăţi ale Universităţii îşi făceau
studiile 314 studenţi, inclusiv: 134 (42,7%) ruşi, 58 (18,5%) moldoveni, 29 (9,2%) ucraineni,
86 (27,4%) evrei şi 7 (2,2%) de alte etnii. Din punct de vedere social, contingentul de studenţi
prezenta următorul tablou: fii şi fiice de funcţionari – 204 (65%) studenţi, de muncitori – 57
(18,2%), de ţărani colhoznici – 24 (7,6%), de ţărani cu gospodărie individuală – 22 (7%), demic burghezi – 6 (1,9%) şi reprezentanţi ai cultului – 1 (0,3%) student5.
AOSPRM, F. 51, inv. 7, d. 37, f. 77.
Ibidem, f. 77-78.
3
Ibidem, f. 78-81.
4
Cozma V. Istoria Universităţii de Stat din Moldova (1946-1996). Chişinău, 1996, p. 31.
5
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 46, f. 14.
1
2

53

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

De situaţia alarmantă în ce priveşte componenţa naţională a contingentului de studenţi
era îngrijorată şi administraţia Universităţii. La 19 noiembrie 1950, Nicolae Dimo, prorectorul
Universităţii, declara la una din şedinţele ce avea pe ordinea de zi problemele educaţiei în instituţiile de învăţământ superior din RSS Moldovenească: „Noi (se are în vedere Universitatea
de Stat din Moldova – V.T.) avem 18% de moldoveni, pe când în alte instituţii de învăţământ
superior sunt 60% de studenţi moldoveni… Conducerea de vârf a instituţiilor de învăţământ
superior nu cunoaşte limba moldovenească”1.
Datele privind numărul de persoane care au absolvit în anii 1951-1955 Universitatea deStat din Moldova sunt sistematizate în Tabelul nr. 11.
Tabelul nr.11Numărul de absolvenţi ai Universităţii de Stat din Moldova (anii 1951-1955)*
Anii
Facultăţile şiNumărul Raportul,
specialităţile
total
în %
1951 1952 1953 1954 1955

Fizică şi Matematică
Inclusiv:
Fizică
Matematică
ChimieBiologie şi Pedologie
Inclusiv:
Biologie
Pedologie
Istorie şi Filologie
Inclusiv:
Istorie
Limba şi literatura rusăLimba şi literatura română**GeologieNumărul total
Raportul, în %

30

29

40

47

47

193

15,7

24
6
40
45

20
9
41
62

23
17
56
45

21
26
44
49

21
26
44
49

109
84
225
250

56,5
43,5
18,3
20,3

29
16
104

33
29
111

30
15
81

26
23
76

26
23
66

144
106
438

57,6
42,4
35,6

47
41
16
16
235
19,1

58
40
13
33
276
22,4

35
30
16
28
250
20,3

28
26
22
25
241
19,6

22
22
22
29
228
18,5

190
159
89
124
1230
100,0

43,4
36,3
20,3
10,1
100,0
-

* ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 3, f. 97.
** În izvor – limba şi literatura moldovenească.

Datele Tabelului nr. 11 atestă că în aceşti 5 ani (1951-1955) au absolvit Universitatea deStat din Moldova 1230 de persoane, inclusiv: Facultatea de Istorie şi Filologie – 438 (35,6%)de persoane, Facultatea de Biologie şi Pedologie – 250 (20,3%), Facultatea de Chimie – 225(18,3%), Facultatea de Fizică şi Matematică – 193 (15,7%) şi Facultatea de Geologie – 124(10,1%) de persoane.
Dacă în anul 1952 au absolvit Universitatea de Stat din Moldova 274 de persoane(22,4% din numărul total), atunci în următorii ani se observă o tendinţă de descreştere:în 1953 – 250 (20,3%) de persoane, în 1954 – 241 (19,6%) de persoane şi în 1955 – 228(18,5%) de persoane.
O problemă majoră în activitatea Universităţii rămânea asigurarea cu cadre didactice şifluctuaţia cadrelor didactice. Datele privind numărul cadrelor didactice angajate la diferite facultăţi ale Universităţii de Stat din Moldova (situaţia la 1 septembrie 1947) sunt sistematizate
în Tabelul nr. 12.
1

AOSPRM, F. 51, inv. 9, d. 332, f. 90.

54

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Tabelul nr. 12
Componenţa corpului profesoral-didactic angajat la diferite facultăţi ale Universităţii
de Stat din Moldova (situaţia la 1 septembrie 1947)*Numărul lucrătorilor
Posturile ocupateNumărul total
Raportul, în %Titulari
Cumularzi
Profesori, dr. hab.
2
3
5
8,3
Profesori, fără titlu
1
1
2
3,3
Conferenţiari, dr. în ştiinţe
8
8
13,3
Conferenţiari, fără titlu
2
1
3
5,0
Lectori superiori, dr. în ştiinţe
2
1
3
5,0
Lectori superiori, fără titlu
16
16
25,0
Lectori
13
13
21,7Asistenţi
9915,0
Şef Catedră Militară
1
1
1,7Numărul total
54
6
60
100,0
Raportul, în %
90,0
10,0
100,0
* ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 23, f. 7.

Datele Tabelului nr. 12 denotă că la 1 septembrie 1947 la Universitatea de Stat din
Moldova au fost angajate 60 de cadre didactice: 54 (90%) titulari şi 6 (10%) cumularzi, dintre
care 39 (65%) de persoane erau fără titlu ştiinţific. Fluctuaţia cadrelor pe parcursul anului
de studii 1947-1948 era destul de mare. Astfel, din diferite motive (de boală, arest, trecere cu
traiul în alte localități, comportamentului inadecvat în afara orelor de lucru, reducerii unităţilor de la Catedra Militară etc.) au fost concediate 9 cadre didactice: D.A. Şutov, profesor, dr.
în ştiinţe biologice, M.P. Starenkov, conferenţiar, dr. în ştiinţe filologice, M.A. Pustânnikova, dr.
în ştiinţe filologice, H.T. Zolotarev, lector superior la Catedra Limbi Străine, M.L. Kano, lector
superior, N.I. Kapustin, B.T. Şteinvil, V.A. Tkaciuk, A.D. Lander – lectori la Catedra Militară şi au
fost angajate alte 9 cadre didactice, în exclusivitate de etnie rusă: A.V. Simonov, I.F. Kuzneţov,D.O. Merzleakov, I.A. Maslikov, F.F. Krivonos, S.V. Semeneev, F.F. Vakulenko, I.I. Sinenko şi T.P.
Gorbadei1. Conferenţiarul Ia.S. Grosul şi lectorul superior N.G. Corlăteanu activau la Universitate
în calitate de cumularzi.
Prezintă interes analiza componenţei naţionale, a apartenenţei de partid şi a stagiului demuncă al corpului profesoral-didactic angajat la Universitatea de Stat din Moldova în anul destudii 1947-1948 (Tabelul nr. 13).
Astfel, potrivit datelor sistematizate în Tabelul nr. 13, în anul de studii 1947-1948 la
Universitatea de Stat din Moldova au fost angajate 84 de cadre didactice, inclusiv: 56 (66,7%)
titulari, 14 (16,7%) cumularzi şi 14 (16,7%) plătiţi cu ora. Ca şi în primul an de studii, prevalau
cadrele didactice de etnie rusă, în număr de 43 (54,8%) de persoane, urmate de moldoveni – 18
(21,4%) persoane, evrei – 15 (17,9%) persoane şi alte etnii – 8 (9,5%) persoane. Numărul cadrelor didactice de etnie rusă este mai mare și la categoria „profesori titulari” – 32 (57,1%) depersoane, moldovenii – 9 (16,1%) persoane, evrei – 9 (19,1%) persoane, alte etnii – 6 (10,7%)
persoane.
În ceea ce priveşte apartenenţa de partid, constatăm că 33 (39,3%) de persoane erau
membri de partid şi 51 (60,7%) – fără de partid. Referitor la stagiul de muncă: 29 (34,5%) depersoane aveau un stagiu de până la 5 ani, 22 (26,2%) – un stagiu de la 5 până la 10 ani şi 33(39,3%) – un stagiu mai mare de 10 ani.
La începutul anului de studii 1947-1948 în cadrul Universităţii activau 19 catedre: 4 catedre interuniversitare şi 15 catedre în cadrul facultăţilor.
1

ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 46, f. 7-8.

55

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

-

1

2

1

-

1

2
1
-

1

-

1 10
3
3
4
3
1
3
2
7
3
9 32
9
6
16,1 57,1 16,1 10,7

1

1

-

-

1
2
3
1

1

12
8
7
35
62,5
1
1
1

1

1
3
1

-

1
-

2
2
5
2

Numărul total

Mai mult de 10ani

1Membride partid2
1
6
1Fără de partid

Evrei

1
-

Alte etnii

RuşiTitulari:
Profesori, dr. hab.
Profesori, fără titlu
Conferenţiari, dr. în ştiinţe
Conferenţiari, fără titlu
Lectori superiori,
dr. în ştiinţe
Lectori superiori, fără titlu
Lectori
Asistenţi
În totalÎn %Cumularzi:
Profesori, dr. hab.
Profesori, fără titlu
Conferenţiari, dr. în ştiinţe
Lectori superiori,
dr. în ştiinţe
Lectori superiori, fără titlu
LectoriÎn totalÎn %Plătiţi cu ora:
Profesori, dr. hab.
Profesori, fără titlu
Conferenţiari, fără titlu
LectoriÎn totalÎn %Numărul total
Raportul, în %Moldoveni

Posturile ocupate(titulari/cumularzi/plătiţi
cu ora)Până la
5 ani
De la 5 până la
10 aniApartenenţa
Stagiul de muncă
de partid

Apartenenţa etnică

Raportul, în %Tabelul nr. 13
Componenţa corpului profesoral-didactic angajat în anul de studii 1947-1948 la diferite
facultăţi ale Universităţii de Stat din Moldova, conform apartenenţei etnice, de partid şi
stagiului de muncă*

2
2
6
2

3,6
3,6
10,7
3,6
7,1

3

1

2

1

4

1
1
1

-

1

2
1
1

2
1
2

14,3
7,4
14,3

2

14,3

5
7
4
6
17 30,43
9
1
1
11 19,65
6
4
2
12 21,42123 12
2156 100,0
37,5 41,1 21,4 37,5 100,0
-

1

-

2

-

-

4
1
9
64,3

2
2
3
1
6 42,9
1
1
7,4
5
3
6
5
14 100,035,7 21,4 42,9 35,7 100,0
-

1
1
1
1
3
3
2
2
4
5
3
2
28,6 35,7 21,4 14,3
18 43 158
21,4 54,8 17,9 9,5

1
6
7
50,0
51
60,7

1
1
1
7,1
1
2
2 14,3
1
1
1
7,1
4
3
4
3
10 71,473
4
7
14 100,050,0 21,4 28,6 50,0 100,0
33
29 22
33
84
39,3 34,5 26,2 39,3 100,0
-

3
2
1
1
5
6
3
35,7 42,9 21,4

* ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 23, f. 10-11.

În pofida măsurilor întreprinse de rectorul I.G. Leonov, în primii ani de existenţă,Universitatea a dus lipsă permanentă de cadre calificate, în special de profesori şi conferenţiari
universitari. În anul de studii 1947-1948 în cadrul Universităţii erau vacante 10 posturi de profesor, şef catedră (pentru catedrele: marxism-leninism, Geologie, Analiză Matematică, Geometrie,
Fizică Experimentală, Fizică Generală, Istorie Universală, Literatura Rusă, Limba Rusă şi Zoologie)şi 10 posturi de profesor, conferenţiar şi lector superior la următoarele cursuri: marxism-leni56

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

nism, filosofie, mineralogie şi petrografie, pedologie, chimie fizică şi coloidală, chimie anorganică,fizică teoretică şi experimentală, zoologie, botanică şi istorie universală1.
Mulţi şefi de catedră încadraţi în procesul de instruire nu erau confirmaţi în posturile pe
care le ocupau. Spre exemplu, la 2 din cele 4 catedre interuniversitare şi la 10 din cele 15 catedre universitare şefii de catedră activau fără a fi confirmaţi în funcţie2. La confirmare se lua în
calcul nu doar prezenţa titlului ştiinţific, dar şi devotamentul faţă de regimul totalitar. Decisivă
la numirea în posturile de conducere era şi apartenenţa etnică. Datele privind componenţa naţională a corpului didactico-ştiinţific al Universităţii de Stat din Moldova între anii 1946 şi 1951
sunt sistematizate în Tabelul nr. 14.
Tabelul nr. 14
Componenţa naţională a corpului didactico-ştiinţific al Universităţii
de Stat din Moldova între anii 1946 şi 1951*
1946
1951
Naţionalitatea
PersoaneÎn %PersoaneÎn %Moldoveni
9
25,7
18
13,0
Ruşi
18
51,4
89
64,5
Ucraineni
9
6,5
Evrei
5
14,3
16
11,6
Alte etnii
3
8,5
6
4,3
Numărul total
35
100,0
138
100,0

* ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 95, f. 78; d. 727, f. 3.

Datele Tabelului nr. 14 demonstrează că, deşi tendinţa de creştere a numărului de cadre
didactice naţionale este una evidentă – de la 9 în 1946 la 18 în 1951, totuşi, raportat la numărul celor de alte etnii, el este în descreştere, constituind doar 13% în 1951, spre deosebire de
25,7% în 1946.
Ulterior, numărul catedrelor şi al profesorilor încadraţi în activitatea didactică şi ştiinţifică a crescut. În 1950 la cele 5 facultăţi ale Universităţii existau 28 de catedre în care activau
127 de colaboratori ştiinţifici, inclusiv: 9 (7%) profesori, 19 (15%) doctori conferenţiari şi 99(78%) de lectori şi asistenţi. Aceste date demonstrează că 78% din numărul total al colaboratorilor Universităţii nu dispuneau de grad ştiinţific şi titlu ştiinţifico-didactic, iar 31,5% activau
în instituţii de învăţământ superior timp de doar un an sau doi.
O problemă majoră în activitatea Universităţii era completarea catedrelor cu şefi de catedră, având titlu ştiinţific şi grad didactic. Din 28 de şefi de catedră doar 8 deţineau gradul deprofesor universitar, (3 dintre care activau la Universitate prin cumul), 17 erau doctori în ştiinţe, conferenţiari universitari şi 3 – lectori superiori3.
Într-o situaţie complicată se afla secţia Filologie, în special Catedra de Limba şi LiteraturaRusă. Pe parcursul celor 5 ani de activitate a Universităţii contingentul de lectori de la această
catedră s-a schimbat de câteva ori. Numai în anul de studii 1949-1950 din cei 11 lectori 9 au
fost schimbaţi. Comisia instituită, în frunte cu şeful Secţiei propagandă şi agitaţie a CC al PC al
Moldovei C. Cernenco, care a verificat în mai 1950 activitatea Universităţii, a ajuns la concluzia că o asemenea situaţie s-a creat din cauza „atitudinii eronate a rectorului Leonov faţă decadrele didactice, dar şi din motivul că la aceste catedre au fost angajate persoane cu un trecut dubios”4. În plus, la sfârşitul anului de studii 1948-1949, în pofida necesităţii stringente în
cadre didactice calificate, rectorul Leonov i-a eliberat din funcţie pe doi lectori pregătiţi la unnivel adecvat – Vartapetov şi Andronov; din cauză criticii aduse de aceştia la adresa rectorului
Universităţii, le-au fost create condiţii insuportabile de muncă5.
Ibidem, f. 11-12.
Ibidem, f. 12-14.
3
AOSPRM, F. 51, inv. 9, d. 39, f. 20.
4Ibidem.
5
Ibidem, f. 22.
1
2

57

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

De fapt, situaţia creată era condiţionată şi de atitudinea organelor de partid şi sovieticefaţă de trecutul profesorilor sau faţă de pregătirea lor politică şi ideologică: mulţi din ei erauînvinuiţi că în timpul ocupaţiei fasciste au rămas pe teritoriul ocupat şi au colaborat cu cotropitorii. Printre aceştia: profesorul Pilaşevski (şef catedră de Limba rusă, unde lucra şi fiica sa) – înperioada războiului a rămas pe teritoriul ocupat şi a colaborat cu fasciştii1; lectorul Ohrimenko(şef catedră) – în perioada războiului s-a aflat pe teritoriul ocupat, în regiunea Poltava, undecolabora cu fasciştii şi publica în presa burghezo-naţionalistă articole antisovietice; lectorul
Marcenko (şef catedră) – în timpul războiului a dezertat din rândurile Armatei Sovietice şi s-a
refugiat în oraşul Odesa, ocupat de trupele fasciste; conferenţiarul Murzaev – în perioada războiului s-a aflat în oraşul Kiev, ocupat de trupele germane, şi timp de doi ani a activat în calitate
de colaborator ştiinţific la Institutul de Geologie; fostul menşevic Trofimenko şi asistenta Radulîn perioada războiului au rămas pe teritoriul ocupat şi au colaborat cu fasciştii. Condamnabile
erau şi viziunile politice duşmănoase puterii sovietice. Astfel, profesorul Daşkevici, decanul
Facultăţii de Chimie, era învinuit că în trecut a fost menşevic şi împărtăşea idei antisovietice;conferenţiarul Kokorin, şef catedră Analiză Chimică – pentru faptul că era fiu de culac; conferenţiarului Lobanov, venit din Polonia în 1945, i se imputa că întreţinea relaţii de prietenie
cu preotul din localitate, pe care îl invita în apartamentul său ce i-a fost repartizat în căminul
Universităţii, astfel discreditându-se nu doar pe sine, dar şi instituţia în care activa; lectorul superior Andriuşcenko nu insufla încredere din cauza viziunilor sale politice, în perioada războiului acesta a rămas pe teritoriul ocupat şi a colaborat cu cotropitorii; lectorul Reveca Glinberg
de la Facultatea de Limbi Străine – pentru faptul că şi-a făcut studiile în Franţa şi în Cehia, iarsoţul ei, fost şef catedră la Institutul Agricol, arestat în anul 1949, încriminându-i-se că era înflăcărat naţionalist burghez şi troţchist2.
Rectorul Leonov era învinuit de faptul că „nu face faţă lucrului instructiv-educativ şi ştiinţific din cadrul Universităţii, …a pierdut simţul responsabilităţii pentru soluţionarea problemelor importante privind selectarea cadrelor didactice; a uitat de principiile bolşevice de care trebuie să se conducă în rezolvarea problemei cadrelor; aplică metode eronate de administrare; …
din punct de vedere teoretico-ştiinţific nu creşte: de trei ori a amânat termenele de prezentare
a tezei de doctorat şi de două ori a modificat tema acesteia; …deseori înlocuieşte conducerea
operativă prin fraze goale şi promisiuni declarative, se ocupă de lucruri mărunte, scăpându-i
din atenţie problemele fundamentale ce ţin de îmbunătăţirea lucrului instructiv-educativ şiştiinţific; …nu suportă critica îndreptată împotriva sa, deseori nu ţine cont de sfaturile organizaţiei de partid şi de opinia publică universitară”3. În plus, în pofida situaţiei create, în anul destudii 1948-1949 a angajat 26 de lectori, dintre care 12 s-au aflat temporar pe teritoriul ocupatde trupele germano-fasciste, alţii fiind foşti menşevici, foşti fii de culaci etc.4
În schimb, profesorii (Andreev, Ablov, Pavlov, Şutov etc.) şi conferenţiarii (Mohov, Grosuletc.) de frunte ai Universităţii erau suprasolicitaţi atât în cadrul Universităţii, cât şi în alte instituţii de învăţământ sau în filiala moldovenească a Academiei de Ştiinţe din URSS5.
Importantă în activitatea Universităţii era şi conlucrarea administraţiei cu cadrele didactice transferate de la Institutul Pedagogic, atât în primii ani de la fondarea Universităţii,cât şi după fuziunea, în 1960, a Universităţii de Stat din Moldova cu Institutului Pedagogic dinChişinău6.
Administraţia Universităţii s-a confruntat cu încă o problemă – rezultatele slabe ale studenţilor la sesiunea de examinare din vara anului 1948. Ca urmare, în proiectul dispoziţiei
Sovietului Miniştrilor al URSS din 31 august 1948 se prevedea că în anul I de studii studenţii cu
În vara anului 1949, în baza deciziei Guvernului, tatăl şi fiica Pilaşevski au fost expulzaţi din republică, caelemente de clasă duşmănoase puterii sovietice (Ibidem, f. 21.)
2
Ibidem, f. 21-25.
3
Ibidem, f. 24.
4
Ibidem, f. 23.
5
Ibidem.
6
AOSPRM, F. 51, inv. 22, d. 88, f. 180-182).
158

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAreuşită slabă nu vor mai fi asiguraţi cu burse. La 25 august, acelaşi an, ştiind despre proiectul
unei asemenea decizii, preşedintele Sovietului Miniştrilor al RSS Moldoveneşti G.Ia. Rudi s-aadresat locţiitorului preşedintelui Sovietului Miniştrilor al URSS C.E. Voroşilov cu rugămintea
ca printr-o dispoziţie specială a Sovietului Miniştrilor al URSS bursele să fie acordate, ca excepţie, pe o perioadă de încă doi ani tuturor studenţilor moldoveni: nu doar celor care au susţinut
cu note bune şi foarte bune examenele de admitere şi examenele din sesiunile anuale, dar şi
celor care au susţinut aceste examene cu note satisfăcătoare, cerând totodată ca timp de doi
ani ei să nu plătească taxa pentru studii. G.Ia. Rudi explica reuşita slabă a studenţilor moldoveni prin faptul că aceştia şi-au făcut studiile generale în perioada când Basarabia s-a aflat încomponenţa României, deci n-au studiat asemenea discipline ca limba rusă, istoria şi geografia
popoarelor URSS etc., că după eliberarea Moldovei şcolile de şapte ani şi cele medii din republică nu erau asigurate cu cadre calificate naţionale. În plus, recolta slabă din 1946 a afectat grav
situaţia materială a populaţiei. Toate acestea au influenţat semnificativ şi reuşita studenţilor. În
primul semestru ei n-au putut să obţină note bune şi foarte bune la toate disciplinele. În schimb,
în semestrele următoare studenţii moldoveni au început să se acomodeze, învaţă limba rusă şireuşesc de rând cu studenţii de naţionalitate rusă sau de alte naţionalităţi. În afară de aceasta,în anul de studii 1947-1948 numărul de moldoveni care au absolvit şcoala medie era destul demic – în total 160 de persoane. Asigurarea cu burse ar fi garantat majorarea contingentului destudenţi moldoveni în instituţiile de învăţământ superior din republică1.
Una dintre problemele majore în activitatea Universităţii era asigurarea cu blocuri de studii şi cu cămine pentru studenţi. Deciziile adoptate de instanţele republicane cu privire la asigurarea cu blocuri de studii şi cămine se realizau anevoios. Spre exemplu, pentru transferarea
la balanţa Universităţii a clădirii cu două etaje de pe strada Gogol nr.2 au fost adoptate numeroase decizii ale Sovietului Comisarilor Poporului al URSS (din 12 octombrie 1945), Sovietului
Comisarilor Poporului al RSS Moldoveneşti (din 4 iunie 1945), ale Sovietului Miniştrilor al
RSS Moldoveneşti (din 4 iunie 1946, 10 iunie 1947 şi 15 august 1947), dar problema a rămas
nesoluţionată. La fel era situaţia şi cu transferarea la balanţa Universităţii a Casei de Cultură
situate pe strada Livezilor (care se afla în gestiunea Ministerului Securităţii de Stat al RSS
Moldoveneşti), în calitate de cămin pentru studenţi. Pentru soluţionarea cazului au fost adoptate decizia Sovietului Comisarilor Poporului al URSS din 12 octombrie 1945 şi decizia Sovietului
Comisarilor Poporului al RSS Moldoveneşti din 4 martie 19462.
Conform dispoziţiei Sovietului Miniştrilor al RSS Moldoveneşti din 4 ianuarie 1948,
Universităţii de Stat din Moldova i-a fost pus la dispoziţie etajul doi în casa nr.100 de pe strada
Şciusev. Ulterior s-a constatat că în timpul cutremurului din 1940 clădirea a fost serios avariată
şi nu putea fi utilizată în calitate de bloc locativ. Această constatare a făcut-o şi comisia creată
special de arhitectul principal al oraşului Chişinău E.M. Bedenkov3.
În faţa Universităţii stătea sarcina de a asigura diferite domenii ale economiei naţionale cu cadre naţionale. Despre atitudinea instituţiilor republicane faţă de asigurarea diferitelor
domenii ale economiei naţionale cu cadre naţionale putem judeca după proiectul de decizie al
Sovietului Miniştrilor al RSS Moldoveneşti din august 1948 „Cu privire la măsurile de consolidare a bazei tehnico-materiale şi acordarea ajutorului Universităţii de Stat din Chişinău în anulde studii 1948-1949”, în care era prevăzut ca rectorul Universităţii I.G. Leonov să organizeze înmatricularea la timp şi calitativ a 250 de studenţi şi să acorde o atenţie deosebită înmatriculării
studenţilor moldoveni4. Aceeaşi constatare o putem depista şi în decizia Sovietului Miniştrilor
al RSS Moldoveneşti din 9 iunie 1949 „Cu privire la pregătirea instituţiilor de învăţământ superior şi mediu de specialitate pentru noul an de studii 1949-1950”, în care se menţiona că„instituţiile de învăţământ superior trebuie să asigure înmatricularea studenţilor la anul I destudii 1949-1950, numărul prevăzut de planul de înmatriculare pentru anul 1949, în special de
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 2, f. 49.
Ibidem, f. 51.
3
Ibidem, f. 56-56 verso.
4
Ibidem, f. 52.
1
2

59

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

pe seama tinerilor de naţionalitate moldoveni. În care scop, este necesar de a efectua lucrul depopularizare a instituţiilor de învăţământ în rândurile absolvenţilor şcolilor de şapte ani şi ai
celor medii, în care limba de instruire este limba moldovenească”1.
După mai multe eforturi depuse de organele de resort civile şi de partid, în 1948 în republică studii superioare au obținut 588 de persoane, iar studii medii - 1525 de persoane. În pofida
acestui fapt, unele ministere, departamente şi instituţii de învăţământ n-au îndeplinit planul deînmatriculare pentru anul de studii 1948-1949 (din 45 de instituţii de învăţământ superior şi mediu de specialitate doar 30 au îndeplinit planul de înmatriculare) şi au admis o exmatriculare substanţială a studenţilor2. Pe parcursul anilor exmatriculările din instituţiile de învăţământ superior din republică au continuat. Spre exemplu, în decizia Sovietului Miniştrilor al RSS Moldoveneşti
din 25 iulie 1952 „Cu privire la pregătirea instituţiilor de învăţământ superior şi mediu de specialitate pentru noul an de studii 1952-1953” se menţiona că în primul semestru al anului de studii
1951-1952 din instituţiile de învăţământ superior au fost exmatriculaţi 250 de studenţi, ceea ceconstituia 4,1% din numărul total de studenţi, inclusiv: din instituţiile subordonate MinisteruluiÎnvăţământului al RSS Moldoveneşti – 7% (Institutul Agricol – 3%, Universitatea de Stat – 2,6%
etc.), iar din instituţiile de învăţământ de specialitate 732 de elevi, sau 7% din numărul total
de elevi, inclusiv: din instituţiile subordonate Ministerului Agriculturii al RSS Moldoveneşti –10,8%, Ministerului Sănătăţii al RSS Moldoveneşti – 10%, Ministerului Învăţământului al RSS
Moldoveneşti – 5,9% (şcoala medie de construcţii comunale – 10,9%, şcoala medie de cultură
fizică şi sport – 7,3% şi şcoala medie de drumuri auto – 7,7)3.
O problemă importantă, de care depindea în mare parte reuşita la învăţătură, era asigurarea studenţilor cu cămin. Din lipsa căminelor, studenţii erau cazaţi în sala de lectură a bibliotecii, în clubul Universităţii şi în 10 auditorii ale blocului de studii, iar 120 de studenţi au fostcazaţi, până la 20 ianuarie 1949, în sala sportivă. În plus, 15 auditorii din blocul de studii erau
date profesorilor în calitate de apartamente, din care cauză procesul de instruire avea loc îndouă schimburi, ceea ce se reflecta negativ asupra calităţii studiilor, în special la Facultatea deIstorie şi Filologie, la care studenţii învăţau în schimbul doi4.
Analiza izvoarelor de arhivă inedite şi a literaturii monografice permite să concluzionămcă în anii de după război necesitatea fondării Universităţii de Stat din Moldova a fost determinată de numeroşi factori, inclusiv de situaţia ce exista la acel moment în republică, în general, şiîn sistemul de învăţământ, în particular, înfiinţarea ei fiind justificată atât din punct de vedere
social-economic şi politic, cât şi din punct de vedere cultural. Din acest considerent, întemeierea Universităţii de Stat din Moldova trebuie privită în contextul spaţiului ex-URSS. Instituită
după modelul universităţilor din Uniunea Sovietică, Universitatea de Stat din Moldova reprezenta o parte componentă a sistemului de învăţământ universitar sovietic. Toate problemele
legate de organizarea activităţii ştiinţifice, a procesului instructiv-educativ, de aprovizionarea
cu literatură ştiinţifică şi didactică, de elaborarea planurilor şi programelor de studii erau coordonate şi controlate de Ministerul Învăţământului Superior al URSS şi de secţiile speciale ale
CC al PC(b) din URSS.
Fondată în condiţii destul de complicate: situaţia dezastruoasă de după război, seceta şi
foametea din 1946-1947 provocată de politica antinaţională a conducerii de vârf a Partidului
Comunist din Moldova, slaba pregătire a intelectualităţii băştinaşe, deportările masive, colectivizarea forţată, politica de rusificare şi de deznaţionalizare promovată intens, pe parcursul
anilor, de statul sovietic etc., Universitatea în evoluţia ei s-a confruntat cu un şir de dificultăţi
atât de ordin obiectiv, cât şi, în special, de ordin subiectiv.
În procesul de instituire instituţia a cunoscut, convenţional, două perioade. Prima perioadă cuprinde anii 1944-1945, când în republică începe restabilirea economiei naţionale, iar
guvernarea moscovită, preocupată de gravele probleme de război, nu putea să se ocupe pleIbidem, f. 60.
Ibidem, f. 59-60.
3
Ibidem, f. 71-72.
4
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 37, f. 2-3.
1
260

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

nar de cele ce ţineau de învăţământ. Tot atunci în rândurile intelectualităţii locale se cristalizează ideea creării unei instituţii de învăţământ superior de tip universitar. Ideea înfiinţării în
RSS Moldovenească a unei asemenea instituţii de învăţământ apare în 1944 şi este expusă deMacarie Radul, comisar al poporului pentru învăţământ din RSS Moldovenească, şi de Mihail
Pavlov, seful Direcţiei şcoli superioare din cadrul acestui comisariat. Însă, această idee a rămas
nerealizată, cauzele fiind atât de ordin intern, cât şi de ordin extern. Fondarea Universităţii deStat din Moldova a necesitat timp şi eforturi din partea instituţiilor republicane, dar şi a celor
unionale, abilitate cu soluţionarea acestei probleme.
Cea de-a doua perioadă începe cu anul 1946, când sunt întreprinse măsuri concrete şi
evidente în acest sens. Astfel, pe parcursul anului 1946 au fost adoptate un şir de decizii concrete care, în cele din urmă, s-au soldat cu deschiderea la 1 octombrie a Universităţii de Stat din
Moldova. Iar la 21 decembrie 1946, conform deciziei Biroului CC al PC(b) al Moldovei, a avut loc
inaugurarea solemnă a Universităţii de Stat din Moldova.

I.2. Baza materială a Universității de Stat din Moldova
O Universitate se defineşte, în primul rând, prin capitalul său simbolic. Prestigiul, statutul şi recunoaşterea din partea societăţii constituie acel raison d’être al unei instituţii de învăţământ superior. Dar existenţa şi buna funcţionare a unei universităţi depinde de activele şi
resursele sale. Cu cât acestea sunt mai mari, cu atât fundamentele de dezvoltare a unei asemenea instituţii vor fi mai solide. Istoria Universităţii de Stat din Moldova demonstrează această
aserţiune cu lux şi amănunte.
Ca bază documentară a prezentului studiu ne-au servit materialele oferite de arhiva
universităţii1, cea a Partidului Comunist din Moldova2, precum şi referinţele din presa epocii.
Istoriografia problemei încape în cele două contribuţii dedicate istoriei universităţii3.
Conceptul de bază materială, destul de lax, trebuie şi el explicat. Dicţionarul Explicativ alLimbii Române îl defineşte ca „totalitatea mijloacelor (clădiri, instalaţii, forţă de muncă etc.) carepermit desfăşurarea unei activităţi economice sau ştiinţifice”. Cu alte cuvinte, sunt activele instituţiei, generate atât din alocaţiile bugetare, cât şi din activităţile (serviciile prestate, contractele
cu agenţi economici, exploatarea unor resurse etc.) structurilor universităţii. Baza materială, aşacum era înţeleasă la acel moment, se împărţea în fondul imobil (clădirile, gestionate de universitate, termenul de „proprietate” nu era utilizat în sensul modern), şi cel mobil (materialele didactice şi utilajele destinate cercetării). În capitolul de faţă, ne vom preocupa, în special de fondurile
imobiliare, chiar dacă nu vom trece cu vederea şi evoluţia activelor mobile.
Primele documente care vizează deschiderea unei universităţi vin din anul 1944, imediatdupă ocuparea Chişinăului. Macarie Radul, comisarul poporului pentru învăţământ, şi Mihail
Pavlov, şeful Direcţiei şcoli superioare, întocmesc un memoriu informativ denumit „Despre
deschiderea Universităţii de Stat din Moldova”, în care se demonstrează necesitatea deschiderii
unei instituţii naţionale de învăţământ în Moldova Sovietică4. Chiar dacă în RSSM au existat
instituţii de învăţământ superior, acestea au avut cu precădere un profil pedagogic. O instituţie

Păstrate în fondurile Arhivei Naţionale din Republica Moldova (ANRM), F. 3186, cu materialele până în 1970şi în fondurile Arhivei USM între 1971-1989.
2
Arhiva Organizaţiilor Social-Politice din Republica Moldova (AOSPRM), F. 51.
3
Poprujnaja P. I. Universitatea de Stat din Chişinău. Schiţă istorică, Chişinău, 1974; V. Cozma, Istoria Universităţii de Stat din Moldova (1946-2006), Chişinău, 2006. De altfel, regretatul profesor V. Cozma menţionează
o lucrare în mss., aflată în arhiva sa personală, semnată de prorectorul de atunci Mihail Postolache, Clădirile
USM, la care, din păcate, nu am avut acces.
4
Poprujnaja P. I. Universitatea de Stat din Chişinău. Schiţă istorică, Chişinău, 1974.
1

61

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

polivalentă, care, pe lângă dimensiunea didactică, mai avea şi o misiune academică, de cercetare n-a existat în Basarabia. Nici în perioada ţaristă şi nici în cea interbelică, basarabenii nu
au putut să beneficieze de o instituţie de învăţământ superior. Lipsa unei tradiţii universitare
locale1 a însemnat necesitatea de a o lua de la zero, necesitatea de a înnoda o tradiţie şi de acăpătui o instituţie.
Decizia politică de a fonda o universitate la o periferie naţională a constituit un exemplu
clasic al statului acţiunii afirmative2, pentru reuşita căruia nu era necesară doar iniţiativa şidorinţa Centrului, dar şi entuziasmul şi angajamentul total al „beneficiarilor” de la periferie. Încazul Universităţii de Stat din Moldova, aceste două elemente au funcţionat, cel puţin la primaetapă, în asemenea măsură, încât să asigure reuşita proiectului. În primii ani de existenţă, toate
universităţile nou-fondate, mai ales cele de la periferii, erau finanţate din bugetul unional, ca
treptat să fie trecute la balanţa republicilor unionale respective3. Considerăm că în această sincronizare a fost pusă baza universităţii noastre.
La 8 ianuarie 1946 ministerul educaţiei din URSS l-a recomandat în funcţia de rector al
Universităţii de Stat din Moldova pe Ivan Grigorievici Leonov (membru de partid din 1918)4.
Acesta a adunat în jurul său un nucleu de savanţi cu care a organizat universitatea: prorectorul pentru activitate administrativă şi economică Fiodor Iakovlevici Alifanov, fost profesor, cu
un mare stagiu de muncă în domeniul administrativ, membru al partidului din 1920. Meritulsău în formarea şi dezvoltarea bazei materiale a universităţii între anii 1946-1963 (cât a fost
prorector) nu poate fi subapreciat. Anume el a şi fost primul angajat oficial al universităţii5. Din
acelaşi grup de lucru au mai făcut parte academicianul A. Dimo, profesorii A. Ablov, M. Pavlov
şi istoricul Iachim Grosul6.
Pentru formarea Universităţii de Stat din Moldova, istorică a fost decizia Consiliului deMiniştri nr. 202 din 4 martie 19467, în care se face referinţă directă la crearea bazei materiale
a noii instituţii. Astfel, la punctul 5, pentru facilitatea activităţilor didactice şi de cercetare, sepreconiza crearea unei grădini botanice (dendrariu) cu o suprafaţă de 50 ha în aria oraşului,
cerându-i-se executivului orăşenesc să ia măsuri în această privinţă. Tot acolo se stipula ca, pelângă crearea catedrelor și a laboratoarelor, să fie instituit un muzeu de ştiinţe naturale, un observator, o staţiune hidrobiologică şi meteorologică. La p. 7 al deciziei se preconiza rezervarea
unor fonduri bugetare în sumă de 79 de mii de ruble pentru angajaţii universităţii în număr
de 23 de persoane. La p. 8 se cerea întocmirea în regim de urgență a unui deviz de cheltuieli
pentru necesităţile universităţii. Până la întocmirea acestuia, Guvernul aloca suma provizorie
de 250 de mii de ruble, de care rectorul putea dispune pe proprie responsabilitate, pentru organizarea instituţiei8. Chiar dacă primul buget nu era foarte însemnat, trebuie să ținem cont decircumstanţele în care a fost realizat, dar şi în aceste condiţii se poate vedea voinţa factorilor
de decizie din RSS Moldovenească de a ajuta, în măsura posibilităţilor, tânăra instituţie cu cele
necesare pentru începerea studiilor.
Deoarece universitatea a pornit de la zero, ideea unei absorbţii instituţionale fiind abandonată încă de la început, problema de bază a fost cea a sediului. În primele luni ale existenţei
sale, din ianuarie până în aprilie 1946, „sediul”, adică nucleul de colaboratori, a fost găzduit
Facultăţile de Agricultură şi Teologie ale universităţii ieşene au existat ceva mai mult de un deceniu şi, pelângă tot simbolismul lor, nu au putut crea tradiţii universitare palpabile, pentru care este nevoie de decenii,
ori chiar mai mult. Adăugăm şi tratamentul aplicat intelectualităţii basarabene, obligată să se retragă dincolo de Prut, care a creat acel vid de cadre, suplinit de transnistreni şi de originari din Rusia, cu toate efectele
imediate şi de durată inerente.
2
Martin Terry. The Affirmative Action Empire: Nation and Nationalism in the Soviet Union, 1923-1939. Cornell University Press, 2001.
3
Cozma V. Istoria Universităţii de Stat din Moldova (1946-2006). Chişinău, 2006, p. 20.
4ANRM, F. 3186, inv. 1, d.13, f. 8.
5
Ibidem, f. 9.
6
Ibidem.
7
ANRM, F. 3186, inv.1, d.1.
8
Ibidem, f. 2.
1

62

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

într-unul din birourile Ministerului Educaţiei. Căutarea locului pentru campusul universitara fost una din problemele ce trebuia soluţionată urgent, fiindcă de ea depindea deschiderea
cursurilor în toamna lui 1946, aşa cum era decis. Iniţial, după proiectul academicianului Alexei
Sciusev, chişinăuian de origine şi autorul planului general de restabilire postbelică a oraşului,principalul corp al Universităţii trebuia să fie amplasat în complexul fostului Liceu Eparhial defete (str. Munceşti, 6), care, cu toate că a fost avariat în timpul seismului din noiembrie 1940
şi al războiului, avea o poziţie centrală (chiar la începutul arterei principale a oraşului) şi oinfrastructură solidă, în jurul căreia se putea înfiripa uşor carcasa viitoarei instituţii de învăţământ superior. Problema era că reparaţiile preconizate pentru aducerea edificiului în starefuncţională puteau să dureze o perioadă de doi ani, iar cei însărcinaţi cu fondarea universităţii
nu erau dispuși să aştepte atât. S-a mai invocat ca unul din impedimente și circulaţia intensă atrenurilor, dar, după părerea noastră, principalul motiv pentru care această clădire nu a putut
fi obţinută consta în faptul că în ea se afla sediul principal al Lagărului prizonierilor de război
(GULAG), din subordinea NKVD-ului. Chiar dacă s-a dorit iniţial evacuarea prizonierilor şi amplasarea Universităţii în clădirea fostului liceu, apoi a Institutului Pedagogic, autorităţile departid nu au reuşit să convingă Centrul în această privinţă. Fără investiţii şi reparaţii capitale1 –pentru prizonieri nu era prevăzut un asemenea lux – unul dintre cele mai frumoase edificii dinoraş, Liceul eparhial, s-a deteriorat definitiv şi în câţiva ani a fost demolat.
Ulterior s-a examinat posibilitatea amplasării campusului în cartierul cuprins între actualele străzi 31 august, Puşkin, Bucureşti şi Bănulescu-Bodoni, unde, de asemenea, exista oinfrastructură academică alcătuită din două licee (liceul regional, „B.P. Hașdeu”, actualmente
Muzeul Naţional de Istorie a Moldovei şi liceul „Dadiani”, actualmente Muzeul de arte). Dar,
deoarece ultima clădire aparţinea la acel moment Comitetului Central al PCM, s-a renunţat şila această idee2.
Până la urmă, sediul noii instituţii, aşa cum ne vorbeşte p. 9 al documentului analizat, a fostamplasat în cartierul cuprins între străzile Pirogov (Kogălniceanu), Sadovaia (Alexe Mateevici),
Gogol (Bănulescu-Bodoni) şi Puşkin, în gestiunea universităţii trecând toate clădirile cuprinse în acest perimetru. La acel moment, aprilie 1946, în cartier se aflau mai multe clădiri ceaparţineau altor instituţii. Bunăoară, în sediul fostului Liceu Real (str. Kogălniceanu, 65) se afla
Institutului Pedagogic, iar în clădirea fostului Seminar teologic (Kogălniceanu, 67), precum şiîn casa de pe str. Gogol (Bănulescu-Bodoni) 2, azi demolată, se aflau instituţiile Ministerului deInterne şi cele ale Ministerului Securităţii Naţionale (MKGB)3. Dacă în privinţa transferurilorde spaţii, probleme cu Institutul Pedagogic practic nu au existat4, actul de semnare-primire,parafat în iunie 1946, stipula evacuarea clădirii la 1 iulie5, atunci cu cele ocupate de NKVD a fost
mult mai complicat. Nici în august, nici chiar în septembrie, autorităţile universităţii, nici chiar
cele republicane de partid nu au reuşit să impună executarea deciziei din martie a guvernului.
Discuţiile pe marginea acestui subiect au constituit obiectul unei largi corespondenţe care s-aîntins pe câţiva ani6. Acest fapt a dus la amânarea inaugurării universităţii cu o lună7, din carecauză lecţiile au început la 1 octombrie şi nu la 1 septembrie ca în toate şcolile sovietice. De
Printr-o decizie anterioară, din 29 septembrie 1945, Consiliul de Miniştri din RSSM decidea ca pentru construcţia căminelor universităţii în acel loc să fie eliberată importanta sumă de un milion de ruble, dar ulterior aceasta a fost redirecţionată pentru restaurarea şi reparaţia capitală a campusului actual al universităţii,v. ANRM, F. 3186, inv. 1., d.1, f. 9.
2
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 13, f.16.
3
Ibidem, f. 3.
4
Un proiect de hotărâre al Consiliului de Miniştri în privinţa Universităţii îl obliga pe rectorul de la Institutul
Pedagogic Baranovschi să elibereze toate clădirile Universităţii ocupate de instituţia pe care o conduceapână la 20 august 1946, aici avându-se în vedere nu doar corpul de pe str. Pirogov (Kogălniceanu), 65, ci şicăminele din str. Munceşti şi str. Haralampie (Alexandru cel Bun), 26 (ANRM, F. 3186, inv.1, d. 1, f. 57).
5
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 2, f. 24, V. Cozma, op. cit., p. 440.
6
De altfel, clădirea din str. Gogol (Bănulescu-Bodoni), 2 a fost eliberată de structurile de forţă şi transmisă labalanţa universităţii abia în anul 1950.
7
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 13, f.17.
1

63

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

altfel, faptul că Universitatea a fost fondată pe data de 1 octombrie este mai mult decât semnificativ şi ar fi putut impulsiona trecerea definitivă la calendarul academic pan-european, despre
care se discută intens în ultimul timp. Această trecere este imperioasă, deoarece poate facilita
mobilitatea studenţilor şi a cadrelor didactice în cadrul proiectelor sistemului de la Bologna,ştiindu-se că în prezent decalajul de o lună este un inconvenient, dacă nu chiar un impediment pentru multe programe ştiinţifico-didactice. Amintim, de altfel, că data de 1 octombrieca început al anului universitar în întreaga Europă nu este aleasă întâmplător – în sinaxarul
romano-catolic este ziua Sf. Remigius, patronul Universităţii din Paris şi, prin extensiune, al
universităţilor în general.
Între timp, pe data de 21 august 1946 Ministerul Învăţământului din Moldova îl însărcina
pe rectorul interimar Ivan Leonov să dispună de creditul şi asignaţiile anuale, eliberate pentru
organizarea Universităţii din Chişinău în sumă de 1.500.000 ruble. Prin această procură rectorul primea dreptul să dispună de toate fondurile necesare, să efectueze toate operaţiunilefinanciare şi bancare prevăzute de lege în limitele sumei indicate. Prima linie de creditare în
cadrul Ministerului Învăţământului a fost deschisă din 1 iulie 1946. Universitatea făcea totul
din mers: recruta studenţii, corpul profesoral, procura utilajul didactic, organiza baza materială etc. Crearea unei instituţii atât de complexe şi mari se lovea, în mod firesc, de multiple
greutăţi1.
Problema cadrelor, alături de cea a spaţiului, a fost piatra de încercare pentru conducerea/managementul noii instituţii. Unităţile planificate – şi aşa destul de modeste – încă pânăla începutul anului de învăţământ au început să fie reduse de către instituţiile financiare republicane din cauza „lipsei de fonduri”. Astfel, dacă în 18 iulie 1946, statele universităţii, conform
planului iniţial, aprobat de Ministerului Învăţământului şi de Comisia de Stat, trebuiau să constituie 135,5 unităţi, deja în 13 august 1946 acestea au fost reduse mai întâi până la 82,5, apoi,
în general, la 42 de unităţi, lăsând universitatea fără statisticieni, secretari ai facultăţilor (2 din5), paznici, tâmplari, portari şi chiar femei de serviciu (7 din 19)2. Remarcăm că Universitatea
s-a ciocnit cu „optimizările” încă înainte da a-şi începe activitatea didactică propriu-zisă!
O atenţie sporită a fost acordată bazei materiale a universităţii şi completării cu utilaje
necesare pentru efectuarea cercetărilor. Chiar dacă iniţial aceste utilaje au lipsit, practic, dincauza războiului, dar mai multe achiziţii, schimburi academice şi producţia proprie a permisdepăşirea unui asemenea impediment, astfel, în câţiva ani universitatea a devenit cea mai înzestrată instituţie din Moldova din punctul de vedere al materialelor.
Cu toate acestea, cursurile au început fără mobilier special şi fără utilaje3. Alocaţiile dinbugetul de stat pentru anul 1946 în sumă de 2.839.000 de ruble au început să vină abia în trimestrul al IV-lea. Cu aceşti bani s-a reuşit doar o reparaţie așa-zis capitală, de fapt fiind parţială
în ambele clădiri, şi s-a completat sumar fondul bibliotecii. Din cauza lipsei fondului locativ, oparte dintre studenţi trăiau chiar în incinta corpurilor de studii, o problemă, cum vom vedea,
constantă în primul deceniu de existenţă a Universităţii.
Autorităţile republicane stăruiau pe lângă guvernul unional ca universitatea să fie asigurată cu material didactic şi instrumentarul necesare pentru disciplinele fizică, chimie, zoologie
şi pedologie, precum şi donarea a 100.000 de volume pentru bibliotecă. În practică, prima bibliotecă avea nu mai mult de 1000 de volume, deci de 100 de ori mai puţin decât se pretindea,
şi acestea, în marea majoritate, din donaţii private. Dar un început bun este un început. Se
mai cerea acordarea a 40.000 de dolari americani pentru procurarea din străinătate (se viza,înainte de toate, Germania) a utilajelor, materialelor şi reactivelor necesare pentru ştiinţele
exacte, mai ales, iar a 10.000 de dolari pentru procurarea cărţilor, cu precădere literatură despecialitate străină. De asemenea, se propunea ca depozitul central de carte să ofere noii biblioteci universitare volume în sumă de 50.000 de ruble „în corespundere cu profilul universităţii”.
ANRM, F. 3186, inv. 1. d. 11, f. 83.
Ibidem, f. 122.
3
ANRM, F. 3186, inv. 1. d. 13, f. 17.
1
2

64

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Acelaşi lucru era prevăzut şi pentru procurarea literaturii de specialitate din străinătate. Se maicerea includerea bibliotecii în depozitul de carte legal, conform căruia orice exemplar tipărit
pe teritoriul URSS trebuia să vină obligatoriu în fondurile noii instituţii1. Mobilierul, băncile şi
scaunele sunt şi ele obiectul demersurilor făcute de autorităţile moldoveneşti2.
Pe lângă aceasta, ministerului de resort din industria automobilistică i se cerea să expedieze pentru universitate, din fondurile rezervate RSS Moldoveneşti, două autoturisme, douăcamioane şi o maşină ZIS-5 şi GAZ AA, adică cele mai noi autovehicule la acel moment. Se cereau şi tractoare pentru staţiunile ştiinţifice şi auxiliare aflate în gestiunea universităţii3.
O altă preocupare a fost cea referitoare la acordarea de fond locativ, atât pentru studenţi,cât şi pentru cadrele didactice. Pentru acestea din urmă era nevoie de cel puţin 25 de apartamente, dar găsirea lor în condiţiile distrugerii fondului locativ a fost problematică. Se ştie căoraşul Chişinău a avut de suferit de pe urma războiului, fiindu-i afectat până la 80% din fondul
locativ, fapt care propulsa capitala RSSM în topul celor mai distruse oraşe din URSS. Clădirile pe
care Consiliul de Miniştri era gata să le cedeze universităţii erau dintre cele mai faimoase dinoraş. Sigur, nu se mai punea deja problema proprietarilor, toate imobilele fiind naţionalizate,
dar problema consta în numărul redus de clădiri neavariate, avându-se în vedere proporţiile dezastrului prin care a trecut oraşul în timpul războiului4. Patru clădiri care trebuiau să
compenseze lipsa fondului locativ universitar erau următoarele: Vila Gracevschi, construită deŞciusev pentru cumnatul său, situată în vecinătatea imediată a universităţii (str. Bernardazzi),
conacul Semigradov, cu 8 apartamente de pe str. Bucureşti (actuala ambasadă a României),
conacul Donici-Katakazi de pe str. Bodoni (azi … fostul Muzeu de Arheologie şi Etnografie) şio clădire de pe str. Kogălniceanu, colţ cu Sfatul Ţării, în care mulţi ani au locuit cadrele didactice ale universităţii. Ulterior, în locul clădirii pe str. Bernardazzi, care a fost dată, se pare, luiŞciusev, a fost propusă o clădire pe bulevardul Lenin, 122. Prin decizia 1147-p din 28 mai 1946
al Consiliului de Miniştri al RSSM Ministerul construcţiilor era obligat să reamenajeze în intervalul dintre 1 august şi 1 octombrie al aceluiaşi an cele patru clădiri menţionate5, pentru ca cele
25 de apartamente să fie transmise universităţii6.
Pentru studenţi situaţia a fost tot atât de complicată. Pentru cămin a fost rezervată clădirea de pe str. Haralampievskaia (Alexandru cel Bun), 26, care a servit câţiva ani universităţii,până la darea în exploatare a orăşelului studenţesc de pe str. Benderului (Tighina)7. Astfel, pebază documentară, putem reconstitui de la ce a pornit „zestrea” iniţială a universităţii8. Restul
studenţilor, dar şi profesorii care aveau nevoie de cămin au fost cazaţi în incinta corpurilor destudii, fapt care a redus substanţial suprafaţa destinată procesului didactic.
Baza materială era atât de slabă, încât nici nu s-a făcut inventarierea ei, deoarece pe parcursul anului 1946 universitatea se afla în stadiul de acumulare şi organizare. Abia în trimestrul al IV-lea al anului respectiv au început să vină mijloacele financiare şi materiale9. Lipsa demateriale didactice era atât de acută, încât acestea erau produse chiar de profesori şi studenţi
într-un mod rudimentar. Gravă era situaţia, mai ales, la Facultatea de Chimie, unde lipsa de utilaj făcea practic nefuncţional procesul de predare-învăţare. Din lipsă de fonduri, universitatea
nu dispunea de elemente „de bază”, cum ar fi amiacul, acidul boric, argintul.10 Din cauza unor

ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 1, f. 26.
Ibidem, f. 12.
3
Ibidem, f. 18.
4
Pâslariuc Virgil. Cine a devastat Chişinăul în iulie 1941? În: Historia, nr.8, 2011.
5
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 1, f. 32.
6
Ibidem, d. 13, f. 35.
7
Decizia din 5 septembrie 1946, prin care Consiliul de Miniştri obliga Executivul orăşenesc să treacă la balanţa universităţii casa din str. Haralampievskaia (Alexandru cel Bun), 26, fiind utilizată cu statut de cămin.
8Aflăm, printre altele, că Universitatea avea: 300 de paturi, 10 spălătoare, 30 de căldări de zinc, 16 lighene,
1800 de cearşafuri (câte 6 pentru fiecare pat), 300 de perne, 10 ceasuri de perete, 20 de covoare etc. (Ibidem, d. 1, f.53).
9
Ibidem, d. 11, f. 125.
10
Ibidem.
1
2

65

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

deficienţe de comunicare interinstituţională, chiar din primele luni ale existenţei instituţiei,corpul didactic şi cel auxiliar a suportat „plăcerea” reţinerilor salariale!1 Dar, spre onoarea colectivului universităţii, aceste dificultăţi nu au diminuat din „entuziasmul” inerent unui început
de drum2.
Am arătat că în actele de fondare a universităţii se stipula crearea unor staţii auxiliare didactico-ştiinţifice, absolut necesare pentru unele specialităţi de profil (biologie, pedologie, geologie, zoologie etc.). De aceea, autorităţile republicane au pus problema transmiteriiîn gestiunea universităţii a câtorva terenuri. Astfel, în toamna lui 1946 Comitetul Executiv al
Consiliul orăşenesc Chişinău dispunea transmiterea unei vii de 2,3 ha de pe str. Sadovaia (Alexe
Mateevici) în folosinţa universităţii3. O altă vie, cu o suprafaţă de 5 ha şi cu o vilă neterminată,situată pe şoseaua Munceşti, aflată în posesia fostului şef al căii ferate, Bordeianu, de asemenea
a fost transmisă universităţii în noiembrie 1946, în urma acestor demersuri4.
Planul construcţiei campusului universitar din cartierul cuprins între actualele străzi
Mateevici – Puşkin – Kogălniceanu – Bănulescu-Bodoni era conceput drept unul de durată,cu 2-3 etape şi pentru o perioadă de 2-3 cincinale5. Proiectul, conceput de Şciusev, prevedea
construcţia corpului principal de studii, începând cu anul 1950, dar a fost amânat în 1947
printr-o decizie a Comitetului de Stat pentru Planificare (GOSPLAN) pentru o perioadă nedefinită6. Venea perioada confruntării cu realităţile. Nu toate proiectele iniţiale, cu tot suportul
autorităţilor republicane, puteau fi realizate. Singura soluţie pentru a elibera spaţiul necesar
procesului didactic a fost accelerarea construirii orăşelului studenţesc pentru a asigura studenţii cu cămine.
Într-adevăr, în anul academic 1947-1948 condiţiile de trai rămâneau dificile. Universitatea
nu dispunea de blocuri de locuit proprii, din această cauză majoritatea studenţilor din afaraChişinăului erau nevoiţi să se adăpostească în spaţiile prost amenajate pentru trai din interiorul
corpurilor de studii. Astfel, temporar, ca spaţiu locativ pentru studenţi erau utilizate câteva sălide curs de la etaj al corpului II de studii (Kogălniceanu, 67), precum şi spaţii din fosta Biserică
Întâmpinarea Domnului, amenajate iniţial pentru căminul de fete, apoi ca sală de sport. Condiţiile
erau dificile, fiecărui student revenindu-i câte 3 m2, în locul regulamentarilor 6 m2. În total, în corpurile de studii locuiau 350 de studenţi şi 20 de cadre didactice cu familiile, inclusiv rectorul7. Alţi346 de studenţi locuiau în afara căminului sau corpurilor de studii, conducerea universităţii fiind
nevoită să plătească parţial chiria, ceea ce din nou „toca” fondurile pentru dezvoltare8.
După un şir de demersuri adresare Ministerului Educaţiei unional, s-a aprobat construirea unui orăşel studenţesc format din şapte cămine, cu o capacitate totală de 1000 de locuri. Calocaţie pentru acesta a fost stabilit terenul fostei pieţe Sennaja, cuprins între străzile Tighina,
Bucureşti, Ismail, Tighina şi Şciusev, între închisoare şi viitorul stadion. Însă proiectarea (adică finanţarea) unui asemenea volum de lucru a fost din nou prohibită de către GOSPLAN, fiind amânată pentru următorul cincinal, astfel încât conducerea universităţii s-a văzut nevoită să-şi concentreze resursele la construirea măcar a unui cămin de 230 de locuri (căminul1). Fondurile trimise de ministerul de resort erau insuficiente, dar în ajutor a venit Ministerul
Construcţiilor din RSSM, cu ajutorul căruia s-a reuşit demararea construcţiei în iarna-primăvara anului 1949. Ce-i drept, ajutorul a fost suficient doar pentru săparea fundamentului, procesul de construcție amânându-se pentru anul viitor9. Pentru a accelera construirea căminului,
Ministerul Educaţiei din URSS a retras creditele de la bănci cu mult înaintea Anului Nou, fapt care nu a permis salarizarea pentru luna decembrie. Ibidem, f. 126.
2
Ibidem, d. 13, f. 22 şi următoarele.
3
ANRM, F. 3186, d. 1, f. 61.
4
Ibidem, f.62-64.
5
ANRM, F. 3186, d. 13, f. 32.
6
Ibidem. A fost inaugurat abia la 13 ianuarie 1966.
7
Ibidem, f. 34.
8
ANRM, F. 3186, d. 67, f. 97.
9
ANRM, F. 3186, d.13, f. 35.

1

66

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

studenţii Facultăţii de Istorie şi Filologie lansează iniţiativa de a ajuta la edificarea acestuia,
angajându-se să lucreze la şantierul de construcţie nu mai puţin de 50 de ore fiecare până lasfârşitul anului, iniţiativă ce a fost preluată la scurt timp de toate facultăţile. În toţi anii cât s-a
construit orăşelul studenţesc, tineretul universităţii a prestat în total 105 mii de ore de muncă1.
Suma totală a alocaţiilor guvernamentale pentru construcţia căminului studenţesc s-a ridicat
în toţi aceşti ani la 1.200.000 ruble2.
Pentru a ameliora cumva situaţia cu spaţiul locativ destinat profesorilor, rectoratul a încercat procurarea şi asamblarea a 11 case-tip germane, a câte un apartament, care ar fi permis
cazarea temporară a unei părţi a corpului didactic. Iniţial tărăgănată, ca de obicei, situaţia s-aschimbat cu o viteză ieşită din comun după ce s-a obţinut o decizie pozitivă în acest sens cusemnătura lui Stalin3. Era anul de graţie 1949!
Tot atunci s-a obţinut finanţarea reparaţiilor capitale pentru cele două corpuri de studii, pentru care s-au alocat 300.000 de ruble, în următorii ani investiţiile la acest capitol triplându-se4.
Continuă investiţiile şi în bibliotecă. Sursele de completare a fondului de carte sunt achiziţiile publice, donaţiile de la alte universităţi (Moscova, Leningrad, Odesa, Kazan) sau donaţiile
particulare. Creşterea a fost atât de semnificativă, încât în 1948 au fost alocate 8.000 de ruble
doar pentru crearea catalogului acesteia5, iar în anul următor fondul de carte constituia deja
100.246 de volume, suma totală a achiziţiilor ridicându-se la 569.276 de ruble6.
Baza materială continuă să se dezvolte pe măsura investiţiilor ce vin. Costul utilajului
special, necesar în procesul didactico-ştiinţific, în anul 1949 se ridica la suma de 2.082.789 deruble7, pe când totalul inventarului din parcul de automobile atingea în aceeaşi perioadă suma
1.689.596 de ruble8. Personalul auxiliar din sfera administrativ-gospodărească număra deja
151 de persoane, ceea ce vorbeşte despre evoluţia bazei materiale9.
În anul de învățământ 1949-1950 universitatea continua să se afle la balanţa bugetului
unional, finanţarea efectuându-se prin intermediul Direcţiei principale privind universităţile
Ministerului Educaţiei din URSS, devizul de cheltuieli fiind stabilit tot de această structură10.
Preocuparea pentru dezvoltarea constantă a universităţii din Chişinău a fost reflectată întrun ordin special al ministerului moscovit, emis la 10 iunie 1950 „Despre măsurile de ajutorare a Universităţii de Stat din Moldova”. Printre măsurile adoptate se numără şi indicaţia datăUniversităţii de Stat din Moscova de a transmite utilaje necesare pentru facultăţile de Chimie,
Fizică, Biologie şi Geologie. De asemenea, se prevedea mărirea alocaţiilor pentru procurarea literaturii de la 100.000 la 175.000 de ruble, precum şi continuarea donaţiilor de carte, în speţă,a literaturii didactico-metodice11.
Problema majoră cu care se confrunta Universitatea rămânea cea a spaţiului. În anul
1950 situaţia nu s-a îmbunătăţit, din contra, din cauza numărul tot mai mare de studenţi, 388
dintre aceștia locuiau în sălile de curs12, căminul de pe str. Haralampievskaia (Alexandru celBun) având o capacitate redusă13.
După ce a fost dat în exploatare Căminul 1 de pe str. Bender (Tighina), aici au fost cazaţi
308 studenţi14. În Căminul nr. 2, din str. Gogol (Bănulescu-Bodoni), locuiau 120 de studenţi (acPoprujnaia P. Universitatea de Stat din Chişinău. p. 60.
Ibidem, p. 55.
3
ANRM, F. 3186, d.13, f. 35.
4
ANRM, F. 3186, d. 67, f. 3.
5
ANRM, F. 3186, d. 67, f. 5.
6
Ibidem, f. 97.
7
Ibidem.
8
Ibidem, f. 98. Universitatea deţine un garaj cu 10 automobile, dintre care 9 autoturisme.
9
Ibidem.
10
Ibidem.
11
Cozma V, op. cit., p 441.
12
AOSPRM, F. 51, inv. 8, d. 398, f. 37.
13
La 1 ianuarie 1952 aici locuiau doar 73 de studenţi, ANRM, F. 3186, d. 111, f. 76.
14
Ibidem, f. 77.
1
2

67

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

tualul corp II a)1. Numărul total al studenţilor cazaţi în căminele aflate în subordinea universităţii se ridica la 499 de oameni2.
Totuşi, decalajul dintre spaţiul disponibil şi numărul crescând al studenţilor punea piedici serioase şi procesului de studii. Astfel, suprafaţa utilă în cele două corpuri de studii era de
6050 m2, în loc de 26330 m2, cât se cerea după normative pentru numărul existent de studenţi3.
Iată de ce, pentru a optimiza suprafaţa destinată asigurării procesului didactic, s-au eliberat
unele spaţii din subsolul clădirilor, s-au restrâns cele acordate organizaţiilor obşteşti şi chiarspaţiile destinate rectoratului (sic!), fapt care, de rând cu strămutarea unui număr de studenţiîn căminul nou-construit, a dus la rezultate palpabile. Astfel, au putut fi organizate cinci laboratoare (mineralogie şi petrografie, hidrologie, chimia solurilor şi două laboratoare de fizică), un
cabinet („darwinismul științific”) şi muzeul zoologic. Plus la aceasta, în incinta fostei Biserici a
Seminarului Teologic (unde până atunci se situa un cămin de fete), au fost organizate sala desport, clubul universităţii (350 de locuri) şi sala de lectură a universităţii (250 de locuri). Cu
toate acestea, situaţia rămânea dificilă. Din lipsa de spaţiu locativ, în incinta corpurilor de studii
continuau să mai trăiască 15 cadre didactico-ştiinţifice, chiar în sălile de laborator şi auditorii4,
inclusiv rectorul cu familia sa5.
În 1951 universitatea avea două corpuri de studii şi patru cămine studenţeşti6. În ambele
corpuri se aflau doar nouă auditorii şi 32 de laboratoare, 11 cabinete şi două muzee. Din instituţiile auxiliare, finanţate din bugetul universităţii, sunt menţionate biblioteca, staţiunea bioagricolă, parcul auto, spălătoria, atelierul de producere a sticlei, atelierele pe lângă Facultatea
de Fizică şi Matematică, cantina studenţească. Pentru corpul profesoral au fost construite încădouă case standardizate de tip german, cu o suprafaţă de 556 metri pătraţi7. De asemenea, înconstrucţie se afla o clădire cu opt apartamente, darea în exploatare a căreia întârzia din cauzainsuficienţei de fonduri venite de la Ministerul Educaţiei8.
Conform datelor furnizate, în urma inventarierii bunurilor de bază de la universitate,costul total al acestora la data de 1 octombrie 1951 se estima la 2.644.592,37 ruble9. Din darea
de seamă contabilă reiese că bugetul universităţii pe anul 1951 se ridica la suma de 11.164.443
rub. 96 copeici, iar pentru alocările extrabugetare se prevedea suma de 337.000 ruble. Pentru
anul 1952 balanţa era stabilită la 16.578.643 rub. 42 cop10.
În anul 1952, clădirea de pe str. Gogol nr. 2 (demolată în timpul construirii corpului principal actual) cu o suprafaţă de 269 m2 a continuat să fie ocupată de Ministerul de Interne, nefiind transmisă universităţii. Încercările Rectoratului de a obţine spaţii de studii pentru învăţământul seral în şcolile oraşului nu s-au încununat, nici ele, de succes11.
Toate aceste probleme au obligat conducerea să ia serios în calcul posibilitatea trecerii laun regim din trei schimburi, în loc de 2,5 care era la acel moment12. Rectorul solicita ministerului de resort să întreprindă măsuri pentru darea în exploatarea cât mai urgent a căminului nr.
Ibidem, f. 77a.
Ibidem, f. 131-135.
3
AOSPRM, F. 51, inv. 12, d. 323, f. 90.
4
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 110, f. 5.
5Abia în 1952 autorităţile municipale au distribuit universităţii din fondul locativ un singur apartament, carea fost oferit rectorului Cepurnov, care până la acea dată, timp de 11 luni, a locuit cu familia într-unul din
auditorii (Ibidem, f. 129).
6
În documentele vremii, sub noţiunea de cămin se includeau şi spaţiile din corpurile de studii oferite temporar drept loc de trai pentru studenţi şi cadre didactice. Celelalte două erau căminul de pe str. Haralampievskaia, 26 şi un cămin pe str. Sadovaia (A.Mateevici) într-o clădire la parter, demolată în timpul construcţiilor
Corpului Central de azi.
7
Ibidem, d. 111, f.172.
8
Ibidem, d. 110, f. 129.
9
Ibidem, d. 111, f. 135.
10
Ibidem, d. 111, f. 5.
11
Ibidem, d. 110, f. 5.
12
Ibidem, f. 6.
1
2

68

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

2 cu o capacitate de 227 de locuri şi demararea construcției, în anul 1953, a corpului principal
de studii în locul fostului „auditoriu” (teatru) Puşkin1.
Cu toate că Ministerul Educaţiei interzicea cazarea studenţilor şi a cadrelor didactice înspaţiile destinate asigurării procesului didactic, din cauza lipsei unui fond locativ propriu pentru profesori şi cercetători (în 1952 la concurs au mai fost scoase încă 15 posturi, neasigurate,însă, cu spaţii de locuit), universitatea era nevoită să încalce aceste prevederi2. Drept rezultat,
în anul 1952 în sălile de curs continuau să locuiască 121 de studenţi, alţi 300 fiind nevoiţi să
stea cu chirie, parţial plătită de universitate. Problema era că în anul ce urma, cheltuielile pentru cazarea studenţilor la gazde se reducea semnificativ. Astfel, după cum recunoştea însuşi
rectorul, darea în exploatare a celui de-al doilea cămin (noiembrie – decembrie 1952) putea
doar parţial să amelioreze situaţia3.
În anul 1952 biblioteca universitară număra deja 161203 volume, dintre care 68353 deunităţi constituia literatura social-politică, 31551 – cea artistică, 56783 de manuale şi materiale auxiliar-didactice, 2358 de ediţii din străinătate, 2154 de complete de reviste4. Doar în acel
an fondul de carte s-a majorat cu 29.958 de volume, dintre care 7000 au venit ca donaţii dinpartea Academiei de Ştiinţe Sociale, procurate fiind 22.9585.
Cu toate acestea, literatura din biblioteca universităţii nu putea să satisfacă necesităţile
crescânde, atât la nivel cantitativ, cât şi calitativ. De aceea, o practică curentă devenea schimbul
interbibliotecar cu alte instituţii academice din URSS. Fondul de carte trebuia să fie mult maimare, dar cele 35000 de volume ce trebuiau să fie trimise de universităţile din Tomsk, Kazan,
Moscova şi Leningrad, în conformitate cu ordinul Ministerului Educaţiei din 10 iunie 1950, nu
au mai fost expediate de către donatori6. În 1952 biblioteca universităţii a deservit 23.570 decititori, fiind eliberate 82.374 de cărţi după abonament şi 181.297 de volume în sala de lectură.
În acelaşi an a început să fie creată cartoteca universitară7.
Dar şi administrația bibliotecii întâmpina greutăţi. Din raportul anual al acesteia, vedemcă principalele impedimente erau insuficienţa fondurilor pentru procurare de carte, capacitatea redusă a sălii de lectură, ce nu mai satisfăcea cerinţele cititorilor (sic!), lipsa spaţiului dedepozitare, numărul mic de bibliotecari angajaţi (10), salariile mici etc.8
În anul 1953 dublarea numărului de studenţi şi tărăgănarea dării în exploatare a căminului nr. 2, cu o capacitate de 227 de locuri făcea ca universitatea să resimtă lipsa a 28 deauditorii. Pentru a ieşi din impas, rectorul universităţii propunea să se înceapă cât mai grabnic construcția corpului principal al universităţii şi adăugarea celui de-al treilea etaj la ambele
corpusuri de studii existente9. Dar soluţia din urmă nu a fost acceptată, deoarece construcţiile
mai mult ar fi periclitat procesul de studii, iar spaţiul obţinut în acest mod oricum nu ar fi fostsuficient.
Mai mult de 60% din studenţi aveau nevoie de cămin, deoarece proveneau din afara oraşului. În căminele sale, universitatea putea să găzduiască doar 600 de studenţi, dintre care mai
mult de 100 locuiau în corpurile de studii. Peste 300 de studenţi locuiau la gazdă, universitateaplătind parţial costul chiriei pentru 143 dintre ei, cheltuind în acest sens 50.000 de ruble. Dar,cu toate acestea, 500 de studenţi nu puteau beneficia de niciun fel de ajutor din partea universităţii, fiind nevoiţi să-şi achite gazdă din cont propriu, din cauza lipsei de fonduri necesare
alocate de Minister10.
Ibidem, f. 7.
Ibidem, f. 129.
3
Ibidem, f. 128.
4
Ibidem, d. 101, f. 54.
5
Ibidem, f. 55.
6
Ibidem.
7
Ibidem, f. 55-56.
8
Ibidem, f. 58.
9
Ibidem, d. 138, f. 7.
10
Ibidem, f. 185.
1
2

69

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Nu mai puţin dificilă era situaţia cu spaţiul locativ rezervat corpului didactic. Universitatea
nu dispunea de fonduri de apartamente proprii (cu excepția căminelor), destinate profesorilor
şi aparatului administrativ, tot mai numeros. Majoritatea dintre ei erau nevoiţi să locuiască în
chirie cu tot cu familii, adesea în cămăruţe de 10-12 m2, plătind pentru aceasta sume importante – între 200-300 de ruble pe lună. Pe parcursul anilor 1951-1953 universitatea nu a primit
niciun apartament din fondul comunal orăşenesc pentru asigurarea cu spaţiu locativ a cadrelor
didactice. Situaţia ar fi putut să se amelioreze, dacă se dădea în exploatare un bloc de locuit din
8 apartamente, dar din lipsă de fonduri acesta încă nu era terminat1.
Situaţia creată provoca o altă problemă greu de surmontat. Din cauza lipsei fondului locativ propriu, universitatea nu putea să invite cadre didactice calificate din alte centre universitare (profesori, doctori habilitaţi, conferenţiari etc.), deoarece aceştia condiţionau venirea
cu asigurarea unui loc de trai (situaţie care nu şi-a găsit rezolvarea nici în prezent). Rectoratul
cerea insistent să înceapă, în sfârşit, construcţia unui bloc de locuit din 40 de apartamente,promis universităţii, care ar fi permis soluţionarea acestei probleme, dar şi asigurarea cadrelor
proprii2.
Erau consemnate dificultăţi şi la capitolul utilaje. Materialele didactice primite de la
Universitatea din Moscova, în sumă de 310.000 de ruble, în conformitate cu ordinul ministerial
din 1950, nu erau suficiente nici în raport cantitativ, nici calitativ. Rectorul era nemulţumit căa fost trimis utilaj învechit, probabil radiat din balanţa universităţii donatoare3. Continuau să
existe probleme în privinţa utilajului experimental pentru Facultăţile de Chimie, de Fizică şi
Matematică, bugetul rezervat procurării acestuia scădea din an în an, mai ales după ce universitatea, ca şi tot învăţământul superior, a trecut în subordinea Ministerului unional al Culturii.
Astfel, dacă în 1952 universităţii i s-a permis procurarea utilajului în sumă de 200.000 de ruble,
atunci în 1953 această sumă s-a micşorat de 2 ori (rectorul cerea măcar 150.000). De asemenea, din cauza penuriei bugetare instituţia avea mari probleme şi la capitolul procurarea mobilierului, fapt resimţit acut atât în sfera didactică, cât şi în cea a cotidianului (căminele). Prost
dotate erau şi staţiunile biologice şi agricole4.
Nici schimbările survenite în ţară după moartea lui Stalin n-au afectat atitudinea rezervată a Centrului faţă de nevoile universităţii. Chiar dacă erau semnalate anumite ameliorări de ordin general la capitolul „baza materială”, în general, problemele rămâneau aceleaşi.
Reducerile de fonduri şi de personal, decretate periodic de autorităţile centrale, stagnau
dezvoltarea universităţii. Sub pretextul luptei pentru o economie mai eficientă, un stat hipercentralizat trece iremediabil prin asemenea perioade5, se impuneau restricţii bugetare.
Astfel, conform deciziei Consiliului de Miniştri din URSS din 25 decembrie 1953 (a doua zidupă executarea lui Beria), urmată de cea a Ministerului Finanţelor şi al Educaţiei, s-a cerut
reducerea aparatului administrativ al Universităţii de Stat din Moldova cu cel puţin 3% şi alcheltuielilor din sectorul administrativ cu 28.100 de ruble. În legătură cu aceasta, rectorului
universităţii i se cerea să stabilească de urgenţă lista posturilor ce urmau să fie suprimate şi
scoase din evidenţa contabilă6. Astfel, pentru anul 1954, bugetul prevăzut pentru procurarea
inventarului şi a utilajului didactic era de 160.000 de ruble, pentru procurarea inventarului
gospodăresc – 74.000 de ruble, pentru reparaţia capitală a clădirilor – 250.000 de ruble,
reparaţia inventarului şi utilajului – 110.000 de ruble. Dotaţiile pentru cămin nu se ridicau
mai sus de 19.000 de ruble, iar compensaţia pentru chirie acordată studenţilor – de 40.000
de ruble 7.
Ibidem, f. 187.
Ibidem, f. 188.
3
Ibidem, f. 8.
4Ibidem.
5
A se vedea: David Christian. Imperial and Soviet Russia: Power, Privilege and the Challenge of Modernity.
Palgrave Macmillan, 1997.
6
ANRM, F. 3186, inv.1., d. 186, f. 64.
7
Ibidem, d. 18, f. 5.
1
2

70

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

În anul 1953-1954 universitatea dispunea deja de 27 de auditorii, 29 de laboratoare, şasecabinete şi două muzee, care deserveau 3000 de studenţi înmatriculaţi (faţă de 723 din 1947)1.
În nota informativă privind cadrele universităţii pentru anul 19542 se preciza că suprafaţa totală a spaţiilor destinate procesului didactic era de 9303,9 m2, din care nemijlocit pentru auditorii erau 5181,1 m2, iar pentru activităţi auxiliare - 3322, 8 m2. Creşterea numărului de studenţi
păstra actuală problema spaţiului locativ şi a celui de studii, ambele fiind, la acea vreme, strânslegate între ele.
Ca urmare, se cerea accelerarea construirii corpului principal de studii (actualul corpIV) şi al unui bloc de locuit, până atunci era nevoie de a arenda un spaţiu de cel puţin 20-25
de auditorii. Se renunţă, însă, la cererea de a construi etajul 3 pentru corpusurile de studii, dinconsiderentele anunţate mai sus3.
O altă problemă stringentă o constituia lipsa utilajului didactic. Cel de care dispunea
universitatea, în mare parte era deja învechit din punct de vedere fizic şi moral, dar alocaţiile
pentru procurarea unui utilaj modern erau în continuă scădere. Dacă în 1953 bugetul prevedea
pentru aceasta o sumă de 195.000 de ruble, în 1954 era deja doar de 160.000 de ruble 4.
Construcția corpului de studii principal aşa şi nu începuse, iar construcţia căminelor în orăşelul studenţesc şi al blocului locativ pentru profesori decurgea cu ritmuri prea lente, raportate lanecesităţile crescânde ale universităţii5. Conducerea universităţii afirma că din cauza lipsei unuibloc locativ permanent, instituţia nu avea posibilitatea să invite la lucru cadre didactice de înaltă
calificare din alte universităţi, cu toate că „dorinţa de a lucra la universitatea din Chişinău este
foarte mare”6, din care afirmaţie trebuie să înţelegem că prestigiul universităţii era în creştere.
La sfârşitul anului 1953 universitatea a reuşit să finiseze construcţia unui bloc locativ cu
8 apartamente în care au fost cazaţi o parte din angajaţi, dar cei mai nevoiaşi au fost cazaţi încămine7.
Oarecum compensatoriu, se făceau eforturi pentru ameliorarea condiţiilor de trai şi demuncă ale angajaţilor şi studenţilor. Astfel, pe lângă universitate funcţiona o cantină pentru
corpul didactic, cu produse la preţ redus, şi trei bufeturi, dintre care două erau amplasate în
corpurile de studii şi unul în campusul universitar. De asemenea, corpul didactic beneficia deajutor material pentru procurarea materialelor de încălzit pe timp de iarnă (lemne, cărbune),dar şi legume (cartofi, varză). Cei mai nevoiaşi erau trimişi la sanatorii sau case de odihnă pelinia sindicatelor8.
La 1 iulie 1954 fondul de carte al bibliotecii universitare constituia deja 255.804 de unităţi. Doar pe parcursul ultimului an de studii instituţia a fost completată cu 49953 de exemplare. Distribuţia tematică a literaturii era următoarea: social-politică – 78405, artistică – 37556,
ediţii din străinătate – 2357, reviste – 50596, diverse – 86890. Se preconiza ca până la 1 ianuarie 1955 biblioteca universităţii să mai primească 38.000 de exemplare de carte, dintre carede la Universitatea din Odesa – 20.000, Universitatea din Kazan – 7.000, Universitatea din Kiev
– 5.000, Universitatea din Moscova – 6.0009.
Cu toate acestea, fondul de carte devenea insuficient pentru numărul studenţilor şi aspiraţiile universităţii. Fondurile de schimb interbibliotecar erau deja insuficiente pentru asigurarea documentării lucrărilor de diplomă (licenţă). O parte din cărţi trebuiau să fie comandate dinstrăinătate, cu toate acestea, numărul mic de cărţi editate în străinătate pare a fi explicabil prin
regimul de izolare, care a fost impus societăţii, inclusiv comunităţii academice (prin abonamenIbidem, d. 170, f. 7.
Ibidem, d. 186, f. 65.
3
Ibidem, d. 170, f. 7.
4
Ibidem, f. 8.
5
Ibidem, f. 9.
6
Ibidem, f. 14.
7
Ibidem, f. 127.
8
Ibidem.
9
Ibidem, f. 53.
1
2

71

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

tul străin au fost achiziţionate 1873 de cărţi). Depozitul legal de carte, adică fondul de publicaţii
constituit prin trimiterea cu titlu gratuit de către agenţii producători a unui anumit număr deexemplare, începea abia acum să funcţioneze, dar într-un ritm necorespunzător cerinţelor crescânde ale comunităţii universitare chişinăuiene. Statistica comenzilor este şi ea interesantă. Înanul 1953-1954 au fost comandate 322627 de exemplare de cărţi şi ediţii periodice prin 573 decomenzi scrise şi 1013 comenzi orale. Totodată, biblioteca făcea „curăţări”, atât din ediţiile învechite, cât şi la indicaţiile Ministerului Educaţiei. Din cauza lipsei de spaţiu, biblioteca nu-şi putea
permite deschiderea unei săli de lectură speciale pentru doctoranzi şi corpul profesoral1.
În anul 1955 Universitatea avea la balanţă următoarele subdiviziuni: staţiunea biologică, muzeul de zoologie „L. Berg” cu peste 1000 de exponate, biblioteca, atelierul de producţie a sticlei pentru Facultatea de Chimie, un laborator foto, ateliere ale Facultăţii de Fizică și
Matematică, un parc auto din 7 automobile (dintre care un camion)2. Universitatea dispunea,de asemenea, de un orăşel studenţesc în str. Tighina 2, compus din patru cămine a câte 3 etaje,în care la 24.12.1955 locuiau 1209 studenţi, o baie şi o spălătorie3.
Într-un bilanţ al activităţii universităţii pe anul 1956, rectorul Victor Cepurnov face câteva constatări interesante privind evoluţia instituţiei pe care o conducea, arătându-se surprinzător de critic (pentru acea vreme) faţă de autorităţile centrale. Cu toate că universitatea era
chemată să pregătească cadre de înaltă calificare pentru o republică care „a rămas în urmă faţăde celelalte republici la nivel cultural, economic şi industrial”4, din cauza echipării sale slabe,aceasta îndeplineşte tot mai greu funcţia de instituţie principală de învăţământ superior din
republică. Laboratoarele şi cabinetele nu sunt echipate în măsură să devină model pentru alte
centre didactice şi de producţie, baza muzeografică lasă şi ea mult de dorit, cele trei muzee (degeologie, zoologie şi pedologie) neavând exponate suficiente pentru expoziţiile de bază.
Din analiza discursului ne dăm seama că descrierea în culori sumbre a situaţiei pregătea teren pentru formularea unor critici pentru bugetul care se preconiza de către Ministerul
Educaţiei pentru anul 1956. Rectorul şi-a concentrat atacul asupra punctului 12 din proiect, ce
prevedea cuantumul de alocări „doar” de 150.000 de ruble, care, în viziunea conducerii universităţii, în niciun fel nu putea satisface necesităţile în creştere ale instituţiei. De la fondarea
universităţii, aceasta n-a primit mijloace pentru procurarea utilajului necesar pentru facultăţile
experimentale, iar, ca rezultat, procesul de studii şi cercetarea se efectua cu utilaj învechit fizic
şi moral, care nu corespundea exigențelor pentru pregătirea tinerilor specialişti, nici nu contribuia la preconizata tehnologizare a şcolii medii, impuse de partid. Cererile repetate pentru
finanţarea necesară procurării utilajului modern au fost respinse5. După părerea autorului, cel
mai mult avea de suferit Facultatea de Economie, fondată în 1953, care nu putea beneficia de unlaborator de maşini de calcul şi pentru desenul liniar, chiar dacă doar în acel an s-au procurat
utilaje în sumă de 31.000 ruble6.
Lipsa unui fond de carte adecvat pentru cercetare impunea deplasarea corpului didactico-ştiinţific în alte centre universitare, pentru deplasări cerându-se suma de 90.000 de ruble
anual, aceeaşi problemă fiind semnalată şi pentru expediţiile ştiinţifice, pentru care se cereau
80.000 de ruble. Facultăţile au întocmit un deviz de cheltuieli provizoriu necesar procurării
inventarului didactic şi mobilierului pentru catedre şi laboratoare în sumă de 2.338.000 ruble,
dar care depăşea cu mult suma pe care era dispus Ministerul de resort să o plătească7.
Replica din partea instituţiilor financiare nu s-a lăsat aşteptată. Universităţii i s-au adus
critici pentru depăşirea alocărilor bugetare. Se constata că pentru pregătirea cadrelor s-au
cheltuit din buget 153.050 de ruble, pe când s-au alocat 154.130 ruble. De asemenea, din deviIbidem, f. 54.
Ibidem, d. 235, f. 74.
3
Ibidem, f. 103.
4
Ibidem, d. 263, f. 117.
5
Ibidem, f. 118.
6
Ibidem, d. 233, f.10.
7
Ibidem, d. 263, f. 118.
1
2

72

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

zul de cheltuieli reieşea că nu s-au realizat toate sumele destinate reparaţiilor capitale, pentru
care erau preconizate 250.000 de ruble, fiind cheltuite cu 5 mii mai puţin. Pe de altă parte,
excedente de cheltuieli erau semnalate la capitolul birotică şi cheltuieli pentru activitate gospodărească. Astfel, au fost depăşite sumele pentru arenda spaţiilor cu 10.000 de ruble; pentru
practica de producţie – cu 31.000 de ruble. În total, în anul 1956 evidenţa contabilă consemnează o depăşire a cheltuielilor faţă de venituri cu 24.000 de ruble1.
Totodată, planul investiţiilor capitale era îndeplinit în proporţie de 96% (1.743.000 din
1.800.000 planificate), dintre care cheltuielile pentru echipamente – 131.000 de ruble sau
7,3%. Dările de seamă contabile atestă şi neexecutarea planului pentru construcţia corpului
principal de studii (str. Mateevici 60, actualul corp IV) cu o suprafaţă de 2570 m2, cu un costde producţie preconizat la 4.310.000 de ruble, în schimb a fost dat în exploatare un cămin cu osuprafaţă de 1051 m2, care a costat de facto 1.796.000 de ruble, construcția căruia trebuia să fie
finisată în al IV-lea semestru al anului 19552.
Pe baza raportului financiar, Direcţia principală a Universităţilor a Ministerului Educaţiei
din URSS cerea rectorului Victor Cepurnov să elimine încălcările indicate şi să ia măsuri pentruîmbunătăţirea situaţiei material-financiare. În mod special se cerea să nu se permită admiterea
studenţilor de la anul I de studii peste cota planificată, să nu se admită cheltuieli suplimentarefaţă de cele planificate în devizul de cheltuieli al instituţiei. De asemenea, vicerectorului pentru
activitatea gospodărească F. Alifanov i se cerea să lichideze stocurile de materiale suplimentare
aflate la depozitele universităţii, aducându-le la nivelul cerințelor normative, iar contabiluluişef să îmbunătăţească evidenţa contabilă la instituţie3.
În scrisoarea explicativă la darea de seamă contabilă pentru anul 1956 se preciza că
toate construcţiile pentru universitate se efectuează prin lucrări de antrepriză asigurate deDirecţia de construcţii a Ministerului construcţii urbane şi rurale al RSSM. Construirea orăşelului studenţesc (str. Tighina), gestionată de universitate, era finanţată prin intermediul Băncii
Comunale din Moldova (cont Nr. 87009) 4.
Căminul studenţesc nr. 5 (str. Kogălniceanu), avea, conform documentaţiei oficiale, un spaţiu locativ de 1051,2 m2, iar cel util – 1945,2 m2. Căminul era preconizat pentru un număr de 221
de locatari, iar una din aripi a fost dată pentru locuit în decembrie 19555. Actul oficial de primirea obiectului a fost semnat la 24 octombrie 1956, lucrările începând în decembrie 1952. Preţul
clădirii, conform devizelor de cheltuieli, era de 1.857. 800 ruble, preţul real fiind 1.755.000 ruble6.
Pentru a pregăti terenul necesar construcţiei acestuia, universitatea a plătit pentru demolarea
Bisericii de Campanie a Regimentului 54 Minsk, construită la 1903, suma de 30.944 ruble7.
Problema spaţiului devenise endemică. În anul 1955-1956 nu aveau propriile cabinete următoarele catedre: pedagogie, botanică, fiziologie şi biologia plantelor, fizică teoretică şi limbă rusă.
Chiar nici unele decanate nu-şi aveau spaţiile proprii, cum a fost cazul celor de la Facultățile de Istorie
şi de Economie. Unele facultăţi, cum ar fi cea de Chimie şi, parţial, cea de Biologie şi Pedologie, nu-şi
aveau auditoriile proprii, care ar fi putut fi amenajate pentru optimizarea procesului didactic. Din
cauza penuriei spaţiului, universitatea era nevoită să organizeze procesul didactic în 2 schimburi,de la 8 dimineaţa până la 22.00, fapt care periclita organizarea acţiunilor politico-educative şi demasă, ceea ce, pentru acea perioadă, într-adevăr părea a fi o problemă serioasă8.
Universitatea îndeplinea, pe măsura posibilităţilor, şi acţiuni edilitare. Astfel, din bugetul
instituţiei a fost construită porţiunea de drum (pietriş cu bordură din piatră de Cosăuţi) depe stradela Universităţii (de unde-şi trage și numele) în perimetrul actualelor str. Mateevici
Ibidem, f. 58.
Ibidem, f. 60.
3
Ibidem, f. 60-61.
4
Ibidem, f. 27.
5
Ibidem, f. 104.
6
Ibidem, f. 88-89.
7Ibidem, d. 235, f. 65.
8
Ibidem, d. 592, f.11.
1
2

73

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA(Sadovaia) şi Mihai Eminescu (Komsomolskaia) pe o suprafaţă de 1020 m2. Suma totală a lucrărilor pe acest tronson a costat universitatea 36305 ruble. Actul de trecere a drumului de labalanţa universităţii la cea a serviciilor comunale a fost semnat la 31 iulie 1956. Acest drum
lega universitatea cu viile sale din str. Mateevici (Lacul Morilor)1.
Problema principală cu care se lovea biblioteca în acea perioadă consta în faptul că nu
avea practic literatură editată înainte de 1946, anul fondării ei, când a fost inclusă în fondul
legal de carte. Pentru a depăşi această situație, în anul 1956 a fost alocată suma de 150.000
ruble pentru a procura literatura respectivă. Cei 14 angajaţi ai bibliotecii nu erau însă în staresă prelucreze cele 37.000 de exemplare, primite ca donaţii de la diferite universităţi şi persoane
particulare, numai în 1956 cerându-se majorarea fondului salarial cu 15.000 ruble pentru aface faţă afluxului de cărţi2.
De altfel, numărul total al angajaţilor din sectorul administrativ-economic, atât angajaţi de bază, cât şi prin cumul, se ridica la 201 persoane3. În anul 1957 salariu mediu alunui lucrător din serviciu administrativ constituia 504 ruble pe lună, pe când al celor din
serviciile auxiliare de 609 ruble. Spre comparaţie, media salariilor profesorilor era de 2376
ruble pe lună4.
Spre sfârşitul anilor ’50 putem observa o schimbare a retoricii din documentele oficiale,care tind să devină mai triumfaliste. În rapoartele anuale se subliniază rolul partidului şi al guvernului central, ajutorul altor universităţi din URSS la creşterea bazei materiale a universităţii.
Dacă la etapa precedentă se punea accent pe probleme şi pe greutăţile cu care se confruntă
tânăra instituţie, mai ales din lipsă de fonduri şi la capitolul baza materială, acum se subliniază
că universitatea dispune de minimumul necesar, chiar dacă există anumite probleme. Acestea
sunt semnalate, mai ales, la facultăţile fundamentale, care nu corespundeau cerinţelor moderne, insistându-se pe creşterea volumului alocaţiilor în acest sector5.
Pentru nou-deschisa Facultate de Inginerie şi Tehnică, în anul 1959 s-au alocat nu doar
fonduri suplimentare, dar şi s-a dispus transmiterea în gestiunea noii structuri a unui corp
de studii şi a căminului Şcolii Superioare de Partid (bul. Lenin, 168), actualul corp de studii al
Universităţii Tehnice din Moldova. Pe lângă aceasta, secţia cu frecvenţă redusă primea o clădire
pe str. Ostrovschi, 25 (Alexandru Lăpuşneanu)6.
Încă de la fondarea Universităţii se pusese problema construirii unui corp de studii
modern, capabil să asigure procesul de studii la nivelul cerinţelor moderne. Cele două corpuri de studii, pe care le avea universitatea la acel moment, chiar dacă erau edificii proiectate şi destinate pentru învăţământ, fiind din secolul al XIX-lea, nu aveau infrastructură
necesară unei concepţii moderne de studii. Primul proiect a fost realizat chiar de AlexeiŞciusev, dar acesta, cum am arătat, nu a ajuns la faza de executare, toate eforturile conducerii universităţii, financiare, în primul rând, fiind îndreptate spre construirea orăşelului
studenţesc şi asigurării spaţiului locativ. În anii ’50 a fost aprobată noua concepţie a corpului principal, cu o suprafaţă de 16.440 m2, construcţia căruia ar fi costat peste 2 milioane
de ruble7.
Abia în luna decembrie 1960 Consiliul Ştiinţific al Universităţii a aprobat proiectul corpului principal de studii, ce trebuia să fie edificat pe locul fostului auditoriu Puşkin şi al postului Radio Basarabia, distrus în timpul războiului. Autorul proiectului a fost arhitectul Israel L.
Şmurun, iar în anul următor construcţia, în sfârşit, a demarat8. Volumul total de investiţii în anii
Ibidem, d. 383, f. 92. Pe lângă motivaţia oficială, mai există şi alta, mai prozaică: pe str. Universităţii şi-auconstruit case private prorectorul Alifanov, profesorul Totrov ş.a.
2
Ibidem, f. 120-121.
3
Ibidem, f. 12 .
4
Ibidem, d. 273, f. 37.
5
Ibidem, d. 397, f. 3-5.
6
Poprujnaia P. op. cit., p. 63.
7
AOSPRM, F. 51, inv. 13, d.279, f. 12; v. şi P. Poprujnaia, op. cit., p. 62.
8
Ibidem, p. 62-63.
1

74

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

1959-1965, care includea atât construirea corpului principal, dar şi a căminelor din orăşelul
studenţesc nr. 2 din str. Noul Ismail (Pan Halipa) s-a ridicat la 6.350.000 de ruble1.
La începutul anului de învăţământ 1960-1961 autorităţile de partid şi de stat iau decizia
de a comasa Institutul Pedagogic „Ion Creangă” cu Universitatea de Stat2. Comasarea instituţiilor şi mărirea numărului de studenţi a repus problema spaţiului.
Totuşi, organele de partid încep să controleze mai minuțios utilizarea fondurilor de către
universitate (de obicei, cu cât alocaţiile sunt mai mici, cu atât controlul este mai riguros). Astfel,
pe data de 28 martie 1962 rectorul V. Cepurnov şi contabilul-şef Litvinţev sunt convocaţi laŞedinţa Comitetului de evidenţă contabilă al Ministerului Educaţiei (балансовая комиссия),prezidată de ministrul S. Ţaranov. Ordinea de zi a şedinţei era dedicată raportului financiar al
Universităţii pe anul 1961, în care au fost depistate mai multe încălcări ale „disciplinei financiare”. Bunăoară, s-a evidenţiat un exces de cheltuieli ale fondurilor publice/de stat la majoritatea
capitolelor declarate. S-a constatat, de asemenea, că la art. 5, „cheltuielile didactice” (учебные
расходы) s-au depăşit cu 10 mii de ruble faţă de cele prevăzute în bugetul instituţiei. Cu 1.400
de ruble au fost depăşite sumele pentru procurarea utilajului şi a inventarului (art. 12), iar
pentru mijloacele speciale, extrabugetare, cheltuielile au atins suma de 13.600 de ruble. Pelângă neregulile din domeniul managementului didactic3, s-a depistat stocarea peste normă amaterialelor neutilizate, în sumă de 11.300 de ruble. În acelaşi timp, s-a constatat neîndeplinirea planului pentru reparaţiile capitale ale clădirilor cu 19.000 de ruble sau 21%. Totodată,Comisia s-a arătat îngrijorată de volumul mare de mijloace trecute la pierderi (списанных), înuriaşa, pe acele timpuri, sumă de 171.400 de rublе (era după reforma monetară)4. Conducerii
universităţii i s-a adus la cunoştinţă că în cazul repetării unor asemenea încălcări, vor fi luatemăsuri serioase5.
În anul 1961-1962 este finisată construcţia încă a două cămine din orăşelul studenţesc.
Plus la aceasta, în gestiunea universităţii este transmisă clădirea fostei şcoli-internat nr. 2 dinstr. Cernâşevschi (Ion Creangă, 80, azi liceul „Dante Alighieri”), unde a fost amplasată Facultatea
de Istorie şi Drept6.
Din perspectiva rectoratului, în anul 1961-1962 baza materială a universităţii încă nu
se putea considera satisfăcătoare, mai ales din cauza învechirii inventarului. Ca exemplu suntaduse din nou facultăţile experimentale7. Această situaţie se constată, bunăoară, la Facultatea
de Fizică, la capitolul „fizică atomică şi nucleară”, declarată la nivel central a fi una din priorităţile strategice de dezvoltare ştiinţifică. Se cerea procurarea urgentă a camerei de difuzare
a lui Wilson, necesară pentru fotografierea particulelor, deoarece fără un asemenea instrument, laboratorul de fizică nucleară nu ar fi avut niciun rost8. Până la darea în exploatare anoului corp de studii, mai multe facultăţi continuau să se confrunte cu problema penurieispaţiului. Este vorba despre Facultăţile de Economie, Construcţie, de Drept şi de Catedra de
educaţie fizică9.
Pe de altă parte, la 1 octombrie 1962 universitatea avea deja 3858 de studenţi la secţia
zi, fapt care făcea imposibilă cazarea tuturor în căminele universităţii. Universitatea plătea încontinuare fie parţial, fie total chiria pentru cei care rămâneau fără spaţiu de cazare universitar. O parte a cadrelor tinere au fost cazaţi în căminele studenţeşti, fapt care, la acea vreme, eraconceput drept o soluţie „temporară”. În 1962 municipalitatea a oferit cadrelor didactice de
ANRM, F. 2991, inv. 5, d. 253, f. 7.
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 361, f. 1.
3
Cum ar fi admiterea peste limitele impuse de plan a 147 de studenţi şi exmatricularea (отсев) a 366 de studenţi.
4
Ibidem, d. 402, f. 2.
5
Ibidem, f. 3.
6
ANRM, F. 3007. inv. 1, d. 19, f. 41.
7
Ibidem, F. 3186, inv.1, d. 400, f.3.
8
Ibidem, f. 5.
9Ibidem, f. 7-11.
1
275

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

la universitate încă 8 apartamente, dar cu toate acestea, 68 de profesori rămâneau fără spaţiu
locativ, fiind nevoiţi să stea cu chirie, plătind pentru aceasta 20-30 de ruble lunar1.
Biblioteca universitară îşi continuă dezvoltarea. După comasarea Universităţii şi a
Institutului Pedagogic, are loc şi comasarea bibliotecilor de la aceste instituţii. Prelucrarea şicatalogarea fondului de carte a devenit mai dificilă din cauza modalităţilor învechite de evidenţă şi păstrare a cărţilor la cea din urmă2. În 1960 este încheiat contractul cu Colectorul Central
de carte, fapt care a permis o mai bună completare a fondului de carte de la universitate. La 1
august 1961 fondul de carte de la biblioteca universitară constituia deja 703.000 de exemplare.
În paralel, creştea şi numărul de cititori, fiind semnalată chiar o depăşire a planului cu 111%.
Din această cauză, un bibliotecar era nevoit să deservească 110-130 de studenţi, norma fiindde 803.
În anul următor s-a deschis o filială a bibliotecii la Facultatea de Istorie şi Drept. Achiziţia
de carte se făcea prin intermediul depozitului legal, prin schimburi interacademice interne şiinternaţionale. În anul 1962-1963 a crescut vizibil volumul literaturii la specialităţile tehnice,ştiinţelor reale, precum şi volumul literaturii social-politice. Drept rezultat, către 1 ianuarie
1964 numărul total de volume din biblioteca universitară se ridica la 862.853 de exemplare,
dintre care 443.000 constituiau literatură ştiinţifică şi 419.853 – cea didactică4. S-a încheiat
procesul de catalogare, început cu trei ani urmă, a întregului fond de literatură disponibil launiversitate. Simultan au fost introduse şi noi modalităţi de evidenţă. Ca şi în anii precedenţi,pentru optimizarea spaţiului, biblioteca a trecut la pierderi 15.946 de exemplare de carte expirată (manuale, ziare), dar mai ales lucrări din perioada stalinistă, editate până în 1953, considerate la acea vreme nocive din punct de vedere ideologic5.
În 1963 biblioteca universitară avea următoarele unităţi: sala de lectură centrală, abonamentul central, filiala de pe str. Kiev, 78 (clădirea fostului Seminar teologic, astăzi corpul II
al Bibliotecii Naţionale), biblioteca secţiei cu frecvenţă redusă, biblioteca Facultăţii de Istorie
şi Drept, secţia periodice, secţia de literatură străină, abonamentul de schimb interbibliotecar(MBA) şi secţia de bibliografie. În acel an, biblioteca a fost vizitată de 284262 de ori de către
23583 de cititori, ceea ce constituia o creştere faţă de anul precedent (268.585 faţă de 19.380)6.
Biblioteca Facultăţii de Istorie şi Drept se afla la distanţă mare de sediul central (Kogălniceanu,
67), de aceea activa, mai ales, pe bază de abonament. Biblioteca avea 39 de angajaţi7.
Până la darea în exploatare a corpului principal, conducerea universităţii nu înceta săatenţioneze ministerul de resort şi organele de partid despre lipsa acută de spaţiu. Bunăoară,în 1963-1964 Catedra de optică deţinea doar trei cabinete pentru 6 laboratoare, ceea ce periclita nu doar volumul de cercetare, dar şi planurile de studii. Concentrarea unui număr marede preparate şi ustensile nu permitea efectuarea sarcinilor și constituia un potenţial pericol
din punctul de vedere al tehnicii securităţii. De loc mai bună nu era situaţia și la alte catedre ale Facultăţii de Fizică şi Matematică8. A avut probleme şi Catedra de Fizică Generală care,după crearea Institutului Politehnic (pe baza USM), pierduse sediul (clădirea fostului Seminar
Teologic şi a Facultăţii de Teologie, azi corp. II al Bibliotecii Naţionale) şi o parte din utilaje9.
Facultatea de Biologie şi Pedologie se lovea şi ea de problema lipsei spaţiului, neajungându-i 27
de cabinete şi auditorii. Normele curriculare cereau pentru un asemenea volum de muncă unspaţiu de cca 1100 m2, spaţiul pe care universitatea nu i-l putea asigura. Facultatea mai cerea
Ibidem, f. 103-104.
Ibidem, d. 402, f. 56.
3
Ibidem, f. 68.
4
Ibidem, d. 452, f. 4.
5
Ibidem, f. 7.
6
Ibidem, f. 8.
7
Ibidem, d.491, f. 69-70.
8Ibidem, f. 2-3.
9Ibidem, f. 4.
1
2

76

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

să-i fie repartizat un autobuz pentru efectuarea excursiilor la natură şi a practicii de teren1.
La Facultatea de Electrotehnică, din cauza lipsei aparatajului şi a instrumentarului necesar,lucrările de laborator la disciplinele maşini electronice, electrotehnologie sau lucrări cu materiale electrice au fost efectuate la alte instituţii academice (Institutul Agricol) sau de producţie
(uzina Kotovski etc.). O situaţie mai mult sau mai puţin satisfăcătoare era semnalată la proaspăt înfiinţata Facultate de Construcţii, cu cele două catedre: de Construcţii şi Arhitectură şi
Construcţii Industriale2.
Asigurarea procesului didactic la Facultatea de Economie a fost posibilă doar prin închirierea unor spaţii în Casa Educaţiei Ştiinţifice, unde au fost adăpostite decanatul, catedrele şisălile de curs (14 auditorii şi 6 cabinete). Cu toate acestea, din cauza fluxului mare de studenţi,lecţiile se ţineau în două schimburi, fapt care trăda insuficienţa spaţiului şi în acest caz3. În acelan (1964) pe lângă Facultate a fost fondat laboratorul de tehnică de calcul (staţia de maşini decalcul), dotată cu cele mai noi la acea vreme modele sovietice şi de import. Cu toate acestea,spaţiul disponibil era destul de restrâns, fapt ce crea incomodităţi în utilizarea lor4.
Probleme şi mai mari întâlnea Facultatea de Educaţie Fizică. Sala de sport, amplasată
în incinta Bisericii Întâmpinarea Domnului, nu putea satisface decât 50% din necesităţile curriculare. De la fondarea facultăţii, infrastructura existentă putea asigura grupe a câte 25 destudenţi pe an. Însă, după comasarea cu Institutul Pedagogic, fluxul de studenţi a crescut întratât, încât la secţia zi erau înscrişi anual câte 100 de studenţi, plus încă 50 la cea cu frecvenţă
redusă. Din această cauză, necesitatea construirii celei de-a doua săli de sport devenea pentru
conducerea universităţii imperativă. Din darea de seamă anuală vedem că bazinul nu funcţiona
50% din timp, deoarece distanţa mare de la locul desfăşurării lecţiilor din campusul universitarpână la el (fostul ştrand Bivol, bazinul „Lokomotiv”), ducea la suspendarea mai multor lecţii.
Universitatea nu avea nici baza proprie de atletism, de fotbal şi de handbal. De aceea, se punea
problema construirii unei baze proprii fie pe Nistru, fie la Ghidighici5 .
Facultatea de Drept întâmpina de asemenea dificultăţi, deoarece, din lipsă de spaţiu, era
amplasată în trei locații diferite. Secţia de zi se afla în clădirea şcolii-internat de la Buiucani,secţia serală în clădirea filialei bibliotecii (Kiev, nr. 78, azi str. 31 august,), secţia frecvenţă redusă pe str. Ostrovsky, 28 (azi Alexandru Lăpuşneanu). Mai persista şi problema asigurării cu literatură juridică adusă la zi, dar şi cea a completării laboratorului de criminalistică6. Facultatea
de Istorie, găzduită şi ea de fosta şcoala-internat de la Buiucani, era asigurată doar la nivelul cabinetelor şi laboratoarelor. Problema consta însă în insuficienţa spaţiului de auditorii, deoarececele 22 de grupe academice nu puteau încăpea în doar 16 aule de care dispunea spaţiul şcolii,
decât prin efectuarea programului de studii în două schimburi şi utilizându-se în acest scop şispaţiul catedrelor şi laboratoarelor. Aceleaşi probleme le avea şi Facultatea de Filologie7 .
Din cauza lipsei de spaţiu, universitatea era nevoită să închirieze spaţii în diferite colţuri
ale oraşului, dar distanţa mare între corpurile de studii devenea o problemă pentru respectarea
orarului de studii. Încercarea de a închiria spaţii pentru auditorii în proximitatea universităţii,dar mai puţin amenajate, putea duce la efecte inverse. Astfel, în anul 1964, lecţiile la Facultatea
de Matematică (catedra Analiza matematică) erau efectuate în clădirea fostului cinematograf„Felix Dzerzhinsky” de pe str. Sadovaia (Mateevici). Sala, însă, nu era amenajată pentru lecţii,fiind prea mare şi cu acustică proastă. Studenţii din ultimele rânduri nu vedeau tabla şi nici nu
auzeau cuvintele lectorului. Din această cauză, din semestrul II facultatea a decis să abandoneze acea clădire, transferând orele în clubul universităţii de pe str. Tighina8. În acelaşi cinemaIbidem, f. 6.
Ibidem.
3
Ibidem.
4
Ibidem, f. 7.
5
Ibidem, f. 10.
6
Ibidem, f. 11.
7
Ibidem, f. 12.
8
Ibidem, d. 539, f. 4.
1
2

77

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

tograf aveau ore şi studenţii Facultăţii de Istorie. Facultatea de Limbi Străine, plasată iniţial
în clădirea fostului internat nr. 2, dar din decembrie, din lipsă de spaţiu, s-a mutat în clădirea fostei Procuraturi de pe str. Şciusev 98 (azi nu s-a păstrat, pe teritoriul Liceului Teoretic„Nicolae Gogol”)1.
Spaţiul de cazare al universităţii, cu toate construcţiile finisate sau demarate, tot rămânea insuficient, din cauza creşterii progresive a numărului de studenţi. În anul 1963-1964
unui student din afara Chişinăului îi revenea 3,42 m2 de spaţiu locativ, din care cauză 350
de studenţi au fost nevoiţi să locuiască în chirie. Aceştia au fost asiguraţi cu paturi, saltele, lacerere şi cu materiale de încălzit, plus o compensaţie de 3 ruble de persoană pe lună din bugetul universitar2. În anul următor spaţiul era deja de 3,57 m2, 400 de studenţi fiind nevoiţi sătrăiască cu chirie3.
În 1964 au fost asiguraţi cu spaţiu locativ în case noi 10 reprezentanţi ai corpului didactic. Cu regret, numărul apartamentelor ce erau alocate de către Consiliul Municipal universităţii
rămânea insuficient. Din această cauză, în acel an în căminele studenţeşti mai locuiau 110 familii ale profesorilor universităţii. Unii dintre aceştia stăteau în cămin timp de 5-8 ani, din carecauză 450 de locuri rezervate studenţilor erau indisponibile anual4. Rectoratul propunea să sestăruie pe lângă Consiliului de Miniştri de a permite construirea în anul 1965 a unul bloc de locuit de 80 de apartamente pentru profesorii universităţii5. De altfel, în anul următor, doar şapte
cadre didactice au primit apartamente de la stat. În cămine continuau să trăiască 105 familii6.
De la începutul anilor ’60 Universitatea avea o bază de odihnă proprie pe malul mării
Negre, la Zatoca, unde se puteau odihni profesorii şi studenţii pe timp de vară. Până atunci,
una din baze era oferită de universitatea din Odesa. În 1964 la Zatoca a fost organizată o tabără de odihnă pentru cadre didactice şi studenţi, unde pe timpul verii au fost găzduiţi 500
de oameni7.
După darea în exploatare a clădirii Clubului studenţesc, rolul acestuia în viaţa studenţească devine central. În semn de recunoaştere a importanţei acestei instituţii, în conformitate
cu ordinul nr. 119, din 9 octombrie 1965 a Rectorului USM A. Medvedev, Clubul studenţesc afost transformat în Casa de cultură a studenţilor universităţii8.
Pe data de 13 ianuarie 1966, corpul principal de studii (actualul corp IV) a fost, în sfârşit,inaugurat. Suprafaţa de 16.440 m2 a acestuia permitea soluţionarea (temporară) a problemeispaţiului destinat activităţilor didactico-ştiinţifice. Odată cu corpul principal au fost date în
exploatare şi mai multe instalaţii tehnice moderne, pentru exploatarea eficientă a cărora a fostcreat un serviciu ingineresc special, în frunte cu N. M. Balan9.
Corpul principal a fost dat în exploatare fără secţia rezervată bibliotecii, finisată ceva
mai târziu. Acest eveniment a permis o mai bună amplasare a Facultăţilor de Chimie, de Fizică
şi Matematică, de Biologie şi Pedologie, a celei de Filologie şi a câtorva laboratoare10. Aici au
putut fi amplasate şi câteva laboratoare de cercetare performante pentru acea vreme, cabinete
metodice, catedra de ştiinţe sociale, trei cabinete lingafonice, atât pentru Facultatea de LimbiStrăine, cât şi pentru cea de Filosofie11. Cu toate acestea, problema spaţiului rămânea acută, inclusiv la facultăţile menţionate, deoarece, rezolvând problema laboratoarelor şi cabinetelor, arămas cea a auditoriilor.
Ibidem.
Ibidem, d. 491, f.71.
3
Ibidem, d.539, f. 65.
4
Ibidem, d.491, f. 71.
5
Ibidem.
6
Ibidem, d. 539, f. 65.
7
Ibidem, d. 491, f. 71.
8
Ibidem, d. 701, f. 149.
9
Poprujnaia P. op. cit., p. 64.
10
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 592, f. 1-2.
11
Ibidem, f. 2.
1
2

78

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Facultatea de Litere, cu cele patru catedre ale sale, s-a transferat din corpul universităţii
transmis Institutului Politehnic de pe str. 31 august, 78A (fosta Facultate de Teologie, azi corpul II al Bibliotecii Naţionale) în corpul I de pe str. Kogălniceanu, 65, unde se află până în zilele
noastre. Au fost amenajate câteva laboratoare lingvistice, dotate cu tehnică la zi. Lecţiile sefăceau în schimbul II1.
Tot în clădirea transmisă Politehnicii se afla Facultatea de Educaţie Fizică, care şi-a pierdut astfel o bună parte din spaţii, dar neafectând baza materială, de altfel, oricum insuficientă,mai ales din cauza supraaglomerării despre care s-a discutat mai sus2.
Facultatea de Istorie îşi continua activitatea în clădirea fostei şcoli internat nr. 2 din str.
Cernîșevski (Ion Creangă), nr. 80, arendată de universitate, unde tot continua să înfrunte problemele spaţiului pentru auditorii3.
Facultatea de Limbi Străine arenda clădirea fostei Procuraturi (Sciusev, 122) neadaptată
pentru studii (auditorii mici, multe din ele fiind săli „de trecere”). Imposibilitatea de a organiza
cabinete de studii pentru limbile franceză, spaniolă şi engleză făcea mai dificilă organizarea
procesului didactic4. Iată de ce, imediat după darea în exploatare a corpului principal de studii,
acolo a fost organizat primul cabinet lingafonic pentru 40 de locuri, care lucra în 2 schimburi
pentru a permite instruirea unui număr cât mai mare de studenţi.
În anul 1966 a fost procurat echipament în sumă de 70.000 de ruble, iar costul total alinventarului pe toată universitatea era de 855.500 de ruble. Rămânea o problema procurareamaşinilor electronice de calcul performante, de care era tot mai multă nevoie în procesul depredare-învăţare. Se simţea nevoia de mai multe manuale în limba română la unele discipline(biologie generală, citologie, biofizică, microbiologie, virusologie, biometrie, la unele discipline
fizico-matematice, la filosofie)5.
Biblioteca universitară continua să se dezvolte. Numărul total de cititori în toate secţiile
a fost de 12148, faţă de 11420, cât a fost planificat, iar numărul de cărţi eliberate – 448073 faţăde 425750 planificat6.
Fondul de carte pe data de 1.01.1966 îl constituia 1.004.695 de unităţi, dintre care în anul
1965 au fost procurate 58500 de exemplare7. Conducerea bibliotecii acorda o atenţie sporită
calităţii deservirii cititorilor, chiar dacă sala de lectură lucra peste capacitatea cerută de normative cu 10% la raportul studenţi/locuri (secţia destinată bibliotecii din corpul principal destudii nu era dată în exploatare la acea dată). Astfel, capacitatea sălii era de 120-130 de cititorila 3900 de studenţi câţi număra universitatea la acea dată. În total, în cei zece ani de activitate abibliotecii au fost deserviţi 109212 cititori, fiind eliberate 262.307 exemplare de cărţi, reviste,ziare8. Capacitatea medie zilnică de deservire a bibliotecii în aceşti ani atingea cota de 400-500
de cititori pe zi, cărora li se eliberau 957-1000 de exemplare. În ultimul an, însă, sala de lectură
lucra fără zile de odihnă, iar programul zilnic era prelungit, ceea ce constituia un efort în plus
pentru micul colectiv al bibliotecii. Aceste măsuri au dus la majorarea semnificativă a numărului de cititori deserviţi zilnic, (822 de cititori, cu eliberarea a 1702 exemplare). Se ducea lupta
cu studenţii care nu returnau cărţile. Dacă la 1 septembrie 1965 numărul acestora era de 1200,
cu un an mai târziu – doar de 1589.
După decizia de a reînfiinţa Institutul Pedagogic cu baza materială proprie, orăşelul studenţesc de la Buiucani, cu corpul de studii şi clădirea de pe str. Ostrovski (Al. Lăpuşneanu) i s-atransmis acestuia, universitatea a rămas cu 28.286 m2 de spaţiu util, inclusiv sala de sport de
Ibidem, f.11.
Ibidem.
3
Ibidem, f.10.
4
Ibidem, f. 12.
5
Ibidem, d. 710, f. 70-71.
6
Ibidem, d. 592, f. 170.
7
Ibidem, f. 171.
8
Ibidem.
9
Ibidem, f. 172-173.
1
2

79

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

pe str. Ştefan cel Mare (Alexandru cel Bun, lăsată iniţial universităţii). Celor 4.859 de studenţi
înmatriculaţi le revenea 5,8 m2, norma regulamentară constituind 12 m2 per student. Faţă decei 6,25 m2 per student, situație semnalată în anul 1966-1967, se observa o înrăutăţire la acest
capitol1.
În căminele universităţii erau 9770,3 m2 de spaţiu de locuit, inclusiv cel din căminul nr. 4,
unde locuiau profesorii cu familiile lor. Prin urmare, numărul de studenţi care aveau nevoie decămin a crescut la 3490, ceea ce constituia 80% din numărul total al studenţilor de la secţia zi.
La această cifră mai trebuie adăugaţi şi cei 200 de studenţi de la secţia cu frecvenţă redusă, care
au nevoie de cazare în timpul sesiunii (din numărul total de 4763). Pornind de la normativul de
6 m2 per persoană în căminele universităţii se constata o lipsă de 2238 de locuri (sau un deficit
de 13424 m2). Conducerea universităţii a fost nevoită să recurgă la supraaglomerarea căminelor, pentru a asigura cu loc de trai un număr cât mai mare de studenţi, astfel metrajul normativa scăzut până la 2,4 m2 per student. Menţionăm că în 1966-1967 unui student îi reveneau 3,27
metri pătraţi2. Problema supraaglomerării spaţiilor de studii era discutată la nivelul conducerii
partidului, atrăgându-se atenţia şi asupra insuficienţii asimilării fondurilor destinate construcţiilor capitale3.
Nu mai puţin problematică se prezenta şi situaţia cu asigurarea spaţiului de trai pentru cadrele didactice. În 1967 în rând la apartamente erau înscrise 110 familii, din care cauză
aceștia au fost cazaţi în căminul nr. 4, ceea ce priva de spaţiu de cazare 250 de studenţi. Cauza
era lipsa fondului de apartamente proprii şi numărul tot mai mic de apartamente repartizat
cadrelor didactice de către municipalitate din fondul de locuinţe noi. Astfel, Comitetul ExecutivOrăşenesc Chişinău a oferit universităţii cu 18 apartamente mai puţin decât se planificase pentru anii 1965-19674.
În luna iulie 1968 a fost dată în exploatare a IV-a secţie a corpului principal (actualul corp
IV), destinat bibliotecii şi sălii festive. Din spaţiile eliberate de bibliotecă (corp. II) au fost create
11 auditorii pentru Facultatea de Istorie şi Drept (evacuate de la Buiucani şi din str. Ostrovschi),precum şi pentru catedra de pregătire militară şi apărare civilă (6 auditorii)5. După reparaţia
din corpurile I şi II, toate facultăţile au obţinut spaţiile, mai mult sau mai puţin necesare, pentru activitate. Toate facultăţile, cu excepţia celei de Filologie şi a unor grupe de la Facultatea deLimbi Străine, făceau lecţiile în schimbul I6.
Dar, cu toate acestea, rămânea eterna problemă a spaţiului auditorial. Astfel, având 216
grupe academice, universitatea dispunea doar de 72 de auditorii în cele trei corpuri de studii.
Dacă la Facultăţile de Fizică și Matematică (42 de grupe la 38 auditorii proprii) şi Chimie (13grupe la 21 de laboratoare), care au fost găzduite de corpul principal, situaţia era mai mult sau
mai puţin satisfăcătoare, iar Facultatea de Biologie şi Pedologie la 19 grupe avea 13 laboratoare şi 5 auditorii, restul facultăţilor continuau să aibă dificultăţi. Cea mai dificilă se prezenta
situaţia la Facultatea de Limbi Străine, unde celor 60 de grupe academice le reveneau doar 10
auditorii permanente, studiile fiind organizate în două schimburi. Facultatea de Istorie la 13
grupe dispunea de 6 auditorii, cea de Drept la 10 grupe – de 4 săli. Pentru a facilita cumva situaţia, facultăţile sunt nevoite să utilizeze spaţiile destinate activităţilor administrative (decanate,catedre, unele laboratoare) sau să „împrumute” spaţiul disponibil al altor facultăţi7.
Numărul total de clădiri aflate la balanţa universităţii în anul 1967 era de 32, cu o suprafaţă totală de 52231 m2, dintre care se arendau 1312,4 m2. Cele 9 cămine aveau un spaţiu total
de 17687,5 m2. Media anuală a locurilor în cămin pentru studenţi era de 2728, iar pentru doctoIbidem, d. 646, f. 67.
Ibidem, f.68.
3
AOSPRM, F. 52, inv. 29, d. 43, f. 189.
4
Ibidem, f. 188.
5
ANRM, F. 3168, inv. 1, d.646, f. 68.
6
Ibidem.
7
Ibidem, f. 69.
1
280

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

ranzi – 321. Bunăoară, în anul 1967 distribuţia studenţilor în cămine era următoarea: Căminulnr. 1, – 342: nr. 2 – 325; nr. 3 – 313; nr. 4 – 176 (toate de pe str. Bender (Tighina), 2), nr. 5 (str.
Ismailul Nou (Pan Halippa)) – 357; nr. 6 – 316; nr. 7 – 715; nr. 8 (str. Cernîşevski (Ion Creangă),80) – 534; nr. 9 (str. Jukovski (N. Iorga)) – 752.
Din 1965 universitatea a început construcţia unei staţiuni balneare lângă satul
Primorskoe, raionul Chilia, regiunea Odesa. A fost construită o cantină pentru 200 de locuri,trei căsuţe tip finlandez şi 20 de case montabile de tip pavilion. De asemenea, au fost plantaţi
copaci şi arbuşti decorativi. Se preconiza să fie terminată în anul 1967, dar pentru finisarealucrărilor Rectorul universităţii Medvedev cerea Ministerului Educaţiei să-i permită realocarea
sumei de 9.000 ruble din bugetul universităţii, prevăzut iniţial la capitol „cheltuieli de studii”.
Viceministrul Andrei Corobceanu a permis realocarea. Conform devizului de cheltuieli, suma
totală a construcţiei staţiunii balneare pentru anul 1967 se ridica la 15.000 ruble3. Pe timp deiarnă Universitatea de Stat dispunea de un bazin cu încălzire, cu dimensiunile de 25 m x 11,65
m x 2,52 m = 500 m3.4
În actul de predare-primire la schimbarea rectorului, semnat în 26 iulie 1968, avem o radiografie a stării de dezvoltare a universităţii5. În ceea ce priveşte baza materială a universităţii,se menţiona că spaţiul util total în corpurile de studii era de 25649 m2, ceea ce la 4643 studenţi
înmatriculaţi constituia o medie de 5,5 m2 per student, norma prevăzută de regulamente fiindde 11 m2. Prin urmare, şi în acel an universitatea se lovea de problema supraaglomerării spaţiului. O situaţie similară se înregistra la capitolul spaţiului şi în căminele studenţeşti, undeerau cazaţi 2111 studenţi, ceea ce la suprafaţa totală de 10120 m2 dădea o medie de 4,8 m2 perstudent6. De asemenea, în afară de studenţi, în cămine mai locuiau şi 52 de familii ale cadrelor
didactice ale universităţii7. Însă, din datele de care dispunea CC al PCUS, numărul camerelorocupate de profesori şi familiile acestora se ridica la 638.
În anul 1968 a fost finisată proiectarea unui nou corp de studii cu 5 etaje (actualul corp
III), pentru care s-au alocat 140.000 de ruble. Totodată, universitatea avea planuri pentru construirea unui alt corp, cu 7 etaje, destinat facultăţilor umanistice. În acest sens, institutul deproiectare «Moldgiprostroj» se obliga să elaboreze un proiect către 1 martie 1968, dar nu şi-amai onorat promisiunile. Tot atunci s-a făcut comanda pentru proiectarea unui nou complex
studenţesc cu 2000 de locuri de pe str. Vinogradnaia (Gh. Caşu)9.
În acelaşi an, conform planurilor iniţiale, trebuia să fie terminată construirea observatorului astro-fizic din satul Lozova, volumul total al obiectului ridicându-se la 211.000 de ruble10. Până la acea dată, observaţiile astronomice se făceau din clădirea fostului castel de apă,construit de Bernardazzi la 1892, situat la intersecţia str. Mateevici şi G. Bănulescu-Bodoni.
Dar evoluţia tehnicii (aparatele optice de performanţă nu mai puteau încăpea în turnul neamenajat) şi locaţia proastă (vizibilitatea redusă din cauza poluării aerului în Chişinău) au impus
conducerea universităţii să caute un alt plasament, găsindu-se loc în staţiunea agricolă din s.
Lozova. Însă, din cauza tărăgănării lucrărilor, universitatea a decis să schimbe trustul de construcţie, comanda fiind dată altei instituţii, specializată în construcţiile rurale.
Una din problemele, ce nu mai putea fi camuflată în această perioadă, era calitatea nivelului de trai în căminele studenţeşti. Problema situaţiei mizerabile din căminele republicii,
inclusiv ale celor de la USM, s-a discutat chiar la o şedinţă a Biroul Central al PCUS din 23 iulie
Ibidem, d. 710, f. 72 .
Ibidem, d. 701, f. 132.
3
Ibidem, d. 710, f. 104-106.
4
Ibidem, d. 701, f. 179.
5
Ibidem, d. 727.
6
Ibidem, f. 28.
7
Ibidem.
8
AOSPRM, F. 52, inv. 29, d. 43, f.188.
9
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 701, f. 26.
10
Ibidem, f. 27.
1
2

81

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

19681. S-au observat probleme la dotarea camerelor cu mobilier/inventar. Cu toate că completarea căminelor se făcea în conformitate cu normele de rigoare, în căminele USM lipseau 2020de piese de mobilier (noptiere, mese, scaune), adică nici mai mult nici mai puţin decât o piesă
de inventar per student2. Informaţia pe care o deţineau organele de partid era mai detaliată,dar, în acelaşi timp, şi mai sumbră în această privinţă. Astfel, într-o notă a Sectorului Ştiinţă şi
Instituţii de Învăţământ din 6 iunie 1968 se vorbea că în căminele Universităţii nu se ajung 266
de mese, 517 dulapuri, 930 de noptiere, 668 de cuiere, 1685 de cearșafuri, 5257 de ştergare,
16 plite de gaz, 259 de difuzoare radio3. O problemă, care va deveni majoră, a fost starea generală şi situaţia sanitară a căminelor. Perioada când orăşelul studenţesc de la Chişinău a fostconsiderat cel mai bun din URSS, fiind decorat cu Drapelul Roşu transmisibil al MinisteruluiÎnvăţământului Superior din URSS şi al CC al Sindicatelor lucrătorilor Şcolii Superioare „pentru
cea mai bună organizare a vieţii studenţilor, a regimului lor de muncă şi de odihnă”4 a trecut
ireversibil. În doar 10 ani situaţia s-a schimbat dramatic. Aşa cum recunosc înşişi conducătorii
universităţii, aprovizionarea cu apă caldă în toate căminele din cele 2 complexe studenţeşti nu
era posibilă întotdeauna. Mai mult, chiar asigurarea cu apă rece rămânea problematică pentru
etajele superioare, fapt care compromitea situaţia sanitară, mai ales pe timp de vară5. Cu toate
acestea, infrastructura continua să se dezvolte, graţie investiţiilor făcute.
Progrese continui pot fi consemnate pentru bibliotecă, care în acea perioadă se transformă
într-un departament vital pentru universitate. La 1 ianuarie 1969 biblioteca număra 1078719
de volume. Fondul de carte didactică se ridica la 371068 de exemplare. În 1968 au fost procurate
23024 de volume. La capitolul gradul de asigurare cu literatură didactică raportul manual/student era satisfăcător la disciplinele sociale 1:2, precum şi la fizică și matematică 1:3, în schimb,
la disciplinele umanistice (filologie, istorie, drept) sau chimie biblioteca universitară continua săaibă probleme serioase, raportul ajungând la 1:10 sau chiar 1:20. Cauzele erau fie ne reeditarea
multora din ele, fie slaba aprovizionare prin Colectorul Republican de Carte, prin care se făceau
circa 30% din achiziţiile noi în anul 1968 (26773 ex.). De altfel, autorităţile universitare erau
nemulţumite de prestaţia acestei instituţii, din care cauză se întârzia procesul de asigurare a studenţilor cu materiale didactice, fapt care făcea procesul de studii mai anevoios6. Procurarea decarte de la reţeaua academică din URSS necesita sume mai mari de achiziţie, din cauza livrărilor
prin poştă. În anul 1968 pe această cale au fost procurate 5342 de manuale. Deservirea cititorilor
se făcea prin abonament, sala de lectură, sau schimbul interbibliotecar (MBA), prin intermediulcărora au fost primite 1700 de cărţi pentru 257 de cititori. Cititori ai bibliotecii în anul 1968 erau
94% din corpul didactic şi personalul auxiliar, 100% din doctoranzi şi 99% din studenţi. Numărul
total al cititorilor pe bază de abonament se ridica la 96177.
Anii ’70 au fost epoca în care se schimbă discursul oficial privind baza materială a universităţii. Dacă în anii 1940-1950 se discuta despre o penurie cronică a resurselor, de sărăcia bazei
materiale, în anii 1960 se vorbeşte simultan despre realizări şi carenţe, epoca brejnevistă, a socialismului „dezvoltat” este cea în care discursul oficial pune accentul pe „împlinire”. Performanţele
nu pot fi ignorate. Universitatea ajunge cea mai mare instituţie de învăţământ din Moldova. Poate
prea mare, încât era nevoie de diviziune (Politehnica, ASEM, o serie de universităţi private din anii
Independenţei). Cifrele vorbesc de la sine. Dacă în anul 1946 spaţiul de studiu din toate corpurile
universităţii era de 3877 m2 şi fără niciun spaţiu locativ, în 1971 avea deja de 16692,1 m2, edificiile auxiliare ajungând şi ele la 5786 m2. De asemenea, dacă în 1956 universitatea dispunea decămine cu 1100 locuri, în 1970 spaţiul locativ universitar atingea 2073 de locuri8.
AOSPRM, F. 52, inv. 29, d. 43, f. 190.
ANRM, F. 3168, d. 727, f. 28.
3
AOSPRM, F. 52, inv. 29, d. 43, f. 196.
4
Poprujnaia P. op. cit., p. 60.
5ANRM, F. 3168, d. 727, f. 29.
6
Ibidem, d.751, f. 56-57.
7
Ibidem, f. 58.
8
Poprujnaia P. op. cit., p. 65.
1
2

82

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Alocaţiile au sporit şi ele de peste 20 de ori de la fondarea universităţii. În 1946, pentru
procurarea utilajelor au fost alocate 50.000 de ruble, pe când în 1966 deja - 237 mii. Pentru
construcţiile capitale în 1956 erau destinate 180.000 ruble, iar în 1971 - 1.485.400. Sporirea
bugetului a fost şi ea evidentă. Dacă în 1946 era de 276 mii ruble, în 1971 era deja de 4.993.800
ruble, adică a crescut de 18 ori1.
În anul 1970 universitatea avea câteva corpuri de studii: principal, pe str. Mateevici 60(actual corp. IV), corpurile I, II şi III, de pe str. Kogălniceanu 67 (actualul corp II, cu anexa BisericaÎntâmpinarea Domnului) şi corpul IV, pe str. Şciusev 98 (actualul teatrul Alexe Mateevici). Pe
lângă acestea, erau multiple anexe şi construcţii auxiliare adaptate pentru diverse laboratoareşi ateliere, mai ales în perimetrul campusului universitar. În toate corpurile de studii universitatea avea 59 de aule, 47 de catedre, 23 de cabinete didactico-metodice, 73 de laboratoaredidactice, 3 laboratoare de cercetare ştiinţifică, muzeul de ştiinţe naturale în numele lui „A.
Dimo”, serviciile administrative şi gospodăreşti2.
Mobilierul, în afara de corpul principal, era destul de uzat, din care cauză pe parcursul
anului 1970 a fost procurată mobilă în sumă de 51.500 de ruble. Au fost procurate dulapuri
pentru laboratoarele Facultăţilor de Fizică şi Chimie, mobilier specializat pentru cabinetul
de informatică. În acelaşi an, au fost procurate utilaje pentru activitatea ştiinţifică în sumă de
59.500 ruble (în speţă, maşini de calcul, potenţiometre, spectrografe, polarografe etc.). Pentru
laboratoarele Facultăţii de Chimie au fost procurate un galvanometru IG-55 şi un termostat
TC-16, precum şi alt utilaj.
Progresele informaticii şi importanţa crescândă a acesteia pentru economia naţională a impus universitatea să investească în acest domeniu de perspectivă. Astfel, cabinetul deprogramare cu o capacitate de 25 de locuri a fost dat în exploatare pe 1 septembrie 1970. La
rândul său, laboratorul de matematică avea în dotare 40 de maşini de calcul, inclusiv modele
performante la acea dată ca „Vilnius” şi „Cellatron”. Cu toate acestea, mai erau necesare astfel demaşini pentru catedrele de matematică aplicativă şi fizică teoretică. Din cauza lipsei unui laser,catedra de optică şi spectroscopie nu era în stare să organizeze procesul didactic şi specializarea necesară conform programelor de studii3.
Proaspăt înfiinţata Facultate de Jurnalism avea nevoie stringentă de 25 de maşini de dactilografiat, 50 de aparate foto şi alt utilaj necesar pentru pregătirea unor ziarişti calificaţi (magnetofoane, dictografe şi camere de luat vederi)4.
Mult mai dificilă era situaţia Facultăţii de pregătire a studenţilor străini, înfiinţată şi ea laacea dată, mai ales la capitolul sălilor de studii. Eficienţa pregătirii acestora depindea în maremăsură de organizarea procesului didactic în cadrul unor grupuri restrânse de studenţi (5-8persoane). Însă, pe de o parte, majorarea numărului de studenţi la această secţie (determinată(geo)politic), pe de alta, creşterea numărului de catedre noi a dus imediat la generarea crizei
de spaţiu, însuşi procesul de studii la această subdiviziune fiind pus în pericol. Creşterea numărului de grupe academice (219 şi 187 subgrupe la Facultatea de Limbi Străine) a făcut să seresimtă o criză a fondului de auditorii. Conducerea universităţii a fost nevoită să reamenajeze
o parte din spaţii destinate cercetării (laboratoare şi cabinete) pentru auditorii. Din această
cauză la Facultatea de Limbi Străine şi la cea de Istorie se observa fenomenul găzduirii a câte
2-3 catedre într-o singură încăpere, nemaivorbind de imposibilitatea creării unor laboratoare
proprii. Aceeaşi situaţie dificilă era şi la Facultatea de Jurnalism care, chiar dacă beneficia de uncorp aparte, acesta nu era amenajat adecvat pentru efectuarea procesului de studii5.
În acelaşi timp, Universitatea dispunea de opt cămine, în care erau cazaţi 2200 de studenţi.
Într-un cămin (nr. 4) erau cazaţi aspiranţii, tinerii specialişti, unii asistenţi şi familiile lor, în total
198 de persoane. Conform datelor oficiale, doar 55% dintre studenţii din afara Chişinăului erau
Ibidem, p. 67.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1455 a, f. 79.
3
Ibidem.
4
Ibidem, f. 80.
5Ibidem, f. 81.
12

83

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

asiguraţi cu cămine, restul fiind obligaţi să caute gazdă în oraş (f. 82)1. În 1970 a fost dat în exploatare căminul studenţesc nr.6 de pe strada Novozmailovskaya (Pan Halippa), 6/6, cu o capacitate
de 229 locuri şi o suprafaţă utilă de 2272 m2. Costul căminului se ridica la 214.662 ruble2.
De altfel, documentaţia de evidenţă financiară arată că în anul 1970-1971 balanţa investiţiilor pentru construcţiile capitale constituia 271.077 ruble. În aceeaşi ordine de idei, lacapitolul construcţii capitale neterminate, suma era de 180.403 ruble, 83 copeici3.
Una din preocupările universităţii la acea dată era cea a balanţei bugetare, adică echilibrării, pe măsura posibilităţilor, a veniturilor şi cheltuielilor. Veniturile au încetat să acopere cheltuielile, acestea din urmă fiind compuse din preţul la încălzire, lumină şi diverse servicii prestate.
Scăderea veniturilor era legată de micşorarea fluxului de turişti sovietici, cărora universitatea leînchiria camere în cămine. Aceeaşi situaţie (discrepanţa dintre venituri şi cheltuieli) era constatată şi pentru staţia bioagricolă (roadă slabă) şi tipografia rotaprint (politica de preţuri ineficientă),fapt care a impus conducerea universităţii să caute modalităţi de ameliorare a situaţiei4.
Bunăoară, veniturile complexului studenţesc se compuneau din următoarele poziţii:plata chiriei de la studenţi (10 luni x 1,5 ruble pe an de student x 2200 x 10) = 33000 ruble.
Studenţii care doreau să locuiască pe timp de vară (2 luni) trebuiau să plătească pentru chirie 1
rub. = 4400 ruble. De la cei 180 de profesori şi lucrători tehnici, care locuiau în cămine, se percepeau 6100 ruble. De la aspiranţi – 2000 ruble (adică 4 ruble pe 10 luni). „Abiturienţii” caretrăiau în cămine pe timpul sesiunii plăteau câte 3 ruble, 75 copeici. Turiştii cazaţi în căminele
universităţii, livrau în bugetul universitar în total 14.000 ruble. Arenda spaţiului diverselororganizaţii – 640 ruble. Din fondurile universităţii se făcea încălzirea şcolii nr. 6, care se afla în
perimetrul orăşelului studenţesc (actualmente Secţia de poliţie) – 1900 ruble. Dotaţiile erau
de 7700 ruble. Prin urmare, în total, bugetul orăşelului studenţesc la capitolul venituri era de
77240 ruble5, pe când cheltuielile erau evaluate la 76.900 ruble, deci un excedent uşor 6.
Creşterea cheltuielilor pentru întreţinerea universităţii şi scăderea veniturilor obţinute
din diverse activităţi planificate a impus conducerea universităţii să caute modalităţi de economie a resurselor. De altfel, la nivel de guvern (Colegiul Ministerului Educaţiei din RSSM) s-a
luat decizia de a reduce cheltuielile la USM. Printre măsurile preconizate se numărau: delegarea la conferinţele ştiinţifice doar a raportorului oficial (nu şi a unei delegaţii întregi, cum se
mai practica), sporirea termenului de exploatare a uneltelor prin eficientizarea utilizării lor (înacest sens se impunea propaganda eticii muncii în rândul studenţilor), economisirea cheltuielilor de papetărie, reducerea şi controlul cheltuielilor la energie şi apă ş.a. 7.
Economisirea resurselor a impus şi reguli noi pentru întreţinerea parcului auto, careîn 1970 avea 34 de unităţi de transport, dintre care 23 se întreţineau din fonduri speciale8.
Bunăoară, în conformitate cu decizia Ministerului Educaţiei din RSSM, universităţii i se impunea o limită de 1600 de ruble pentru întreţinerea autovehiculelor (f. 106)9. Au început să sefacă economii şi la angajările în serviciul administrativ. Astfel, universitatea îşi putea permiteîntreţinerea a 5 unităţi de intendent (la 8 cămine), cu toate că, în conformitate cu normativele
în vigoare la acea dată, se prevedea 1 intendent la 400 de studenţi. Având în vedere că numărul studenţilor care locuiau în căminele universităţii era de 2800, era nevoie de încă 2 unităţi.
Acelaşi lucru era valabil şi la măturători, din buget fiind plătiţi doar 6 din 10 prevăzuţi de normă (1 măturător la 2500 m2)10.
Ibidem, f. 82.
Ibidem, d. 853, f. 58.
3
Ibidem, f. 66.
4
Ibidem, f. 11.
5
Ibidem, f. 128.
6
Ibidem, f. 129.
7
Ibidem, f. 84.
8
Ibidem, f. 133.
9
Ibidem, f. 106.
10
Ibidem, f. 104.
1
2

84

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Cu toate acestea, nu erau abandonate vechile proiecte deja demarate. Astfel, în 1970 au
continuat investiţiile pentru construcţia observatorului astro-fizic din s. Lozova. Suma eliberată pentru construcţia complexului observatorului pentru anul 1970 constituia 358.000 deruble1. Numai telescopul ACT-453 a costat universitatea 70.375 de ruble2. Pentru asigurarea
personalului cu spaţiu locativ, universitatea a finanţat din bugetul propriu construcţia unuibloc de locuit din 8 apartamente în localitate3.
În anul universitar 1971-1972 Universitatea avea şase corpuri de studii. În cel principal,
cu 4 etaje (Mateevici, 60) cu o suprafaţă utilă de 16 000 m2 erau situate Facultăţile de Fizică și
Matematică, de Chimie, decanatul Facultăţii de Limbi Străine, două catedre interuniversitare(economie politică şi limbă franceză), precum şi serviciile de bază ale universităţii (administraţia, contabilitatea, sindicatele etc.). Restul corpusurilor aveau în total 10.000 m2. Astfel, în corpul I (str. Kogălniceanu, 65) era situată Facultatea de Litere cu catedrele şi cabinetele sale, unlaborator lingvistic şi trei catedre interuniversitare (Istoria partidului, Comunismul ştiinţific,
Pedagogie şi psihologie). În corpul II (str. Kogălniceanu, 67) era situată Facultatea de Biologie şiPedologie cu catedrele şi laboratoarele sale, Facultatea de Istorie şi Drept, Catedra de Apărare
civilă şi pregătire medicală, Muzeul de Ştiinţe naturale, Clubul sportiv şi sala de sport în incinta
Bisericii Întâmpinarea Domnului, anexată clădirii fostului seminar teologic. Corpusurile III şi IV
se situau pe strada Bănulescu-Bodoni (actualul corp II şi clădirea de pe str. Bănulescu-Bodoni,
2 care nu s-a păstrat în ziua de azi), unde erau situate catedra de pregătire militară, iar în corpul VI de pe strada Şciusev, Catedra de Jurnalism cu laboratoarele şi cabinetele sale, precum şiCatedra de Educaţie fizică. Spaţiul util din toate corpurile de studii era de 26.826 m2, dintre care
4501 m2 – fondul de auditorii4.
În căminele universităţii erau cazaţi 2536 de studenţi. Creşte procentul de studenţi dinafara Chişinăului care sunt asiguraţi cu loc de trai (de la 55% la 64%), datorită faptului că înacel an a fost dat în exploatare căminul nr. 9 de pe str. Izmailul Nou (azi Pan Halippa), nr. 65.
La 1 septembrie 1972 era preconizată darea în exploatare a încă două blocuri de locuit
pentru studenţi, nr. 10 şi 11 de pe strada Viilor nr. 32 (azi Gh. Caşu), a câte 227 de locuri fiecare.
În orăşelul studenţesc continua să funcţioneze baia, frizeria, atelierul de cusut, atelierul pentru
reparaţia încălţămintei, curăţătoria etc. Fiecare cămin al universităţii era dotat cu câte un televizor. Pentru cămine în acel an a fost procurat inventar şi mobilă în sumă totală de 45.000 deruble6. Casa de cultură avea o capacitate de 550 de locuri, iar în orăşelul studenţesc nr. 1 existau
terenuri de volei, baschet şi fotbal. La dispoziţia studenţilor şi cadrelor didactice rămânea şisanatoriul de pe litoralul pontic, cu o capacitate de 2000 de locuri7. Pentru reparaţiile capitalepentru 1972 Universitatea a primit fonduri în valoare de 90.000 de ruble8.
Continuă alocările pentru achiziţionarea tehnicii. De exemplu, pentru procurarea unor
utilaje de producţie germană (RDG) la specialităţile fizico-matematice (centrifuge, fotometre,maşini de calcul etc.) au fost alocate 14.400 de ruble9, în schimb, pentru producţia similară
sovietică – 111.900 de ruble10.
Analiza documentelor de contabilitate arată o interesantă (dar de loc surprinzătoare
pentru cine este familiarizat cu sistemul socialist de evidenţă şi control) ajustare a balanţei devenituri şi cheltuieli pentru anul 1972. Astfel, dacă totalul veniturilor se ridica la 60.600 de ruIbidem, f. 71.
Ibidem, f. 73.
3
Ibidem, f. 75.
4
AUSM, F. 1. inv. 1, d. 1455 b, f. 60.
5Ibidem, f. 61.
6
Ibidem, f. 62.
7
Ibidem.
8
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 923, f. 47.
9Ibidem, f. 62.
10
Ibidem, f. 89-90.
1285

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

ble, iar împreună cu dotaţiile – la 94.700 de ruble1, atunci suma cheltuielilor făcute în rezultatul
exploatării campusului (încălzirea, canalizarea, serviciile prestate către populaţie) se ridicau
exact la aceeaşi sumă2!
Exact aceeaşi situaţie se constată şi în privinţa parcului auto al universităţii. În 1972 acesta avea aceleaşi 32 de unităţi de transport, dintre care 21 (cu 2 mai puţin decât în 1971) erauîntreţinute din fonduri speciale. Veniturile pe care le aduceau mijloacele de transport aflate labalanţa universităţii se ridicau la suma de 49.300 de ruble, iar cheltuielile de exploatare erau
identice3.
Fiind o instituţie de învăţământ de însemnătate naţională, baza materială a universităţii
nu se limita doar la perimetrul oraşului Chişinău sau al RSSM. Bunăoară, ea dispunea şi de centre de observaţie în delta Dunării. Astfel, consiliul ştiinţific al Facultăţii de Biologie şi Pedologie,
printr-o decizie din 1 iulie 1972, a cerut păstrarea bazei de observare din localitatea Vilcovo(Ucraina), necesară colectării materialelor pentru muzeul de zoologie şi efectuarea practicii deteren a studenţilor. Pentru aceasta se cereau investiţii suplimentare pentru procurarea utilajului necesar (barcă, plase, puşcă), care au fost aprobate de conducerea universităţii4.
În 1973 universitatea avea şase corpuri de studii cu o suprafaţă utilă totală de 35.804 m2,
ceea ce la numărul de studenţi înmatriculaţi de 4197 constituia o medie de 8,5 m2 per student(norma fiind de 11 m2). Darea în exploatare a corpului III de studii a adus schimbări în dislocarea Facultăţilor şi Catedrelor. Astfel, în corpul I continuau să fie amplasate Facultatea deFilologie cu toată infrastructura sa, Facultatea de instruire a studenţilor străini cu catedrele
şi fonolaboratorul propriu, Facultatea de Biblioteconomie, catedra de Istorie a PCUS şi catedra de Pedagogie şi psihologie. În corpul II se aflau facultatea de Istorie şi Drept, catedra deApărare civilă şi Sala sportivă (Biserica) împreună cu clubul sportiv al universităţii, precum şicatedra de Filosofie. În noul corp de studii III (construit pe locul fostului „velodrom” şi antenei
Radio Basarabia, între corpurile I şi II de pe str. M. Kogălniceanu), au fost amplasate Facultăţile
de Limbi Străine, Facultatea de Biologie şi Pedologie cu catedrele şi laboratoarele sale, secţia
Pregătitoare şi catedrele interuniversitare de economie politică şi comunism ştiinţific. În corpul IV (Gogol 2, azi dispărut) se afla catedra militară, iar în corpul VI, pe str. Sciusev 93 – catedrade Jurnalism5.
Totodată, numărul căminelor a crescut la 11, unde în 1973-1974 erau cazate 3062 depersoane. Studenţii veniţi din afara oraşului erau cazaţi în proporţie de 73%. În acel an se încheia construirea preventoriului cu o capacitate de 50 de locuri, pe lângă căminul nr. 5, pe str.
Pan Halippa, 66. Cele trei cantine aflate la balanţa universităţii erau: cantina nr. 8 de pe str.
Tighina, 2 (160 de locuri), cantina nr. 34 de pe str. Puşkin (120 de locuri) şi cantina „Junosti/
Tinereţe” de pe str. Ismail, 6 (80 locuri). Bufetele erau situate în corpurile I şi III, în cantina nr.8
a Casei de Cultură, în căminele nr. 7 şi 117.
În decursul a patru schimburi din anul 1973 la sanatoriul de pe litoralul pontic s-au odihnit peste 600 de studenţi. Pe lângă perioada estivală la sanatoriu au început să fie organizate
ture şi în cea hibernală, de care au beneficiat 60 de studenţi şi cadre didactice8.
În anul academic 1975-1976 suprafaţa utilă a tuturor corpurilor de studii rămânea aceeaşi (35804 m2), dar deservea un număr mult mai mare de studenţi, contingentul căruia atingea deja 5030 de oameni, ceea ce dădea un coeficient de 6,3 m2 per student. În corpul principal
suprafaţa utilă era de 15.600 m2, corpul I - de 3.900 m2, corpul II – 5.600 m2, corpul III – 10.500m2. În acelaşi an, contingentul universităţii era deservit de 13 cămine pentru 2571 locuri, unde
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 923, f. 98.
Ibidem, f. 99.
3
Ibidem, f. 101.
4
Ibidem, f. 91.
5
AUSM, F.1, inv.1, d. 1455 в, f. 63.
6
Ibidem, f. 63-64.
7
Ibidem, f. 64-65.
8
AUSM, F. 1. inv. 1, d. 1455 в, f. 63.
1
2

86

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

locuiau 3462 de studenţi şi cadre didactice cu familiile lor. Din alocaţiile bugetare prevăzute
pentru acel an s-a efectuat reparaţia capitală a căminului nr. 3 din str. Tighina 2, cu schimbarea
totală a mobilierului, şi a demarat construirea unei conducte termice către complexul studenţesc de pe str. Gh. Caşu, unde se finisa construcţia unui cămin pentru 410 locuri (nr. 12-13), aînceput construirea unui corp de studii (actualul corp VI al USM)1.
În anul 1974 se introduce funcţia de prorector pentru construcţii capitale, care a schimbat strategiile edilitare ale universităţii. Primul titular a fost Vitalie Pepeleaev, care a activat
aici între 1974-1979. În timpul mandatului său a fost finisată construcţia căminelor nr. 12 şi
13, a Centrului de Calcul, a corpului de studii nr. VIII şi a cantinei Prietenia, a fost proiectat şiconstruit căminul 16 şi Observatorul Astrofizic de la Lozova2.
O piatră de încercare pentru fondul material, mai ales al clădirilor istorice, a fost seismul
din 4 martie 1977. Prejudiciile în urma cataclismului au costat universitatea peste 500.000 deruble3.
Alocaţiile pentru procurarea instrumentelor şi inventarului pentru anul de studii 19761977, din totalul bugetului universitar pentru acel an de 6.064.200 de ruble, atingeau suma de
180.000 de ruble, iar pentru reparaţiile capitale ale clădirilor din gestiune – 120.000 de ruble4.
Bugetul universităţii pentru anul 1977 era planificat în felul următor: la capitolul venituri, provenite din activitatea de cercetare ştiinţifică, exploatarea transportului, veniturile provenite
din instruirea abiturienţilor, gospodăriile auxiliare, extragerea gazului de şist, prestarea diverselor servicii, se ridica la 1.832.000 de ruble, pe când cheltuielile pentru aceleaşi activităţi – la1.773.200 de ruble, deci cu un ascendent de 23.5005. Suma investiţiilor pentru anul 1977 faţăde cel precedent era într-o uşoară creştere la capitolul procurarea echipamentului (190.000) şi
aceeaşi la investiţii capitale6.
Staţiunea agro-biologică în acelaşi an avea o suprafață de 9 ha de pământ, dintre care
6 ha – teren arabil, o vie de 0,5 ha, dendrariu de 1 ha şi terenuri sub construcţii şi drumuri– 0,5 ha7.
În anul 1979 este emis un ordin al Rectorului USM, nr. 64 din 18 iunie, care reglementează
modalităţile de cazare a studenţilor în căminele subordonate universităţii. Numărul maximal al
locurilor era limitat la 3519, care erau împărţite proporţional printre facultăţi. În conformitate
cu acest ordin, până în data de 25 iunie al fiecărui an, decanii facultăţilor erau obligaţi să trimită
la rectorat lista studenţilor ce vor beneficia de cămin şi care vor fi trecuţi obligatori în ordinul
dat pe universitate. Pe baza acestuia, prorectorul pentru activitate administrativă va elibera
documentele de cazare şi doar la înaintarea acestora, intendenţii vor oferi deţinătorilor spaţii
de cazare în căminele lor8.
Anii ’80 au fost de ani de răspântie în istoria universităţii noastre. Începând cu perioada „stagnării brejneviste”, trece prin anii schimbării caleidoscopice a liderilor sovietici între
1982-1984, ca, într-un final, să fie zguduită din temelii de suflul nou al „Perestroikăi”, ce aprefigurat etapa Renaşterii naţionale, în care Universitatea a avut de jucat un rol ce nu poatefi subapreciat.
La începutul anilor ’80 universitatea continuă să suporte aceleaşi probleme: creşterea
progresivă a numărului de studenţi, rezultat al exploziei demografice din anii 1950-1960, apogeul căreia a căzut pe anii 1982-1983, dublată de creşterea exponențială a studenţilor din lumea a III-a trimişi la studii în URSS, Universităţii din Chişinău fiindu-i rezervat de către Centru
un loc aparte în acest proces, a pus din nou presiune pe spaţiul pe care-l deţinea instituţia.
AUSM, F.1, inv.1, d. 1455, f. 83-84.
Cozma V. op. cit., p. 443.
3
Ibidem, p. 444.
4
AUSM, F. 1, d. 1821 a, f.1.
5
Ibidem, f. 155.
6
Ibidem, f. 104.
7
Ibidem, f. 174.
8
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 2334, f. 72.
1
2

87

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Corpul principal a fost dat în exploatare abia în 1986, astfel că soluţia aleasă de conducerea
universităţii era închirierea unor spaţii din centru şi reducerea spaţiului destinat cercetării.
Pentru o mai bună evidenţă şi exploatare a bunurilor aflate în gestionarea universităţii,anual se făceau inventarieri generale, pentru care erau formate Comisii de la toate unităţile şi
subdiviziunile instituţiei (facultăţi, catedre, laboratoare, corpuri de studii, cămine, garaj etc.).
Preşedinte al comisiei era prorectorul pentru activitate administrativă. Comisia trebuia să facăun raport anual al bilanţului fondurilor1.
A fost revizuită organigrama universităţii prin divizarea Facultăţii de Economie în 2
Facultăţi separate: de Economie şi Planificare economică şi Merceologie. Facultatea de Economie
a fost plasată în corpul VI de pe str. Karl Marx (Miron Costin) din sectorul Râşcani, iar căminelede pe str. Florilor, aflate înainte în gestiunea Politehnicii, au fost transmise universităţii2.
Campania de construcţii, operate de universitatea în acest deceniu, a fost supravegheată
de doi prorectori. Între 1979-1983 în funcţia de prorector pentru construcţii capitale a fost
A. Sadovenco. Pe timpul acestuia s-a lansat ideea construirii corpului principal şi al campusului universitar în cartierul Botanica, unde exista o infrastructură academică. Avantajul acestui
proiect consta în concentrarea tuturor corpurilor, dar şi a căminelor studenţeşti într-o singură
zonă, fapt care ar fi permis eficientizarea procesului de predare şi de cercetare. S-au făcut chiarşi unele schiţe, dar, până la urmă, acesta a fost abandonat, considerat prea costisitor şi de durată. Pe timpul acestuia a fost proiectat şi finalizat căminul nr. 16 pentru doctoranzi. Al doilea
prorector, între 1983-1991, a fost A. Ciumac. Pe timpul acestuia s-au materializat eforturile deconstruire a actualului corp principal de studii, precum şi a clădirii BSCZ „Optoelectrotehnica”,
a Tipografiei universităţii, precum şi demararea construcţiei unei noi catedre militare3.
Cu toate acestea, criza spaţiilor, până la darea în exploatare a corpului principal, a fostdin ce în ce mai profundă. S-a ajuns chiar la aceea că, din cauza insuficienţei bazei didacticomateriale, conducerea universităţii a decis să reducă numărul de studenţi la unele specialităţi
în anul de învăţământ 1982/83 (evidenţa contabilă, limba şi literatura rusă, bibliologie şi biblioteconomie, finanţe şi credite - toate reduse cu câte 25 de locuri)4.
În anul 1982-1983 universitatea dispunea de 8 corpuri de studii cu o suprafaţă de 43323 m2,
cu un contingent de 8200 de studenţi, adică unui student îi revenea 5,3 m2 de spaţiu, cu norma
de 11-12 m2 pentru universităţi. Spaţiul destinat activităţilor didactice constituia 26266 m2,
adică 3,2 m2 per student5.
În Corpul principal, cu o suprafaţă utilă de 15.600 m2 erau amplasate serviciile administrative şi conducerea universităţii, Facultatea de Fizică, Matematică şi Cibernetică, Chimie,
Centrul de Calcul, laboratorul de biochimie şi alte centre de cercetare în ştiinţele fundamentale.
În corpul I, cu suprafaţa de 3.900 m2, erau amplasate Facultățile de Filologie, Biblioteconomie,
Economie şi Merceologie, catedrele de Istoria PCUS, Limba rusă pentru străini, Pedagogie şi
psihologie. Corpul II găzduia Facultatea de Drept, Catedra de Apărare civilă, de Educaţie fizică, Clubul sportiv şi sala de sport, Catedra de Filosofie şi Muzeul de ştiinţe naturale. Corpul
III (10.500 m2) – Facultatea de Limbi Străine, de Istorie, Biologie și Pedologie, catedrele deEconomie politică, Comunism ştiinţific, laboratorul de Plante aromatizatoare. Corpul V era ocupat de Facultatea de Jurnalism şi tipografie, în Corpul VI (5.500 m2), Facultatea de Economie(str. Miron Costin, fosta Karl Marx), corpul VII – secţia frecvenţă redusă de la Facultatea deEconomie a Comerţului şi Merceologie şi, în sfârşit, corpul VIII – Cursurile pregătitoare şi
Facultatea pentru instruirea studenţilor străini (str. Gh. Caşu)6.
În 1983 universitatea dispunea de 19 cămine cu o capacitate de 4900 de locuri, dar în carelocuiau doar 4700 de studenţi, deoarece căminul nr. 8 de pe str. Pan Halippa 6 (Malinovsky) se
AUSM, F.1, inv. 1, d. 2335, ff. 154-160.
Ibidem, f. 74.
3
Cozma V. op. cit., p. 444.
4
AUSM, „Darea de seamă pe anul 1981/82”, f. 66.
5
AUSM, „Darea de seamă USM pe anul 1982/83”, f. 56-57.
6
Ibidem.
1
2

88

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

afla în reparaţie capitală. Căminele erau grupate în câteva sectoare, după cum urmează: pe str.
Bender (Tighina), 2 se aflau căminele nr. 1- 4; pe str. Malinovski (Pan Halippa), 6 - căminele nr.
5-9; pe str. Vinogradnaia (Gh. Caşu), 32 - căminele nr. 10-13 şi 16; pe str. Florilor, 2 - căminele
nr. 14, 15 şi 17 şi pe str. Belschi (Cuza Vodă), 12 - căminul nr. 181.
În conformitate cu Ordinul Ministerului Educaţiei din URSS nr. 816, din 25.12.1967,
care reglementa modalităţile de cazare în cămine, decanatele erau obligate să transmită listele persoanelor ce aveau dreptul la cămin. În 1982, prin ordinul Rectorului nr. 82 din 25 iulie,
distribuirea s-a făcut în felul următor: Facultatea de Filologie primea 378 de locuri, dintre
care în căminul nr. 7 – 230; nr. 17 – 112, nr. 9 – 36. Facultatea de Biblioteconomie – 230 delocuri, dintre care în căminul nr. 6 – 214; nr. 10 -16; Facultatea de Fizică – 118 locuri, dintre
care în căminul nr. 3 – 155; nr. 4 – 33; Facultatea de Matematică şi Cibernetică – 442 de locuri,
dintre care în căminul nr. 11 – 24, nr.16 – 418; Facultatea de Limbi străine – 232 de locuri,
dintre care în căminul nr. 18 – 223, nr.10 – 9; Facultatea de Biologie şi Pedologie – 246 delocuri, dintre care în căminul nr.9 – 176, nr. 2 – 70; Facultatea de Istorie – 203 locuri, dintre
care în căminul nr. 12 – 100; nr. 13 – 103; Facultatea de Drept – 208 locuri, toate în căminulnr. 10; Facultatea de Chimie – 124 de locuri în căminul nr. 1; Facultatea de Economie – 852 delocuri, dintre care în căminul nr. 14 – 302; nr. 15 – 350; nr. 17 – 200; Facultatea de Economie
şi Merceologie – 295 de locuri în căminul nr. 11; Facultatea de Jurnalism – 110 locuri în căminul nr. 9; Facultatea Studenţilor străini – 350 de locuri, dintre care în căminul nr. 1 – 50, nr.
2 – 101; nr. 3 – 37; nr. 14 – 58; nr. 16 – 52, nr. 10 – 60; nr. 4 – 7; Secţia Pregătitoare (studenţi
sovietici) – 180 de locuri, dintre care în căminul nr.1 – 9; nr. 3 – 18; nr. 6 – 16; nr. 9 – 25; nr.11– 23; nr. 16 – 30; nr. 17 – 38, nr. 18 – 17; Secţia Pregătitoare (studenţi străini) – 270 locuri,
dintre care în căminul nr. 12 – 135, nr. 13 – 135. Doctoranzii au primit 43 de locuri în căminul
nr. 42.
Observăm că distribuţia în cămine, în general, nu era una aleatorie, ci se urmărea gruparea majorităţii studenţilor de la o facultate într-un cămin şi, pe măsura posibilităţilor, cât mai
aproape de corpurile de studii, unde făceau lecţiile. Studenţii străini erau cazaţi în mod proporţional cam în toate căminele, de obicei câte 1-2 în cameră cu alţi studenţi „sovietici”, pentru
facilitarea procesului de aculturalizare. În următorii ani această distribuire s-a păstrat, în linii
generale, aceeaşi.
În orăşelul studenţesc infrastructura şi serviciile de deservire au rămas aceleaşi. Există
băi publice, spălătorie, frizerie, ateliere pentru haine şi încălţăminte. Fiecare cămin era dotat
cu camere special amenajate pentru călcat şi reparat haine, precum şi câte o cameră pentru
informații (camera „Roşie” sau „Leninistă”), care era dotată cu televizor. Pentru anul 1983 se
preciza că acestea erau color. În căminele nr. 6, 7 şi 4 au avut lor reparaţii capitale, schimbânduse în totalitate și mobilierul3.
Universitatea dispunea de patru cantine: pe str. Tighina 2 se afla cantina nr. 8 pentru
160 de locuri (în clădirea Casei de Cultură), în care la acel moment era în reparaţie capitală
cu schimbarea mobilierului, cantina nr. 34 de pe str. Puşkin (în corpul IV de studii), pentru 120 de locuri şi o cafenea pentru cadrele didactice de 40 de locuri, cantina de pe str. K.
Marx a Facultăţii de Economie, din corpul VI de studii pentru 140 de locuri, cantina de pe
str. Vinogradnaia (Gh. Caşu), 32 pentru 530 de locuri, cu patiserie şi cafenea („Drujba”). De
asemenea, în corpurile de studii şi cămine mai funcţionau şapte bufete, dotate cu aparataj
frigorific şi instrumentar mecanic. Conducerea universităţii evalua starea sanitară a acestorunităţi drept satisfăcătoare4.
Tot în 1983 tabăra de pe litoral, care deţinea 205 locuri, era prevăzută să funcţioneze în
cinci schimburi, ridicând capacitatea de servire pentru 1025 de oameni anual. De câţiva ani, labaza universităţii se odihnesc studenţii Universităţilor din Lvov, Ivano-Frankovsk şi Ujgorod.
AUSM, F. 1, inv. 1., d. 2771, f. 118-119.
Ibidem, d. 2772, f.20-21.
3
AUSM, „Darea de seamă USM pe anul 1982/83”, f. 58.
4
Ibidem.
1
2

89

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

În schimb, în fiecare iarnă, 150 de studenţi de la USM aveau posibilitatea să se odihnească lamunte în bazele sus-numitelor universităţi1.
După decesul lui L. Brejnev (10.11.1982) şi venirea la putere a lui Y. Andropov, în URSS
începe o campanie acerbă de control asupra evidenţei activităţii economice şi muncii. Pe lângă
reviziile obligatorii anuale, încep o serie de controale inopinate cu scopul de a depista cazurile
de corupţie sau de furt al bunurilor „poporului”. În urma unor asemenea controale, Ministerul
Educaţiei din RSS Moldovenească emite ordinul Nr. 225 din 25 august 1983 „Cu privire la rezultatele reviziei activităţii financiar-economice de la Universitatea de Stat din Moldova pentru
anii 1981-1982”, la care s-au depistat un şir de nereguli şi abateri de la „disciplina financiară”,
ce necesitau intervenţii din partea conducerii universităţii, inclusiv o evidenţă mai strictă abazei materiale2.
În 1984, în conformitate cu ordinul Rectorului USM nr. 131 din 12.09 s-a făcut mai strictă
modalitatea de scoaterea din clădirile şi depozitele universităţii a bunurilor materiale. S-au
elaborat certificate speciale, contrasemnate de conducătorii subdiviziunilor, care erau valabile
doar timp de 24 de ore. Se interzicea scoaterea bunurilor fără asemenea documente3.
Se înteţesc controalele la subdiviziunile serviciului administraţie şi economie. Unul dintre
acestea a avut loc la depozitul central, rezultat după moartea intendentului I. Kristallov, rezultatele căruia au fost oglindite în ordinul nr. 18 din 26 ianuarie 1985. S-a depistat lipsa a trei
casetofoane „Electronika - 321” în valoare totală de 510 ruble. Printr-un control repetat s-a mai
depistat că în iulie 1981 universităţii i s-a transmis 5 diaproiectoare AVU-2/3 în sumă de 6140
ruble. Unul din ele a fost transmis la Catedra de Istorie URSS, unde nu a fost folosit niciodată
în procesul de studii, privând studenţii istorici de un suport didactico-metodic modern. Alte
patru aparate au fost transmise la Facultatea de Biblioteconomie, unde au fost transmise doar… carcasele, din care cauză, evident, nu au fost funcţionale. Acest lucru a fost posibil, aşa cum
a stabilit ancheta, în rezultatul creării unei practici nocive de evidenţă a bunurilor materiale,
tolerată de conducerea depozitului şi de incompetenţa contabilităţii. Au fost administrate pedepse, inclusiv contabilului-şef4.
În 1986 a fost suprimată staţiunea agrobiologică a Universităţii de la Schinoasa, în loculcăreia a fost format un laborator agrobiologic pe lângă Facultatea de Biologie şi Pedologie. Dincele 19,5 unităţi, cu un fond salarial de 1907 ruble și 04 copeici. anual, au fost lăsate doar 4unităţi, în scop de economie5.
Fără îndoială, principalul eveniment al deceniului la capitolul bază materială a fost proiectarea, demararea, finisarea şi darea în exploatare corpului Central al universităţii. Proiectatiniţial ca un corp pentru Facultatea de ştiinţe umanistice, apoi de Filologie, treptat, investiţiile s-au mărit, astfel încât a devenit corpul principal în care a fost strămutată şi conducerea
Universităţii cu serviciile de bază. Au existat mai multe speculaţii în privinţa tărăgănării construcţiei corpului și a numărului de etaje preconizate și construite, de fapt. Nu este scopul nostru să le analizăm aici.
Ordinul Rectorului nr. 122 din 10 iulie 1986 cu privirea la redistribuirea fondului de auditorii stabileşte că acest corp se va numi Principal, iar fostul corp din str. Mateevici, 60 va deveni
corpul IV. În Corpul principal au fost transferate următoarele facultăţi şi servicii de bază: la parter şi etajul I (numit, după model sovietic, 2) conducerea universităţii şi biblioteca, la etajul III –Facultatea de Drept, la etajul IV – Facultatea de Jurnalism şi Facultatea de Calificare a Cadrelor,la etajul V – Facultatea de Istorie, catedra de Filosofie, Catedra de Pedagogie şi Psihologie. La
subsol au fost amplasate serviciile inginereşti, bufetul, depozitul de carte şi câteva încăperi ale
serviciului de apărare civilă6.
Ibidem.
Ibidem, f. 73-75.
3Ibidem, d. 3210, f. 136.
4
Ibidem, d. 3439, f. 74-76.
5
Ibidem, d. 3635, f.75.
6
Ibidem, d. 3657, f. 42.
1290

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAÎn rezultatul redistribuirii spaţiilor de studii, ordinul Rectorului stabileşte următoarea
configuraţie. În corpul I au fost amplasate Facultatea de Filologie şi cea de Biblioteconomie, catedra de Istorie a partidului. Se ordona ca Sala Festivă şi sala 3 să fie transformate în Muzeul lui
Lenin, iar sala 5 să fie dată ca spaţiu pentru Muzeul istoriei universităţii1. Corpul II de studii era
destinat Facultăţii de Economie şi Merceologie, catedrei militară, catedrei de apărare civilă şi
muzeului de ştiinţe naturale. Corpul III era prevăzut pentru Facultatea de Biologie şi Pedologie,
Facultatea de Limbi străine, catedra interuniversitară de ateism ştiinţific şi catedra de cercetare a biochimiei eterogenelor. Corpul IV – pentru Facultatea de Matematică şi Cibernetică,Facultatea de Fizică şi Chimie, laboratoarele de cercetare a chimiei proteinelor, fizica semiconductorilor, şi laboratorul de înregistrări foto-termoplastice, precum şi catedra de comunismştiinţific, catedra de economie politică, catedra de limbă rusă pentru studenţii străini, stagiarişi doctoranzi şi, temporar, Biroul de Proiectare şi Centrul de Calcul Interuniversitar Republican(centrul de calcul al universităţii a fost suprimat în 1980)2. Acelaşi ordin mai stabilea distribuţia
fondului de auditorii şi cabinete în toate corpurile de studii în funcţie de facultăţi şi servicii3.
Într-un ordin adiţional, emis a doua zi, se făcea precizarea că ambele secţii (zi şi frecvenţă
redusă) de la Facultatea de Economie şi Merceologie se va muta în corpul V de studii, eliberat
de Facultatea de Jurnalism, precum şi unele schimbări operate în corpul IV4. Iar pe 15 iulie ordinul nr. 122 a mai fost completat cu unele modificări privind câteva spaţii din corpul III de studii
şi soluţionarea unui, probabil, „conflict de hotar” dintre secţia financiară şi cea administrativă
(cab. 105 şi 107 din corpul principal)5.
După soluţionarea (temporară) a problemei spaţiului, în următorii ani universitatea s-aconcentrat asupra completării fondului de materiale didactico-ştiinţifice. Suma investiţiilor capitale pentru procurarea inventarului şi aparatajului pentru anul 1988 constituia 1,8 milioane
de ruble, accentul fiind pus, mai ales, pe procurarea tehnicii de calcul6.
Pentru construcţiile capitale din anii 1988-1989 universitatea a încheiat contracte cu 9organizaţii de construcţii şi cu 8 cooperative, care au reparat 33 de obiecte în sumă totală de795.500 de ruble, dintre care, alocate de Ministerului Educaţiei (adică a bugetului) – 510.300
de ruble, iar 285.200 de ruble - din mijloace proprii. Toate reparaţiile capitale se făceau în conformitate cu un plan, coordonat şi avizat cu Ministerul Educaţiei7.
Pentru anul 1989 universitatea planifica să deschidă laboratoare noi de radiotehnică, chimie ecologică, ecologia mediului ambiant, microelectronică. De asemenea, se propunea amenajarea cabinetelor de genetică, economia muncii, fizică experimentală, metodica predării fizicii,
chimiei, matematicii, esteticii şi eticii, precum şi completarea cabinetelor de economie politică,filosofie, pedagogie şi psihologie şi chiar cel al comunismului ştiinţific8. Venea anul 1989…
În concluzie, Universitatea de Stat din Moldova s-a format în dificilii ani imediat postbelici, în condiţiile ruinei economice şi a politicilor de austeritate implicite. Cu toate acestea,
autorităţile de stat şi de partid din RSSM şi-au propus un plan ambiţios de creare a unei universităţi naţionale. Deoarece s-a luat decizia ca universitatea să nu fie creată prin absorbţie cu altăinstituţie, baza materială a acesteia trebuia să pornească de la zero. Începând cele două corpuride studii ruinate, fără cămine şi fond de locuinţe, graţie unui colectiv energic de entuziaşti, încâţiva ani universitatea s-a pus pe picioare, devenind cea mai mare instituţie de învăţământ
superior din republică.
Problema cea mai dificilă pe care a avut-o a fost cea spaţiului de studii în condiţiile creşterii graduale al numărului de studenţi. Din an în an, autoritatea instituţiei creştea, ceea ce
Ibidem.
Ibidem.
3
Ibidem, f. 43-51.
4
Ibidem, f. 58.
5
Ibidem, f. 192.
6
AUSM, „Darea de seamă pe anul 1988/89”, f. 3.
7
Ibidem, f. 5.
8
Ibidem, f. 6-7.
1
2

91

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAatrăgea tot mai mulţi şi mai mulţi tineri dornici să o absolvească. Construcţia căminelor, apoi
a corpurilor de studii, luarea în arendă a diferitor spaţii din oraş, tot nu era suficientă pentru
a ţine pasul cu „presiunea demografică”. Altă problemă conexă era cea a completării fondului de materiale destinate activităţii didactice şi cercetării (utilaje, instrumente, bibliotecă).
Investiţiile din an în an creşteau, chiar dacă existau perioade în care penuria financiară era
mai accentuată. Pe parcursul anilor, baza materială a universităţii devenise atât de impunătoare, încât pentru „decentralizare”, în câteva rânduri, s-a decis desprinderea unor structuri ale
sale în instituţii autonome: Institutul Politehnic, ASEM sau diferite universităţi particulare dinperioada Independenţei. Universitatea a reuşit nu doar să supravieţuiască acestor „vivisecţii”,
dar, graţie potenţialului şi tradiţiei academice formate, să se restructureze şi să meargă înainte,
fiindcă, parafrazându-l pe Sf. Isidor din Sevilla, „universitatea nu sunt pietrele, ci oamenii”.

I.3. Facultăți, catedre, corpul didactico-științific
După cum s-a menționat și în primul compartiment al acestei părți, structura inițială a
Universității de Stat din Moldova a fost determinată de Hotărârea CC al PC(b) al Moldovei și a
Sovietului Comisarilor Norodnici din 4 martie 1946 Cu privire la organizarea Universității deStat din Moldova. Conform acestui document se prevedea organizarea a cinci facultăți: Fizică
și Matematică, Biologie, Geologie și Pedologie, Chimie, Istorie și Filologie. Prin același document se mai prevedea formarea a 17 catedre, fără a fi indicate care anume și, de asemenea, a
12 cabinete, 6 laboratoare, a unui muzeu, a unui observatoriu, a unei stații hidrobiologice șimeteorologice1.
Conform ordinului Ministerului Învățământului Superior al URSS din1 iulie 1946, la USM
urmau să fie deschise următoarele catedre: marxism-leninism, pregătire militară, limbi străine, limba rusă, limba moldovenească, istorie, literatură, analiză matematică, geometrie, fizică
generală, fizică experimentală2, chimie anorganică, chimie generală, chimie analitică3, zoologie,
botanică, geologie4, în total 17 catedre5. Totuși, conform datelor de care dispunem, prezentate
în Tabelul nr. 15, nu toate catedrele au fost deschise în anul de studii 1946-1947.
Ținând cont de numărul mic de studenți, doar 320, care urmau a fi înmatriculați în anulde studii 1946-1947, numărul cadrelor didactico-științifice, de asemenea nu a fost prea mare6.
Conform datelor invocate de Valeriu Cozma în studiul publicat în 1996, către 1 noiembrie
1946 numărul total al corpului didactico-științific era de 35 cadre didactice7. Ulterior, într-un
studiu semnat de Valeriu Cozma și Gheorghe Rusnac, numărul cadrelor didactico-științifice
era de 458, dintre care 3 profesori universitari, 2 doctori habilitați, 9 conferențiari, 8 doctori
Rusnac Gh., Cozma V. Rectorii Universității de Stat din Moldova (1946-1993). Chișinău, CEP USM, 2005,
p. 30.
2
Catedra Fizică experimentală lipsește din enumerarea lui V. Cozma de la p. 24, dar o găsim menționată ulterior în textul lucrării.
3
Catedra Chimie analitică lipsește din enumerarea lui V. Cozma de la p. 24, dar o găsim menționată ulterior în
textul lucrării.
4
Cozma V. Istoria Universității de Stat din Moldova (1946-1996). Chișinău, 1996, p. 24. Numărul de catedreeste indicat incorect – 12, sunt enumerate 15, în realitate erau 16.
5
Cu toate acestea, Rusnac Gheorghe și Cozma Valeriu scriu că la 1 octombrie 1946 au fost deschise 12 catedre: Gheorghe Rusnac, Valeriu Cozma. Rectorii Universității de Stat din Moldova (1946-1993). Chișinău, CEP
USM, 2005, p. 33.
6
Cozma V. Istoria Universității de Stat din Moldova (1946-1996). Chișinău, 1996, p. 29-30.
7Număr indicat în: Cozma Valeriu. Istoria Universității de Stat din Moldova (1946-1996). Chișinău,1996, p. 24.
8Număr indicat de Valeriu Cozma și Gheorghe Rusnac în: Rusnac Gheorghe, Cozma Valeriu, Rectorii
Universității de Stat din Moldova (1946-1993). Chișinău, CEP USM, 2005, p. 37.
1

92

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAîn științe, 10 lectori superiori și 13 asistenți fără titluri didactico-științifice1. Conform acestor
date, în total avem 45 de cadre didactico-științifice. Autorii ne prezintă și componența națională
a cadrelor științifico-didactice: 18 ruși, 9 moldoveni, 5 evrei, iar 3 persoane sunt indicate caaparținând altor naționalități2. Conform acestor date, avem în total 35 de cadre didacticoștiințifice. Contradicția se rezolvă simplu, dacă pornim de la faptul că din cei 3 profesori universitari, erau doar 2 doctori habilitați, adică în realitate erau 3 persoane, nu 5. Exact așa și în cazul
conferențiarilor din 9 persoane, doar 8 erau doctori, adică real erau 9 persoane, nu 17. Ținândcont de aceste precizări obținem cifra de 35 de cadre didactico-științifice angajate la USM către
începutul anului de studii 1946-1947.

Facultatea
de Fizică și
matematică
1. Catedra dematematică
2. Catedrade Analiză
matematică

3. Catedra deGeometrie

4. Catedrade Fizică
experimentală
5. Catedra de
Fizică generală

Tabelul nr. 15
Structura USM în anul de studii 1946-19473
Facultăți
Facultatea Facultatea Facultatea
Facultatea de Istorie și Filologiedede Chimie de Geologie Secția Limbă
Secția Limbă și Secția
Biologieși pedologie și literatură
Literatură rusă Istorie
moldovenească
Catedre1. Catedra de
1. Catedra
1. Catedra 1. Catedra 1. Catedra 1. Catedra
Geologiede Limbă șiLimbă rusăIstoria
Botanică Chimie
literatură
popoarelor
generală
moldoveneascăURSS
2. Catedra
2. Catedra 2. Catedra
2. Catedra deliteratură rusăIstorie
Zoologie Chimie
și universală
universală
anorganică
(ambele catedre
au fost unite în1946 și formată
Catedra de limbă
și literatură rusă)3. Catedra
Chimieanalitică

Către începutul anului următor de studii, în structura universității au loc unele modificări. Conform datelor fixate în Statele de personal pentru anul de studii 1947-1948 (Tabelul nr.
16), sunt menționate 18 catedre, dintre care trei catedre noi: Catedra de marxism-leninism,
Catedra de Limbi străine și Catedra Militară. În lista respectivă lipsește Catedra de Matematică.
La cele 18 catedre indicate erau angajate 60 de cadre didactico-științifice, adică au mai fostangajate încă 25 de persoane, inclusiv 3 doctori habilitați și 1 doctor în științe, numărul total al
acestora ajungând la 5 doctori habilitați și 9 doctori în științe. 45 de persoane, ceea ce alcătuia
75% din numărul total al angajaților, nu aveau titlu didactico-științific. Majoritatea absolută acadrelor didactico-științifice erau bărbați (44), din cele 16 femei angajate doar 2 aveau titlul
didactico-științific de doctor, conferențiar universitar.
Cozma V. Istoria Universității de Stat din Moldova (1946-1996). Chișinău, 1996, p. 24.
Cozma V. Istoria Universității de Stat din Moldova (1946-1996). Chișinău, 1996, p. 24; Rusnac Gheorghe, Cozma Valeriu. Rectorii Universității de Stat din Moldova (1946-1993). Chișinău, CEP USM, 2005, p. 38.
3
Tabelul a fost alcătuit după: Valeriu Cozma. Istoria Universității de Stat din Moldova (1946-1996). p. 69-292.
1
2

93

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Tabelul nr. 16

1
7

2

1
9

1
1
1
1

0

1
1
-

1
-

-

1
-

1
1
1
-

1
1
1
1

5

Total

5

-

-

-

Femei

1

-

Bărbați

-

-

Total

1

1
-

-

Femei

-

-

1
1
1
1
-

Bărbați

1
-

1
1
1
1
-

1
-

1
1
1
1
1
-

3
2
1
1
2

2
1

3
2
1
2
1
3

-

1

1

-

1

2

1
8

Total

5

1
1
1
-

Bărbați

1
1
1
1

-

Femei

-

-

Total

Total

-

1
-

Femei

16
17
18

-

Bărbați

11
12
13
14
15

Marxism-leninism 44
Istorie Universală 3
3
Istoria URSS
2
2
Limba rusă3 3
Literatură
2
2
Limba și literatura 2
1 3
moldovenească
Limbi străine
4
5 9
Fizică generală
2
2
Fizică
22
experimentală
Analiză
2
2
Matematică
Geometrie2
2
Geologie
4
4
Botanică
3
1 4
Zoologie
1
1 2
Chimie1
2 3anorganică
Chimie generală
1
1
Chimie analitică
2
1 3
Militară
7
2 9
Total
44 16 60

Total

10

Fără titlu

Femei

7
8
9

Profesori Conferențiari
universitari universitariBărbați

1
2
3
4
5
6

CatedraDoctori

Femei

Nr.

Personal de Doctoribazăhabilitați
Bărbați

Cadrele didactico-științifice în anul de studii 1947-19481

-

-

-

1

5

1
6

-

-

1
-

-

1
1
1
1

0

-

--

-

1
-

-

1
-

4
1
2

2
2
1
-

5
-

1
2

9
1
2

2
2
2
2

1
1
1 1 2
7 2 9
31 14 45

Conform Statelor de personal, în anul de studii 1949-1950, la Universitatea de Statdin Moldova activau 31 de catedre, adică numărul lor aproape că s-a dublat față de anul precedent de studii. Dintre acestea erau 6 catedre universitare (marxism-leninism, economie
politică, materialism dialectic, limbi străine, militară și educație fizică și sport), care asigurau
predarea disciplinelor respective la toate facultățile de la USM, și 25 de catedre în cadrul
facultăților. Numărul cadrelor didactico-științifice aproape că s-a dublat și constituia 115
persoane, dintre care 89 (77, 39%) de sex masculin și 26 (22, 60%) de sex feminin. Dintreaceștia 73 de persoane (50 de sex masculin și 23 de sex feminin) nu aveau titluri didacticoștiințifice. Gradul științific de doctor habilitat îl dețineau 8 persoane, doar de sex masculin,
iar gradul de doctor în științe era deținut de 27 de persoane, dintre care 3 de sex feminin.
Este de menționat și faptul că titlul de doctor habilitat era deținut de persoane care activau
în domeniul chimiei, biologiei, pedologiei și geologiei. Titlul de doctor în științe era deținut
de 9 persoane care activau la facultățile științelor umanistice și de 18 persoane care activau
la facultățile științelor exacte (Tabelul nr. 17).

1

Tabelul a fost alcătuit după ANRM, F. 3186, inv.1, d. 17, f. 1-9.

94

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Tabelul nr. 17

12
13
14
15
16
17
18
19
20
21
22
23
24
25
26
27
28

29
30
31

Bărbați

Femei

Total

Bărbați

Femei

Total

Bărbați

Femei

Total

Bărbați

Femei

-

-

1
1
1
-

-

1
1
1
-

1
-

-

1
-

1
1
2
-

-

1
1
2
-

2
2
3
5
3

- 2
1 1
- 2
7 10
- 5
1 4

Marxism-leninism
3 3
Economie Politică
2 2Materialism dialectic 4 4
Limbi străine
4 7 11
Militară
5 5
Educație fizică și
3 1 4
sport
Istoria URSS
5 5
Istorie Universală
4 4
Literatură
1 3 4Limba rusă3 1 4Limba și literatura
4 3 7
moldovenească
Analiză Matematică
4 4
Geometrie și Algebră 3 3
Fizică generală
5 5
Fizică teoretică
3 3
Fizică experimentală 3 3
Chimie organică
3 2 5
Chimie anorganică
2 2 4
Chimie fizică
2 1 3
Chimie analitică
2 2 4Plante superioare
1 2 3
Fiziologia Plantelor
2 2
Fitopatologie
1 1
Zoologie
3 3
Fiziologia animalelor 3 1 4Pedologia solului
3 3Geologie și
4 4paleontologie
Mineralogie și
2 2petrografie
Sondaje geologice
2 1 3Darwinism
2 2
Fizica și chimia
1 1soluluiTotal
89 26 115

-

-

-

-

1
2
1

1
1

2

-

1
1
1
1
1
1
1
1

-

1
1
1
1
1
1
1
1

1
1
1
1
1
1
1
1
1
2
1
1

-

-

-

2
-

-

8

-

0

-

Profesori Conferențiari
Fără titlu
universitari universitari

Doctori

8 24

1
2
1
2

1
-

-

1
-

1
1
1

--

2

-

1
-

1
1
1
1
1
1
1
1
1
3
1
1

1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1

-

1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1

1
1
1
1
2
1
1

-

2
-

-

-

-

2
1

3

2

-

27 13

-

0

-

13

20

1
1
1

4
2
1
2
3

3
2

Total

Total

-

Total

Femei

7
8
9
10
11

Bărbați

1
2
3
4
5
6

CatedraDoctorihabilitați

Femei

Nr.

Personal
de bază

Bărbați

Cadrele didactico-științifice în anul de studii 1949-19501

4
2
4
2
5

1
-

1
1
1
1
1
2
1
1

3
2
4
2
3
1
1
1
1
1
2

2
2
1
2
1
-

3
2
4
2
3
3
2
1
3
1
1
1
1
2

-

2
1

2
-

1
-

3
-

1

2

-

-

-

21 50 23 73

Așadar, în legătură cu creșterea numărului de studenți (către anul 1951 erau 1435 destudenți), au fost formate noi catedre: Catedra de Limbă Rusă (1947-1948)2; Catedra de Chimie
12Tabelul a fost alcătuit după ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 56, f. 1-14.
Cozma V. Istoria Universității de Stat din Moldova (1946-1996), Chișinău, 1996, p. 277.

95

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

organică (1948)1; Catedra de Pedologie (1948); Catedra de Materialism Istoric și Dialectic(1948)2; Catedra de Filosofie (1949)3; Catedra de Chimie Fizică (1949)4; Catedra de Fiziologie și
Biochimie a Plantelor (1949)5; Catedra de Limbi Germanice (1950)6. Prin ordinul MinisteruluiÎnvățământului Superior din URSS a fost înființată Catedra de Genetică și Darwinism (1949)7,
dar în anul 1955, după cercetările lui V. Cozma, în legătură cu reducerea volumului de lucru,
care stătea în fața catedrelor de darwinism și de zoologie a animalelor nevertebrate, aceste catedre au fost comasate și s-a format o singură catedră – Catedra de Darwinism și a Animalelor
Nevertebrate8. În anul 1948, în cadrul Facultății de Istorie și Filologie a fost organizată Catedrade Limbi Străine. Dar, ținându-se cont de volumul mare de lucru și pentru a-i asigura un grad
mai mare de autonomie, în același an catedrei respective i s-a stabilit statutul de catedră universitară, fiind subordonată direct Secției Studii a Universității. Puțin mai târziu, la 26 octombrie 1948 denumirea catedrei a fost modificată în Catedra de Limbi Străine și Clasice9.
De asemenea, au fost modificate unele facultăți. Spre exemplu, la 2 martie 1949 Facultatea
de Biologie a fost transformată în Facultatea de Biologie și Pedologie, iar fosta Facultate deGeologie și Pedologie a devenit Facultatea de Geologie10.
În rezultatul modificărilor intervenite, în anul 1951 în cadrul celor 5 facultăți de la USM
activau 23 de catedre și, de asemenea, 6 catedre universitare11 (Tabelul nr. 18).
Structura USM în anul 1951
Facultatea
de Fizică și
matematică

Facultatea deBiologie șipedologie

3. Catedra Fizică
generală

3. Catedra
Fiziologia omului șia animalelor
4. Catedra Plante și
fitopatologie
5. Catedra Zoologie

12

Tabelul nr. 18

Facultăți
Facultatea deChimieFacultatea deGeologie

Facultatea deIstorie și Filologie

Catedre1. Catedra Analiza 1. Catedra Botanică 1. Catedra
1. Catedra
1. Catedra Istoria
matematică
Chimie analitică Hidrologia dinamică URSSși pedologie
2. Catedra
2. Catedra
2. Catedra Istorie
2. Catedra
2. Catedra
Fiziologia plantelor Chimie organică Geologia istorică și Universală
Algebră șiși biochimie
paleontologie
geometrie

4. Catedra Fizică
experimentală

3. Catedra
ChimieAnorganică
4. Catedra
Chimie fizică

6. Catedra Darwinism
7. Catedra Pedologie

3. Catedra
Mineralogie și
spectrografie

3. Catedra Limba
și literatura
moldovenească
4. Catedra Limbarusă
5. Catedra
Literatura rusăIbidem, p.160.
Ibidem, p.381.
3
Ibidem, p.381
4
Ibidem, p.163.
5
Ibidem, p.194.
6
Ibidem, p.349.
7
Ibidem, p.197.
8
Ibidem, p. 197. Totuși, referința se face la ordinul nr.11 din 18 februarie 1953.
9
Ibidem, p.283, 331.
10
Ibidem, p.179.
11
Ibidem, p. 27-28.
12Tabelul a fost alcătuit după: Valeriu Cozma, Istoria Universității de stat din Moldova, p. 27-28.
1296

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Catedre universitare
1. Marxism-leninism
2. Filosofie
3. Economie politică
4. Catedra specială (militară)5. Limbi străine
6. Cultură fizică

În prima jumătate a anilor ‘50 ai secolului al XX-lea, tendința de schimbări progresive în
cadrul USM a continuat. Spre exemplu, în cadrul Facultății de Fizică și Matematică au loc mai
multe modificări. În anul 1952, prin ordinul Ministerului Învățământului superior din URSS a
fost fondată Catedra de Fizică Teoretică1. În anul 1953, în baza Catedrei de Geometrie, se organiza o nouă Catedră de Algebră și Geometrie2. Încă peste doi ani, în 1955, Catedra de Fizică
Experimentală era divizată și se formau alte două catedre, Catedra de Fizică experimentală și
Catedra de Electrofizică3. În același an, 1955, a fost fondată Catedra de Pedagogie și Psihologie4.
Ținând cont de funcția ideologică importantă pe care o acordau autoritățile sovietice școlii superioare, la Universitatea de Stat din Moldova a fost organizată Catedra de Istorie a PCUS5. Îniulie 1956 apărea ordinul nr. 14 al Ministerului Învățământului Superior din URSS cu privire la
predarea în instituțiile de învățământ superior din URSS a Istoriei PCUS, Economiei politice și aMaterialismului dialectic și istoric. În conformitate cu ordinul respectiv, la USM au fost formate
catedrele respective. La 29 august 1956 avea loc ședința catedrei de istorie a PCUS, fondată
prin reorganizarea Catedrei de marxism-leninism, la care a fost repartizată norma didactică6.
De asemenea, în această perioadă, în cadrul facultății de Istorie și Filologie a fost fondată
Secția de Economie. Pe 1 septembrie 1955, prin separarea Secției de Economie de la facultatea
de Istorie și Filologie a fost formată Facultatea de Economie cu două catedre: Planificarea economiei, ulterior Economie ramurală7, și Finanțe și Credit8.
Conform datelor oferite de Statele de personal pentru anul de studii 1956-1957 în cadrul Universității de Stat din Moldova activau 6 catedre universitare, 25 de catedre în cadrul
Facultăților și Laboratorul Chimie a proteinelor. Numărul cadrelor didactice angajate s-a mărit cu 76 de persoane și a atins cifra de 191 de persoane, dintre care 131(68,58%) de sex
masculin și 60 (31,41%) de sex feminin. Dintre aceștia, 58 de bărbați și 42 de femei nu aveau
titluri didactico-științifice. De asemenea, în cadrul Universității activau 13 persoane de sex
masculin, care dețineau titlul de doctor habilitat în științe și 56 de persoane care dețineau
titlul de doctor în științe, dintre care 44 de persoane de sex masculin și 12 persoane de sex
feminin (Tabelul nr. 19).
Pe data de 17 iunie 1959 Consiliul de Miniștri al URSS a adoptat Hotărârea nr. 671 princare era restructurată conducerea supremă a instituțiilor de învățământ superior și mediu,urmărindu-se scopul dezvoltării și perfecționării învățământului superior și mediu de specialitate din țară și, de asemenea, lărgirea drepturilor și mărirea responsabilității republicilor
unionale în conducerea instituțiilor de învățământ superior și mediu de specialitate. Сonform
acestei Hotărâri, Universitatea de Stat din Moldova era scoasă de sub jurisdicția MinisteruluiÎnvățământului Superior al URSS și trecută sub jurisdicția Consiliului de Miniștri al RSSM9.
Cozma V. Istoria Universității de Stat din Moldova (1946-1996). Chișinău, 1996, p. 123.
Ibidem, p. 74.
3
Ibidem, p.120, 129.
4
Ibidem, p.412. La p. 385 se afirmă că această catedră a fost înființată în anul 1956.
5
La Universitatea de Stat din Moscova în numele lui M.V. Lomonosov, catedra de Istorie a PCUS a fost formată în anul 1953.
6
ANRM, F. 3186, nr.inv. 1, d. 157, f. 1, 4.
7
ANRM, F. 3186, nr.inv. 1, d. 220, f. 9-11.
8
ANRM, F. 3186, nr.inv. 1, d. 220, f. 1.
9Постановление Совета Министров СССР от 17 июня 1959 г. № 671.
http://www.kgasu.ru/sved/structure/museum/postanovlenie_sov_min.pdf.
1
2

97

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Ulterior, prin Hotărârea Consiliului de miniștri al RSSM din 29 iulie 1959, Universitatea trecea
în subordinea Ministerului Învățământului al RSSM1.
Cadrele didactico-științifice în anul de studii 1956-19572

1
2

2

4
6

2
4

4

14 18

5
2
6
2
2
3
2

2
3
2
2
1
1

4

3

8

3

-

-

1

1

4

6
10
3

9

-

-

-

-

-

7
5
6
4
4
4
3

1
-

9

-

4

-

-

-

-

-

-

-

-

1
-

-

-

3

-

2

-

1
-

-

-

-

-

2
-

-

-

-

1

3
-

-

3

1

3

2
1
3
1
2
1
2

1
2
-

2

-

1

1

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

3
1
3
3
2
1
2

1
-

2

-

1

-

-

-

-

-

Total

-

Femei

2

Bărbați

Total

-

Total

Femei

-

Femei

Bărbați

-Bărbați

Total

8

Total

Femei

2

Femei

Bărbați

6

Profesori Conferențiari
Fără titlu
universitari universitariBărbați

Total

1. Istoria pаrtidului*
2. Materialism istoricși dialectic **3. Economie Politică**4. Educație Fizică
5. Pedagogie și
Psihologie
6. Limbi străine
7. Limba și Literatura
moldovenească***8. Literatură***9. Limba rusă**10. Istoria URSS **11. Istorie Universală
12. Economie de ramuri
13. Finanțe și evidență
14. Geologie istorică
15. Petrografie șimineralogie**
16. Analiză Matematică
***17. Algebră și
Geometrie
18. Fizică generală**19. Fizică electrică
20. Fizică
experimentală
21. Fizică Teoretică
22. Chimie Analitică**23. Chimie anorganică
24. Chimie organică
25. Laboratorul Chimie
a proteinelor
26. Chimie fizică
27. Fiziologia șibiochimia plantelor
28. Fiziologia omului și
animalelor

Doctori

Femei

CatedraDoctorihabilitați

Bărbați

Nr.

Personal debazăTabelul nr. 19

--

5

2

7

1

-

1

-

1
-

-

-

-

1

-

2

-

5

-

-

1
-

-

-

-

1

4

-

4

14 18

1
1
1
1
2
-

1
2
1
1

-

2

1

6

-

5

-

5

-

5
3
4
1
1
1

2

8

1

3
6

2
-

5
6

-

-

-

2
1

-

2
1

-

-

-

3
1

-

3
1

3
4
2
4

1
3
5
2

4
7
7
6

1
1
1

-

1
1
1

1
2
1

1
1
2
2

2
3
2
3

1
1
1

-

1
1
1

1
2
1

1
2

1
2
1
3

6

2

-

2

2

-

2

1

-

1

2

-

2

4

6

3

4

3

3

-

-

2

2

1
-

4

6

5

4

3

-

-

-

1

1

-

-

-

-

-

-

-

-

1

1

1

2

-

2

1

-

-

-

-

-

1

2

-

2

1

ANRM, F. 3186, nr.inv. 1, d. 316, f. 54-58.
Tabelul a fost alcătuit după ANRM, F. 3186, inv.1, d. 246, f. 14-32.

98

-

-

-

1

1

-

-

-

-

-

-

-

-

1

1

-

2

-

2

1

-

-

-

-

-

2

2
6

2
2
-

2

-

1
-

3
1
4
1
1
1

-

2
-

3

1

-

1

-

3

1
2
1
1
2
3
1

2

3

1

5

2
-

2
5

2
1
2

2
3
-

2
2
4
2

-

3

2

4

-

3

2

-

1

-

2
10

-

1

-

-

2

2

1
-

4

3

4

5

2

1

1

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

29. Darwinismul
și evoluția
nevertebratelor
30. Zoologia
vertebratelor
31. Botanică
32. Pedologia solului
Total

2

6

1

1

3

7

1

-

1

4 2 6 16 2 8 2131 60 191 13--* 5 conferențiari fără grad științific.
** 1 conferențiar fără grad științific.
*** 3 conferențiari fără grad științific.
**** 4 conferențiari fără grad științific.

1

1

1

2

-

1

-

2

1

1

1 1 - 1 1
2 - 1 1 2
13 44 12 56 11

-

-

-

1

1

1
2
12

1

-

2

-

1
50

1

2

-

3

1

1

1

4

1 2 2 41 1 3 1 5
12 62 58 42 100

O filă importantă în istoria Universității de Stat din Moldova a fost deschiderea la 1 octombrie 1959 a Facultății de Drept. Facultatea respectivă a fost formată în baza Filialei din Chișinău
a Institutului Juridic Unional. Inițial au fost deschise trei catedre: Dreptul de Stat (Discipline
Statale); Drept și Proces Civil; Drept Penal și Criminalistică. În legătură cu formarea acestei
facultăți, V. Cozma scrie că necesitatea înființării ei a fost determinată de „sarcinile consolidării în continuare a legislației în republică și perfecționării aparatului de stat”. Concomitent,„deschiderea Facultății de Drept rezolva și problema constituirii unui centru juridic științific în
Moldova, care era necesar în legătură cu lărgirea drepturilor republicilor unionale în domeniul
legislației și cu elaborarea codurilor de legi republicane”1.
Către anul de studii 1959-1960 în cadrul Universității de Stat din Moldova erau 6 facultăți
care includeau 35 de catedre, dintre care 6 catedre universitare și Laboratorul de Chimie a proteinelor, inclusiv Catedra Militară, care nu apare în Statele de personal pentru anul de studii
1959-1960 și Catedra Rezistența Materialelor, cu o singură unitate didactico-științifică. Fațăde anul de studii 1956-1957 numărul cadrelor didactice a sporit nesemnificativ de la 191 persoane la 211 persoane, dintre care 150 (71,09%) persoane de sex masculin și 61 (28,90%)de persoane de sex feminin. Dintre aceștia 115 (54,50%) cadre didactice nu aveau titluri
didactico-științifice, inclusiv 75 bărbați și 40 de femei. Către anul de studii 1959-1960 în cadrul
Universității activau 10 persoane doctori habilitați în științe și 70 de persoane cu titlul de doctori în științe, dintre care 56 de bărbați și 14 femei (Tabelul nr. 20).
Tabelul nr. 20

Cadrele didactico-științifice în anul de studii 1959-19602

Femei

Total

Bărbați

Femei

Total

Bărbați

Femei

Total

Bărbați

Femei

Total

Bărbați

Femei

Total

Bărbați

Femei

Total

Profesori Conferențiari
Fără titlu
universitari universitariBărbați

DoctoriCatedra1.
2.

Istoria partidului
Materialism istoricși dialectic
Economie Politică
Educație Fizică
Pedagogie și
Psihologie *Limbi străine
Facultatea deIstorie și Filologie

9
5

2
-

11
5

-

-

-

4
2

-

4
2

-

-

-

3
2

-

3
2

5
3

2
-

7
3

-

14 14

-

-

-

-

1

1

-

-

-

-

-

-

-

13 13

6.
I

2

Doctorihabilitați

Nr.

3.
4.
5.

1

Personal de
bază

6
5
3

3
3
-

9
8
3

-

-

-

2
1

-

2
1

-

-

-

1
3

-

Cozma V. Istoria Universității de Stat din Moldova (1946-1996). Chișinău, 1996, p. 300.
Tabelul a fost alcătuit după ANRM, F. 3186, inv.1, d. 320, f. 20-38.

99

1
3

4
5
-

3
3
-

7
8
-

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

7.

Limba șiLiteratura
moldovenească**8. Literatură***9. Limba rusă*10. Istoria URSS
11. Istorie Universală
II Facultatea deEconomie
12. Economie deramuri13. Finanțe și evidență
14. Evidență contabilă
și statistică
III Facultatea
de Fizică și
Matematică
15. Analiză
Matematică
16. Algebră și
Geometrie
17. Fizică generală
18. Electrofizică
19. Fizică
experimentală
20. Fizică Teoretică
IV Facultatea deChimie21. Chimie analitică
22. Chimie anorganică
****23. Chimie organică
****24. Chimie fizică
V Facultatea deBiologie șipedologie
25. Fiziologia șibiochimia
plantelor
26. Laboratorul
de chimie a
proteinelor
27. Fiziologia omuluiși animalelor
28. Darwinismul
și evoluția
nevertebratelor****
29. Zoologia
vertebratelor
30. Botanică
31. Pedologie
32. Chimie
Tehnologică ****

9

2

11

-

-

-

2

-

2

-

-

-

6

1

7

3

1

4

4
2
5
2

2
3
1

6
5
5
3

1
-

-

1
-

1
1
1
1

1
-

2
1
1
1

1
-

-

1
-

3
1
1
1

2
2
--

5
3
1
1

1
1
3
1

1
1

1
2
3
2

6

2

8

-

-

-

2

1

3

-

-

-

2

-

2

4

1

5

4

-

-

-

4

-

4

5

2

7

-

-

3
1
2

1
-

4
1
2

2
4
2

1
-

3
4
2

2
1
2

5
4

1
1

6
5

-

--

-

1
2

9

2

11

-

-

-

4

-

2
-

8
5
4

-

-

-

4
1
2
1

1
-

1

2

-

-

-

1

1

2

2

5
7

2
1

-

2
1

1
-

1
3

2
3

2
1

-

2
1

1
-

1
2

2
2

1
1

1

5

1

3

1

3
2

2
5

6
5
4

6

1

6

4

7

-

-

1

-

-

-

-

1

2

1

-

-

1

1
2

2

5
1
2

2

-

-

-

1

-

-

-

-

-

1

1
1

-

1

-

-

-

1
1

-

1

4
2

3

3

1
1

1

-

5
3

4

3

3

2

5

1

-

1

2

1

3

1

-

1

1

-

1

1

-

1

3

1

4

1

-

1

2

-

2

1

-

1

2

-

2

-

1

1

3

2

5

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

3

2

5

3

3

-

1

3

-

-

-

1

-

1
2

-

1

-

-

-

1

1

-

1

2
-

-

1

2

4

1

5

-

-

-

2

-

2

-

-

-

2

-

2

2

1

3

1
8
3

4
1
-

4

5
9
3

-

1
1
-

-

-

-

1
1
-

2

3
2

100

-

2
1
-

2
4
2

1
1
-

-

1
1
-

2

3
3

-

2
-

2

2
3
3

4
-

2
-

1

2
4
-

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

33. Facultatea deDrept
34. Disciplinele
44statului și
dreptului
35. Drept civil și
3 1 4 1procesual civil
36. Drept penal și
33
procesual
37. Rezistența
1
1
materialelor*****
Total
150 61 211 10

-

-

2

-

2

-

-

-

1

-

1

2

-

2

-

1

2

-

2

-

-

-

2

-

2

-

1

1

-

-

1

-

1

-

-

-

1

-

1

-

-

-

-

-

1

-

1

-

10 56 14 70 10

-

-

-

-

10 56 12* 2 conferențiari fără grad științific.
** 7 conferențiari fără grad științific.
*** 3 conferențiari fără grad științific.
**** 1 conferențiar fără grad științific.
***** evident, nu era în componența Facultății de Drept.

-

2

-

2

68 75 40 115

Pe data de 30 aprilie 1960 era adoptată Hotărârea CC al PC din RSSM și a Consiliuluide Miniștri nr. 195 cu privire la comasarea Universității de Stat din Moldova și a Institutului
Pedagogic de Stat în numele lui „Ion Creangă” care prevedea ca până la 1 august 1960 să fie
finalizat procesul de comasare a celor două instituții de învățământ superior cu păstrarea denumirii Universitatea de Stat din Chișinău; studenții de la Institutul Pedagogic, cu excepția celor de la secția de pregătire a învățătorilor de clase primare, care erau transferați la Institutul
Pedagogic din Bălți, de asemenea, să fie transferați la USM1. Comasarea, în conformitate cu ordinul nr. 250 al Ministerului Învățământului al RSSM din 13 mai 1960, a câtorva facultăți (Istorie,
Filologie, Fizică și Matematică, Cultură Fizică) de la Institutul Pedagogic de Stat „Ion Creangă”
cu facultățile Universității de Stat din Moldova duce la noi modificări în cadrul Facultăților și alcatedrelor. Spre exemplu, se înființează două catedre: Catedra de Filologie Romanică și Clasică;Catedra de Limbi Germanice2, iar în baza Catedrei de Limbă și Literatură Moldovenească au
fost formate două catedre noi: Catedra de Limbă Moldovenească și Catedra de Literatură
Moldovenească3. În același an, 1960, în cadrul Facultății de Fizică a fost organizată Catedra de
Optică și Spectroscopie4. De asemenea, Catedra de Istorie Universală s-a completat cu noi cadre
didactice care posedau și predau cursurile în limba română5.
Prin anexa II la ordinul 250 din 13 mai 1960 se prevedea funcționarea următoarelor facultăți: Facultatea de Istorie și Filologie; Facultatea de Economie; Facultatea de Drept;
Facultatea de Chimie; Facultatea de Fizică și Matematică; Facultatea de Biologie și Pedologie;
Facultatea de Inginerie și Tehnică; Facultatea de Educație Fizică și Sport6.
Drept consecință, către anul de studii 1960-1961, în structura facultăților și catedrelor
Universității intervin schimbări semnificative. Conform Statelor de personal pentru anul de studii indicat, au fost formate două facultăți noi. Este vorba de Facultatea de Inginerie și Tehnică
cu trei catedre: Catedra de Mecanică, Catedra de Construcții Industriale și Civile, Catedra deGeometrie Liniară. Catedra Rezistența Materialelor nu mai este amintită. Problema întemeierii
acestei facultăți a fost pusă de guvernul URSS care, în 1959 a adoptat Hotărârea de a pregăti în
RSSM specialiști în domeniul construcțiilor industriale și civile, electrificării întreprinderilor
industriale etc7. La nivel republican problema data s-a discutat încă în iulie 1959. La 10 iulie
ANRM, F. 3186, nr.inv. 1, d. 343, f. 20-23.
Cozma V. Istoria Universității de Stat din Moldova (1946-1996). Chișinău, 1996, p.331.
3
Ibidem, 1996, p.263
4
Ibidem, p. 122.
5
Ibidem, p. 231.
6
ANRM, F. 3186, nr.inv. 1, d. 343, f. 41-42.
7
ANRM, F. 3186, nr.inv. 1, d. 365, f. 3-4.
1
2

101

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

CC al PC din RSSM și Consiliul de Miniștri adoptau Hotărârea nr. 320 prin care se prevedea
amplasarea Facultății de Inginerie și Tehnică în edificiul unde se afla situată Școala superioară
de partid republican1. Deja în primăvara anului 1960 au fost procurate o parte din utilajele necesare pentru funcționarea acestei facultăți. Cea mai mare parte din utilaje a fost primită de laInstitutul de Inginerie și Construcții și de la Institutul de Energetică, ambele din Moscova. Dar,ulterior s-a constatat că cea mai mare parte dintre aceste utilaje nu mai pot fi utilizate2.
Cea de a doua facultate formată a fost Facultatea de Educație Fizică cu două catedre:
Catedra Teoria și Metodica Educației Fizice și Catedra Anatomia și Fiziologia Omului. În afară
de facultatea numită, mai era și catedra universitară de Educație Fizică și Sport. În rezultatul
comasării celor două instituții de învățământ superior, la Universitate a crescut considerabil (cu152 de persoane) numărul cadrelor didactico-științifice – de la 211 în anul de studii 1959-1960
la 363 de persoane în anul de studii 1960-1961. Dintre acestea 239 (65,84%) de persoane desex masculin și 124 (34,15%) de persoane de sex feminin. Totuși, doar 11 (3,03%) persoanedețineau titlul de doctor habilitat în știință, iar 129 (35,53%) – titlul de doctor în știință, inclusiv 95 (73,64%) de persoane de sex masculin și 34 (26,35%) de persoane de sex feminin3.
Unele modificări au intervenit la Facultatea de Fizică și Matematică unde, prin ordinul
Comitetului pentru Învățământul Superior și Mediu de Specialitate al Consiliului de Miniștri
al RSSM, în octombrie 1961 a fost creată Catedra de Matematică aplicată4. Ținându-se cont denumărul mic al studenților de la Facultatea de Drept (doar 72 de studenți la secția de zi), prin
ordinul nr. 111 din 6 august 1962 această Facultate a fost comasată cu Facultatea de Istorie șiFilologie și s-a format o nouă facultate, Facultatea de Istorie și Drept în cadrul căreia au fostorganizate două secții: Secția de Istorie și Secția de Drept. Concomitent, a fost organizată și
Facultatea de Filologie5 cu trei secții: Limba și Literatura Moldovenească; Limba și Literatura
Rusă; Limba și Literatura Străină6. Și tot în acest an a fost deschisă Catedra de Protecție Civilă,ca o consecință a încordării situației internaționale, în condițiile „războiului rece”7. După cummenționează V. Cozma, cu anul 1962 începe și istoria Decanatului Universitar pentru instruirea
studenților, stagiarilor și doctoranzilor străini, atunci când la Universitate este înființată primagrupă de studenți din Vietnam8.
Ideologizarea învățământului superior din URSS a continuat și în această perioadă. La 23
iunie 1963 a fost emis ordinul nr. 214 al Ministerului învățământului superior și mediu de specialitate din URSS prin care se introducea disciplina Bazele comunismului științific9. În legătură
cu aceasta în instituțiile de învățământ superior din URSS, inclusiv și la USM au fost formate
catedre de comunism științific. La ședința catedrei respective din 25 octombrie 1963 deja s-au
discutat planurile seminarelor la această disciplină, iar pe 26 februarie 1964 a avut loc ședința
comună a catedrelor de comunism științific de la instituțiile de învățământ superior din RSSM
la care au fost stabilite obiectivele activității ulterioare10.
În anul 1963 Catedra de Fiziologie și Biochimie a plantelor a fost divizată în Catedra de
Biochimie a Plantelor și Catedra de Fiziologie a Plantelor11. Tot în acest an a fost fondată Catedrade Filologie Engleză, care asigura predarea limbii engleze la toate facultățile Universității12.

ANRM, F. 3186, nr.inv. 1, d. 316, f. 40-55
ANRM, F. 3186, nr.inv. 1, d. 365, f. 5.
3
ANRM, F. 3186, inv.1, d. 346, f. 1-32.
4
Cozma V. Istoria Universității de Stat din Moldova (1946-1996). Chișinău, 1996, p. 79.
5
Ibidem, p. 218.
6
Ibidem, p. 257.
7
Ibidem, p.416
8
Ibidem, p.402.
9
Detalii despre introducerea disciplinei comunismul științific a se vedea în: Немцев Михаил. Против антисоветской идеологии маоцзэдунизма. Зачем в СССР был создан научный коммунизм и как он сталоружием против Китая (http://lenta.ru/articles/2015/08/08/sciencecommunism/).
10
ANRM, F. 3186, nr.inv. 1, d. 470, f.1 și următoarele.
11
Cozma V. Istoria Universității de Stat din Moldova (1946-1996). Chișinău, 1996, p. 195.
12
Ibidem, p. 345.
1
2

102

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Prin decizia Colegiului Ministerului Învățământului Public al RSSM din 17 octombrie
1964, în noiembrie același an la Universitate a fost deschisă Facultatea de Profesii Sociale cu
patru Secții: Dramatică, Coregrafică, Fotografică și Sportivă1. Necesitatea stringentă de a pregăti specialiști în domeniul cunoașterii limbilor străine a determinat fondarea în anul 1964 a
Facultății de Limbi străine, creată în baza ordinului Ministerului Învățământului Public al RSSM
din 3 martie 1964. Printr-un ordin separat al rectorului Universității, facultatea respectivă a fostcreată în baza Secției de Limbi Străine a Facultății de Filologie și includea trei catedre: Limba
Franceză; Limbi Germanice; Limbi Romanice și Clasice2. Ulterior, ținând cont de necesitateaîmbunătățirii procesului de pregătire a specialiștilor, prin ordinul nr.19 din 16 martie 1965,
Catedra de Limbi Romanice și Clasice a fost divizată în trei catedre: Filologie Clasică; Filologie
Spaniolă3, Filologie Franceză4. Nu a avut o viață lungă nici Facultatea de Istorie și Drept. La 16
iunie 1964 guvernul sovietic a adoptat hotărârea despre îmbunătățirea învățământului juridic
în URSS. Drept consecință, în același an, 1964 facultatea respectivă a fost reorganizată și formate două facultăți distincte: Facultatea de Istorie și Facultatea de Drept5.
De asemenea, în anul 1964 de la USM a fost desprinsă Facultatea de Economie și Facultatea
de Inginerie și Tehnică și a fost înființat Institutul Politehnic din Chișinău.
Conform Tabelului 23, structura Facultăților USM în anul de studii 1965-1966 se prezintă
în felul următor. În cadrul Universității activau 9 facultăți, inclusiv Facultatea de Profesii sociale,care nu apare în Statele de personal pentru anul 1965-1966. În pofida faptului că de la USM au
fost desprinse mai multe catedre și în baza lor a fost format Institutul Politehnic, numărul cadrelor didactice de la facultățile universității a crescut de la 363 de persoane, câte erau în anulde studii 1960-1961, la 473 de persoane, dintre care 298 (63%) de sex masculin și 175 (37%)
de sex feminin în anul de studii 1965-1966. Dar rămânea destul de ridicat numărul persoanelorfără titluri didactico-științifice, 285 (60,25%) de persoane, dintre care 155 (32,76%) de sex
masculin și 130 (27,48%) de sex feminin. În același timp, gradul științific de doctor habilitat îldețineau doar 13 (2,74%) persoane, iar titlul de doctor 172 (36,36) de persoane, dintre caredoar 45 (9,51%) de sex feminin (Tabelul nr. 21).
Tabelul nr. 21Bărbați

Femei

Total

Bărbați

Femei

Total

Bărbați

Femei

Total

Bărbați

Femei

Total

Bărbați

Femei

Total

I Fizică și
Matematică
1 Analiză Matematică 9
2 Matematică
4
generală
3 Matematică
6
aplicată
4 Algebră și
12geometrie
5 Fizică generală
4

Profesori Conferențiari
Fără titlu
universitari universitari

Doctori

Total

Facultatea

Doctorihabilitați

Femei

Nr.

Personal debazăBărbați

Cadrele didactico-științifice în anul de studii 1965-1966 .
6

2
-

11
4

-

-

-

5
2

-

5
2

-

-

-

3
1

-

3
1

4
2

2
-

6
2

2

14

1

-

1

7

-

7

1

-

1

6

-

6

4

2

6

2

2

8

6

-

-

-

-

-

-

3

2

-

-

3

2

-

-

-

-

-

-

3

2

-

-

3

2

3

2

2

2

5

4

Ibidem, p. 408.
Ibidem, p. 331.
3
La p. 341 autorul indică Catedra de Filologie Spaniolă și Italiană (Cozma Valeriu, Istoria Universității de Statdin Moldova (1946-1996), Chișinău, 1996, p. 341).
4
Cozma V. Istoria Universității de Stat din Moldova (1946-1996). Chișinău, 1996, p. 332.
5
Ibidem, p. 218, 300.
6Tabelul a fost alcătuit după ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 565, f. 1-43.
1
2

103

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

6 Fizică
7
experimentală
7 Fizică electrică
7
8 Fizică teoretică
5
II Chimie
9 Chimie anorganică 3
10 Chimie analitică
3
11 Chimie organică
5
12 Chimie fizică
5
III Biologie șipedologie
13 Biochimia plantelor 4
14 Fiziologia plantelor 3
și darwinismul
15 Fiziologia
4
animalelor
16 Zoologie*
5
17 Botanică
2
18 Pedologie*
7
IV Istorie
19 Istoria URSS
14
20 Istorie Universală 13
V Drept
21 Disciplinele
8
statului și dreptului
22 Drept civil și
6procesual
23 Drept penal și
4procesual
VI Filologie
24 Filologie rusă și
5generală
25 Limbă rusă (pentru 6
studenți străini)26 Literatură
7
moldovenească
27 Limbă
9
moldovenească*VII Limbi străine
28 Filologie engleză
3
29 Filologie germană 2
30 Filologie clasică
5
31 Filologie spaniolă
8
32 Filologie franceză
2
33 Limbă franceză
3
Educație fizică
34 Teoria și metodica 11
educației fizice
35 Jocuri sportive și11gimnastică
36 Anatomia și
5fiziologia omului
Catedreuniversitare

2

9

4
6
1
3

7
9
6
8

1

-

-

1
1
1
1

-

7
6

1

1
3

5
6

3
5
1

8
7
8

1

5

1
1
1
1

2
1
3

3
1
2

3
3
1
5

-

1
-

3
2

1

-

1

1

7

1

21 26

-

5

2

1
-

1
1

-

1

20
15
8

2

-

6
2
-

-

2
-

-

-

-

-

1

2
-

-

1

-

-

-

-

4
2

1

1

2
2
1

1
2
1

5

-

9
7

-

19
9
3
15
13

22
11
8
8
17
16

4

15

2

3

13
8

-

-

-

-

-

-

-

3
2
1
3

2
3
1

1
5
1
1

3
5
4
2

1
3

1

1
2

1
3

3
4
2

1
2

-

1
2

1
1
1

2
1

1
3
2

2
4

2
3

4
3
4

3

-

1

1

-

-

3
1
1
1

4

-

-

1
1
2
1
2

-

12

-

1
1
1
1
1
-

10 15

3

-

7

-

5

5

2

1
-

1

-

5

3
3

4

-

2

0

1

1

-

1
1
1
1

3

1

2

1

10
8

-

8

-

-

-

1
1

11 17
1

-

4
2

1

-

-

5

2

1
-

-

-

-

4
2

1

1

1
-

10
5

-

1

1

-

- 2

-

-

-

-

-

-

4
2

1

1
-

10
5

-

1

-

5

3
-

7

3
2

2

5
1

1

-

3
3

4

4

8

1

4

2

6

1

-

1

3

2

5

5

-

1

1

-

-

-

-

1

1

-

1

1
2
1
-

2

104

1
1

1

1
2
2
1

3

-

-

-

1
-

-

-

1
-

1

3

1

1
1
-

1

3
1

3

1

-

3

8
7

3

-

-

-

3

11 11

-

-

-

3
3

-

11

-

1

3
6

6

4

1

5

6

1

6

4

3
2
4
6
1
3

18
9
3
14
12

21
11
7
6
15
15

11

4

15

10
3

2

2

12
5

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

37 Istoria PCUS
19 4 23 1
38 Economie politică 12 4 16
39 Bazele
7
7
comunismuluiștiințific
40 Filosofie**18 2 2041 Pedagogie și
3 4 7
psihologie
42 Educație fizică și
11 6 17
sport
43 Apărare civilă
4 2 6
și pregătirea
surorilor medicale
44 Militară
7
7
Total
298 175 473 13

1

10
6
3

3
2
-

13
8
3

1

11
3

1
2

12
5

2

13 127 45 172 17

-

1

6
4
2

1

7
4
2

8
6
4

1
2

9
8
4

2

5
2

1
1

6
3

7
-

1
2

8
2

4

2

0 17 85

11

6

17
6

7
7
27 111 155 130 285* un profesor fără grad științific.
** 2 profesori cu titlul de doctor.

În perioada următoare, modificările facultăților și catedrelor din cadrul Universității
au continuat. În august 1966 a fost organizată Catedra de Ecuații Diferențiale1. În anul 1967,
având în vedere numărul mare de studenți de peste hotare, la Universitate a fost organizată
Secția pregătitoare, care, în același an, a fost transformată în Facultatea de pregătire pentrucetățenii de peste hotare. În anul următor, 1968, la această facultate a fost deschisă Catedra deLimbă Rusă2. De asemenea, în anul 1967, în cadrul Facultății de Filologie a fost fondată Secția
Biblioteconomie și Bibliografie3.
Pe data de 9 mai 1967 Sovietul Miniștrilor al RSSM a adoptat hotărârea despre restabilirea Institutului Pedagogic de Stat4 și, evident, de la USM au plecat o parte din cadrele didacticoștiințifice.
În anul 1969 a fost reorganizată Facultatea de Istorie și prin ordinul nr. 192 al MinisteruluiÎnvățământului Public al RSSM din 27 mai, alături de Catedra de Istorie a URSS, au fost create
trei catedre noi. În baza Catedrei de Istorie Universală au fost create alte două catedre: Istorie
Antică și Evul Mediu; Istorie Modernă și Contemporană. Suplimentar, a fost creată Catedra
Istoria Moldovei. După cum sublinia V. Cozma, formarea Catedrei de Istorie a Moldovei „a încheiat procesul de formare a catedrelor de istorie națională în cadrul universităților din republicile fostei URSS”5.
Necesitatea pregătirii cadrelor de jurnaliști a determinat fondarea pe 30 mai 1969a Catedrei de Jurnalistică în cadrul Facultății de Filologie, unde au și fost deschise încă dinanul 1966 primele grupe de specialități duble: filologie și ziaristică6. De asemenea, în anul
1969, în baza catedrei de Literatură Rusă și Universală, a fost înființată Catedra de Literatură
Universală7.
În anul de studii 1970-1971 la USM activau 8 facultăți, inclusiv Facultatea de Profesii sociale, și 8 catedre universitare. În legătură cu restabilirea Institutului Pedagogic și plecarea uneipărți a cadrelor didactico-științifice de la USM, numărul cadrelor didactice de aici nu numai
Cozma V. Istoria Universității de Stat din Moldova (1946-1996). Chișinău, 1996, p. 84.
Ibidem, p. 402
3
Ibidem, p. 258
4
Universitatea Pedagogică de Stat „Ion Creangă” din mun. Chişinău (http://site.roinno.ro/data/pdf/ca/
md/574.pdf).
5
Cozma V. Istoria Universității de Stat din Moldova (1946-1996). Chișinău, 1996, p.219-220, 232.
6
Ibidem, p. 359.
7
Ibidem, p. 351. În altă parte a lucrării sale, V. Cozma scrie că în anul 1972, în baza Catedrei de Literatură Rusăși Universală a fost înființată Catedra de Literatură Sovietică și Catedra de Literatură Universală (Cozma
Valeriu, Istoria Universității de Stat din Moldova (1946-1996), Chișinău, 1996, p. 292).
1
2

105

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

că nu s-a micșorat, dar a și crescut nesemnificativ față de anul de studii 1965-1966 și a atinscifra de 491 de persoane față de 473, câte erau în anul de studii 1965-1966. Dintre aceste 491
de persoane, 303 (61,71%) erau de sex masculin și 188 (38,28%) de sex feminin. Din numărul indicat de cadre didactico-științifice, 293 (59,67%) de persoane nu aveau titluri didacticoștiințifice (151 (30,75%) de sex masculin și 142 (28,92%) de sex feminin). Numărul doctorilor
habilitați a rămas la nivelul anului de studii 1965-1966, 13 persoane de sex masculin, iar al
doctorilor în științe a crescut nesemnificativ - de la 172 de persoane la 183 de persoane, dintre
care 137 de sex masculin și 46 de sex feminin (Tabelul nr. 22).
Tabelul nr. 22

1

Femei

Total

Bărbați

Femei

Total

Bărbați

Femei

Total

Bărbați

Femei

Total

Bărbați

Femei

Total

Profesori Conferențiari
Fără titlu
universitari universitariBărbați

I Fizică și
Matematică
1 Analiză matematică 6
2 Algebră și
12geometrie
3 Matematică aplicată 12
4 Ecuații diferențiate 6
5 Fizică generală
5
6 Fizică
6
experimentală
7 Electrofizică
10
8 Optică și
4spectroscopie
9 Fizică teoretică
6
II Chimie
10 Chimie anorganică 2
11 Chimie analitică
3
12 Chimie organică
6
13 Chimie fizică
5
III Biologie șipedologie
14 Biochimia plantelor 3
15 Fiziologia plantelor 6
și darwinismul
16 Fiziologia
5
animalelor
17 Zoologie
6
18 Botanică
4
19 Pedologie*
8
IV Istorie
20 Istoria URSS
7
21 Istoria Moldovei
5
22 Istoria antică și evul 4
mediu

Doctori

Total

Facultate/
Catedră

Doctorihabilitați

Femei

Nr.

Personal debazăBărbați

Cadrele didactico-științifice în anul de studii 1970-19711

2
1

8
13

1

-

1

5
8

-

5
8

1

-

1

3
5

-

3
5

1
3

2
1

3
4

1
2
3
1

13
8
8
7

1
-

-

1
-

2
4
2
3

2
-

2
4
4
3

1

7

1

-

1

3

-

3

-

10
4

-

-

-

4
2

-

-

-

1

-

4
2

-

-

3
4
2
3

-

3
4
2
3

9
2
3
3

1
2
1
1

10
4
4
4

1

1

-

1

2

1

3

-

-

3
2

-

3
2

6
2

-

6
2

5
7
4

7
10
6
9

1
1

-

1
1

1
2
3
4

4
3
2

5
5
3
6

1
1

-

1
1

1
1
3

3
1
2

3
2
1
5

1
3
-

1
4
2

2
4
3
2

1
2

4
8

1
-

--

1
-

2
3

1

3
3

1
-

-

1
-

1
2

-

1
2

3

2

5

4
3
1

10
7
9

1
-

-

2

6
1
2

7

13
6
6

1

1
-

-

-

1

1
-

1
-

2

5
2
5
4
4
2

1

1
1
1
2
1

3

6
3
6
6
4
3

Tabelul a fost alcătuit după ANRM, F. 3186, inv.1, d. 851, f. 4-57.

106

1

1
1
1
-

-

-

1

1
1
1
-

2

3
2
2
3
3
2

-

1
1
1
1
-

2

2

4
3
2

2
1
2

4
3
3

2
2

1

3
2
4
1
1

3

3
4
2
6
2
3

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

23 Istorie modernă și
7 1 8contemporană
V Drept
24 Disciplinele statului 88și dreptului
25 Drept civil și
5 1 6procesual
26 Drept penal și
66
procesual
VI Filologie
27 Filologie rusă și
3 14 17
generală
28 Limba rusă (pentru 1 11 12
studenți străini)29 Literatură rusă și
4 11 15
sovietică**30 Literatură universală 2 3 531 Literatură
7 2 9
moldovenească
32 Jurnalism
3 1 4
33 Limbă
10 3 13
moldovenească
VII Limbi străine
34 Filologie engleză
6 11 1735 Filologie germană
- 16 1636 Filologie clasică
4 3 7
37 Filologie spaniolă
8 3 1138 Filologie franceză
3 16 1939 Limbă franceză
2 17 19
VIII.Profesii sociale
1 1
40 Catedre
universitare
41 Istoria PCUS
13 4 1742 Economie politică 14 2 16
43 Comunism științific 10 - 10
44 Filosofie
15 3 1845 Pedagogie și
2 3 5
psihologie
46 Educație fizică și
14 11 25
sport
47 Apărare civilă
3 2 5
48 Militară
22 - 22Total
303 188 491

-

-

-

6

-

6

-

-

-

4

-

4

1

1

2

-

-

-

3

-

3

-

-

-

3

-

3

5

-

5

-

1

5

-

5

4

6

-

6

6

7

8

-

-

-

3

1

4

-

-

-

-

-

-

3

8

11

-

-

- 2

-

2

4

6

-

-

-

-

1

-

-

-

-

-

-

-

1

-

2
4

-

1

1
-

-

1
-

-

1
1
-

-

-

-

-

13

-

1

3
-

1

5
4

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

1

-

-

4

10 11

4
3

3

2

3

5

2
-

2

1

2

2
3

-

-

-

-

2

1

5

2

-

2

3

1

4

2
4

1
2

3
6

1
1
-

1
1
-

1
1
1
1
-

1
-

-

1
-

1
1
-

1
1
-

1
1
1
1
-

6
3
7
2
2
-

10
16
3
3
16
16
1

16
16
6
10
18
18
1

1
1
-

10
6
7
8
2

3
1
3

13
7
7
8
5

1
2
-

-

1
2
-

4
4
3
4
2

1
1
2

5
5
3
4
4

2
8
3
6
-

1
1
3
-

3
9
3
9
-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

-

3
22

2
-

5
22

-

1

1

1

1
6

-

1
5

-

3

-

-

--

13 137 46 183 15

-

-

-

15 93

-

-

14 11 25

27 120 151 142 293* un profesor fără grad științific.
** un conferențiar fără grad științific.

Unele modificări au loc spre sfârșitul anului 1970 în cadrul Facultății de Filologie. Ținândcont de necesitatea pregătirii lingvistice fundamentale a specialiștilor în domeniul filologiei,
în baza Catedrei de Limbă Moldovenească a fost formată Catedra de Lingvistică Generală și
Romanică1.
1

Cozma V. Istoria Universității de Stat din Moldova (1946-1996). Chișinău, 1996, p. 263.

107

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Prin ordinul rectorului din luna august 1971, în cadrul Facultății de Fizică și Matematică,în baza Catedrei de Matematică Aplicată, a fost formată Catedra Limbaje Algoritmice șiProgramare1. Înființarea acestei Catedre a fost determinată de „eficiența înaltă obținută laaplicarea Calculatoarelor Electronice ... în procesele de prelucrare automată a informației șide soluționare a problemelor științifice, inginerești și economice”, dar și de succesele colaboratorilor facultății, care întrețineau strânse legături cu colegii de la instituțiile academice din
URSS2.
În anul 1972, prin ordinul nr. 269 al Ministerului Învățământului Public din 27 iulie 1972,
Facultatea de Fizică și Matematică a fost divizată și s-au format două facultăți: Facultatea deMatematică și Cibernetică și Facultatea de Fizică3.
Tot în anul 1972 a fost lichidată Catedra Biblioteconomie și Bibliografie din cadrul
Facultății de Filologie și în baza ei a fost formată Facultatea de Biblioteconomie cu două catedre
instituite în anul următor: Catedra de Biblioteconomie și Catedra de Bibliografie4.
Prin hotărârea Ministerului Învățământului Public al RSSM din anul 1973, Catedra de
Algebră și Geometrie de la Facultatea de Matematică a fost divizată și s-au format două catedre:
Catedra de Algebră și Catedra de Geometrie Superioară5.
În anul 1973, ținând cont de creșterea numărului de studenți, de introducerea unor noi
specializări, de necesitatea lărgirii practicii juridice au loc și unele modificări în cadrul Facultății
de Drept. Spre exemplu, Catedra de Drept Penal, Drept Procesual și Criminalistică a fost divizată în două Catedre: Catedra de Drept Penal și Criminologie și Catedra de Procedură Penală și
Criminalistică și, de asemenea, Laboratorul de Criminalistică6.
În anul 1974, Facultatea de pregătire pentru cetățenii de peste hotare a fost transformată
în Decanatul Universitar pentru instruirea studenților, stagiarilor și doctoranzilor străini cu
deschiderea unei noi catedre, Catedra de Discipline Teoretice Generale7. De asemenea, în anul
1974, în baza Facultății de Filologie a fost creată Facultatea de Filologie și Biblioteconomie,
frecvență redusă8. Tot în anul 1974 în cadrul Facultății de Biologie și Pedologie a fost modificată denumirea Catedrei de Darwinism și a Animalelor Nevertebrate, care a devenit Catedra deFiziologie a Plantelor și Genetică9.
În rezultatul modificărilor efectuate, constatăm faptul că la începutul anului de studii
1975-1976 la USM activau 10 facultăți în cadrul cărora erau 45 de catedre, la care se mai adăugau 9 catedre universitare și două subdiviziuni pentru instruirea studenților străini. (Tabelul
nr. 23)
Conform datelor statistice, în următorii 5 ani la USM s-a înregistrat o creștere cu 58 decadre didactico-științifice și către începutul anului de studii 1975-1976 numărul acestora aajuns la 549 de persoane, dintre care 336 (61,20%) de sex masculin și 213 (38,80%) de sex feminin. Dintre aceștia, 270 (49,18%) de cadre didactico-științifice, inclusiv 132 (24,04%) de sex
masculin și 138 (25,13%) sex feminin nu dețineau titlu științific. Cu alte cuvinte, către anul destudii 1975-1976 numărul persoanelor cu grad didactico-științific a depășit numărul cadrelor
didactico-științifice care nu aveau gradul respectiv. În același timp, la USM activau 31 de doctori
habilitați, ceea ce alcătuia 11,11% din numărul total (279) de cadre didactico-științifice, inclusiv 29 (10,39%) de sex masculin și 2 (0,7 %) de sex feminin și, de asemenea, 248 de doctori înștiințe, inclusiv 173 de sex masculin și 75 de sex feminin (Tabelul nr. 24).
Ibidem, p. 80.
Ibidem, p. 95-96.
3
Ibidem, p. 96.
4
Ibidem, p. 374.
5
Ibidem, p. 76, 92.
6
Ibidem, p. 317-321.
7
Ibidem, p. 402-403.
8
Cozma V. Istoria Universității de Stat din Moldova (1946-1996). Chișinău, 1996, p. 258.
9
Ibidem, p.198.
1
2

108

1. Limba franceză
2. Istoria PCUS
3. Economie politică
4. Comunism științific
5. Filosofie
6. Pedagogie și psihologie
7. Educație fizică
8. Apărare civilă
9. Catedra militară

1

7.
6. Limbă molLingvistică dovenească
generală și
romanică

6. Pedologie

6. Limbaje
algoritmice șiprogramare

4. Chimie fizică
2. Chimie analitică

Tabelul este alcătuit după: Штатный формуляр проферссорско-преподовательского состава за 19751976 уч. год, 83 листов (AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1480).

109

1.Disciplinele
statului și
dreptului

1.Biblio-teconomie

2.Bibliografie

1. Istoria URSS

2. Drept și proces civil

2. Istoria
Moldovei

1. Biochimia
plantelor

1. Chimie
neorganică

5.Filologie
franceză
4.Filologie
spaniolă

3.Filologie
clasică

1. Limba rusăProfesii socialeFac. universitară
pentru instruirea
studenților străini

Facultăți
Instruirea
studenților
străini

Limbi străine

Biblioteconomie șibibliografie

Filologie

Drept

Istorie

Biologie și Pedologie

ChimieFizică

Matematică și cibernetică

Structura USM în anul de studii 1975-1976

2.Discipline teo- 1. Limba rusăretice generale

2. Limbi germa- 1.Filologie
niceengleză

5. Jurnalism 4. Literatură
3. Literatură 2. Literatură
1. Limba rusămoldovenească universală
rusă și sovietică contemporană

4. Drept penal 3. Procesși criminalis- penal și critică
minalistică

4. Istoria nouă 3. Istoria
și contempo- lumii anticeranăși epocii
medievale

3. Fiziologia 2. Fiziologia
animalelor plantelor și
animalelor

3. Chimie
organică

3. Geometrie 2. Algebră supe- 1. Analiză
superioară rioară
matematică

4. Optică și
3. Fizica
2. Fizică experi- 1. Fizică genespectroscopie semiconduc- mentală
rală
torilor5. Botanică 4. Zoologie

5. Fizică
teoretică

5. Calcule
4.Matematică
diferențiale aplicatăISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA
1Tabelul nr. 23

CatedreCatedre universitare

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

23 11 34
28 1 29
34 31 65
3 11 1421 44 65
7 28 35

6
3
6

3
1
4
0

2
0

0
1
0

0
0
1
0

0
0

6
4
6

Total

32 5 37
18 13 31
32 13 45Femei

2Bărbați

22

Total

3

Femei

0

Bărbați

Femei

3

Total

Bărbați

46

Femei

Total

5

Fără titlu

Bărbați

Femei

41

Profesori Conferențiari
universitari universitari

TotalBărbați

Matematică și
cibernetică
2. Fizică
3 Chimie
4. Biologie șiPedologie
5. Istorie
6. Drept
7. Filologie
8. Biblioteconomie șibibliografie
9. Limbi străine
10. Instruirea
studenților străini
11. Fac. un. pentru
instruirea
studenților străini
12. Profesii sociale

Total

1.

Facultatea

Doctorihabilitați

Femei

Nr.

Personal debazăBărbați

Cadrele didactico-științifice în anul de studii 1975-1976

24

3

0

3

14

1

15 16

3

19

Doctori

21 4 25
13 12 25
23 9 323
1
5
0

16 8 24
12 1 13
19 14 33
1 1 2

0

0

2
0

5
1

7
2

12
3

3
2
3

1
0
4
0

2
0

0
0
0

0
0
1
0

0
0

3
2
3

14
10
17

1
0
5
0

12
5
13
0

2
0

2
0

4
6
4

18
16
21

5
2
3

1
1

3
1

14 37 51
6 26 32
0

8

8

1

1

2

3
1

7
2

9

0

0

1

0

0

0

0

0

0

1

1

2

0

0 0 0 0 0
Catedre universitare0 0 1 3 4
0 1 9 2 11
0 0 9 2 11
0 0 6 0 6

0

0

0

0

0

0

0
0

0
0
0
2

0
0

9
3

2
3

11
6

1
0

0 1 0 1 0
0 2 2 4 0
0 0 0 0 0
31 173 75 248 20

0
0
0
0

0
0

0
0
0
1

0
1
0
0

1
0

0
4
5
3

4
3

6
2
7

15 4 3 7
6 15 0 15
22 9 18 27
0 2 10 12

9

0
1
0
0

1
0
4

3
1
9
0

0

13. Limba franceză
2 16 18 0
14. Istoria PCUS
13 3 16 1
15. Economie politică 15 2 17 0
16. Comunismul
70
7 0științific
17. Filosofie
13 5 18 0
18. Pedagogie și
4
4
8 0
psihologie
19. Educație fizică
17 8 25 0
20. Apărare civilă
63
9 0
21. Catedra militară
19 0 19 0
Total
336 213 549 29

1

Tabelul nr. 24
1

1
2
1
0

0
3

1
6
6
3

4
6

1
3
6
1

4
1

13 14
1 4
0 6
0 1

0 1 0
1 16 8 24
0 0 0
0 4 1 50 0 0
0 19 0 19
21 107 37 144 132 138 270

În anii următori în structura USM intervin unele schimbări. În vederea pregătirii
specialiștilor în domeniul ziaristicii, în anul 1976, în cadrul Facultății de Filologie a fost creată
Secția de Ziaristică2. Tot în acest an, 1976 a fost înființată Catedra de Teorie și Practică a Presei
Sovietice și de Partid3 și Catedra de Jurnalistică și Mijloace Tehnice de Informație4. De asemenea, în anul 1977, în cadrul Facultății de Limbi Străine a fost inclusă Catedra de Limbă Franceză,cu statut de catedră universitară5.
Pentru îmbunătățirea pregătirii specialiștilor în domeniul matematicii aplicate, în rezulTabelul este alcătuit după: Штатный формуляр профессорско-преподoвательского состава за 19751976 уч. год, 83 листов (AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1480).
2
Cozma V. Istoria Universității de Stat din Moldova (1946-1996). p. 258.
3
Ibidem, p. 364.
4
Ibidem, p. 368.
5
Ibidem, p. 332.
1

110

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

tatul reorganizării Catedrelor de Matematică aplicată și Limbaje Algoritmice și Programare,prin ordinul rectorului din 15 aprilie 1977 a fost formată Catedra de Cibernetică Matematică
și Cercetări Operaționale. Ulterior, prin ordinul rectorului nr. 77 din 17 iunie 1977 catedra respectivă a fost redenumită în Catedra de Analiză Numerică și Optimizare1. Ordinul nr. 26 din 15
aprilie 1977, Cu privire la reorganizarea Catedrei de Fizică a Semiconductorilor și organizarea
Catedrei de Electronică a fost realizat în practică printr-un alt ordin, nr. 116 din 19 august 1977,
când a fost formată Catedra de Electronică2.
De asemenea, la 1 septembrie a anului de studii 1977-1978, la USM își începe activitatea
Facultatea de Economie, care a fost transferată de la Institutul politehnic în numele lui Serghei
Lazo. Odată cu aceasta, Facultatea a trecut la planuri noi de studii și au fost fondate, pe lângă
cele trei catedre existente, încă trei catedre noi – Matematică superioară, Economia comerțului
și Merceologie3. Spre sfârșitul anului de studii, Facultatea de Economie dispunea de 61 de grupe academice, cu 1179 de studenți, 6 catedre cu un număr de 84 de cadre didactico-științifice,dintre care 2 profesori, doctori habilitați, 42 de doctori în științe, conferențiari, 40 de cadre
didactice fără titlu științific4. În anul 1978 Facultatea de Economie a fost divizată și în anul destudii 1978-1979 și-a început activitatea Facultatea Economia comerțului și Merceologie cu
2 catedre, Economie și organizarea comerțului, Merceologie, cu un număr de 150 de studenți
admiși la anul I. În componența catedrelor activau 5 și respectiv 6 cadre didactico-științifice,dintre care 6 erau doctori în științe (4 conferențiari) și 5 cadre didactico-științifice fără gradștiințific. Concomitent, pentru predarea unor discipline au fost invitate încă 6 persoane5. Noua
Facultate întâmpina mai multe greutăți în procesul de organizare, ceea ce i-a determinat pe unii
profesori să afirme că ea „n-a fost deschisă la momentul oportun” și, în general, n-ar mai trebuiadmiși studenți la secția de zi6.
Anumite modificări intervin și la Facultatea de Drept. În anul 1978 în baza Catedrei
Discipline Statale a fost formată Catedra de Teorie a Statului și Dreptului7.
Unele schimbări intervin și la Facultatea de Biologie și Pedologie. În anul 1979, în aprecierea lui V. Cozma, ținând cont de decesul șefului Catedrei de Biochimie, s-a pus problema
divizării Catedrei în Catedra de Fiziologie a Plantelor și Catedra de Biochimie8.
Tot în acest an, 1979, a fost desființată Catedra de Filologie Clasică. Cadrele didactice dela această catedră au fost transferate la Catedra de Lingvistică Generală și Romanică, unde auformat Secția de Limbă Latină. După cum menționează V. Cozma, cauza desființării acestei catedre a constituit-o faptul că „factorii de decizie continuau să ignore importanța studiilor clasiceîn formarea specialiștilor”9.
Concomitent, pentru intensificarea procesului de pregătire a cadrelor de jurnaliști,prin ordinul nr. 136 din 4 septembrie 1979 a fost înființată Catedra de Redactare și Activitate
Editorială. Cadrele didactico-științifice pentru noua catedră au fost selectate de la următoarele catedre: Limba Moldovenească; Istoria Presei, Radiodifuziune și Televiziune; LimbaRusă Contemporană10. Ținând cont de necesitatea pregătirii cadrelor de ziariști în republică,în anul 1980 la Universitatea de Stat din Moldova a fost fondată Facultatea de Ziaristică. În
componența acesteia erau trei catedre: Teoria și Practica Presei Sovietice și de Partid; Istoria
Presei, Radioului și Televiziunii; Redactare și Activitate Editorială11.
Ibidem, p. 81, 102, 515.
Ibidem, p. 126, 516.
3
AUSM, F.1, inv. 1, d. 1928, f.1.
4
AUSM, F. 1, inv.1, d. 1929, f. 1-4.
5
AUSM, F. 1, inv.1, d. 2114a, f. 2.
6
AUSM, F. 1, inv.1, d. 2113, f. 48.
7
Cozma V. Istoria Universității de Stat din Moldova (1946-1996). p. 304.
8
Ibidem, p. 198.
9
Ibidem, p. 284.
10
Ibidem, p.371
11
Ibidem, p.359-360.
1
2

111

5. Limbi germanice
5.Prelucrarea
automatizată ainformației economice

4.Filologie spaniolă
4.Contabilitate

1

2

Ibidem, p. 196.
Ibidem, p.198.
3
Tabelul este alcătuit după: Штатный формуляр профессорско-преподовательского состава за 19801981 уч. год, 191 листов (AUSM, F. 1, inv. 1, d. 2372).

112
2.Bibliografie

1.Biblioteconomie

2. Istoria presei, 1. Teoria și practiradioului și tele- ca presei sovietice
viziuniiși de partid

3.Discipline sociale

Profesii sociale

Economiacomerțului și merceologie
De pregătire pentru instruirea
studenților străini
Decanatul universitar pentru instruirea studenților,
stagiarilor și doctoranzilor de peste
hotareEconomie

Limbi străine

Biblioteconomie

Jurnalism

Filologie

Drept

Istorie

Biologie și pedologie

ChimieFizică

Matematică și cibernetică

Structura USM în anul de studii 1980-19813

1. Limba rusă1.Economia șiorganizarea
comerțului
2.Discipline reale 1. Limba rusă2.Merceologie

2.Filologie fran- 1. Limba franceză
ceză
3.Planificarea indus- 2.Finanțe și
1.Economia muntriei
creditcii

3.Filologie engleză

3. Redactare și editare

6. Limbă moldove- 4.Literatură
3.Literatură univer- 2.Literatură rusă 1. Limba rusănească
moldovenească salăși sovietică
contemporană

5. Teoria statuluiși dreptului

5.Botanică

3.Chimie organică

4.Chimie fizică

2. Fizică experi- 1. Fizică generală
mentală

2. Algebră supe- 1. Analiză materioară
matică

2.Chimie ana1Chimie neorgalitică
nică
4.Zoologie
3.Genetică
2.Fiziologia omu- 1.Fiziologia și biolui și animalelor chimia plantelor
4. Istoria nouă și 3. Istoria lumii antice 2. Istoria
1. Istoria URSS
contemporană și epocii medievale Moldovei
4. Drept penal și 3. Proces penal și
2. Drept și pro- 1.Disciplinele stacriminalistică
criminalistică
ces civil
tului și dreptului

3.Geometrie superioară

4. Calcule
diferențiale

5. Fizică teoretică 4. Optică și spec- 3. Fizica semicontroscopie
ductorilor

5.Cibernetică
matematică

Unele schimbări intervin la Facultatea de Biologie și Pedologie. În anul 1980 Catedra
de Biochimie a Plantelor și Catedra de Fiziologie a Plantelor au fost comasate, revenindu-sela vechea denumire Catedra de Fiziologie și Biochimie a Plantelor1. În același an la facultatea
respectivă a fost formată Catedra de Genetică2.
În rezultatul modificărilor efectuate, către anul de studii 1980-1981, structura facultăților
și catedrelor USM se prezintă în felul următor (Tabelul nr. 25).

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Tabelul nr. 25

Facultăți

Catedre6.Matematică
superioară

7.Lingvistică
generală și
romanică

6.Pedologie și
agrochimie

7.Cercetări 6. Limbaje
operaționale algoritmice șiprogramare
6.ElectronicăISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Catedre universitare
1. Istoria PCUS
2. Economie politică
3. Comunism științific
4. Filosofie
5. Ateismul științific
6. Pedagogie și psihologie
7. Educație fizică
8. Apărare civilă
9. Catedra militară

Datele statistice indică că în anul de studii 1980-1981 numărul cadrelor didacticoștiințifice de la USM a atins cifra de 834 de persoane, adică, față de anul de studii 1975-1976
s-a majorat cu 285 de cadre didactico-științifice, majorare datorată, în temei, deschiderii noilor
facultăți. Din numărul total de persoane angajate la USM, 513 (61,51%) erau de sex masculin și
321(38,48%) de sex feminin. Dintre aceștia 382 (45,80%) de persoane, inclusiv 158 (41,36%)de sex masculin și 224 (58,64%) de sex feminin, nu aveau titlu științific. În același timp, în cadrul USM activau 43 de doctori habilitați în științe, ceea ce alcătuia 5,15 % din numărul total alangajaților la USM, inclusiv 37 de sex masculin și 6 de sex feminin, și 409 doctori în științe, ceea
ce alcătuia 49,04 % din numărul total al angajaților, inclusiv 311 de sex masculin și 98 de sex
feminin (Tabelul nr. 26).

1

Total

Bărbați

Femei

Total

Bărbați

Femei

Total

Bărbați

Femei

Total

63

4

0

4

36

2

38

4

0

4

16

1

33 13 46

30 12 4235 1 36
31 39 70
13 6 19
5 14 19

7
2

6

6
1
3
2
0

0
2

0

1
0
2
0
0

7
4

6

7
1
5
2
0

29 5 34
18 10 28

21 10 31

14 6 20
23 1 24
20 16 36
6 1 7
3 3 6

7
2

5

0
3

0

4 1
1 0
6 2
1 0
0 0

7
5

5

5
1
8
1
0

16
8

16

5
5

4

Total

Femei

7

39 7 46
20 14 34

Profesori Conferențiari
Fără titlu
universitari universitari
Femei

5
6
7
8
9

56

DoctoriBărbați

4Bărbați

2
3

Matematică și
cibernetică
Fizică
ChimieBiologie șiPedologie
Istorie
Drept
Filologie
Jurnalism
Biblioteconomie

Total

1

Facultatea

Doctorihabilitați

Femei

Nr.

Personal debazăBărbați

Cadrele didactico-științifice în anul de studii 1980-1981

Tabelul nr. 26

1

17 16

5

21

3

9

21
13

20

3
0

6

2
2

5
2

12 6 18 10 5 15
8 0
8 11 0 11
14 12 26 8 21 29
3 0
3 5 5 100 1
1 0 13 13

Tabelul este alcătuit după: Штатный формуляр проферссорско-преподовательского состава за 19801981 уч. год, 191 листов (AUSM, F. 1, inv. 1, d. 2372).

113

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

10 Limbi străine
26
11 Economie
58
Economia
12 comerțului și
10
merceologie
De pregătire
13 pentru instruirea 21
studenților străini
P/u instruirea
studenților,14
2
stagiarilor și doct.
străini
15 Fac. Profesii sociale 1

59 85 243 101 000

20

10 12 2242 15 57

2
1

6

2

8

1

0
0

0

2
1

1

2
16
3

5
7

0

7 14 47 61
23 12 32 44
3

3

11 21

1

0

1

43 64

0

0

0

10

1

11

0

0

0

1

1

2

10 43 53

11 13

0

0

0

1

0

1

0

0

0

1

0

1

1

1

2

0

0 0 0 0 0
Catedre universitare0 2 17 1 18
1 1 21 5 26
0 1 9 1 10
0 0 14 4 18
0 0 4 0 4

0

0

0

0

0

0

1

9

12

11 12
1

2

16 Istoria PCUS
24 3 27 2
2 0 2 8 1
9 6 1 717 Economie politică 29 11 40 0
0 0 0 10 4 14 7 6 13
18 Comunism științific 13 1 14 1
1 0 1 4 0
4 3 0 319 Filosofie
16 6 22 01 0 1 8 0
8 2 2 420 Ateism științific
4 2 6 00 0 0 1 0
1 0 2 2
Pedagogie șiDatele nu sunt complete, doar pentru 4 cadre didactice21
psihologie
22 Educație fizică
19 11 30 0 0 0 3 0 3 0 0 0 0 0
0 16 11 27
23 Apărare civilă
8 6 14 0 0 0 4 3 7 0 0 0 1 1
2 4 3 724 Catedra militară
20 0 20 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0
0 20 0 20
Total
513 321 834 37 6 43 311 98 409 38 6 44 148 53 201 158 224 382

În penultimul deceniu al secolului al XX-lea modificările structurii facultăților și catedrelor a continuat. În anul 1985 și-a încetat existența Facultatea de Filologie și Biblioteconomie,
frecvență redusă1. În anii ‘80 ai secolului al XX-lea a fost modificată denumirea Facultății deLimbi Străine în Facultatea de Limbi și Literaturi Străine, în cadrul acesteia funcționând 6 catedre: Filologie engleză; Filologie Spaniolă; Filologie Franceză; Filologie Clasică; Limbi Germaniceși Catedra universitară Limba Franceză2. Ulterior, în anul 1988, Catedra de Limbi Germanice afost comasată cu Catedra de Limbă Franceză3.
În această perioadă au început să fie întemeiate și catedre interuniversitare. Spre exemplu, prin ordinul nr. 17-Б al Ministerului Învățământului Superior și mediu de specialitate al
RSSM din 1 februarie 1980 în cadrul USM a fost creată Catedra Interuniversitară de ateismștiințific în fața căreia s-au pus obiective de îmbunătățire a metodelor de predare și ridicare
a nivelului teoretic și metodic al lecțiilor la disciplina ateismul științific, cercetarea problemelor de religie și ateism, propagarea cunoștințelor teoretico-științifice printre tineretul studios
și populația republicii4. De asemenea, în anul 1986, Catedra de Istorie a Moldovei din cadrul
Facultății de Istorie a fost reorganizată în catedră interuniversitară5. În anul 1988, la inițiativa
profesorului universitar Ion Dediu, a fost înființată, prin hotărârea Ministerului Învățământului
al RSSM din 23 iunie 1988, Catedra interuniversitară Ecologie și protecție a mediului înconjurător6. Către începutul anului de studiu 1988-1989 structura facultăților și catedrelor de la USM
se prezenta în felul următor (Tabelul nr. 27).
Cozma V. Istoria Universdității de Stat din Moldova (1946-1996). p. 258.
Ibidem, p.332.
3
Ibidem, p. 349.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d.2529, f. 1.
5
Cozma V. Istoria Universdității de Stat din Moldova (1946-1996). p. 224.
6
Ibidem, p. 200.

1

2

114

1

7.Metode
economico-matematice

5.Botanică

4.Zoologie

6.Prelucrarea
automatizată ainformației economiceTabelul este alcătuit după: Штатный формуляр проферссорско-преподовательского состава за 19881989 уч. год, 97 листов (AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4064).

115

1. Fizică generală

1. Analiză matematică

2.Fiziologia omului și animalelor

1.Fiziologia și biochimia plantelor

2.Chimie analitică 1.Chimie neorganică

2. Fizică experimentală

2. Algebră superioară

1.Economia și organizarea comerțului
1. Limba rusă2.Discipline reale

1. Limba rusăProfesii sociale

De pregătire pentru
instruirea studenților
străini
Decanatul universitar
pentru instruirea
studenților, stagiarilor și doctoranzilor depeste hotare

Facultăți
Economia comerțului

Economie

Limbi străine

Biblioteconomie

Jurnalism

Filologie

Drept

Istorie

Biologie

ChimieFizică

Matematică și cibernetică

Structura USM în anul de studii 1988-1989

3.Discipline sociale

1.Economia muncii
2.Merceologie

3.Planificarea indus- 2. Finanțe și
triei
credit

1. Limbi străine

1. Biblioteconomie

2. Filologie franceză

2. Bibliografie

3. Istoria lumii antice 2. Istoria Moldovei 1. Istoria URSSși epocii medievale(interuniversitară)3. Proces penal și
2. Drept și proces 1. Disciplinele stacriminalistică
civil
tului și dreptului
3.Literatura univer- 2.Literatura rusă 1. Limba rusă consală
și sovietică
temporană
3. Redactare și edi- 2. Istoria presei,
1. Teoria și practica
tareradioului și televi- presei sovietice șiziuniide partid

3.Genetică

3.Chimie organică

3. Fizica semiconductorilor

3.Geometrie superioară

4. Filologie spa- 3. Filologie engleză
niolă

5. Evidență con- 4.Statistică
tabilă și analiza
activității economice.

4. Istoria nouă și
contemporană
5. Teoria statului 4. Drept penal șiși dreptului
criminalistică
6.Lingvistică gene- 5. Limba moldo- 4.Literaturarală și romanică
venească
moldovenească

6.Pedologie și
agrochimie

4.Chimie fizică

7.Cercetări 6. Limbaje algo- 5. Cibernetică
4. Calcule
operaritmice și progra- matematică
diferențiale
ționalemare
6. Electronică
5. Fizică teoretică 4. Optică și
spectroscopie

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA
1Tabelul nr. 27

CatedreISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

1.
2.
3.
4.
5.
6.
7.
8.
9.
10.
11.

Catedre universitare
Istoria PCUS
Economie politică
Comunism științific
Filosofie
Ateism științific (interuniversitară)Etica și estetica marxist-leninistă
Pedagogie și psihologie
Educație fizică
Apărare civilă
Catedra militară
Ecologie și prot. med. natural (interuniversitară)La începutul anului de studii 1988-1989 numărul cadrelor didactico-științifice de la USM
a atins cifra de 881 de persoane, majorându-se față de anul de studii 1980-1981 cu 47 de persoane, inclusiv 522 (59,25%) de sex masculin și 359 (40,75 %) de sex feminin. Dintre acestea
346 (39,27%) de persoane, inclusiv 146 de bărbați și 200 de femei nu aveau titlu științific. Înacelași timp, în cadrul USM activau 52 de doctori habilitați în științe, ceea ce constituia 5,90 %din numărul total al angajaților la USM, inclusiv 47 de bărbați și 5 femei, și 483 de doctori înștiințe, ceea ce constituia 54, 82% din numărul total al angajaților, inclusiv 329 de bărbați și
154 de femei (Tabelul nr. 28).
Tabelul nr. 28

Cadrele didactico-științifice în anul de studii 1988-19891

1

13 41
4 38
49 78
5 19
16 18
61 81
45 105
14 31

6
1
2
2
0
2
5
1

1
0
2
0
0
0
0
0

17 7 24
28 2 30
18 20 38
9 4 132 7 9
7 24 31
46 29 75
8 5 13

6
0
3
1
0
2
4
1

1
0
2
0
0
0
0
0

11 27
2 20
6 23

0

0

11

4
9
8

4

31 10
29 1
31 5

15

0

Total

7
1
4
2
0
2
5
1

0
1
0

Femei

4

Bărbați

47

Total

3

Femei

44

Bărbați

4

Total

0

0

Femei

24 44 68Bărbați

28
34
29
14
2
20
60
17

40 5 45 11
21 10 31 1
31 9 40 6

Total

4

Femei

65

Fără titlu

Bărbați

13

7

Prof.
Conf.
universitari universitari

Total

5
6
7
8
9
10
11
12

58

Doctori

Femei

2
3
4

Bărbați

Matematică și
cibernetică
Fizică
ChimieBiologie șiPedologie
Istorie
Drept
Filologie
Jurnalism
Biblioteconomie
Limbi străine
Economie
Economiacomerțului
De preg. p/u instr.
stud. străini

Total

1

Femei

Facultatea

Doctorihabilitați

Bărbați

Nr.

Personal de
bază

0

4

28

2

30 10

4

14

7
0
5
1
0
2
4
1

9 5 14 5 5 10
15 1 16 5 2 7
16 10 26 9 28 37
4 0 4 3 1 4
1 0 1 0 9 9
2 7 9 11 37 48
21 12 33 9 16 25
4 1 5 8 9 17

0
2
0

10 19
3 13
5 18

0

0

7

3
5
5

1

22
18
23

2
0
2

1
0
1

3
0
3

8

13 40 53

Tabelul este alcătuit după: Штатный формуляр проферссорско-преподовательского состава за 19881989 уч. год, 97 листов (AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4064).

116

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

14 P/u instruirea
studenților,
stagiarilor și doct.
străini.
15 Profesii sociale

16
17
18
19
20
21

22

23
24
25
26

4

19 23

0

0

1

1

0

0

2

Istoria PCUS
20 2 22 2
Economie politică 26 11 37 0
Comunism științific 12 2 14 1
Filosofie
14 8 22 0
Ateism științific
4 2 6 1
Etica și estetica
5 2 7 0marx.-lenin.
Pedagogie și
5 7 12 1
psihologie
Educație fizică
26 17 43 0Apărare civilă
8 5 13 0
Catedra militară
18 0 18 0
Ecologie și prot.
1 1 2 1
med. natural
Total
522 359 881 47

0

1

0

0

0

1

1

2

3

15 18

0 0 0 0 0
Catedre universitare0 2 14 1 15 2
1 1 20 7 27 0
0 1 6 1 7 1
0 0 13 7 20 1
0 1 2 0 2 0
0 0 3 1 4 1

0

0

0

1

1

1

0

1

0
0
0
0

0

0
0
0
0

0

4

1

5

0

3

3

1

5

52 329 154 483 43

3
3
0
0

4

5

0

0
0
0
1

4

4

0
3
0
0

8

3
6
0
0

0

0
0
0
1

0
1
0
0
0
0

6

2
1
1
1
0
1

10
13
3
7
3
0

0
0
0
1

1
0
0
0

0
3
1
1
0
1

10
16
4
8
3
1

0
1
0
0

1
1
0
0

4
6
5
1
1
2

1
3
1
1
2
1

5
9
6
2
3
3

23 17 40
5 2 7
18 0 18
0 1 1

49 199 62 261 146 200 346

În concluzie la cele indicate mai sus, este de subliniat evoluția, nici pe departe simplă,a Universității de Stat din Moldova. Pe parcursul timpului, ținându-se cont de necesitățile
societății, au fost create mai multe facultăți și catedre. Progresul este mai mult decât evident:
de la 5 facultăți și 16 catedre deschise în anul de studii 1946-1947 s-a ajuns la un număr de 15
facultăți și 61 de catedre în cadrul acestora și la 11 catedre universitare în anul de studii 19881989.
De asemenea, s-a mărit simțitor numărul cadrelor didactico-științifice - de la 35 de persoane în anul de studii 1946-1947 la 881 de persoane în anul de studii 1988-1989. Este deremarcat faptul că, pe parcursul anilor, cadrele didactico-științifice de sex masculin au fost predominante la USM, totuși, în acest interval de timp, s-a mărit și ponderea persoanelor de sex
feminin de la 26,66% în anul de studii 1947-1948 la 40,74 % în anul de studii 1988-1989. Deasemenea, datele invocate atestă persoanele de sex feminin, angajate la USM, cu gradul științific
de doctor habilitat în științe abia din anii ’70 ai secolului al XX-lea. Totuși, ponderea acestora
era foarte mică: în anul de studii 1975-1976 din 31 de doctori habilitați doar 2 erau de sex feminin, iar în anul de studii 1988-1989, din 52 de doctori habilitați,doar 5 erau de sex feminin.
Cât privește doctorii în științe, în anul de studii 1947-1948 persoanele de sex feminin alcătuiau
22,22%, doar 2 persoane din cele 9 care dețineau titlul științific de doctor, iar în anul de studii
1988-1989 persoanele de sex feminin care dețineau titlul de doctor în științe alcătuiau deja
31,88%. Este de remarcat și faptul că până la începutul anilor ’70, persoanele de sex masculinfără titlu didactico-științific au deținut întâietatea până la începutul anilor ’70 ai secolului al
XX-lea, numărul lor se diminuează nesemnificativ de pe la mijlocul anilor ’70, pentru ca în anulde studii 1988-1989 persoanele de sex masculin să alcătuiască 42,19% din numărul total al
persoanelor angajate la USM fără titlu didactico-științific (Tabelul 29, Graficele 1 și 2). Este de
subliniat și faptul că, în perioada de timp examinată, în cadrul USM au activat și cca 16 membricorespondenți și academicieni ai AȘM1.
1

Detalii despre aceștia în: Rusnac Gheorghe, Cozma Valeriu. Profesorii Universității de Stat din Moldova(1946-2001). Dicționar istorico-biografic. Chișinău, USM, 2001, p. 11-221.

117

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Graficul nr. 1
Evoluția personalului de bază de la USM de la întemeiere până la sfârșitul
anilor ‘80 ai secolului al XX-lea
1000
900
800
700
600
500

Bărbaţi

300

Total

400

Femei

200

9

-1

98

1

19

88

-1

98

6

80

19

19

75

-1

97

1

-1

97

6

19

70

-1

96

0

19

65

-1

96

7

19

59

-1

95

0

56

19

49

-1

95

8

94

19

47

-1

94

19

19

46

-1

0

7

100

Graficul nr. 2
Evoluția potențialului științific de la USM de la întemeiere până la sfârșitul
anilor ‘80 ai secolului al XX-lea

600
500

Bărbaţi dr.

400

Femei dr.
Total dr.

300Bărbaţi dr. hab..

200

Femei dr. hab.
Total dr. hab.

118

9

81

98

1

19
8

19
8

01

98

6

19
7

51

97

1

97

6

19
7

01

96

0

51

19
6

91

96

7

19
5

61

95

0

19
5

91

95

8

94

19
4

19
4

71

94

19
4

61

0

7

100

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

3.

4.

5.

6.
7.
8.
9.

10.

Bărbați

Femei

Total

Bărbați

Femei

Total

Bărbați

Femei

Total

Bărbați

Femei

Total

Bărbați

Femei

Total

2.

19461947
19471948
19491950
19561957
19591960
19651966
19701971
19751976
19801981
19881989

Total

1.

Anii destudii

Femei

Nr.

Bărbați

Tabelul nr. 29
Structura cadrelor didactico-științifice în anii de studii 1946-1947 – 1988-19891
Personal de DoctoriProfesori Conferențiari
DoctoriFără titlu
bazăhabilitați
universitari universitari

-

-

35

-

-

2

-

-

8

-

-

3

-

-

9

-

-

23

44

89

16

60

5

-

5

26 115 8-8150 61 211 10-

131 60 191 13

298 175 473 13

-

24

13 44

10 56

2

9

3

27

12

14

56

70

5

-

12

-

13

10

-

-

5

13

12

10

6

2

50

12

20

56

12

31

14

62

58

42 100

21

68

50

75

23

45

73

40 115-17336 213 549 29 2 31 173 75 248 20

1

21 107 37 144 132 138 270

522 359 881 47 5 52 329 154 483 43

6-

13 137 46 183 15

513 321 834 37 6 43 311 98 409 38

-

6

15

85

1

8

13 127 45 172 17

303 188 491 13

-

7

93

27 111 155 130 285
27 120 151 142 293

44 148 53 201 158 224 382

49 199 62 261 146 200 346

I.4. Rolul Universității de Stat din Moldova
în evoluția școlii superioare și a instituțiilor
de cercetare științifică din RSSM
În pofida dificultăților existente în a II-a jumătate a anilor ’40 ai secolului al XX-lea
Universitatea a reuşit într-un timp relativ scurt să creeze (în condiţiile economice grele din adoua jumătate a anilor ’40, amplificate de foametea din 1946-1947) o bază didactico-ştiinţifică
capabilă să pregătească cadre de pedagogi pentru şcolile superioare şi de cultură generală, darşi de cercetători care s-au încadrat activ în munca ştiinţifică.
Pentru a fonda o universitate ai cărei absolvenţi să se poată încadra plenar în soluţionarea problemelor stringente era necesar, în primul rând, ca instituţia să aibă o organigramă modernă, care să asigure îndeplinirea sarcinilor puse în faţa ei. De aceea, după cum s-a menționat
în compartimentele precedente, în primii ani de existenţă, administraţia a fost preocupată deorganizarea catedrelor, de selectarea cadrelor didactice care aveau o anumită practică de activitate în instituţiile de învăţământ superior, de formarea laboratoarelor şi asigurarea lor cu
aparate performante etc.
1

Tabelul a fost alcătuit în baza tabelelor din acest compartiment care reflectă cadrele didactico-științifice dela USM pentru anii respectivi.

119

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Criza acută de cadre, inclusiv didactice1, cu o pregătire corespunzătoare, susceptibile săfacă faţă cerinţelor vremii, ce se făcea simţită în RSSM, era rezultatul politicii promovate deautorităţile regimului sovietic faţă de intelectualitatea basarabeană. După stabilirea puterii sovietice s-a declanşat o adevărată vânătoare menită să depisteze „duşmanul de clasă”2. Se ştiecă printre cei care au reuşit să se refugieze în România în zilele de 28 iunie – 3 iulie 1940
era o bună parte a intelectualităţii basarabene: învăţători, preoţi, funcţionari, avocaţi, lucrători
medicali etc. Intelectualii care au decis să rămână la baştină fie că au fost trimişi în GULAGurile comuniste, fie că au fost marginalizaţi în activitatea lor3. Tot în primul an de ocupaţie
sovietică regimul stalinist instaurat în Basarabia a promovat o politică de distrugere a culturii
naţionale: Biblioteca Centrală din Chişinău a fost transformată într-un centru de promovare aideilor comuniste, pentru ca mai târziu o altă bibliotecă, care aparţinea Primăriei municipiuluiChişinău, să fie arsă până la temelie. Aceeaşi soartă au avut-o şi muzeele din Basarabia: acestea
au fost distruse, iar colecţiile – împrăştiate. Loviturile de graţie date intelectualităţii şi culturii
basarabene au creat un şir de obstacole în activitatea Universităţii, mai ales în primii ani deexistenţă.
Cu toate acestea, Universitatea a contribuit în mod substanţial la pregătirea cadrelor deînaltă calificare în domeniul didactic şi de cercetare. În acelaşi timp, absolvenţii Universităţii
au adus o contribuţie substanţială la organizarea şi dezvoltarea învăţământului în şcolile decultură generală, în colegiile pedagogice, de construcţii, agricole etc., deoarece cea mai mareparte a absolvenţilor era repartizată în instituţiile de învăţământ preuniversitar. Pe măsura
consolidării bazei ştiinţifico-didactice, diversificării ştiinţelor, perfecţionării cadrelor didactice,
Universitatea a devenit treptat cel mai important centru ştiinţific şi didactic din RSSM.
După cum s-a menționat în compartimentele anterioare, pe parcursul existenţei sale
Universitatea a cunoscut o dezvoltare ascendentă: a sporit numărului cadrelor didactice cu
grade ştiinţifice, baza materială a instituţiei, numărul catedrelor, precum şi nivelul de pregătire
al absolvenţilor.
Conform listei alcătuite la 5 ianuarie 1950 de administraţia Universităţii, în ultimul ande studii erau înregistraţi 249 de absolvenţi, dintre care: la Facultatea de Istorie şi Filologie –112, la Facultatea de Fizică şi Matematică – 31, la Facultatea de Chimie – 42, la Facultatea deBiologie şi Pedologie – 46, la Facultatea de Geologie – 184. Datele depistate în Arhiva Naţională
a Republicii Moldova (AN a RM) diferă substanţial de cele publicate în 1971 de P.I. Poprujnaia,
potrivit cărora în 1950 Universitatea a avut 87 de absolvenţi (dintre care 36 istorici, 32 filologi,
15 fizicieni şi 4 matematicieni)5. Chiar dacă admitem că la examenele de stat au „picat” 10 persoane (şi, prin urmare, ar fi rămas 239), numărul absolvenţilor depistat în Arhiva Naţională a
Republicii Moldova e mai mare de 2,7 ori.
Pentru a înţelege mai profund contribuţia USM la evoluţia şcolii superioare şi a instituţiilor de cercetare ştiinţifică din RSSM, e necesar să analizăm coraportul numeric al absolvenţilor
Universităţii şi al celor repartizaţi în instituţiile de învăţământ superior şi de cercetare.
Materialele de care am dispus atestă că absolvenţii care manifestau aptitudini şi interesfaţă de munca ştiinţifică şi îşi exprimau dorinţa de a continua cercetările în domeniul în cares-au specializat în timpul anilor de studenţie fie că erau recomandaţi pentru a-şi continuastudiile la aspirantură, în calitate de aspiranţi (doctoranzi), fie că erau repartizaţi în calitate
Detalii a se vedea: Pasat Valeriu. Politica conducerii RSS Moldovenești în domeniul învățământului în perioada 1944-1953. „Școala nouă” de sorginte sovietică. În: Akademos, 1, 2013, p. 39-48.
2
A se vedea: И. Кашу. У истоков советизации Бессарабии. Выявление «классового врага», конфискация
имущества и трудовая мобилизация. 1940-1941 гг. Кишинёв, 2014, с. 111, 138, 195, 224, 268, 303,
411.
3
A se vedea: Moraru A. Istoria românilor. Basarabia şi Transnistria (1812-1993). Chişinău, 1995, p. 319.
4
Informaţii despre numărul studenţilor de la USM la 5 ianuarie 1950. În: ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 84, f. 59.
5Попружная П.И. Кишинёвский государственный университет. Исторический очерк. Кишинёв, 1971,
с. 78. Autoarea a făcut referinţă la Arhiva USM, F. 1, inv. 16, d. .5, f. .3, fond care nu este de găsit nici în ANRM,
nici în Arhiva USM.
1120

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

de cercetători ştiinţifici la Universitate sau la instituţiile de profil, la care erau solicitaţi sau
erau angajaţi ca lectori universitari sau laboranţi, participând în continuare la cercetările
ştiinţifice.
Selectarea studenţilor-absolvenţi pentru cercetare ştiinţifică sau pentru a preda în instituţiile de învăţământ superior se realiza ţinându-se cont de necesităţile instituţiilor de învăţământ superior sau de cercetare, precum şi de necesităţile economice ale republicii. De aceea,numărul absolvenţilor repartizaţi în instituţiile de cercetare şi de învăţământ superior a variat
de la an la an.
Un factor deosebit de important care a favorizat dezvoltarea ştiinţei în RSSM a fost fondarea în 1961 a Academiei de Ştiinţe a RSSM, ceea ce a necesitat o sporire substanţială a numărului de cadre ştiinţifice. Fiind cea mai prestigioasă instituţie de învăţământ superior din RSSM,
Universitatea a contribuit substanţial la asigurarea Academiei cu cadre şi la formarea centrelorei ştiinţifice.
Rezultatele cercetărilor întreprinse întru elucidarea rolului Universităţii de Stat din
Moldova în evoluţia şcolii superioare şi a instituţiilor de cercetare ştiinţifică din RSSM (a cărui
esenţă consta în asigurarea acestor instituţii cu cadre calificate) şi-au găsit reflectare într-oserie de tabele. Ele au fost elaborate în baza informaţiilor depistate în dosarele USM referitor
la repartizarea la muncă a absolvenţilor Universităţii în instituţiile de învăţământ superior şiîn cele de cercetare începând cu anul 1951 – dosare pe care le-am găsit în Arhiva Naţională
a Republicii Moldova. De remarcat că o parte din dosare nu conţin informaţii depline despre
absolvenţi (instituţia, locul concret al repartizării, funcţia de bază), iar dosarele de la începutul
anilor ’50, scrise de mână, abundă în rectificări. Aceste lacune ne-au determinat să includem întabele rubrici ca: „alte instituţii” (A.i.);, „funcţia şi locul concret al repartizării neidentificate” (F. n.).
Sau: „…repartizat la Ministerului Agriculturii”, „…la Ministerul Învăţământului”, „…la dispoziţia
administraţiei instituţiei” etc.
Pentru a avea o imagine de ansamblu asupra rolului USM în evoluţia şcolii superioare şi ainstituţiilor de cercetare ştiinţifică din RSSM privind cota-parte de studenţi-absolvenţi repartizaţi la diverse instituţii de învăţământ superior şi de cercetare, a fost alcătuit Tabelul nr. 30.
Cei 15.740 de studenţi-absolvenţi (fără numărul absolvenţilor din anul 1950) erau înscrişi la 29 de specialităţi. Datele Tabelului atestă că, în pofida unui număr relativ mic de absolvenţi, în primii ani de activitate (1951-1952) Universitatea asigura instituţiile de învăţământ
superior şi de cercetare cu un număr relativ mare de specialişti (11-12%), ea însăşi având nevoie de cadre ştiinţifice şi didactice calificate. În următorii ani însă (1953-1956) numărul absolvenţilor repartizaţi în instituţiile de cercetare şi de învăţământ superior s-a redus (de la 8% la
4,3%). Admitem că aceasta se explică parţial prin faptul că în aceşti ani instituţiile de cercetareşi de învăţământ superior aveau cadre suficiente, dar şi baze relativ mici de cercetare. Nu excludem şi faptul că în această perioadă administraţia USM era preocupată mai mult de sporirea
propriului potenţial ştiinţific şi didactic.
Datele Tabelului denotă că în perioada anilor 1957-1969 (adică, ani în care a avut loc
fuziunea Universităţii cu Institutul Pedagogic din Chişinău, iar mai apoi restabilirea acestei
instituţii, precum şi formarea în baza USM a Institutului Politehnic), numărul absolvenţilor
Universităţii repartizaţi în instituţiile de cercetare şi în calitate de cadre didactice în instituţiile
de învăţământ superior din republică rămâne în general constant şi constituie în medie 6,3%
din numărul total al acestora (cu excepţia anului 1965, an în care au fost repartizaţi 10,6%
dintre absolvenţi).
Informaţiile de care dispunem atestă că în perioada respectivă în instituţiile de învăţământ superior şi în centrele ştiinţifice au fost repartizaţi absolvenţi atât de genul masculin, cât
şi de genul feminin. Această constatare este confirmată de datele tabelelor invocate. Fiecaretabel include informaţii pentru o perioadă de 5 ani, ceea ce ne permite să analizăm evoluţia raportului bărbaţi-femei repartizaţi în instituţiile de cercetări ştiinţifice şi în cele de învăţământ
superior într-o perioadă relativ scurtă de timp.
121

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Tabelul nr. 30
Coraportul dintre numărul total al absolvenților USM și al celor repartizați în instituțiile
de învățământ superior și de cercetare în anii 1951-19781
Anul
absolvirii
1950

1951
1952
1953
1954
1955
1956
1957
1958
1959
1960
1961
1962
1963
1964
1965
1966
1967
1968
1969
1970
1971
1972
1973
1974
1975
1976
1977
19782
În total

Absolvenţi ai USM
nr.
Datele complete
lipsesc
255
266
247
238
284
320
364
455
430
380
507
462
471
532
460
569
592
723
862
698
878
663
712
728
809
812
868
1155
15.740%Datele complete
lipsesc
100
100
100
100
100
100
100
100
100
100
100
100
100
100
100
100
100
100
100
100
100
100
100
100
100
100
100
100
100

Repartizaţi în instituţii de învăţământ
superior şi de cercetarenr.
%
Datele complete
Datele complete
lipsesclipsesc
31
12,1
30
11,2
20
8,0
16
6,7
22
7,7
14
4,3
24
6,5
22
4,8
25
5,8
19
5
30
5,9
39
8,4
30
6,3
37
6,9
49
10,6
40
7,0
32
5,4
50
6,9
62
7,1
72
10,3
76
8,6
50
7,5
69
9,6
80
10,9
104
12,8
98
12,0
114
13,1
146
12,6
1401
8,9

Conform datelor din Tabel, decalajul dintre numărul bărbaţilor şi femeilor repartizaţi în
instituţiile de învăţământ superior şi în cele de cercetare nu este substanţial (cu excepţia anului
1955, an în care numărul absolvenţilor – bărbaţi a fost cu mult mai mare). Pe de altă parte însă,putem observa lipsa discriminării femeilor, acestea nu doar manifestând interes, dar având şi
posibilitatea de a face studii la USM şi de a se încadra activ în procesul de cercetare ştiinţifică şi încel didactic din sistemul de învăţământ superior. Decalajul pe care la-am constatat (în defavoarea
femeilor) se explică, în viziunea noastră, prin faptul că femeia este legată mai strâns de familie, deTabelele nr.1-8, 10-16, 20-30 au fost alcătuite de noi în baza materialelor depistate în ANRM, F. 3186, dosarele:
97, 125, 154, 188, 217, 248, 274, 301, 323, 349, 385, 421, 465, 513, 514, 569, 570, 677, 738, 783, 850, 919, 1041,
1172, 1322 (în total – 2108 file) şi în Arhva USM, F. 1, inv.1, d. 1479, 1639, 1814, 2001 (în total –558 file).
2
Tentativele de a găsi dosare referitor la reparizarea absolvenţilor USM în anii 1979-1987 şi 1989-1991 nu
s-au încununat de succes.
1

122

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

educaţia copiilor, având menirea de a „menţine focul în vatră”, în timp ce bărbaţii dispun de mai
mult timp pentru munca de cercetare. Trebuie să ţinem cont şi de politica demografică promovată de regimul stalinist în anii postbelici orientată spre sporirea numărului populaţiei.

Tabelul nr. 31
Corelaţia bărbaţi-femei în numărul de absolvenţi ai Universităţii repartizaţi în instituţiile
de cercetări ştiinţifice şi de învăţământ superior (inclusiv la USM) în anii 1951-1955Bărbaţi
Femei
Anul repartizării în instituţiile deÎn totalînvăţământ superior şi de cercetare
repartizaţi
nr.
%
nr.
%
1951
31
17
54,8
14
45,1
1952
30
16
53,3
14
46,6
1953
20
8
40
12
60
1954
16
8
50
8
50
1955
22
17
77,2
5
22,7
În total
119
66
55,4
53
44,5

Tendinţa de a menţine ponderea numerică a bărbaţilor în instituţiile de învăţământ superior şi în cele de cercetare s-a păstrat şi în perioada ulterioară, fenomen reflectat în Tabelul 32.
Tabelul nr. 32
Corelaţia bărbaţi-femei în numărul de absolvenţi ai Universităţii repartizaţi în instituţiile decercetări ştiinţifice şi de învăţământ superior (inclusiv la USM) în anii 1956-1960
Anul repartizării în instituţiile deînvăţământ superior şi de cercetare
1956
1957
1958
1959
1960
În totalÎn total
repartizaţi
14
24
22
25
19
104

Bărbaţi
nr.
8
20
13
13
9
63

%
57
83,3
59,0
52
47,3
59,72

Femei
nr.
6
4
9
12
10
41

%
43
16,6
40,1
48
52,6
40,06

Datele cuprinse în acest Tabel atestă că numărul absolvenţilor USM în perioada anilor
1956-1960 a fost mai mic (cu 15) comparativ cu perioada precedentă, deşi micşorarea nu este
una considerabilă. Observăm că şi în aceşti 5 ani o mai mare prioritate (comparativ cu perioada precedentă) la repartizarea în instituţiile de învăţământ superior şi de cercetare au avut
bărbaţii (59,72% faţă de 40,06%), explicaţia fiind, probabil, numărul mai mare de absolvenţi
de gen masculin. Această prioritate se face evidentă mai cu seamă pentru anul 1957, an în carenumărul femeilor repartizate a fost de 5 ori mai mic comparativ cu al bărbaţilor. Excepţie de laaceastă tendinţă se observă în anul 1960, când în instituţiile de cercetare şi în cele de învăţământ superior au fost repartizate 10 femei (52,6%) și doar 9 bărbaţi (47,3%) din numărul total
de absolvenţi repartizaţi în aceste instituţii.
Tabelul nr. 33
Corelaţia bărbaţi-femei în numărul de absolvenţi repartizaţi în instituţiile de cercetări ştiinţifice şi de învăţământ superior (inclusiv la USM) în anii 1961-1965Bărbaţi
Femei
Anul repartizării în instituţiile deÎn totalînvăţământ superior şi de cercetare
repartizaţi
nr.
%
nr.
%
1961
30
21
70
9
30
1962
39
23
58,9
16
41,0
1963
30
18
60
12
40
1964
37
31
83,7
6
16,2
1965
49
37
75,5
12
24,4
În total
185
130
70,2
55
29,7
123

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Din datele însumate în acest Tabel constatăm că şi la începutul anilor ’60 majoritatea
absolvenţilor repartizaţi în instituţiile de învăţământ superior şi în cele de cercetare au constituit-o absolvenţii de gen masculin. Observăm însă că, comparativ cu a doua jumătate a anilor’50, decalajul dintre bărbaţi şi femei este cu mult mai mare, în special pentru anul 1964, an încare numărul femeilor repartizate în instituţiile de învăţământ superior şi în cele de cercetarea constituit doar 16,2% din numărul acestora. Pe de altă parte, comparaţia datelor cuprinse
în tabelele 33 şi 34 demonstrează o creştere numerică substanţială a numărului de absolvenţi
ai USM repartizaţi în instituţiile de învăţământ şi în cele de cercetare – de la 104 până la 185(cu 56,2%). Această creştere numerică a fost determinată, probabil, de necesităţile în creştere
ale economiei republicii, ale instituţiilor de învăţământ superior şi, în special, ale instituţiilor
de profil din cadrul Academiei de Ştiinţe a RSSM. Datele Tabelului 33 demonstrează că, deşi înanii ‘60 ai secolului al XX-lea în RSSM activau şi alte instituţii de învăţământ superior, USM deveniseră cel mai important centru de pregătire a cadrelor didactice şi de cercetători ştiinţifici
din RSSM, asigurându-se pe sine, instituţiile de cercetare ataşate Academiei de Ştiinţe şi alteinstituţii de învăţământ superior din republică cu cadrele necesare. Modul în care a evoluat
coraportul bărbaţi-femei în numărul de absolvenţi ai USM repartizaţi instituţiilor respective îna doua jumătate a anilor ‘60 ai secolului al XX-lea este reflectat în Tabelul 34.
Tabelul nr. 34
Corelaţia bărbaţi-femei în numărul de absolvenţi ai Universităţii repartizaţi în instituţiile decercetări ştiinţifice şi de şi învăţământ superior (inclusiv la USM) în anii 1966-1970Bărbaţi
Femei
Anul repartizării în instituţiile deÎn totalînvăţământ superior şi de cercetare
repartizaţi
nr.
%
nr.
%
1966
40
22
55
18
45
1967
32
19
59,3
13
40,6
1968
50
27
54
23
46
1969
62
42
67,7
20
32,2
1970
72
44
61,1
28
38,8
În total
256
154
60,1
102
39,6

Tabelul reflectă o sporire numerică în continuare a specialiştilor – absolvenţi ai USM –repartizaţi în instituţiile de învăţământ superior şi de cercetare. Este o creştere numerică substanţială (de la 185 la 256, adică cu 71 de absolvenţi mai mult), ceea ce demonstrează că, în
pofida faptului că Institutul Pedagogic „Ion Creangă” a fost separat de USM (în 1967), numărul
de absolvenţi ai Universităţii era, în general, în creştere. Totodată, constatăm acelaşi decalaj
evident (specificat în tabelele precedente) dintre numărul bărbaţilor şi al femeilor, deşi, în ansamblu, ponderea femeilor repartizate în instituţiile de învăţământ superior şi în cele de cercetare este mai mare comparativ cu anii 1961-1966 (ea a crescut de la 29,7% la 39,6 %, adică cu
9,9%). Această creştere se explică, în viziunea noastră, atât prin creşterea numărului studenţilor de la USM, cât şi prin diversificarea specialităţilor la care îşi făceau studiile cu precădere
femeile. Afirmaţia noastră este confirmată de datele Tabelului 35.
Tabelul nr. 35
Corelaţia bărbaţi-femei în numărul de absolvenţi ai Universităţii repartizaţi în instituţiile decercetări ştiinţifice şi de învăţământ superior (inclusiv la USM) în anii 1971-1975Bărbaţi
Femei
Anul repartizării în instituţiile deÎn totalînvăţământ superior şi de cercetare
repartizaţi
nr.
%
nr.
%
1971
76
46
60,5
30
39,4
1972
50
23
46
27
54
1973
69
22
31,8
47
68,1
1974
80
34
42,5
46
57,5
1975
104
47
45,1
57
54,8
În total
379
172
45,3
207
54,6
124

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Datele sistematizate în acest tabel atestă o creştere substanţială a numărului de cadreştiinţifice şi didactice pregătite la USM şi repartizate în instituţiile de învăţământ superior şide cercetare din RSSM (de la 256 la 379, adică cu 123 de persoane mai mult decât în anii precedenţi). Observăm în acelaşi timp o schimbare vădită a corelaţiei numerice bărbaţi – femei,numărul femeilor prevalând cu 35 de persoane. Considerăm că această prevalare numerică se
explică prin creşterea relativă a nivelului de trai în republică, a reţelei de instituţii preşcolare,prin procesul de emancipare a femeilor în societate, prin continuarea procesului de diversificare a facultăţilor şi specialităţilor în domeniul ştiinţelor exacte, precum şi în cadrul facultăţilor
de Limbi Străine şi de Filologie, unde majoritatea absolută a studenţilor erau de gen feminin.
Numărul sporit al absolvenţilor repartizaţi în diverse instituţii pedagogice şi de cercetare demonstrează cu prisosinţă că USM deveniseră centru didactico-ştiinţific de prim rang în RSSM.
În anii 1976-1978 se atestă o continuare a tendinţelor specificate anterior în procesul derepartizare a absolvenţilor Universităţii după gen (Tabelul nr. 36).
Tabelul nr. 36
Corelaţia bărbaţi-femei în numărul de absolvenţi ai Universităţii repartizaţi în instituţiile decercetări ştiinţifice şi de învăţământ superior (inclusiv la USM) în anii 1976-19781
Anul repartizării în instituţiile deÎn totalBărbaţi
Femeiînvăţământ superior şi de cercetare
repartizaţi
nr.
%
nr.
%
1976
98
41
41,8
57
58,1
1977
114
38
33,3
76
66,6
1978
146
43
29,4
103
70,5
În total
358
122
34,0
236
65,9

Deşi datele sistematizate în acest Tabel cuprind o perioadă de doar 3 ani, constatăm cănumărul absolvenţilor USM repartizaţi în aceste instituţii este totuşi mare (rata medie anuală
de repartizare fiind de 119,3 absolvenţi). Atestăm aceeaşi sporire a ponderii femeilor comparativ cu cea a bărbaţilor. Dacă în anii precedenţi (1971-1975) diferenţa dintre numărul femeilor şi al bărbaţilor repartizaţi în instituţiile de învăţământ şi de cercetare a fost de doar 35 depersoane în favoarea femeilor, apoi în anii 1976-1978 ea a constituit 114 persoane (şi aceasta
în timp de doar 3 ani!). Acest decalaj se observă mai ales pentru anul 1978, an în care numărul femeilor absolvente repartizate în instituţiile de învăţământ superior şi de cercetare a fostaproape de două ori mai mare decât al bărbaţilor. Considerăm că această diferenţă în detrimentul bărbaţilor a fost condiţionată de sporirea numărului de absolvenţi în ansamblu, în special lafacultăţile de Filologie, Jurnalistică, Biblioteconomie şi Bibliologie, Chimie etc.
Dinamica generală a corelaţiei numerice bărbaţi-femei repartizaţi în instituţiile de învăţământ superior şi de cercetare în anii 1951-1978 este reflectată în Tabelul nr. 37.
Tabelul nr. 37
Dinamica generală a corelaţiei bărbaţi-femei în numărul
de absolvenţi ai Universităţii repartizaţi în instituţiile de cercetări ştiinţifice şide învăţământ superior (inclusiv la USM) în anii 1951-1978

Anul repartizării în instituţiile deînvăţământ superior şi de cercetare
1951-1955
1956-1960
1961-1965
1966-1970
1971-1975
1976-1978În total:1

În total
repartizaţi
119
104
185
256
379
358
1401

Bărbaţi
nr.
%
66
55,4
63
59,72
130
70,2
154
60,1
172
45,3
122
34,0
707
50,4

nr.
53
41
55
102
207
236
694

Femei

%
44,5
40,06
29,7
39,6
54,6
65,9
49,5

Reducerea datelor prezentate în tabelul 37 la o perioadă de doar 3 ani se explică prin lipsa dosarelor
despre repartizarea absolvenţilor USM în anii 1979-1987 şi 1989-1991. Din această cauză, repartizarea
absolvenţilor Universităţii în anul 1988 a fost analizată separat.

125

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Datele cuprinse în Tabelul nr. 37 indică o prevalare minimală (cu doar 13 persoane) anumărului bărbaţilor absolvenţi comparativ cu al femeilor absolvente, ceea ce atestă o încadrare activă a femeilor în procesul de instruire şi în cel de cercetare, creşterea rolului femeilor
în societate, asigurarea reală a egalităţii dintre bărbaţi şi femei în RSSM. Deci, este evidentă
contribuţia substanţială a femeilor la formarea intelectualităţii din republică.
În deceniul ce a urmat (1978-1988) în procesul de repartizare a absolvenţilor USM auintervenit unele remanieri cauzate de dezvoltarea economică, socială şi culturală a RSSM.
Despre schimbările intervenite pe parcursul a 10 ani în procesul de repartizare a absolvenţilor
Universităţii, deci şi despre rolului ei în evoluţia şcolii superioare şi a instituţiilor de cercetareştiinţifică din RSSM ne putem informa analizând datele cu privire la repartizarea absolvenţilor
acestei instituţii în anul 1988, an în care au absolvit Universitatea 1135 de specialişti. O bunăparte din ei – 493 de persoane (43,4%) au absolvit Facultatea de Economie, iar restul – 642
de persoane (56,5%) au absolvit facultăţile de Istorie, Filologie, Chimie, Fizică, Matematică,Biologie etc. Corelaţia numerică bărbaţi-femei, absolvenţi ai Universităţii (anul 1988), este reflectată în Tabelul 381.
Tabelul nr. 38
Corelaţia bărbaţi-femei în numărul de absolvenţi ai Universităţii repartizaţi în instituţiile decercetări ştiinţifice şi de învăţământ superior (inclusiv la USM) în anul 1988Bărbaţi
Femei
Anul repartizării în instituţiile deÎn totalînvăţământ superior şi de cercetare
repartizaţi
nr.
%
nr.
%
1988
89
15
16,8
74
83,1

Tabelul indică o pondere net superioară a numărului femeilor în raport cu numărul bărbaţilor. Asistăm deci la o feminizare sporită a absolvenţilor USM repartizaţi în diferite instituţii
de învăţământ superior şi de cercetare. Un număr mai mare de femei absolvente repartizate înaceste instituţii constatăm la specialităţile: Matematică aplicată – 30 din 33 de absolvenţi; Fizica– 12 din 15 absolvenţi; Chimie – 9 din 10 absolvenţi; Biologie – 7 din 8 absolvenţi; Economie – 5
din 6 absolvenţi. Decalajul dintre numărul de absolvenţi bărbaţi-femei a fost relativ mai mic
la Facultatea de Economie, la care dintre cei 493 de absolvenţi femeile erau în număr de 383(77,6%), iar bărbaţii – de 110 (22,3%). Numărul redus al absolvenţilor acestei facultăţi repartizaţi în instituţiile de învăţământ şi de cercetare din RSSM se explică prin specificul facultăţii,profilul ei, specializarea absolvenţilor, aceştia fiind solicitaţi în ramura producerii (merceologie; finanţe şi credit, economia muncii), angajaţi în calitate de contabili la uzine, fabrici, colhozuri şi sovhozuri, întreprinderi industriale şi comerciale de nivel republican şi unional.
Un interes deosebit prezintă datele ce reflectă evoluţia componenţei etnice a absolvenţilor USM repartizaţi în instituţiile de cercetare şi de învăţământ superior din RSSM în perioada
anilor 1951-1978 şi în 1988. Întru a aduce claritate în acest sens, în baza dosarelor la care neam referit, datele au fost sistematizate (la fel pe perioade de cinci ani) în tabelele ce urmează.
Tabelul nr. 39
Componenţa etnică a absolvenţilor Universităţii repartizaţi în instituţiile
de cercetări ştiinţifice şi de învăţământ superior din RSSM în anii 1951-1955
RomâniRuşi
Ucraineni Evrei Găgăuzi Bulgari Alte etniiAnulÎn total
repartizării repartizați nr. % nr. % nr. % nr. % nr. % nr. % nr. %
1951
31
9
29 17 51,8 5 16,1 0
0
0
0
0
0
0
0
1952
30
10 33,3 14 46,6 3
10
0
0
0
0
1 3,3 2 6,6
1953
20
8
40
9
45
3
15
0
0
0
0
0
0
0
0
1954
16
6 37,5 5 31,2 2 12,5 1 6,2 0000
2 3,241955
22
15 68,1 4 18,1 2
9,0
1 4,5 000
0
00În total119
48 40,3 49 41,1 15 12,6 2 1,6 0
0 1 0,8 4 3,21

Tabelul a fost alcătuit în baza dosarului depistat în Arhiva USM: F. I, inv. 1, d. 4234, f. 1-178.

126

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Datele din acest tabel atestă o pondere clară a două etnii: a etnicilor ruşi (41,1%) şi români (40,3%), urmaţi de etnicii ucraineni (12,6%). Numărul redus al românilor se explică prinsituaţia ce s-a creat în RSSM în primii ani postbelici: tineri cu studii medii erau puţini la număr,din cauza că în anii războiului sistemul de învăţământ din Basarabia a fost în mare măsură
dereglat; şcoli erau puţine; mulţi tineri se refugiaseră în România; absolvenţii liceelor nu erauadmişi la Universitate. În afară de Universitate, în republică erau şi alte instituţii de învăţământ
superior la care se înscriau tinerii ce dispuneau de documentele corespunzătoare şi a căror
situaţie materială le asigura cât de cât existenţa. Trebuie să ţinem cont şi de faptul că în primii
ani studiile la Universitate se desfăşurau în limba rusă, pe care localnicii o cunoşteau slab sau
n-o cunoşteau deloc.
Evoluţia componenţei etnice a absolvenţilor Universităţii în următorii 5 ani este reflectată în Tabelul nr. 40.
Tabelul nr. 40
Componenţa etnică a absolvenţilor Universităţii repartizaţi în instituţiile
de cercetări ştiinţifice şi de învăţământ superior din RSSM în anii 1956-1960
RomâniRuşi
Ucraineni Evrei Găgăuzi Bulgari Alte etniiAnulÎn total
repartizării repartizați nr. % nr. % nr. % nr. % nr. % nr. % nr. %1956
14
8 57,1 5 35,7 1
7,1
0
0
0
0
0 0 0
0
1957
24
19 79,1 2
8,3
2
8,3
0
0
0
0
0 0 1 4,1
1958
22
14 63,6 5 22,7 2
9,0
0
0
1 4,5 0 0 0
0
1959
25
10 40 11 44
2
8
2
8
0
0
0 0 0
0
1960
19
4
21 10 52,6 4
21
1 5,2 00
0 0 0
0În total
104
55 52,8 33 31,7 11 10,5 3 2,8 1 0,9 0 0 1 0,9Datele prezentate în acest Tabel denotă că în perioada anilor 1956-1960 componenţa
etnică a absolvenţilor USM repartizaţi în instituţiile de învăţământ superior şi de cercetare s-a
schimbat semnificativ: a crescut ponderea absolvenţilor băştinaşi (de la 40,3% la 52,8%) şi s-a
redus ponderea absolvenţilor de etnie rusă (de la 41,1% la 31,7%). În ceea ce priveşte absolvenţii de etnie ucraineană, numărul lor n-a suferit mari schimbări, ponderea lor scăzând de la
12,6% la 10,5 %. În viziunea noastră, aceste schimbări au fost condiţionate de mai mulţi factori:a crescut numărul de studenţi autohtoni; au fost deschise şcoli cu predare în limba română; s-aîmbunătăţit situaţia materială a populaţiei din republică; politica PCUS era orientată spre formarea intelectualităţii autohtone (educată în spiritul marxism-leninismului etc.).
Dinamica ulterioară a componenţei etnice a absolvenţilor Universităţii este reflectată în
Tabelul nr. 41.
Tabelul nr. 41
Componenţa etnică a absolvenţilor universităţii repartizaţi în instituţiile de cercetare şiînvăţământ superior din RSSM în anii 1961-1965
AlteRomâniRuşi
Ucraineni Evrei Găgăuzi Bulgari
AnulÎn total
etnii
repartizării repartizați
nr. % nr. % nr. % nr. % nr. % nr. % nr. %1961
30
13 43 12 40
1
3,3 2 6,6 0
0
2 6,6 00196239
19 48,7 14 35,8 5 12,8 0
0
0
0
0
0
1 2,5
1963
30
17 56,6 7 23,3 2
6,6 1 3,3 1 3,3 0
0
2 6,6
1964
37
20 54,0 13 35,1 1
2,7 1 2,7 1 2,7 1 2,7 0
0
1965
49
31 63,2 4
8,1 10 20,4 2 4,0 1 2,0 1 2,0 00În total
185
100 54,0 50 27,0 19 10,2 6 3,2 3 1,6 4 2,1 3 1,6Datele înregistrate în acest Tabel atestă o creştere în continuare (deşi nesemnificativă)a ponderii absolvenţilor autohtoni (de la 52,8 % la 54,0%), o scădere a ponderii absolvenţilor
de etnie rusă (de la 31,7% la 27,0%), un număr stabil al absolvenţilor de etnie ucraineană
(10,5%) şi schimbări neesenţiale în ceea ce priveşte numărul evreilor repartizaţi în instituţiile
127

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

respective. În această perioadă, printre absolvenţi atestăm persoane de etnie bulgară (2,1%) şigăgăuză (1,6%).
Schimbările ce au modificat componenţa etnică a absolvenţilor Universităţii pe parcursulurmătorilor 5 ani sunt reflectate în Tabelul nr. 42.
Tabelul nr. 42
Componenţa etnică a absolvenţilor Universităţii repartizaţi în instituţiile
de cercetări ştiinţifice şi de învăţământ superior din RSSM în anii 1966-1970
AlteRomâniRuşi
Ucraineni
EvreiGăgăuzi Bulgari
AnulÎn total
etnii
repartizării repartizați
nr. % nr. % nr. % nr. % nr. % nr. % nr %196640
18 45 12 30
615
3
7,5 1 2,5 0
0 0 0
1967
32
22 68,7 5 15,6 4 12,5 1
3,1 0
0
0
0 0 0
1968
50
35 70
9
18
2
4
2
4
1
2
1
2 0 0
1969
62
36 58,0 17 27,4 5
8,0
3
4,8 0
0
0
0 1 1,6
1970
72
44 61,1 16 22,2 6
8,3
5
6,9 1 1,3 0
0 0 0
În total256
155 60,5 59 23,0 23 8,9 14 5,4 3 1,1 1 0,3 1 0,3Datele sistematizate în Tabelul nr. 42 indică o creştere substanţială a numărului total deabsolvenţi repartizaţi în instituţiile de învăţământ superior şi în cele de cercetare (de la 185 la
256, adică cu 71 de absolvenţi mai mult), precum şi o creştere evidentă a numărului absolvenţilor de etnie română (de la 100 la 155), deşi creşterea ponderii specifice a acestora e relativmică (de la 54,0% la 60,5%). În general însă, se observă, ca şi în Tabelul precedent (nr. 42),
tendinţa de scădere a numărului absolvenţilor de etnie rusă (de la 27,0% la 23,0%) şi de etnie
ucraineană (de la 10,2% la 8,9%). Excepţie în această dinamică de scădere fac etnicii de origine
evreiască, a căror pondere a crescut de la 3,2% la 5,4%.
Numărul în creştere al românilor, absolvenţi ai USM repartizaţi în instituţiile de cercetare şi de învăţământ superior din RSSM, era rezultatul trecerii treptate la predarea înlimba română şi demonstrează că în anii ‘60 ai secolului al XX-lea instituţia dispunea decadre didactice autohtone de înaltă calificare, că în ea s-a format o şcoală de cercetare carepregătea cadre didactico-ştiinţifice corespunzătoare cerinţelor vremii. Această creştere
numerică se explică şi prin diversitatea direcţiilor de cercetare ştiinţifică, prin vasta lor
ramificare etc.
Modificările care s-au produs în componenţa etnică a absolvenţilor Universităţii în anii
1971-1975 sunt reflectate în Tabelul nr. 43.
Tabelul nr. 43
Componenţa etnică a absolvenţilor Universităţii repartizaţi în instituţiile
de cercetări ştiinţifice şi de învăţământ superior din RSSM în anii 1971-1975
AlteRomâniRuşi
Ucraineni Evrei Găgăuzi Bulgari
AnulÎn total
etnii
repartizării repartizați
nr. % nr. % nr. % nr. % nr. % nr. % nr. %1971
76
50 65,7 14 18,4 5
6,5 3 3,9 00
3 3,9 1 1,3
197250
29 58,0 12 24,0 7 14,0 0
0
0
0
0
0
2 4
1973
69
50 72,4 10 14,4 5
7,2 1 1,4 1 1,4 1
1,4 1 1,4
1974
80
53 66,2 18 22,5 6
7,5 1 1,2 1 1,2 0
0
1 1,2
1975
104
63 60,5 22 21,1 13 12,5 4 3,8 0
0
2
1,9 0 0În total
379
245 64,6 76 20,0 36 9,4 9 2,3 2 0,5 6 1,5 5 1,3Datele sistematizate în acest Tabel atestă o sporire a numărului total de absolvenţi repartizaţi în instituţiile de învăţământ superior şi de cercetare, aceştia reprezentând toate etniile
convieţuitoare în Republica Moldova. În această perioadă a crescut, în special, numărul etnicilor români: de la 155 (60,5%) în perioada anilor 1966-1970 la 245 (64,6%) în anii 1971-1975,şi a etnicilor ucraineni: de la 23 (8,9%) în perioada anilor 1966-1970 la 36 (9,4%) în anii 1971128

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

1975. Pe de altă parte, observăm o scădere substanţială, comparativ cu perioada precedentă, anumărului evreilor din această categorie de absolvenţi: de la 14 (5,4%) la 9 (2,3%) şi o creştere
evidentă a numărului absolvenţilor de etnie bulgară: de la 1 (0,3%) la 6 (1,3%) repartizaţi în
instituţiile de cercetare şi de învăţământ superior.
Schimbările ce au marcat componenţa etnică a absolvenţilor Universităţii repartizaţi înurmătorii 3 ani sunt reflectate în Tabelul ce urmează.
Tabelul nr. 44
Componenţa etnică a absolvenţilor Universităţii repartizaţi în instituţiile
de cercetări ştiinţifice şi de învăţământ superior din RSSM în anii 1976-1978
AlteRomâniRuşi
Ucraineni Evrei Găgăuzi Bulgari
AnulÎn total
etnii
repartizării repartizați
nr. % nr. % nr. % nr. % nr % nr % nr %1976
98
57 58,1 27 27,5 7
7,1 2 2,0 1 1,0 4 4,0
1977
114
72 63,1 25 21,9 13 11,4 00
1 0,8 2 1,7 1 0,8
1978
146
91 62,3 38 26,0 11 7,5 1 0,6 1 0,6 4 2,7
În total358
220 61,4 90 25,1 31 8,6 3 0,8 3 0,8 10 2,7 1 0,2Datele cuprinse în Tabelul nr. 44 demonstrează că politica de asigurare a instituţiilor deînvăţământ superior şi de cercetare cu specialişti de către USM a fost promovată în anii ulteriori cu aceeaşi intensitate: dacă în decurs de 5 ani (1971-1975) în instituţiile de cercetare şide învăţământ superior ale RSSM au fost repartizaţi 379 de absolvenţi ai USM, apoi, în numai
3 ani (1976-1978), au fost repartizaţi 358, adică cu doar 21 de absolvenţi mai puţin. În ceea cepriveşte componenţa etnică a absolvenţilor, aceasta n-a suferit schimbări esenţiale, întrucât în
perioadă respectivă componenţa etnică a populaţiei a rămas aceeaşi.
Tabloul general privind apartenenţa etnică a absolvenţilor USM repartizaţi în perioada
analizată de noi în instituţiile de învăţământ superior şi de cercetare este reflectat în Tabelul
nr. 45.
Tabelul nr. 45
Dinamica apartenenţei etnice a absolvenţilor USM repartizaţi în instituţiile
de cercetări ştiinţifice şi de învăţământ superior din RSSM în anii 1951-1978
AlteRomâniRuşi
Ucraineni Evrei Găgăuzi Bulgari
AnulÎn total
etnii
repartizării repartizați
nr. % nr. % nr. % nr % nr % nr % nr %1951
119
48 40,3 49 41,1 15 12,6 2 1,6 00
1 0,8 4 3,2
1955
1956
104
55 52,8 33 31,7 11 10,5 3 2,8 1 0,9 0
0
1 0,9
1960
1961
185
100 54,0 50 27,0 19 10,2 6 3,2 3 1,6 4 2,1 3 1,5
1965
1966
256
155 60,5 59 23,0 23 8,9 14 5,4 3 1,1 1 0,3 1 0,3
1970
1971
379
245 64,6 76 20,0 36 9,4 9 2,3 2 0,5 6 1,5 5 1,1
1975
1976
358
220 61,4 90 25,1 31 8,6 3 0,8 3 0,8 10 2,7 1 0,21978
În total
1401
823 58,7 357 25,4 135 9,6 37 2,6 12 0,8 22 1,5 15 1,0Analizând datele însumate în Tabelul de mai sus observăm că în perioada anilor 19511978 numărul absolvenţilor Universităţii repartizaţi în instituţiile de învăţământ superior şiîn cele de cercetare a avut o tendinţă permanentă de creştere, ceea ce confirmă o dată în plus
că instituţia nu doar că s-a asigurat cu cadre formate nemijlocit în aulele ei, dar a acoperit şinecesităţile altor instituţii în cadre de înaltă calificare. De remarcat şi creşterea permanentă anumărului de absolvenţi ce reprezentau etnia de bază – a românilor basarabeni.
129

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

În acelaşi timp, atestăm o pondere evidentă a absolvenţilor români (58,7%) în defavoarea etnicilor ruşi şi ucraineni, care în primii ani aveau o pondere net superioară în numărul
celor repartizaţi pentru a efectua cercetări ştiinţifice sau pentru a perfecţiona procesul de predare-învăţare în şcolile de învăţământ superior din RSSM.
Schimbările ce au marcat componenţa etnică a absolvenţilor Universităţii pe parcursul
unui deceniu (1978-1988) pot fi stabilite în baza datelor statistice pentru anul 1988 privind
repartizarea absolvenţilor în instituţiile de cercetare şi de învăţământ superior.

Tabelul nr. 46
Componenţa etnică a absolvenţilor Universităţii repartizaţi în instituţiile
de cercetări ştiinţifice şi de învăţământ superior din RSSM în anul 1988 1
AlteRomâniRuşi
Ucraineni EvreiGăgăuzi Bulgari
AnulÎn total
etnii
repartizării repartizați
nr. % nr. % nr. % nr. % nr. % nr. % nr. %1988
89
54 60,6 17 19,1 12 13,4 2 2,2 2 2,2 1 1,1 1 1,1

Astfel, datele ce formează Tabelul nr. 46 indică un anumit spor al ponderii băştinaşilor în
totalul absolvenţilor USM (de la 58,7% în 1978 până la 60,6% în 1988), ceea ce demonstrează,pede o parte, că s-a format o intelectualitate autohtonă, iar pe de alta – că a scăzut ponderea absolvenţilor de etnie rusă: de la 25,4% în 1978 la 19,1% în 1988. Totodată, asistăm la o creştere
a ponderii absolvenţilor de etnie ucraineană repartizaţi în instituţiile de învăţământ superior:de la media generală de 9,6% în 1978 la 13,4% în 1988. În acelaşi timp, scade nesemnificativ(de la 2,6% la 2,2%) ponderea absolvenţilor de etnie evreiască, în timp ce ponderea studenţilor
de etnie găgăuză a fost în creştere (de la 0,8% la 2,2%). Absolvenţi de alte etnii constituie unprocent mai mult sau mai puţin stabil (între 1,0% şi 1,5%).
Pentru a pregăti specialişti capabili să facă faţă cerinţelor înaintate faţă de personalul didactic din instituţiile de învăţământ superior, precum şi pentru a pregăti cercetători ştiinţifici
competenţi, era necesar, în primul rând, ca Universitatea să dispună de cadre calificate, cu gradştiinţific. Însă, în primii ani de existenţă a USM o problemă deosebit de importantă era lipsa cadrelor didactice cu grad ştiinţific; predominau cadrele didactice fără grad şi fără titlu. În Dareade seamă despre activitatea Universităţii în anul de studii 1950-1951 se constată că la 1.09.1950
în această instituţie activau 93 de cadre didactice, iar la data de 1.07.1951 erau înregistrate 121,
dintre care: 18 doctori conferenţiari, ceea ce constituia 14,8% din numărul total de profesorilor,şi 3 (adică 2,4%) conferenţiari fără grad ştiinţific.2. Toţi ceilalţi erau lectori sau lectori superiori.
Una dintre modalităţile de pregătire a cadrelor ştiinţifice calificate era angajarea la catedre în calitate de laboranţi a studenţilor cu perspectivă, a celor care manifestau interes pentruştiinţă. După absolvire ei rămâneau la Universitate, la început exercitând funcţia de laborant,
cu timpul devenind profesori universitari, doctori în ştiinţe, savanţi notorii. Dovadă în acest
sens servesc următoarele exemple: absolventul anului 1957, specialitatea „Botanica”, V.M.
Şalaru a fost angajat la Catedra de Biologie în calitate de laborant – astăzi doctor habilitat,
profesor universitar, membru-corespondent al AŞ a RM; absolventul anului 1966, specialitatea„Electrofizica” F. Pasecinic a fost angajat la Catedra de Electrofizică în calitate de laborant – viitor doctor habilitat, profesor universitar. Şi exemple de acest fel sunt multiple.
În lipsa locurilor la doctorantură, unii absolvenţi, care s-au evidenţiat pe parcursul anilor
de studii, erau angajaţi la catedrele USM în calitate de lectori sau asistenţi, ca o rezervă sigură
pentru crearea unui corp didactic capabil să facă faţă cerinţelor şcolii superioare. În perioada anilor 1951-1978 au fost repartizaţi în calitate de lectori 41 de absolvenţi, iar în funcţia de asistenţi –158, adică aproape de 3 ori mai mulţi. De regulă, asistenţii asigurau desfăşurarea seminarelor, cu
timpul deveneau cadre didactice calificate, încadrându-se activ şi în cercetarea ştiinţifică. Astfel,
absolventul anului 1952, specialitatea „Fizică experimentală”, A. Simaşchevici (astăzi doctor ha1
2

Arhiva USM, F. 1, inv. 1, d. 4234, f. 1-178.
ANRM, F. 3186, inv. I, d. 83, f. 11.

130

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

bilitat, profesor, academician al AŞ a RM) a fost lăsat să activeze la catedra cu aceeaşi denumire în
calitate de asistent; absolventul anului 1963 specialitatea „Istorie”, I. Niculiţă (astăzi doctor habilitat, profesor universitar) a fost angajat ca asistent la catedra Istorie Universală. Aceste exemple
vin să demonstreze că în cele mai frecvente cazuri în calitate de asistenţi erau selectate persoanebine pregătite atât din punct de vedere didactic, cât şi ştiinţific.
O altă modalitate de pregătire a cadrelor didactico-ştiinţifice la USM era angajarea absolvenţilor (care în timpul studiilor la facultate înregistrau anumite progrese în cercetare) fie în
calitate de colaboratori ştiinţifici la catedrele de profil la care şi-au făcut studiile, fie la instituţiile de cercetare din RSSM. Conform datelor prezentate în Tabelul 59, în calitate de colaboratoriştiinţifici la USM au fost repartizate 53 de persoane, iar la Filiala Moldovenească a Academieide Ştiinţe a URSS (din 1961 – Academia de Ştiinţe a RSSM) – 70, ceea ce era şi firesc, deoarece
Filiala Moldovenească a Academiei de Ştiinţe a URSS, precum şi Academia de Ştiinţe a RSSM
erau concepute, în primul rând, ca centre ştiinţifice, de cercetare. Este semnificativ şi faptul cădeja după anul de studii 1952-1953 3 absolvenţi ai USM (de la specialităţile Geologie, Pedologie,
Fiziologia omului şi a animalelor) au fost repartizaţi la Academia de Ştiinţe a RSSM în calitate
de colaboratori ştiinţifici. Numărul colaboratorilor ştiinţifici (absolvenţi ai USM) repartizaţi îndiferite instituţii de cercetare era în creştere permanentă. Astfel, în a doua jumătate a anilor’50 absolvenţii USM activau în calitate de colaboratori ştiinţifici specializaţi în diverse ramuri:
chimia organică, biologie (FM a AŞ a URSS), pedologie (Institutul de Viticultură şi Producere aVinului al Ministerului Agriculturii); planificarea economiei naţionale (Ministerul Industriei
Alimentare); electrofizică (Consiliul economiei naţionale) etc.
În anii ’60 ai sec. al XX-lea a avut loc o creştere substanţială a numărului de absolvenţi ai
USM angajaţi în calitate de colaboratori ştiinţifici în diferite domenii de cercetare. Începând cu anul
1961, absolvenţii Facultăţii de Economie a USM sunt solicitaţi frecvent la Institutul de Cercetări
Ştiinţifice al Industriei Alimentare. Din anul 1962 absolvenţii Facultăţii de Matematică a USM, specialitatea „Matematica de calcul”, sunt tot mai frecvent solicitaţi în diverse instituţii de cercetare din
RSSM, în special la A.Ş. a RSSM. În anii ’60 ai sec. al XX-lea absolvenţii USM fac cercetări ştiinţifice(în calitate de colaboratori ştiinţifici la diferite instituţii de cercetare din republică) în 15 domenii:
matematică, chimie, fizică, biochimie, pedologie, istorie, limbi străine, alte domenii ale ştiinţei.
Din sursele documentare disponibile reiese că în perioada anilor 1951-1978 USM a repartizat în instituţiile de cercetare ale RSSM (fără Academia de Ştiinţe şi USM) 523 de absolvenţei. Astfel, Universitatea a avut în această perioadă un rol decisiv în formarea unei pleiadede cercetători, fiind numită pe bună dreptate „forjerie de cadre” ştiinţifice şi pedagogice pentru
instituţiile de învăţământ superior din republică.
Una dintre modalităţile de bază în pregătirea cadrelor ştiinţifice şi didactice de înaltă
calificare pentru şcoala superioară şi pentru necesităţile crescânde ale economiei în dezvoltare
a RSSM era doctorantura (aspirantura). Datele de care dispunem demonstrează că acestei forme de pregătire a carelor ştiinţifice la USM i s-acordat şi i se acordă o atenţie deosebită.
În perioada iniţială Universitatea nu dispunea de laboratoare performante, de o bază tehnică
care să facă faţă cerinţelor vremii. De aceea, nu întâmplător în primii ani de existenţă doctorantura
nu figura în organigrama Universităţii ca subdiviziune pentru pregătirea specialiştilor. În 1946 USM
avea următoarea structură: 1) Rectoratul; 2) Secţia studii; 3) Secţia resurse umane; 4) Cancelaria(numită în ruseşte „Управление делами”); 5) Contabilitatea, 6) Biblioteca; 7) Secţia Gospodărie1.
Însă, deja la 3 ani după fondare, conform ordinului nr.1469 al Ministerului Învăţământului Superior
din URSS din 9 octombrie 1948, la USM urma să fie organizată doctorantura2 (care a început să funcţioneze din martie 19493). În acelaşi an, prin ordinul ministrului Învăţământului Superior din URSS
nr.211/v din 20 octombrie 1948, Universităţii i se acorda dreptul de a primi spre susţinere teze dedoctor (candidat) în ştiinţe şi de a conferi gradul ştiinţific de doctor în ştiinţe4.
Informaţie despre USM din 24 iulie 1970. În: ANRM, F. 3186, inv.1, p. 2.
Ibidem, p .3.
3
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 83, f. 78.
4
Informaţie despre USM din 24 iulie 1970. În: ANRM, F. .3186, p .3.
1
2

131

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Spre sfârşitul anilor ’40 ai sec. al XX-lea o parte din cadrele didactice care activau la USM
terminaseră studiile la doctorantură. Către 25 mai 1950 la USM activau 20 de colaboratori având
finalizată doctorantură în diferite centre universitare sau de cercetare din URSS (Universitatea„M.V. Lomonosov” din Moscova, Universitatea din Leningrad, Universităţile din Kiev, Odesa,
Tomsk ş.a.). Printre aceştia: matematicianul V.A. Andrunachevici, filologii I.C. Varticean şi M.P.
Ţeboeva, istoricul M. P. Muntean şi alții1.
Pe măsura sporirii numărului de cadre ştiinţifice şi a dezvoltării ştiinţei în RSSM, prin ordinul ministrului Învăţământului Superior şi Mediu din RSSM nr.205/v din 23 mai 1963 Universităţii
de Stat din Moldova i s-a acordat dreptul de a primi spre susţinere teze de doctor habilitat şi de aconferi gradul ştiinţific de doctor habilitat în ştiinţe2. Un pas deosebit de important în dezvoltareaşi susţinerea cercetării la USM l-a constituit formarea în mai 1973 a sectorului de cercetare princontract (cercetări contractuale), ceea ce a stimulat interesul pentru cercetările ştiinţifice3.
Cercetarea ştiinţifică era direcţionată spre realizarea mai multor obiective: cercetarea
problemelor legate de dezvoltarea economică a republicii, elaborarea manualelor şi a materialelor didactice, îndeplinirea cercetărilor la comanda organizaţiilor obşteşti, a întreprinderilor, a instituţiilor etc. Investigaţiile ştiinţifice se realizau conform planului discutat la ConsiliulŞtiinţific al Universităţii şi confirmat de rector.
Chiar din primii ani de existenţă administraţia USM a avut grijă să selecteze din rândurile absolvenţilor săi studenţii care au manifestat un deosebit interes pentru activitatea ştiinţifică. Datele sistematizate în Tabelul 59 demonstrează că 110 (60,7%) din cei 181 de absolvenţi au fost recomandaţi pentru studii doctorale la USM. Pregătirea cadrelor ştiinţifice pentru
Universitate prin doctorantură a constituit în permanenţă un obiectiv major. În acelaşi timp,
la A.Ş. a RSSM au fost repartizaţi doar 66 (36,4%) de absolvenţi. Aceste date nu reflectă însădeplin contribuţia USM la pregătirea cadrelor didactico-ştiinţifice pentru instituţiile de învăţământ superior şi de cercetare din RSSM prin intermediul doctoranturii, deoarece, în afară depersoanele recomandate nemijlocit de consiliile facultăţilor, la doctorantura acestei prestigioase instituţii şi-au făcut studiile şi absolvenţi care au decis singuri să facă studii postuniversitare.
Astfel, dacă (conform Tabelului 59) în perioada anilor 1951-1978 la doctorantura USM au fostrecomandaţi 110 absolvenţi ai acestei instituţii, apoi în anii 1952-1978 au absolvit doctorantura USM 622 de doctoranzi (aspiranţi)4, inclusiv din alte instituţii de învăţământ superior
din republică sau din alte ţări. Numărul acestora a variat în dependenţă de mai mulţi factori:de locurile distribuite de către Ministerul Învăţământului, de numărul absolvenţilor la diferite
instituţii, de posibilităţile USM, de apariţia unor noi direcţii de cercetare etc.
Dinamica numărului de absolvenţi ai doctoranturii Universităţii în perioada 1952-1978
a fost următoarea: în anii 1952-1956 – 119 doctoranzi (numărul absolvenţilor din fiecare annu este indicat), în 1957 – 1 doctorand; în 1958 – 1; în 1959 – 5; în 1960 – 21; în 1961 – 22; în1962 – 24, în 1963 – 36; în 1964 – 33; în 1965 – 24; în 1966 – 27; în 1967 – 5; în 1968 – 5, în
1969 – 9; în 1970 – 32 (dintre care doi vietnamezi); în 1971 – 35 (dintre care un vietnamez)5; în1972 – 36; în anii 1973-1975 – 135, în 1976 – 15; în 1977 – 17; în 1978 – 20 de doctoranzi6.
Spre regret, documentele de arhivă care conţin informaţii despre rezultatele studiilor
celor înscrişi la doctorantura USM nu sunt complete (mai ales pentru anii ’50). Astfel, conform
Informaţiei despre pregătirea cadrelor prin doctorantură în anii de studii 1949-1968, la doctorantura USM au fost înmatriculaţi: în anul de studii 1949-1950 – 9 doctoranzi (dintre care 1 prin
Informaţie despre cadrele didactice (la data de 25.05.1950) ale USM care au încheiat studiile la aspirantura
în anii 1946-1950. În: ANRM, F. 3186, inv.1, d. 84, f.10-11. A se vedea: Rusnac Gh., Cozma V. Rectorii Universităţii de Stat din Moldova (1946-1993). Chişinău, 2005, p. 37-38, 61, 83, 95.
2
Informaţie despre USM din 24 iulie 1970. În: ANRM, F. 3186, inv.1, p. 9.
3
Informaţie despre USM din 25iulie 1983. În: ANRM, F. 3186, inv. 1, p. .3.
4
Акт на сдачу личных дел аспирантов окончивших срок обучения. În: Arhiva USM, F 1, inv. II, d. 11, 12,
13, f. 1-21.
5
Spre regret, în listele de predare figurează doar 3 dosare ale persoanelor de origine vietnameză.
6Акт на сдачу…, f. 1-21.
1132

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

corespondenţă); în a. 1950-1951 – 7 doctoranzi (dintre care 1 prin corespondenţă); în a. 19511952 – 8; în a. 1952-1953 – 10, în a. 1953-1954 – 12, în a. 1954-1955 – 11, în a. 1955-1956 – 7(dintre care 4 prin corespondenţă)1. Conform aceluiaşi document, în perioada anilor 1949-1956
din doctorantură au fost exmatriculate 9 persoane.2 Cauzele exmatriculării erau diferite. Astfel,
aspirantul Iu. Ciumac a fost exmatriculat pentru că a tăgăduit faptul că în perioada războiului(1941-1945) s-a aflat în zona de ocupaţie germană; doctoranzii F. Kostik şi P. Karcevschii – pentruneîndeplinirea planului de studii; doctoranzii I. Misso şi G. Popovici– pe motiv de boală3.
Pregătirea cadrelor ştiinţifice prin doctorantură în primii ani de existenţă a Universităţii
era un proces destul de anevoios. În Darea de seama despre activitatea doctoranturii USM în
anul de studii 1950 -1951 printre motivele care împiedicau obţinerea rezultatelor dorite se constata faptul că „un şir de cabinete în care lucrează doctoranzii nu sunt dotate suficient, mai ales
cu cele mai noi aparate şi materiale (în special la facultăţile de chimie şi de pedologie), precum
şi controlul insuficient al activităţii doctoranzilor din partea conducătorilor ştiinţifici”4.
În aceeaşi Dare de seamă se conţin date despre rezultatele activităţii doctoranzilor, despre rezultatele susţinerii tezelor de doctor (candidat) în ştiinţe. Dat fiind faptul că aceste informaţii relevă activitatea primilor doctoranzi de la USM, considerăm necesar să oferim unele
detalii la acest subiect.
Anul destudii1949-50
1949-50
1949-50
1949-50
1950-51
1950-51
1950-51
1950-51
1950-51
1950-51
1951-52
1951-52
1951-52
1951-52
1951-52
1952-53
1952-53
1952-53
1052-53
1952-53
1952-53

Tabelul nr. 47
Rezultatele activităţii doctoranzilor Universităţii în anii 1950- 19535
NumeleAnul finalizării
RezultatulSpecialitatea
doctorandului
studiilorstudiilorDuşinchevici I.E.
Pedologie
1952
Neindicat
Popova T.V.
Pedologie
1952Susţinut: 28.VI.54
Popuşoi I.S.
Plante inferioare
1952Susţinut: 25.VI.53
Bogdanova V.N.
Plante inferioare
NeindicatSusţinut: VI.1952
Ursul D.T.
Filosofie
NeindicatSusţinut: 1953
Berezin V.G.
Filosofie
1953
Neindicat
Miacicov V.S.
Istoria RSSM
1953
Neindicat
Racul I.P.
Literatura RSSM
NeindicatSusţinut: 30.XII.1954
Martânenco N.A.
Economie politică
1953
NeindicatŞcolinicova T.A.
Botanică
1953
Neindicat
Boiarscaia Iu.S.
Fizică experimentală
NeindicatSusţinut: 1955
Coporulin A.V.
Fizică experimentală
NeindicatSusţinut??? 6
Sibirschii C.S.
Matematică
NeindicatSusţinut: 1955
Luneva R.I.
Pedologie
1954
Neindicat
Osadcenco I.E.
Literatura RSSM
NeindicatSusţinut:1954
Dârul A.M.
Limba moldovenească
NeindicatSusţinut: 1955
Berejan S.G.
Limba moldovenească
NeindicatSusţinut: 1956
Agasieva V.G.
Chimie fizică
NeindicatSusţinut: 1955
Ivanov V.N.
Geologie
NeindicatSusţinut: 1955
Sacaliuc C.D.
Matematică
Neindicat
Neindicat
Orlov V.C.
Chimie organică
Octombrie,1955
NeindicatСправки о подготовке научных кадров через аспирантуру за 1949- 1968 годы. În: ANRM, F. 3186, inv.
1, d. 58, f. 1.
2
Ibidem, f. 1.
3
Ibidem.
4
ANRM, F. 3186, inv. I, d. 83, f. 85.
5Deşi în titlul documentului sunt indicaţi anii 1949-1968, informaţiile ce vizează anii 1954-1968 lipsesc.
6
În acelaşi document e indicat însă că A.V. Coporulin activează ca docent interimar la USM, ceea ce ne permitesă presupunem că el a susţinut cu succes teza de doctor în ştiinţe. În: AN a RM, F. 3186, inv.1, d. 58, f. 6. Totodată, menţionăm că în 1951 la USM activau în calitate de conferenţiari (fără grad ştiinţific) 3 persoane. În:
ANRM, F. 3186, inv.1, d. 83, f. 11.
1133

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Conform acestor date, din numărul total de 21 de doctoranzi au susţinut tezele de doctor(candidat) în ştiinţe 13 persoane, adică 61,9% din numărul total de doctoranzi, ceea ce constituie o majoritate absolută, un succes al doctoranzilor, mai ales dacă ţinem cont de condiţiile în
care aceştia au realizat investigaţiile.
Treptat, specialităţile la USM au fost diversificate, însă numărul doctoranzilor
nu s-a mărit considerabil. Conform listei doctoranzilor USM, alcătuite de administraţia
Universităţii, la data de 1 august 1958 doctorantura Universităţii avea următoarele specialităţi: Matematică – 5 persoane; Electrofizică – 1; Fizică teoretică – 4; Chimie organică
–2; Chimie fizică – 1; Chimie neorganică – 1, Pedologie – 1; Istoria Moldovei – 3; Limba
moldovenească – 1; Literatura moldovenească – 2. În total, la aceste specialităţi îşi făceau
studiile 21 de doctoranzi1.
În anii următori numărul doctoranzilor la USM a fost în creştere: la 1 ianuarie 1959 la
USM îşi făceau studiile în doctorantură 34 de persoane, dintre care 26 cu frecvenţă la zi şi 8 cu
frecvenţă redusă2. Peste un an numărul doctoranzilor a crescut considerabil: la 1 august 1960
la Universitate îşi continuau studiile 41 de doctoranzi, dintre care 32 – la secţia cu frecvenţă lazi şi 9 – la secţia cu frecvenţă redusă3.
Cu regret, în materialele de arhivă disponibile nu sunt date sistematizate ce ar ilustra
evoluţia numărului de doctoranzi şi rezultatele activităţii lor. Astfel de date sunt doar pentru adoua jumătate a anilor ’60, ele fiind reflectate în Tabelul nr. 484.
Tabelul nr. 48

Rezultatele activităţii doctoranzilor Universităţii în anii 1965-1970
Catedra sau
Anii studiilor la doctorantură. Rezultatele studiilor
laboratorul
1965
1966
1967
1968
1969
1970
Catedra Comunism ştiinţific
Au absolvit doctorantura/
0
0
1
2
2
2
Au susţinut teza
1
1
0
1
2
2
Catedra Filosofie
Au absolvit doctorantura/
3
2
5
3
3
3
Au susţinut teza
1
0
0
3
1
0
Catedra Biochimia plantelor
Au absolvit doctorantura/
1
1
1
2
2
2
Au susţinut teza
2
2
0
0
0
0
Laboratorul Plante etero-uleioase
Au absolvit doctorantura/
1
2
1
2
1
2
Au susţinut teza
1
0
0
0
0
0
Facultatea de Istorie
Au absolvit doctorantura
2
2
3
1
1
1
3
3
4
2
2
2
Au susţinut5 teza
Catedra Chimie Neorganică
Au absolvit doctorantura
0
0
1
2
2
2
Au susţinut teza
0
1
1
2
2
2
Catedra Chimie Organică
Au absolvit doctorantura
1
1
1
1
1
1
Au susţinut teza1

În total

7
7

19
5

9
4

9
1

10
16

7
8

6
1

ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 58, f. 8.
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 58, f. 11.
3
Ibidem, f. 14.
4
Notă: tabelul a fost alcătuit în baza materialelor din ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 619, f. 1-22.
5Decalajul numeric dintre rubricile „au absolvit” şi „au susţinut” se explică prin faptul că în ultima au fostincluşi doctoranzii din anii precedenţi care n-au susţinut în termen teza de doctor în ştiinţe.
1
2

134

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Au absolvit doctorantura
Au susţinut teza

Au absolvit doctorantura
Au susţinut teza

Au absolvit doctorantura
Au susţinut teza

Au absolvit doctorantura
Au susţinut teza

Au absolvit doctorantura
Au susţinut teza

Au absolvit doctorantura
Au susţinut teza

Au absolvit doctorantura
Au susţinut teza

Au absolvit doctorantura
Au susţinut teza

Au absolvit doctorantura
Au susţinut teza

Au absolvit doctorantura
Au susţinut teza

Au absolvit doctorantura
Au susţinut teza

Au absolvit doctorantura
Au susţinut teza

Au absolvit doctorantura
Au susţinut teza

Au absolvit doctorantura
Au susţinut teza

Au absolvit doctorantura
Au susţinut teza

Catedra Algebră şi Geometrie
3
2
4
2
1
2
Catedra Matematică Generală
0
0
2
0
0
1
1
1
Catedra Electrofizică
1
1
1
2
1
0
0
0
Catedra Optică, Spectroscopie
1211Datele lipsesc
Catedra Economie Politică
3
3
3
3
2
0

2
1

0
0

2
2

0
0

1
0

0
2

0
0

0
0

1
0

2
0

1
2

1
0

2
0

1
0

13
7

2
0

9
1

0
0

3
3

1

0

6

3

3

18

2
0

12
2

Datele lipsesc
Catedra Drept
1
3
2
2
1
0
0
0
Catedra Pedologie
3
4
3
1
1
1
1
0
Catedra Istoria PCUS
2
2
2
2
1
2
1
1
Catedra Fiziologia Plantelor
1
1
1
1
0
1
1
1
Catedra Chimie Analitică
1
1
2
2
1
2
2
2
Catedra Zoologie
0
0
2
0
1
3
1
4
Catedra Ştiinţe Agricole
4
4
3
3
1
1
1
0
Catedra Agronomie
4
4
3
3
1
1
1
1
Catedra Filologie
2
2
3
5
0
0
0
0
Catedra Pedagogie
1
3
2
2
0
0
0
0

3
0

14
3

2
2

12
9

2
2

9
9

1
1

1
0

2
0

2
0

4
0

1
0

5
4

3
11

16
3

16
4

17
0

11
0

Astfel, în perioada anilor 1965-1970 au absolvit doctorantura la USM 231 de doctoranzi,
dintre care doar 98 (42,4%), adică mai puţin de jumătate, au reuşit să susţină tezele de doctor(candidat) în ştiinţe, ceea ce este un rezultat mai mult decât modest pentru o atare instituţie
prestigioasă.
135

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Materialul analizat în acest compartiment demonstrează că în anii 1951-1978
Universitatea a fost un important centru de cercetare şi de pregătire a cadrelor didactico-ştiinţifice pentru învăţământul superior din RSSM.
Fiind un important centru didactic şi ştiinţific, Universitatea avea şi misiunea de a asigura cu cadre didactice calificate şi alte instituţii de învăţământ superior din republică.
Cei mai mulţi absolvenţi ai USM a fost repartizaţi ca profesori la Institutul Pedagogic„Alecu Russo” din Bălţi. Ei urmau să predea următoarele discipline: electrofizica – 2; limba
moldovenească – 5; fizica teoretică – 1; istoria – 5; educaţia fizică – 4; economia – 1; matematica-1 (în total 19).
La Institutului Pedagogic „Ion Creangă” din Chişinău absolvenţii USM au fost încadraţi în
procesul de instruire la specialităţile: litere – 1; istorie – 1; fizică – 2; electrofizică – 1; matematică – 2; educaţie fizică – 2; limba rusă – 1; biologie – 1; limba franceză – 1 ( (în total – 12).
O parte din absolvenţii USM au fost repartizaţi şi la Institutul Pedagogic „T. Şevcenko” dinTiraspol, la specialităţile: istorie – 2; matematică –1; electrofizică – 1; chimie – 1; economie – 1;chimie analitică – 1; limba moldovenească – 1 (în total – 8).
Universitatea a asigurat cu cadre didactice şi Institutul Agricol din Chişinău, absolvenţii
USM fiind încadraţi în procesul de instruire la următoarele specialităţi: fiziologia şi biochimia
plantelor – 1; matematica de calcul – 1; chimia neorganică – 1; fiziologia animalelor – 1; biologia – 2; limba franceză – 1 (în total – 7).
La Institutul de Medicină în perioada analizată au fost repartizaţi specialişti pentru a
asigura predarea următoarelor obiecte: istorie – 1; matematică – 1; chimie generală – 1; chimie
neorganică – 1 (în total – 4).
La Institutul Politehnic din Chişinău nou-format USM a repartizat tineri specialişti în următoarele domenii: matematică de calcul – 3; istorie – 2; matematică pură – 3; limba engleză
– 2; chimie – 1; matematică aplicată – 3 (în total – 14).
Astfel, în perioada analizată (1951-1978) USM a repartizat în instituţiile de învăţământ
superior din republică, în special acolo unde era nevoie de specialişti, 64 de cadre didactice îndiverse domenii.
Pentru a înţelege mai lesne rolul USM în evoluţia şcolii superioare şi a instituţiilor decercetări ştiinţifice din RSSM e necesar să analizăm contribuţia fiecărei facultăţi la dezvoltareaştiinţei şi la pregătirea cadrelor didactice de înaltă calificare. În acest scop au fost alcătuite tabele care reflectă contribuţia fiecărei facultăţi de la Universitate, în ele fiind incluse datele cu
privire la numărul de absolvenţi repartizaţi în instituţiile indicate.
Repartizarea absolvenţilor Facultăţii de Matematică în instituţiile de cercetare şi de învăţământ superior în anii 1951-1978 este reflectată în Tabelul nr. 491.
Repartizarea specialiştilor în domeniul matematicii

Doctorantură
USM AŞ
14
1

9

24
1

2

2

Asistenţi

LaboranţiColab. ştiinţ.

Lectori

Alte
Alte
Alte
Alte
Alte
USM AŞ
USM AŞ
USM AŞ
USM I.P.B.
inst.
inst.
inst.
inst.
inst.
Specialitatea: Matematică generală
5
4
11
9
3
58
4
1
5
Specialitatea: Matematică de calcul
5
3
18
8
27
Specialitatea: Matematică aplicată
17
1
14
89
3
În total:
27
8
29
23 11 174 4
18Tabelul nr. 49

Şef
În
F.n.
cab.
total

3

119

3

136

9

15

71

326

Note explicative la abrevieri: US – Universitatea de Stat; AŞ – Academia de Ştiinţe. În rubrica „Lectori”: I.P.B.
Institutul Pedagogic din Bălţi; Şef. cab. – şef de cabinet; F.n. Funcţiii neindicate, dar cu repartizarea în diferite
instituţii de cercetare şi de învăţământ superior.

136

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Datele din tabel demonstrează că absolvenţii Facultăţii de Matematică a USM activau în
calitate de aspiranţi, asistenţi, laboranţi, cercetători ştiinţifici etc. Totodată, se atestă că una
dintre căile importante de continuare a cercetărilor ştiinţifice erau studiile la doctorantură
(aspirantură): dacă în perioada analizată la doctorantura A.Ş. a RSSM au fost repartizaţi 2 absolvenţi, apoi la doctorantura USM – 24. Observăm, de asemenea, că la A.Ş. a RSSM au fost repartizaţi 29 de laboranţi, 11 colaboratori ştiinţifici, că administraţia USM prefera să completezenumărul cadrelor didactice şi ştiinţifice cu persoane care au absolvit Universitatea.
În general însă, specialiştii în domeniul matematicii erau foarte solicitaţi de A.Ş. a RSSM
şi de diferite ministere şi departamente din republică: „Госплан” („Planificarea de Stat”),„ЦСУ” („Direcţia Centrală de Statistică”); Centrele de Calcul de la AŞ şi de la diferite ministere, departamente (Centrul de Calcul al Ministerului Industriei Alimentare; Centrul de Calcul al
Ministerului Agriculturii, Centrul de Calcul al Departamentului „Planificarea de Stat”, Centrul
de Calcul al Direcţiei Centrale de Statistică a RSSM etc.). Astfel, în 1962 au fost repartizaţi îndiferite instituţii 3 specialişti în domeniul matematicii de calcul; în 1964 – 8; în 1965 – 14; în1966 – 11; în 1968 şi în 1969 – câte 7; în 1970 – 10 etc. Concomitent, în anii ’70 în diferite instituţii au fost repartizaţi şi specialişti din domeniul matematicii aplicate: în 1973 – 17 absolvenţi,în 1974 – 23; în 1975 – 31, în 1976 – 19; în 1977 – 19; în 1978 – 26.
În acelaşi timp, în diverse instituţii ale RSSM erau repartizaţi şi specialişti în domeniul
matematicii pure. Astfel, în 1965 au fost repartizaţi 5 specialişti; în 1970 – 21; în 1973 – 11; înanii 1974 şi 1975 – câte 13; în 1976 – 10 etc.
Dintre matematicienii remarcabili, foşti absolvenţi ai USM, pot fi numiţi: academicienii C.
Sibirschi, repartizat în 1950 la USM în calitate de doctorand; V. Arnautov, repartizat în 1961 ladoctorantura A.Ş. a RSSM; Iu. Reabuhin, repartizat în 1961 la doctorantura A.Ş. a RSSM; membrii
corespondenţi I. Gohberg (1951) şi Gh. Mişcoi (1969), repartizaţi la A.Ş. a RSSM; doctorii habilitaţi, profesorii universitari B. Şcerbacov, repartizat în 1956 la USM în calitate de doctorand; V.
Zolotarevschi, repartizat în 1969 la USM în calitate de asistent la Catedra Matematică Aplicată;D. Lozovanu, repartizat în 1970 la A.Ş. a RSSM; A. Perjan repartizat în 1971 la A.Ş. a RSSM; Gh.
Ciocanu repartizat în 1975 la Institutul de Matematică la A.Ş. a RSSM; A. Şubă, repartizat în1976 la A.Ş. a RSSM, precum şi I. Parovicenco, A. Palistrant, V. Macarov, I. Bronştein, D. Ceban, V.
Glavan, M. Popa, care au devenit savanţi cu renume în Republica Moldova.
O contribuţie substanţială la asigurarea instituţiilor de cercetare şi de învăţământ superior a adus şi Facultatea de Fizică. Repartizarea absolvenţilor – specialişti în acest domeniu estereflectată în Tabelul 50.
Tabelul nr. 50
Repartizarea specialiştilor în domeniul fizicii
Doctorantură
Asistenţi
LaboranţiColab. știinţ.
LectoriŞef F.
În
Alte
Alte
Alte
Alte
Alte
Cab
n.
total
USM AŞ
USM AŞ
USM AŞ
USM AŞ
USM I.P.B.
inst.
inst.
inst.
inst.
inst.
Specialitatea: Fizică generală
8
9
33
11
2
3
3 27
1
97
Specialitatea: Electrofizică
1
18
11
8
3
4
5
1
51
Specialitatea: Fizică electronică
2
2
Specialitatea: Fizică teoretică
6
1
3
2
8
3
1
1
1
1
27
Specialitatea: Fizica semiconductorilor
3
1
3
1
8
Specialitatea: Fizică optică
5
4
1
2
1
13
137

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

1

19

2

12

1
4

62

Specialitatea: Fizică optică şi Spectroscopie
1
124Specialitatea: Fizică experimentală
1
Specialitatea: Fizică şi Discipline tehnice2
Specialitatea: Fizică şi Bazele producerii
1Specialitatea: Automatică şi telemecanică
1
În total
31 23
21 9 38
4

19
7

2
1

2

5

2

1

228

Datele din acest tabel reflectă unele procese deosebit de importante: ele atestă ramificarea specialităţilor şi grija deosebită a administraţiei USM pentru asigurarea Facultăţii de Fizică
cu cadre didactico-ştiinţifice calificate. Este de observat că şi la această facultate numărul doctoranzilor lăsaţi la Universitate pentru a continua cercetările iniţiate în timpul studenţiei este
mai mare decât al celor repartizaţi la A.Ş. a RSSM (la USM – 19, la AŞ – 12). Respectiv, la USM s-amărit numărul colaboratorilor ştiinţifici.
În acelaşi context este de menţionat numărul în creştere de absolvenţi ai facultăţii repartizaţi în diverse instituţii: în 1958 – 11; în 1962 – 6; în 1968 – 10; în 1969 – 19; în 1970 – 17; în1973 – 17; în 1976 –25 de absolvenţi etc.
Printre fizicienii remarcabili, foşti absolvenţi ai USM, pot fi numiţi: academicienii V.
Moscalenco, repartizat în 1951 la USM în calitate de asistent la Catedra Fizică Teoretică; A.
Simaşchevici, repartizat în 1952 la USM în calitate de asistent la Catedra Fizică Experimentală;S. Rădăuţanu, repartizat în 1955 la USM la doctorantură; E. Aruşanov, repartizat în 1963 la
A.Ş. a RSSM; S. Moscalenco, repartizat în 1977 la USM în calitate de colaborator ştiinţific; V.
Canţer, repartizat în 1977 la A.Ş. a RSSM, precum şi academicienii A. Andrieş, M. Bologa, Iu.
Boiarschi şi D. Ghiţu, membrii corespondenţi ai A.Ş. a RSSM E. Pocotilov, repartizat în 1950 la
USM în calitate de asistent; B. Ţucherblat, repartizat în 1955 la AŞ a RM, I. Geru, repartizat
în 1959 la „Sovnarhoz” din RSSM. O contribuţie substanţială la dezvoltarea ştiinţei în domeniul fizicii au adus doctorii habilitaţi, profesorii D. Nedeoglo, repartizat în 1965 la USM calaborant la Catedra Electrofizică; P. Gaşin, repartizat în 1965 la USM ca laborant la Catedra
Semiconductori ş.a.
Informaţiile cu privire la numărul absolvenţilor Facultăţii de Chimie, repartizaţi în diferite instituţii de învăţământ superior şi de cercetare sunt prezentate în Tabelul nr. 51.
Datele însumate în acest tabel indică o creştere considerabilă a interesului faţă de chimie ca ştiinţă, în a cărei dezvoltare era interesată conducerea de vârf a RSSM, deoarece produsele chimice erau deosebit de necesare nu doar pentru dezvoltarea industriei, dar şi aagriculturii. Realizările acestei ştiinţe urmau a fi pe larg folosite în domeniul agriculturii, dat
fiind faptul că RSSM servea ca grânar pentru întreaga URSS. Se cunoaşte că în RSSM cantitatea de îngrăşăminte chimice folosite la hectar a fost cea mai mare comparativ cu alte republici din fosta URSS.
Începând cu anii ’60, absolvenţii facultăţii încep să fie repartizaţi sistematic atât în instituţiile de învăţământ superior, cât şi în instituţiile de cercetare. Astfel, în 1961 au fost
repartizaţi 3 absolvenţi ai facultăţii; în 1971 – 7; în 1973 – 7; în 1975 – 12; 1976 – 11; 1978
– 13 etc.
1Numărul absolvenţilor facultăţii care au fost repartizaţi în diverse instituţii (pedagogice sau de cercetare
este indicat fără a fi specificată specializarea.

138

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Tabelul nr. 51
Repartizarea specialiştilor în domeniul chimiei
Doctorantură
Asistenţi
LaboranţiColab. știinţ.
Lectori
Şef
În
F.n.
Alte
Alte
Alte
Alte
Alte
cab.
total
USM AŞ
USM AŞ
USM AŞ
USM I.P.B.
USM AŞ
inst.
inst.
inst.
inst.
inst.
Specialitatea: Chimie generală
4 11
6
17 4
1
4
24
1
6 78
Specialitatea: Chimie tehnologică
1
1
Specialitatea: Chimie anorganică
2
2
1
1
5 15
1
8
4
1
3 43
Specialitatea: Chimie fizică
8
2
1
1
5
2
1
1
3
1
2 27
Specialitatea: Chimie organică
6
2
3
8
3
1
1
24
Specialitatea: Chimie analitică
1
1
2
4
2
1
11
În total :
21 15
1
11
1
33 33
3 16 34
2
3
11 184

Printre absolvenţii acestei facultăţi care au obţinut rezultate deosebite în activitatea decercetare ştiinţifică pot fi menţionaţi: academicienii N. Gărbălău, colaborator al A.Ş. a RSSM din
1958; P. Vlad, repartizat în 1958 la A.Ş. a RSSM în calitate de laborant; A. Gulea, repartizat în1969 la A.Ş. a RSSM ca doctorand; Gh. Duca, repartizat în 1974 la USM în calitate de laborant,
precum şi membrii corespondenţi ai A.Ş. a RSSM M. Revenco, repartizat în 1969 la USM la doctorantură şi T. Lupaşcu, repartizat în 1972 la A.Ş. a RSSM. O contribuţie substanţială la dezvoltareaştiinţei în domeniul chimiei au adus doctorii habilitaţi, profesorii N. Samusi, repartizată în 1953
la USM ca laborant; V. Isac, repartizat în 1969 la USM ca doctorand, V. Guţanu, N. Barbă ş.a.
O ramură a ştiinţei nu mai puţin importantă în a cărei dezvoltare era interesată conducerea de vârf a RSSM, în special Ministerul Agriculturii, a fost şi rămâne Biologia (cu specializările
ei: Botanica, Fiziologia plantelor, Biochimia etc.).
Despre rolul absolvenţilor-biologi ai USM în evoluţia şcolii superioare şi a instituţiilor decercetări ştiinţifice din RSSM, despre contribuţia lor la dezvoltarea acestei ştiinţe putem judeca
analizând Tabelul nr. 52.
Repartizarea specialiştilor în domeniul biologiei

Doctorantură
USM AŞ

5

1

Asistenţi

LaboranţiColab. știinţ.

Tabelul nr. 52

LectoriŞef F. În
Alte
Alte
Alte
Alte
Alte cab. n. total
USM AŞ
USM AŞ
USM AŞ
USM I.P.B.
inst.
inst.
inst.
inst.
inst.
12
1

Specialitatea: Biologie
15 3
1
2
9 112
1
Specialitatea: Biologie-ihtiologie
1Specialitatea: Botanică
2
1
Specialitatea: Fiziologie şi Biochimia plantelor1
2
3Specialitatea: Fiziologia plantelor
1
1
139

1

1

163

1

1

6

1
6

2

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

1
5

1

1

1

14

Specialitatea: Plante inferioare
2
Specialitatea: Biochimie
1612Specialitatea: Agrochimie

Specialitatea: Biologie şi Botanică
1
În total
20 11 1
2 13 120

2

1

1

3

12
1

2

1

194

Astfel, observăm un interes sporit pentru Biologie şi Biochimie – ştiinţe menite în special
să sporească fertilitatea solului şi să contribuie la obţinerea unei roade bogate. Din datele sistematizate în tabel reiese că aceste ştiinţe erau cercetate în special la A.Ş. a RSSM, care dispunea
de terenuri arabile pe care erau desfăşurate lucrările experimentale necesare.
Absolvenţii-biologi au început să fie repartizaţi în instituţiile de cercetare şi de învăţământ superior din anii ’60. Astfel, în 1961 au fost repartizaţi 4 absolvenţi ai facultăţii; în 1970
– 7; în 1971 – 15; în 1973 –17; în 1975 – 14; în 1978 – 14 etc.
Printre biologii de seamă, foşti absolvenţi ai USM, menţionăm academicienii T. Furdui,
repartizat în 1959 la A.Ş. a RSSM şi I. Toderaş, repartizat în 1971 la A.Ş. a RSSM; membrii corespondenţi I. Dediu, repartizat în 1957 la FM a AŞ a URSS şi V.M. Şalaru, repartizat în 1957 la USM
ca laborant. O contribuţie substanţială la dezvoltarea ştiinţei în domeniul biologiei au adus
doctorii habilitaţi, profesorii P. Obuh, repartizat în 1959 la FM a A.Ş. a RSSM la doctorantură, şi P.
Corduneanu repartizat 1963 ca stagiar la Catedra de Pedologie şi Agrochimie a USM ş.a.
Strâns legate de Biologie şi Biochimie sunt şi ştiinţele solului – Pedologia şi Geologia.
Repartizarea absolvenţilor USM, specialişti în aceste domenii, este reflectată în Tabelul
nr. 53.
Repartizarea specialiştilor în domeniul pedologiei şi geologiei

Doctorantură

Asistenţi

LaboranţiColab. știinţ.

Tabelul nr. 53

Lectori

În
Şef
Alte
Alte
Alte
Alte
Alte cab. F.n. total
USM AŞ
USM AŞ
USM AŞ
USM AŞ
USM I.P.B.
inst.
inst.
inst.
inst.
inst.
Specialitatea: Pedologie
3
2
1
1
4
2
2
2
39
1 57
Specialităţile: Pedologie şi Agrochimie
2
3
1
3
9
Specialitatea: Geologie
1
3
2
2
1
9
În total:
6
5
3
1
7
1
2
2
4
43
1 75

Datele cuprinse în tabelul de mai sus demonstrează că USM devine treptat centru didactic şi ştiinţific deosebit de important pentru republică, deoarece asigura şcoala superioară şi
instituţiile de cercetare din RSSM cu specialişti calificaţi în cele mai diverse domenii (în special, în geologie, pedologie, biochimie etc.), care contribuiau în mod substanţial la dezvoltarea
tuturor ramurilor economiei naţionale, în special, a agriculturii. În acelaşi timp, administraţia
Universităţii era interesată ca tinerii talentaţi să facă aspirantură la USM, și nu la Academia deŞtiinţe, care este în fond o instituţie de cercetare şi nu de pregătire a cadrelor didactice.
Repartizarea tinerilor specialiști în aceste domenii a început în a doua jumătate a anilor’50. Astfel, în 1956 au fost repartizaţi 2 specialişti în domeniul pedologiei (unul – la Institutul
de Legumicultură şi Viticultură al Ministerului Agriculturii, altul – la Institutul de Pedologie din
140

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAChişinău). În anii ’70 specialiştii din acest domeniu au fost repartizaţi după cum urmează; în1971 – 8; în 1974 – 2; în 1975 – 6 etc.
Printre specialiştii de vază în domeniul pedologiei menţionăm: academicienii A. Ursu,
repartizat în 1953 la A.Ş. a RSSM şi S. Andrieş, repartizat în 1965 la A.Ş. a RSSM; pe doctorii
habilitaţi, absolvenţii USM, profesorii V. Grati (1958) şi G. Stasiev (1965).
O altă ramură a ştiinţei în domeniul căreia la USM erau pregătiţi şi repartizaţi specialişti
o constituiau ştiinţele despre Fiziologia omului şi a animalelor. Pregătirea cadrelor ştiinţifice înaceste domenii este reflectată în tabelul ce urmează.
Tabelul nr. 54
Repartizarea specialiştilor în domeniul fiziologiei omului şi a animalelor

Doctorantură

Asistenţi

LaboranţiColab. știinţ.

Lectori

Şef
În
Alte
Alte
Alte
Alte
Alte cab. F.n. total
USM AŞ
USM AŞ
USM AŞ
USM AŞ
USM I.P.B.
inst.
inst.
inst.
inst.
inst.
Specialitatea: Fiziologia omului şi a animalelor
1
1
Specialitatea: Zoologie
1
1
2
1
5
Specialitatea: Anatomie fizică
1
1
2
2

1

Specialitatea: Fiziologia animalelor11
În total:
4
1
1
1

2

10

Observăm că şi în acest domeniu relativ îngust de cercetare administraţia Universităţii
a avut grijă să lase „pentru sine” majoritatea absolvenţilor acestor specialităţi, la USM fiind
repartizaţi 5 tineri specialişti, la A.Ş. a RSSM – 3. Cert este însă faptul că principalul „furnizor”
de cadre ştiinţifice necesare pentru cercetările iniţiate la A.Ş. a RSSM era Universitatea. Printre
cei mai cunoscuţi cercetători ai fiziologiei omului şi animalelor se numără doctorul habilitat,
profesor A. Crivoi, repartizată în 1970 la USM ca doctorandă ş. a.
O contribuţie de valoare în domeniile studiate la facultate au adus şi doctorii habilitaţi,profesorii L. Cepurnov, N. Bărbăcaru, V.V. Şalaru, V. Reva, I. Vaintraub, A. Şutov ş. a.
O anumită tangenţă cu ştiinţele specificate în Tabelul 55 au avut absolvenţii Facultăţii
de Educaţie Fizică şi Sport, fondată la USM în 1948 şi transferată (în iulie 1969) la Institutul
Pedagogic „Ion Creangă” din Chişinău. Repartizarea absolvenţilor acestei facultăţi este reflectată în următorul tabel.
Tabelul nr. 55
Repartizarea specialiştilor în domeniul Educaţiei fizice şi sportului
Doctorantură
Asistenţi
LaboranţiColab. știinţ.
Lectori
Şef
În
F.n.
Alte
Alte
Alte
Alte
Alte
Cab
total
USM AŞ
USM AŞ
USM AŞ
USM AŞ
USM I.P.B.
inst.
inst.
inst.
inst.
inst.
Specialitatea: Educaţie fizică
64
616
În total
64
616

În afară de Facultatea de Educaţie Fizică şi Sport, unele specialităţi de la USM au fosttransferate ulterior Institutului Politehnic din Chişinău (odată cu formarea acestuia în 1964).
O parte dintre absolvenţii specializaţi în domeniul construcţiilor au fost repartizaţi potrivit
datelor înregistrate în tabelul ce urmează.
141

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Tabelul nr. 56
Repartizarea specialiştilor în domeniul construcţiilor
Doctorantură
Asistenţi
LaboranţiColab. Ştiinţ.
Lectori
Şef
În
F.n.
Alte
Alte
Alte
Alte
Alte
cab.
total
USM AŞ
USM AŞ
USM AŞ
USM AŞ
USM I.P.B.
inst.
inst.
inst.
inst.
inst.
Specialitatea: Arhitectură
1
1
Specialitatea: Construcţii din beton armat
11În total22Datele din tabelul de mai sus ne permit să presupunem că USM nu dispunea de cele maiavansate laboratoare în domeniul construcţiilor. Însă, deoarece republica avea nevoie de specialişti în acest domeniu, ei erau pregătiţi la cea mai prestigioasă pe atunci instituţie de învăţământ superior – Universitatea de Stat. De altfel, o astfel de catedră nu este înscrisă în lista
catedrelor formate la USM în anul 1951. Facultatea de Inginerie şi Tehnică a fost organizată la
USM mult mai târziu – în iunie 1959; aceasta avea două catedre: a) Rezistenţa Materialelor şib) Construcţii1. Considerăm că anume prin aceasta se explică numărul redus de specialişti în
domeniul construcţiilor repartizaţi la lucru conform specializării în perioada de până la 1964.
În cadrul USM a existat şi Facultatea de Economie (fondată în august 1953) care pregătea specialişti în diverse domenii ale economiei republicii. Informaţiile referitor la absolvenţii
USM, specialişti în economie, care au fost repartizaţi în instituţiile de învăţământ superior şi decercetare sunt reflectate în tabelul de mai jos.
Tabelul nr. 57
Repartizarea specialiştilor în domeniul economiei
Doctorantură
Asistenţi
LaboranţiColab. Ştiinţ.
Lectori
Şef
În
F.n.
Alte
Alte
Alte
Alte
Alte
cab.
total
USM AŞ
USM AŞ
USM AŞ
USM AŞ
USM I.P.B.
inst.
inst.
inst.
inst.
inst.
Specialitatea: Planificarea economiei naţionale
4
1
6
1
2
14
Specialitatea: Contabilitate (evidenţa contabilă)2
1
1
4
Specialitatea: Economie generală
1
1
2
4
Specialitatea: Planificarea industriei
1
3
4Specialitatea: Economia muncii
1
1
2
Specialitatea: PAIE (MOЭИ)1
3
4Specialitatea: Finanţe şi Credit
11În total
4
4
2
7
1
10
1
3 32
2

Printre absolvenţii acestei facultăţi este de menţionat academicianul S. Chircă (specialistîn domeniul planificării economiei), repartizat în 1958 la aspirantura FM a AŞ a URSS.

1
2

Informaţie despre Universitatea de Stat din Chişinău. 24 iulie 1970. În: AN a RM, F. 186, inv. 1, p. 5-6.
Механическая обработка экономической информации. (Prelucrarea automatizată a informaţiei economice).

142

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAUn rol deosebit de important în asigurarea cu cadre le-a revenit (mai ales în anii ’50)
facultăţilor umanistice ale USM, în special Facultăţii de Istorie şi Filologie (română). După cum
vom observa, în primii ani de existenţă a USM cea mai mare parte a absolvenţilor repartizaţi
în instituţiile de învăţământ superior şi de cercetări ştiinţifice o constituiau absolvenţii acestor
facultăţi. Repartizarea absolvenţilor facultăţilor umanistice de la USM este reflectată în tabelul
ce urmează.
Tabelul nr. 58
Repartizarea specialiştilor în domeniul ştiinţelor umanisticeDoctorantură
Asistenţi
LaboranţiColab. știinţ.
Lectori
Şef
În
F.n.
Alte
Alte
Alte
Alte
Alte
cab.
total
USM AŞ
USM AŞ
USM AŞ
USM AŞ
USM I.P.B.
inst.
inst.
inst.
inst.
inst.
Specialitatea: Istorie
9 12
9
7
1
2
6 37
3
3
13
4
7
113
Specialitatea: Filologie
17 13
8
4
2
10 19
4
2
6
1
1
87
Specialitatea: Jurnalistică
1
2
1
4
Specialitatea: Biblioteconomie şi Bibliografie
3
3
5
36
1
1
49
Specialitatea: Limba rusă
2
3
3
1
1
1
1
7
2
7
28
Specialitatea: Drept
2
5
2
1
7
1
18
Specialitatea: Limba engleză
1
1
3
1
4
2
1
1
14
Specialitatea: Limba franceză
1
2
3
1
1
1
9
Specialitatea: Limba spaniolă
1
5
4
1
1
12
În total:
35 25
36
30 4
4
1 17 103 25
723
9
15 334Numărul sporit al absolvenţilor Facultăţii de Istorie se explică, în viziunea noastră, prin
politica promovată de regimul comunist în vederea implementării concepţiei marxist-leniniste despre lume, luptei cu ideologii şi istoricii burghezi, care „au falsificat istoria”, „regimul sovietic” etc., istoricii marxişti pretinzând la o tratare „obiectivă” a istoriei. Istoricii pregătiţi înşcoala superioară din RSSM (mai ales în anii ’50) aveau misiunea de a propaga „priorităţile”
regimului sovietic, de a ajuta partidul să convingă poporul că regimul sovietic este cel mai progresist etc. De aceea, nu întâmplător, odată cu instaurarea regimului sovietic a fost stabilit uncontrol riguros asupra activităţii cadrelor didactice care, împreună cu propagandiştii, trebuiausă promoveze ideologia marxist-leninistă. În acest scop a fost organizată traducerea şi editarea
operelor clasicilor marxism-leninismului1. La rândul lor, absolvenţii Facultăţii de Filologie (87la număr) trebuiau să ajute partidul să „implanteze” în conştiinţa basarabenilor concepţia celordouă limbi „diferite”: română şi moldovenească, iar scriitorii şi poeţii urmau să „implanteze” înconştiinţa oamenilor principiul „realismului socialist”.
Dintre istoricii absolvenţi ai USM care au obţinut rezultate deosebite în cercetarea istoriei naţionale şi universale remarcăm: academicienii A. Moşanu, Membru de Onoare al Academiei Române,
repartizat în 1957 la FM a AŞ a URSS în calitate de colaborator ştiinţific inferior; A. Eşanu, repartizat
1

A se vedea: Moraru A. Istoria Românilor. Basarabia şi Transnistria (1812-1993). Chişinău, 1995, p. 409;
431-433.

143

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

în 1971 la A.Ş. a RSSM; membrii corespondenţi V. Zelenciuc, repartizat în 1951 la doctorantură la
USM, V. Ţaranov, repartizat în 1955 la doctorantura la FM a AŞ a URSS, D. Dragnev, repartizat în 1957
în calitate de colaborator ştiinţific inferior la FM a AŞ a URSS; doctorii habilitaţi, profesorii universitari I. Niculiţă, repartizat în 1963 la USM în calitate de asistent; G. Postică, repartizat în 1976 la A.Ş. a
RSSM; I. Eremia, repartizat în 1976 la A.Ş. a RSSM în calitate de cercetător ştiinţific ş. a.
Dintre absolvenţii filologi ai USM care au devenit savanţi cu renume evidenţiem: academicienii S. Berejan, repartizat 1952 la doctorantură la USM şi S. Cibotaru, repartizat în 1954 în
doctorantură la A.Ş. a RSSM; membru corespondent A. Ciobanu, repartizat în 1956 la doctorantură la USM; doctorii habilitaţi, profesorii universitari I. Osadcenco, repartizat în 1951 în doctorantură la USM; V. Marin, repartizat în 1954 în doctorantură la USM; I. Dumbrăveanu, repartizat
în 1965 la USM în calitate asistent la Catedra de Limbi Romanice ş a. Ţinem să-l menţionăm deasemenea şi doctorul habilitat, profesorul D. Coval precum şi pe doctorii habilitaţi de la AŞ a
RM, absolvenţii USM – A. Dârul, N. Raevschi, I. Eţcu, T. Cotelnic, A. Eremia ş. a.
Rezultate deosebite în cercetarea jurisprudenței au obţinut absolvenţii Facultăţii de Drept– doctorii habilitaţi, profesorii universitari A. Cojocari, repartizat în 1964 în calitate de asistentla USM; E. Aramă, care după absovirea facultăţii de Drept (1973) a fost recomandată pentru
continuarea studiilor în doctorantură la Universitatea de Stat „M.V. Lomonosov” din Moscova.
Datele generale privind repartizarea absolvenţilor USM în perioada anilor 1951-1978
sunt sistematizate în tabelul de mai jos.
Tabelul nr. 59
Repartizarea absolvenţilor USM în şcolile superioare şi în instituţiile
de cercetări ştiinţifice în anii 1951-1978
Doctorantură
Asistenţi
LaboranţiColab. Ştiinţ.
LectoriŞef F. În
Alte
Alte
Alte
Alte
Alte
cab. n. total
USM AŞ
USM AŞ
USM AŞ
USM AŞ
USM I.P.B.
inst.
inst.
inst.
inst.
inst.
Specialitatea: Matematică
24
2
27
8
29
23 11 174 418
15 326
Specialitatea: Fizică
19
12
62
31 23
21 9 3842
5
2 228
Specialitatea: Chimie
21
15 1
11
1
33 33
3 16 34
2
3
11 184
Specialitatea: Biologie (Biochimie, Botanică, Fiziologia plantelor)
5
1
1
14
20 11
1
2 13 120 1
3
2 194
Specialitatea: Pedologie
6
5
3
1
7
1
2
2
4 43
1 75
Specialitatea: Fiziologia omului şi a animalelor
2
1
4
1
1
1
10
Specialitatea: Educaţie fizică
6
4
6
16
Specialitatea: Arhitectură, construcţii din beton armat
22Specialitatea: Economie
4
4
2
7
1
10
1
3 32
Specialitatea: Ştiinţele umanistice
35
25
36
30
4
4
1 17 103 25
723
9 15 334
110 665

158

1

135 109În total
853

70 523

41

19

45

9

49 1401

Astfel datele din tabelele 20-30 denotă că în perioada anilor 1951-1978 toate facultăţile
USM au contribuit într-o anumită măsură la asigurarea instituţiilor de cercetare şi de învăţământ superior din RSSM cu cadre (1401 specialişti), care, la rândul lor, şi-au adus contribuţia
144

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

la dezvoltarea ştiinţei şi învăţământului. Ce-i drept, nu toate facultăţile au contribuit în aceeaşi
măsură, ci în dependenţă de profilul facultăţii, de necesităţile economiei republicii, precum şide alţi factori. După numărul de absolvenţi repartizaţi în instituţiile de învăţământ superior şide cercetări, facultăţile USM pot fi prezentate în următoarea ordine: Facultatea de Matematica– 326 absolvenţi (ceea ce constituie 23,2% din numărul total al celor repartizaţi); Facultatea deFizică – 228 absolvenţi (16,2%); Facultatea de Chimie – 184 absolvenţi (13,1%); Facultatea deBiologie şi Pedologie, specialitatea biologie – 194 absolvenţi (13,8%), specialitatea pedologie– 75 absolvenţi (5,3%). De la facultăţile umanistice au fost repartizaţi în total 334 absolvenţi
(23,8%). Dintre aceştia, cel mai mare număr sunt specialişti în istorie – 113 absolvenţi (8,0%)şi în filologie – 87 absolvenţi (6,2%).
Datele referitor la repartizarea absolvenţilor USM în instituțiile de învăţământ şi cercetare în 1988 sunt reflectate în Tabelul nr. 60.

Tabelul nr. 601
Repartizarea absolvenţilor USM în instituţiile de învățământ superior şiîn cele de cercetări ştiinţifice în anul 1988
Doctorantură
Asistenţi
LaboranţiColab. știinţ.
LectoriŞef Alte În
Alte
Alte
Alte
Alte
Alte
cab. inst. total
USM AŞ
USM AŞ
USM I.P.B.
USM AŞ
USM AŞ
inst.
inst.
inst.
inst.
inst.
Specialitatea: Matematică
4
8
22
1
35
Specialitatea: Fizică
3
4
4
2
2
15
Specialitatea: Chimie
2
5
2
1
10
Specialitatea: Biologie (Biochimie, Genetică, Fiziologia omului şi a animalelor, Zoologie)
2
3
2
1
8
Specialitatea: Biblioteconomie
6
6Specialitatea: Istorie
4
2
6
Specialitatea: Economie
1
5
6Specialitatea: Jurnalism
1
1
Specialitatea: Limba şi literatura rusă1
1
Specialitatea: Pedologie
Total

5

12

3

8

12

1

36

2

1

10

1

89

Datele înregistrate în acest tabel atestă o pondere evidentă, ca şi în perioada precedentă, a absolvenţilor Facultăţii de Matematică. Ţinem să subliniem că dintre cei 35 matematicieni (care constituie 39,3% din numărul total de absolvenţi repartizaţi în diferite instituţii ale
RSSM) 2 s-au specializat în matematică pură, fiind repartizaţi la Institutul de Matematică al A.Ş.
a RSSM, iar ceilalţi 33 – specializaţi în matematică aplicată, şi au fost repartizaţi în diferite centre de cercetare sau în ministere, în calitate de ingineri, şi anume: 6 – la A.Ş. a RSSM, 4 – la USM;
1 – la Centrul Republican de Statistică; 3 – la Institutul de Cercetări ale Informaţiei Tehnicoştiinţifice de pe lângă „Planificarea de Stat”; 9 – la Asociaţia ştiinţifică „Квант”; 9 – la Asociaţia
ştiinţifică „Персей”; 1 – la Centrul de aprovizionare de Stat.
1

Arhiva USM, F. 1, inv.1, d. 4234, p. 1-178.

145

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

De la Facultatea de Fizică au fost repartizaţi 15 absolvenţi (16,8 %), după cum urmează: 4– la Institutul de Fizică Aplicată al A.Ş. a RSSM; 1 – la USM (în Laboratorul Înregistrării foto-termoplastice (ФТПЗ); 2 – la Centrul de cercetări în domeniul optoelectronicii; 1 – la Catedra Fizica
semiconductorilor a USM (în calitate de inginer superior); 3 – în calitate de laboranţi superiori
la Institutul Politehnic „S. Rădăuţanu” din Chişinău; 2 – la Filiala din Chişinău a Institutului
de Cercetări „Персей”; 1 – la Uzina experimentală din Soroca (în calitate de inginer), 1 – laAsociaţia ştiinţifică de producere „Волна” din Chişinău.
De la Facultatea de Chimie au fost repartizaţi 10 absolvenţi (11,2%), şi anume: 5 – laInstitutul de Chimie al A.Ş. a RSSM în calitate de laboranţi superiori; 3 – la USM (1 – în calitate
de inginer; 2 – de laboranţi); 2 – la Institutul de Cercetări Ştiinţifice „БМЗР” (în calitate de laboranţi superiori).
Dintre absolvenţii Facultăţii de Biologie au fost repartizate 8 persoane (8,9%): 3 – lainstitutele de profil de la A.Ş. a RSSM (în calitate de laboranţi); 2 – la USM (în calitate de laboranţi); 2 – la Centrul de cercetări ştiinţifice „БМЗР” (fără nominalizarea funcţiei), 1 – la Institutul
Pedagogic „Ion Creangă” din Chişinău (în calitate de lector).
De la Facultatea de Biblioteconomie au fost repartizaţi în diferite biblioteci ale RSSM
6 absolvenţi (6,7%), după cum urmează: 1 – la biblioteca USM; 2 – la biblioteca Institutului
Politehnic „S. Rădăuţanu”; 2 – la Biblioteca Naţională „N. Krupskaia”; 1 – la biblioteca Institutului
Pedagogic „T. Şevcenкo” din Tiraspol.
Dintre absolvenţii Facultăţii de Istorie au fost repartizaţi în diferite instituţii 6 specialişti
(6,7%), şi anume: 4 – la A.Ş. a RSSM în calitate de laboranţi; 2 – la muzeele din Chişinău în calitate de colaboratori ştiinţifici (1 – la Muzeul de Stat şi 1 – la Muzeul ateismului ştiinţific).
Deşi în 1988 Facultatea de Economie a avut 493 absolvenţi, doar 6 dintre ei (ceea ce constituie 6,7% din numărul total al absolvenţilor USM, promoţia anului 1988) au fost repartizaţiîn şcolile superioare şi în instituţiile de cercetări ştiinţifice din RSSM. Aceştia au fost repartizaţi
după cum urmează: 1 – la USM în calitate de laborant; 1 – la Institutul de Stat de planificare aeconomiei (de pe lângă «Госплан») în calitate de colaborator ştiinţific; 1 – la Direcţia Centrală
de Statistică a filialei moldoveneşti a Institutului Ştiinţific Unional de Planificare în Industrie(ВНИПИ); 2 – la Centrul de Calcul de la „Госагропром” (RSSM) ; 1 – la filiala din Chişinău a„НИЦ ЭВТ”. Numărul redus de absolvenţi ai acestei facultăţi repartizaţi în şcolile superioareşi în instituţiile de cercetări ştiinţifice din RSSM se explică prin specificul şi profilul facultăţii. Absolvenţii acesteia sunt pregătiţi pentru a se angaja plenar în procesul de organizare şi
planificare a economiei naţionale, precum şi pentru a participarea nemijlocit în procesul deproducere. Trebuie să ţinem cont şi de faptul că în afară de Facultatea de Economie de la USM ofacultate similară (în special, cu profil agrar) exista şi la Institutul Agricol din Chişinău.
Câte 1 absolvent (1,1%) a fost repartizat de la facultăţile: de Jurnalism – la USM (în calitate de lector la facultate); de Filologie (secţia „Limba şi literatură rusă”); de Biologie şi Pedologie,
specialitatea „Pedologie” – la asociaţia „Молдсельхозхимия”.
De remarcat că ponderea facultăţilor de ştiinţe exacte în materialul analizat în acest compartiment se explică prin dezvoltarea rapidă a acestor ştiinţe, dictată de progresul tehnico-ştiinţific, precum şi de necesităţile crescânde ale economiei RSSM şi a URSS.
În general, materialul investigat în acest compartiment, inclusiv datele statistice, demonstrează că în perioada analizată (1951-1978) şi în anul 1988 Universitatea de Stat din Moldova
a fost centrul principal de pregătire a cadrelor didactice pentru şcoala superioară şi a specialiştilor de înaltă calificare în domeniul de cercetări ştiinţifice, abilităţile necesare fiindu-lecultivate în perioada studenţiei.

146

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

I.5. Activitatea didactico-științifică
la universitatea de Stat din Moldova
Universitatea de Stat din Moldova şi-a desfăşurat activitatea didactică în conformitate cu
principiile ideologice şi didactice elaborate de organele de partid şi instituţiile de stat. Procesul
didactic a fost realizat în strictă concordanţă cu planurile de învăţământ, elaborate de către
Ministerul Învăţământului Superior al URSS, şi cu legile învăţământului: Legea întăririi legăturii şcolii cu viaţa şi dezvoltării continue a sistemului învăţământului public din Uniunea RSS;1
Bazele legislaţiei URSS şi republicilor unionale cu privire la învăţământul public2 şi hotărârileCC al PCUS şi CM al URSS: Despre măsurile privind modernizarea învăţământului superior înţară;3 Cu privire la dezvoltarea în continuare a şcolii superioare şi sporirea calităţii pregătirii
specialiştilor.4
Universitatea de Stat din Chişinău a început să activeze în 1946, având în componenţa sa
5 facultăţi.
Facultatea de Istorie şi Filologie era structurată în două secţii: Istorie și Filologie. Dupămai multe restructurări, din 1964 secţia Istorie a activat ca facultate de sine stătătoare. În perioada 1960-1967, de rând cu specialitatea „Istorie”, facultatea a asigurat şi specialitatea „Istorie,limbă şi literatură moldovenească”. Pregătirea cadrelor de istorici, pedagogi şi cercetători ştiinţifici era realizată iniţial de catedrele de profil Istoria URSS şi Istorie Universală. După reorganizarea lor în anul 1969, procesul didactic a fost asigurat de catedrele: Istoria URSS, Istoria
Antică şi a Evului Mediu, Istorie Modernă şi Contemporană, Istoria Moldovei. Planul de studii laspecialitatea „Istorie” includea ciclurile de discipline: sociale, de profil, lingvistice, psiho-pedagogice, generale, auxiliare istorice.
Catedra Istoria URSS, condusă până în anul 1960 de dr. hab., profesor universitar
Ia. Grosul, iniţial i-a avut ca titulari pe conferenţiarii A. Malicov, A. Simonov, I. Mişceriuk, S.
Brâseakin (1952), lectorii superiori M. Muntean, V. Senkevici, A. Vasin, S. Panfilov (1962). În
anul 1960 şef al catedrei Istoria URSS a devenit conferenţiarul I. Budac. După unirea USM cu
IPS „Ion Creangă” colectivul catedrei s-a completat cu dr., conferenţiari A. Repida, N. Chiricenco,
I. Coifman, lectorii superiori M. Şemeacova, N. Chicigina, Ia. Roitman, G. Siniţa, Z. Fedico. În anii
’70-’80 în fruntea catedrei au fost dr. habilitaţi A. Repida, A. Liseţki. La catedră şi-au început
activitatea o pleiadă de lectori tineri: I. Moiseev, Gh. Palade, E. Muraru, V. Tomuleţ ş.a. Disciplina
de profil Istoria URSS, cea mai importantă ca volum de ore, dar şi pentru educarea studenţilor
în spiritul „patriotismului sovietic şi a devotamentului fără margini cauzei PCUS,” era predată
consecutiv, pe perioade istorice. Iniţial, titulari ai cursurilor au fost: I. Meşceriuc, Ia. Grosul, M.
Muntean, A. Simonov şi V. Senkevici. Ulterior s-au inclus în predarea lor: S. Brâseakin, A. Liseţki,A. Vasin, A. Repida, S. Panfilov, N. Chicighina, Z. Fedico. În cadrul ciclului Istoria URSS au fostpredate: Studiul izvoarelor istoriei URSS, Istoriografia istoriei URSS, au fost realizate mai multecursuri speciale. În urma reformelor din anii ’60 şi ’70 numărul de ore pentru disciplina în cauză a fost treptat micşorat, deoarece au fost reduse orele de auditoriu la specialitatea „Istorie”.
Concomitent, a fost majorat numărul orelor rezervate perioadei sovietice.
Iniţial, în cadrul Catedrei Istorie Universală, sub conducerea dr. conferenţiar N. Mohov, au
activat dr., lector superior R. Enghelgardt, titular al cursului normativ Istoria medievală, lectorul
superior A. Mirchind, care ținea cursul Istoria modernă. Pentru predarea altor cursuri au fostangajaţi V. Totrov – Bazele etnografiei, N. Bregovskaia – Istoria Orientului Antic, Istoria slavilor deSud-vest, I. Modeli – Istoria ţărilor Asiei şi Africii, V. Antonova – Istoria modernă, V. Storojuc – Istoria
contemporană, c.s. Istoria României. În anii 1952-1954 catedra a fost condusă de doctorul înVeştile Sovietului Suprem al URSS. 1958, nr. 1.
Высшая школа. Сборник основных постановлений, приказов и инструкций. Москва, 1978, ч. 1, с. 11 –13.
3
Ibidem, p.26 – 29.
4Вестник высшей школы. 1979. № 8.
1
2

147

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

istorie, conferenţiar V. Antonova, iar din 1954 - de către doctorul conferenţiar R. Engelgardt.
La catedră au mai activat A. Silin, M. Volodarscki – specialişti în istoria Ţărilor Asiei şi Africii.
În anul 1960 în activitatea colectivului catedrei au fost încadrați C. Drachenberg, V. Potlog, N.
Koroliov, N. Şilinţev, A. Mirchind, I. Şlaen. Din anul 1962 are loc procesul de includere în activitatea catedrei a absolvenţilor facultăţi: E. Untilă, I. Niculiţă, A. Şaltoian, N. Tudoreanu, V. Bârnea,
F. Caragia.
Plan de studii la specialitatea 2008 – Istorie1
Disciplinele
1951
%
1963
% 1974d.s Bazele m-l / Istoria PCUS
360
258
200
Mat. dial. şi istor./ Filosofia m-l.
204
128
140
Economia politică
240
240
140
Istoria filosofiei
50
24,1
72
23,5
50
Comunismul ştiinţific
70
Bazele ateismul ştiinţific
24
30
Etica şi estetica marxist-leninistă
24
Logica52
70
34
Ist. stat. şi drept./Bazele dr. soviet.
46
50d.p. Istoria URSS
652
464
520
Istoriografia istoriei URSS
42
19,1
72
20,0 100
Izvoarele istoriei URSS
32
54
50
Cursuri speciale la ist. URSS
26
106
d.p. Ist. univers.: a) Ist. societății primitive 363636b) Istoria Lumii Antice
132
164
170
c) Istoria medievală
180 19,3 170 27,0 170d) Ist. modernă şi contemporană
226
242
400
e) Ist. Ţărilor Asiei şi Africii
86
162
260
f) Istoria slavilor de sud-vest
68
100
100
Cursuri speciale la ist. universală
36
64
Bazele arheologiei
56
1,4
36
1,0
70
Bazele etnografiei
32
0,8
34
1,0
70
Discipline istorice auxiliare
104
2,6
50
1,4
100
Dis. coresp. part. rep./Ist. Moldov.
194
4,9
106
3,1
190
d.l
Limba moldovenească
346
Limba rusă veche
32
30
50
Limba rusă (pentru abs. şc. mold.)
21,3
15,4
Limba modernă
324
368
500
Limba latină
242
136
100
d.p-p Psihologia
46
5460
Pedagogia
50
3,1
70
5,6
80
Metodica predării istoriei
30
70
60
Disc. ale cicl. psihologo-pedagogic
Introducere în specialitated.c.g. Istoria literaturii ruse sec. XIX
60
Istoria literaturii sovietice
70
4,1
70
2,0
Istoria artelor
34
Discipline de specializare
506
Total ore
3954 100 3474 100 4306

1

Tabelul nr. 61

%

16,4

15,4

26,1

1,6
1,6
2,3
5,5
14,9
4,6
-

-

11,6
100

1983 %
200
140
140
50
16,6
80
24
32
34
50
594
100 16,968
36
170
170 25,6
420
260
100
68
1,5
70
1,6
104
2,3
140
3,1
34
106 15,9
510
70
60
80
7,7
80
128
36
0,8
362
8,0
4516 100

AUSM, F. 1, inv. 4, d.306; d. 4692; 5137; Учебный план. Специальность 2008 – История, 21 января 1974
г.; Учебный план. Специальность 2008 – История, 30 декабря 1983 г.

148

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

În anul 1969 Catedra Istorie Universală a fost reorganizată în Catedra Istorie Antică şi
Medievală și a fost condusă până în 1983 de dr. habilitat, prof. R. Enghelgardt, ulterior - de către
dr. în istorie I. Niculiţă. Catedra Istorie Modernă şi Contemporană era condusă de dr. conferenţiar N. Şilinţev, iar din 1980 de dr. habilitat A. Moşanu. Titularii acestor două catedre predau
cursurile: Istoria societăţii primitive şi bazele etnografiei – V. Totrov (l. rusă), Bazele arheologiei– I. Niculiţă [l. rusă şi l. mold. (română)], Istoria antică – N. Bregovscaia (l. rusă), V. Potlog, E.
Untilă (l. mold.), Istoria medievală – R. Engelgardt, E. Podgradskaia (l. rusă), I. Şlaen, P. Cocârlă
(l. mold.), Istoria modernă a ţărilor Europei şi Americii – A. Mirkind (l. rusă), C. Drachenberg(l. mold.), Istoria contemporană a ţărilor Europei şi Americii – N. Şilinţev, N. Koroliov (l. rusă),V. Storojuc, A. Moşanu (l. mold.), Istoria ţărilor Asiei şi Africii – A. Silin, M. Volodarski (l. rusă),F. Cargia, D. Sîrghi [l. rusă şi l. mold. (română)], Istoria slavilor de Sud-vest – N. Ostapenko, V.
Bârnea (l. rusă), N. Tudoreanu [l. mold. (română)].
Începând cu prima promoţie, în planul de studii, la rubrica „Discipline care corespundparticularităţilor republicii…” a fost introdus cursul Istoria Moldovei (66 de ore) şi tot în cadrul
acestei rubrici au fost realizate 4 cursul speciale din domeniul istoriei Moldovei (128 de ore),susţinute de Ia. Grosul, N. Mohov, V. Senkevici, E. Rusev. Noul plan de studii din 1963 a mărit numărul de ore de auditoriu la disciplina Istoria Moldovei până la 106 ore, dar a anulat cursurile
speciale. Situaţia s-a modificat odată cu crearea Catedrei Istoria RSSM, condusă în 1969-1972
de rectorul USM, dr. conferenţiar A. Lazarev. Titulari ai catedrei au devenit conferenţiarii: M.
Muntean, M. Sâtnic, lectorii G. Grosul, C. Sâmboteanu, din 1971 – dr. lector superior P. Boico.
Din 1972 până în 1983 șef al catedrei a fost profesorul M. Muntean, iar în perioada 1983-1988– profesorul A. Repida. La sfârşitul anilor ’70 la catedră au fost angajaţi lectorii I. Eremia, L.
Rusnac. În anul 1986 Catedra Istoria RSSM, prin ordinul Ministerului Învăţământului Superior
al RSSM a fost reorganizată în catedră interuniversitară şi a funcţionat cu acest statut până înanul 1990. Membrii catedrei asigurau predarea istoriei Moldovei studenţilor tuturor instituţiilor de învăţământ superior din capitală, cu excepţia Institutului de Medicină. În urma reformei
din anii ’70 numărul de ore rezervat cursului Istoria RSSM a fost majorat, dar ponderea lui înnumărul total de ore a rămas nesemnificativă – 5,5%. (1974), 3,1% (1983).
În urma reformelor sistemului de învăţământ, din planul didactic a fost exclusă ca obiectde studiu limba moldovenească. În schimb, a fost menţinut cursul literatura rusă şi sovietică,iar în 1983 a fost introdusă disciplina Limba rusă, curs practic. A fost modificată semnificativ
corelaţia dintre cursurile ciclului Istoria URSS şi cele ce ţin de Istoria universală. Nomenclatorul
disciplinelor predate a fost schimbat parţial. În 1961 nu se mai preda cursul Geografia economică a URSS şi Istoria artelor, în schimb au fost introduse disciplinele Etica şi estetica marxistleninistă, Bazele ateismului ştiinţific, Comunismul ştiinţific.
Viitorilor istorici li se asigura şi o pregătire lingvistică serioasă. O deosebită atenţie seacorda şi pregătirii viitorilor istorici pentru activitatea pedagogică şi ştiinţifică atât în cadrul
cursurilor de pedagogie, psihologie, metodica predării istoriei, introducere în specialitate etc.,
cât şi prin practicile: arheologică, etnografică, arhivistico-muzeistică şi pedagogică.
Absolvenţilor, inclusiv până în anul 1961, le se atribuia calificarea tradiţională „Istoric.
Învăţător în şcoala medie”. Din anul 1962 a fost stabilită o noua calificare - „Istoric. Învăţător
de istorie, constituţie, bazele ştiinţelor politice” pentru ca, în cele din urmă, să fie stabilită calificarea „Istoric. Învăţător de istorie şi sociologie”, iar din anii ’70 – „Istoric. Învăţător de istorieşi ştiinţe sociale”.
La secţia Filologie activau trei catedre de profil: Limba şi Literatura Moldovenească, Limba
Rusă, Literatură Rusă şi Universală, care realizau pregătirea filologilor la două specialităţi:Limba şi literatura moldovenească, Limba şi literatura rusă. La începutul anilor ’60 a fost creată
Facultatea de Filologie cu secţiile: Limba şi Literatura Moldovenească, Limba şi Literatura Rusă,Limbi şi Literaturi Străine. Catedra Limba şi Literatura Moldovenească a fost divizată în Catedra
Limba Moldovenească şi Catedra Literatura Moldovenească. Pe parcursul anilor ’60-’70 facultatea a cunoscut şi alte metamorfoze. Au fost introduse noi specializări: Ziaristică, Biblioteconomieşi bibliografie, în baza cărora, ulterior, au fost organizate noi facultăţi. În cadrul ei au apărut noi
149

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

catedre: Lingvistică Generală şi Romanică, Literatura rusă şi Sovietică, Literatură Universală. Cei
care au organizat şi au asigurat iniţial procesul didactic în cadrul secţiei Filologie, la specialitatea Limba şi literatura moldovenească au fost lectorii superiori: N. Corlăteanu, primul şef alcatedrei, I. Vartician, decan şi șef de catedră, B. Chiroşco, Gh. Bogaci, V. Coroban, F. Cojuhari. I.
Maslenicov. De la mijlocul anilor ’50 și-au început activitatea didactică la catedră C. Ivanenco, C.
Nicova, absolvenţii USM I. Osadcenco, I. Racul, ulterior – A. Ciobanu, V. Marin, C. Dobrovolschi,
Gh. Dodiţă ş. a.1
Planurile de învăţământ la specialitatea Limba şi literatura moldovenească erau elaborate de către colaboratorii catedrei Limba şi Literatura Moldovenească şi confirmate ulterior de
Ministerul Învăţământului Superior al URSS.
Ciclurile de discipline predate la secţia Filologe,
specialitatea „Limba şi literatura moldovenească”2
1952
1964
1974
Nr.
Cicluri și discipline
d/r
Ore
%
Ore
%
Ore
%
1 Discipline sociale şi umanistice 790
19,0
816
20,0
814
17,3
2 L. mold. – c. n. şi c. s.
562
13,5
848
20,7
710
15,1
3 Lit. mold. – c. n. şi c. s.
394
9,5
532
16,0
569
12,1
4 Limba rusă – curs practic
324
7,8
134
3,3
210
4,5
5 Literatura rusă/sovietică
342
8,2
272
6,7
284
6,1
6 Literatura universală
284
6,8
252
6,2
256
5,2
7 Disc. de lingvistică teoretică
200
4,8
316
7,7
506
10,8
8 Limbi clasice şi moderne
1098 26,5
700
17,1
666
14,2
9 Discipline psihologo-pedagog.
160
3,9
214
5,2
260
5,5
10 Discipline de specializare
430
9,2
11 Total
4150 100 4084 100 4694 100

Tabelul nr. 62

1984
Ore
%
908
18,8
704
14,5
500
10,3
210
4,3
284
5,9
300
6,2
622
12,9
560
11,6
431
8,9
320
6,6
4839 100Disciplina de profil Limba moldovenească, conform primului plan didactic (1948),
era segmentată în cursurile: Dialectologia limbii moldoveneşti, predat de lectorul superior
F. Cojuhari, Istoria limbii moldoveneşti, predat de șeful acestei catedre, lectorul superior I.
Varticean, Limba moldovenească contemporană, ținut de lectorul superior N. Corlăteanu, Curs
practic de limbă moldovenească, ţinut de lectorul superior B. Chiroşco. Disciplina Limba moldovenească a fost suplimentată cu cursuri speciale, dar care au purtat un conţinut mai multideologic decât ştiinţific: Bazele învăţăturii staliniste despre limbă; Teoria lingvistică a academicianului Marr ş.a. O turnură importantă în realizarea procesului didactic a survenit dupăsesiunea ştiinţifică din 1951. În componenţa catedrei au fost incluşi noi specialişti: A. Borşci,șef al catedrei din 1952 până în 1970, V. Soloviov, absolvenţii secţiei Filologie: I. Mocreac, S.
Berejan, A. Ciobanu, V. Marin. Au fost introduse cursuri noi: Introducere în studiul limbilor
romanice (A. Borşci), Sintaxa propoziţiilor compuse (I. Mocreac), chiar şi un curs special deLimbă română pentru studenţii moldoveni, care a fost încredinţat absolventului facultăţii N.
Pecec, de origine rus.
Prin reformele ulterioare, cursul normativ Limba moldovenească contemporană a fostplasat în planul de învățământ pe prim-plan. Numărul de ore pentru acest curs a sporit de la
154 de ore, conform planului din 1948, la 428 de ore la începutul anilor ’60 şi la 460 de oredupă anul 1972. Această extindere era firească şi necesară pentru pregătirea specialiştilorde înaltă calificare, dar a fost generată şi de dezvoltarea ştiinţelor lingvistice. Drept urmare,dar şi în rezultatul comasării IPS „Ion Creangă” cu USM, cohorta lingviştilor universitari a
sporit, incluzându-i pe doctorii conferenţiari S. Perev şi G. Grinco, pe lectorii superiori B.
1
2

AUSM, F. 1, inv. 3, d. 81, f. 49 -50.
AUSM, F. 1, inv. 4, d. 218; d. 2635; Учебный план. Специальность 2002 – Молдавский язык и литература.
18 марта 1974 г.; Учебный план. Специальность 2002 – Молдавский язык и литература. 6 июня 1984 г.

150

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Bâhov şi L. Radauţan, pe tinerii specialişti, absolvenţi ai Facultăţii de Filologie: G. Rusnac,
N. Matcaş, I. Dumeniuc, V. Zagaevschi, M. Purice, I. Melniciuc, V. Pojoga ş.a. Constituind nucleul de bază al Catedrei Limba Moldovenească, sub conducerea profesorului universitar I.
Ciornîi, şef al catedrei în anii 1971-1993, ei au asigurat predarea disciplinei de profil Limba
moldovenească.
După fondarea în 1970 a catedrei Lingvistică Generală şi Romanică, predarea cursurilor
de lingvistică teoretică (numărul de ore rezervat acestor discipline a fost mereu în creştere) a
fost încredințată membrilor ei: Introducere în lingvistică (F. Cojuhari, I. Dumeniuc); Introducereîn filologia romanică (A. Borşci, A. Ciobanu); Lingvistică generală (F. Cojuhari, I. Dumeniuc);Gramatica comparată a limbilor romanice (L. Novac); Limba slavă veche (A. Borşci). După specializarea studenţilor pe domenii, catedra a asigurat predarea mai multor cursuri speciale:
Lingvistica comparată a limbilor romanice; Morfologia contrastivă; Probleme dificile de gramatică ş.a.
Pentru a doua disciplină de profil Literatura moldovenească erau rezervate mai multde 10% din numărul total de ore de auditoriu. Ea includea cursurile: Folclorul moldovenesc,
predat pe parcursul a mai multor decenii de dr. conferenţiar B. Chiroşco, ulterior - de către conferenţiarul N. Ţurcanu, Literatura veche moldovenească, Literatura moldovenească
până în sec. al XVIII-lea, Literatura sovietică moldovenească – titular al acestor cursuri pânăla mijlocul anilor ’50 a fost lectorul V. Coroban. Dânsul a ținut şi cursul special Literaturaromână. Cursul Literatura sovietică moldovenească a fost predat de I. Racul, după ce a susţinut teza de doctor în 1954. Dr. conferenţiar I. Racul a fost primul şef al Catedrei Literatura
Moldovenească, menţinându-se în funcţie din anul formării – 1960 – până în 1985. După eliberarea din serviciu în 1959 a lectorului superior V. Coroban, primele două cursuri au fostpreluate de către tânărul specialist, lectorul superior Gh. Dodiţă, acestea rămânând în custodia sa până în anii 2000. Literatura moldovenească din sec. al XIX-lea a fost predată iniţial
de lectorul superior Gh. Bogaci. Ulterior, specialist principal în acest domeniu a devenit absolventul universităţii, dr. conferenţiar I. Osadcenco. La hotarul anilor ’50-’60 şi-au început
activitatea în cadrul catedrei C. Dobrovolschi, dr. conferenţiar, şef al catedrei în anii 19851991, care preda cursul Istoria literaturii postbelice, T. Melnic, I. Ciocanu ș.a. În anii ’70-’80
în activitatea didactică a catedrei s-au inclus N. Ţurcanu, E. Ţau, T. Cristei, C. Şciopu. Membrii
catedrei asigurau şi predarea altor cursuri normative: Istoria criticii literare, Introducereîn teoria literaturii, Teoria literaturii, Metodica predării literaturii, Literatura pentru copii
ș.a., precum şi a unui număr semnificativ de cursuri speciale. Deşi membrii catedrei au fostobligaţi să pledeze în cursurile predate pentru limbă moldovenească şi literatură moldovenească şi să convingă studenţii că ele sunt o altă limbă şi literatură decât cea română, prinprelegerile, prin cursurile speciale consacrate clasicilor literaturii române etc. au reuşit să
le altoiască dragostea faţă de limba maternă, pentru unii din ei literatura devenind ocupaţie profesională. E vorba de scriitorii, absolvenți ai universității: P. Zadnipru, L. Damian, V.
Beşleagă, N. Dabija, L. Lari, V. Romanciuc ş.a.
Un loc important în planul de învăţământ (mai mult de 16% din numărul total de ore) laspecialitatea Limba şi literatura moldovenească revenea disciplinelor: Limba rusă - curs practic,
Literatura rusă şi sovietică, Literatura universală, cursuri care erau predate doar în limba rusă.
Ele erau destinate să asigure un înalt nivel de dezvoltare culturală şi profesională a viitorilor
pedagogi. Dar, fără îndoială, erau şi mijlocul prin care se realiza rusificarea studenţilor moldoveni. Din cele 44 de cursuri teoretice şi practice, urmate de studenţii primei promoţii la specialitatea Limba şi literatura moldovenească pe parcursul celor cinci ani de studii, doar 16 au
fost predate în limba moldovenească. Din 4150 de ore de auditoriu doar 956 sau 23,0% au fostaudiate şi realizate în limba maternă.1
1

AUSM, F. 1, inv. 4, d. 218.

151

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Tabelul nr. 63
Planurile de învățământ1 la a doua specialitate „Limba şi literatura rusă” includeau:
1951
1964
1974
1984
Nr.
Cicluri și discipline
d/r
Ore
%
Ore
%
Ore
%
Ore
%
1
Discipline sociale şi umanistice1032 25,2
816
24,1
814
18,3
776
17,1
2
L. rusă. – c. n. şi c. s.
850
20,7
690
20,4
760
17,4
740
16,3
3
Lit. rusă/sovietică – c.n. şi c.s.
560
13,7
522
15,4
686
15,7
794
17,5
4
Literatura universală
336
8,3
252
7,4
300
6,7
300
6,6
5
L. mold. – curs practic
372
9,1
70
2,1
122
2,8
140
3,1
6
Disc. de lingvistică teoretică
324
7,9
412
12,2
326
7,5
376
8,3
7
Limbi slave, clasice, moderne
456
11,2
412
12,2
620
14,2
630
13,9
8
Discipline psihologo-pedagog.
160
3,9
214
6,3
260
6,0
395
8,7
9
Discipline de specializare
480
11,0
380
8,4
10 Total
4090 100 3388 100 4368 100 4531 100Pregătirea specialiştilor în domeniul Limba şi literatura rusă era considerată o sarcină deimportanţă majoră, a cărei realizare, în primii ani de existenţă a universităţii, a fost foarte dificilă din cauza lipsei cadrelor didactice. Către anul 1951 Catedra de Limba Rusă includea doar trei
lectori titulari, fără grad ştiinţific sau didactic. Lectorul N. Iustratova suplinea şi funcţia de șefde catedră. V. Ţvetkova și R. Adamia asigurau predarea în cadrul disciplinei de profil Limba rusă,a cursurilor: Introducere în lingvistică, Limba rusă contemporană, Istoriei limbii ruse. Situaţia aînceput să se amelioreze după ce a preluat conducerea catedrei în 1952 dr. conferenţiar B.
Ardentov, funcţie pe care a deținut-o până în 1963. În acest deceniu au devenit doctori în ştiinţe
filologice N. Iustratova, S. Ledeaeva, M. Zaharova, N. Ivanova, E. Kovaliova. Din 1960 în cadrul
Catedrei Limbă Rusă au activat şi lectorii fostului institut pedagogic: doctorii conferenţiari Iu.
Usişceva, R. Cornfeld, M. Palevski, lectorii I. Ivanova, V. Kondratieva, M. Maliutina, V. Mohova şi
N. Zelinskaia.2 La începutul anilor ’70 catedra dispunea de cel mai numeros colectiv de la universitate – 28 de lectori, care, sub conducerea dr. conferenţiar L. Doneţkih, asigurau predarea
în cadrul Facultăţii de Filologie a disciplinei de profil Limba rusă prin susţinerea cursurilor
normative: Fonetica, Morfologia, Sintaxa limbii ruse contemporane; Bazele stilisticii şi culturii
vorbiri; Istoria limbii ruse literare; Lexicologia limbii ruse etc., precum şi a Cursului practic delimba rusă la toate celelalte facultăţi.
Noul plan de învăţământ la specialitatea Limba şi literatura rusă, adoptat după reforma
din 1958, a redus cu 702 numărul orelor de auditoriu. Micşorarea s-a realizat reducându-senumărul de ore la cursurile: limba moldovenească (micşorat de 5 ori), limba latină, limba slavă
veche, istoria limbii ruse, la cursurile şi seminarele speciale.
Predarea celei de-a doua discipline de profil Literatura rusă era asigurată de Catedra
Literatura Rusă şi Universală. Fiind condusă de dr. conferențiar T. Vasilieva, ulterior doctor
habilitat, prof. universitar, membrii catedrei: M. Ţeboieva, V. Şabalina, B. Kriukov, P. Mezenţev.
A. Nejelscaia, L. Reznicov, B. Trubeţcoi, R. Adamia asigurau predarea cursurilor normative:
Teoria literaturii, Folclorul rus, Literatura veche rusă, Literatura rusă până în sec. al XVIII-lea,
Literatura rusă (sec. XIX), Literatura rusă (sec. XX), Literatura rusă sovietică. Această structură adisciplinei a rămas practic neschimbată.
În anul 1961 catedra a fost restructurată. Noua catedră Literatura Rusă şi Sovietică a fostcondusă în următorul deceniu de către dr. conferenţiar B. Ardentov. Ulterior, catedra a avut
mai mulţi şefi, printre care s-au evidenţiat doctorul habilitat B. Trubeţkoi (1975-1980) şi dr.
conferenţiar V. Nosov (1985-anii ’90). Pe parcursul anilor s-a modificat şi componenţa colectivului. Printre noii membri erau foştii colaboratori ai institutului pedagogic, dar şi absolvenţiAUSM, F. 1, inv. 4, d. 98; d. 116; d. 4894; Учебный план. Специальность 2001 - Русский язык и литература,22 июля 1975 г.; Учебный план. Специальность 2001 - Русский язык и литература, 6 июля 1984.
2
AUSM F. 1, inv. 3, d. 132, f. 299 – 300.
1152

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

ai USM: L. Neizvestnâh, E. Budionoc, L. Kaţ, A. Kriucicova, N. Paukova, E. Rogova, M. Duda. A.
Javoroncov, V. Cistov, L. Radek, V. Kompaneeţ, I. Starencov, M. Fiodorova, L. Reznicov, V. Şabalina,
Gr. Bambuleak, V. Maximov, V. Cerneliov, O. Luţevici ş.a.
Disciplina Literatura universală, segmentată de asemenea pe perioade, începând cu perioada antică şi încheind cu cea contemporană, era predată de aceiaşi profesori la ambele specialităţi, în acelaşi volum, prelegerile fiind ținute în serii: iniţial – de V. Rujina, M. Bâk, ulterior – deO. Florovskaia, T. Vasilieva ş.a.
Începând cu anul de studii 1975-1976, după decizia despre introducerea specializărilor,
în Planurile de învăţământ a fost inclusă componenta „Discipline de specializare.” Absolvenţilor
primei promoţii, instruiți în baza noilor planuri de învățământ (anul 1980), le-au fost predate
14 discipline de specializare diverse.1
La facultate, începând cu mijlocul anilor ’80, a fost introdusă o nouă specializare – Limba
şi literatura rusă în şcoala naţională. Planul de învăţământ la această specialitate includea toate disciplinele prevăzute în planul de învățământ al specialității Limba şi literatura rusă, dar
cu un număr redus de ore la limba latină – de la 110 la 50 de ore, la istoria limbii ruse – de la
180 la 100 de ore, la disciplinele de specializare – de la 480 la 304 ore. În schimb, planul deînvățământ includea un şir de discipline menite să-i asigure învăţătorului posibilităţi să eficientizeze învăţarea limbii ruse de către populaţia băştinaşă: Curs practic de limba rusă (306ore), Gramatica comparativă a limbii ruse şi limbii moldoveneşti (62 de ore), Teoria şi practica
traducerii (36 de ore).
Viitorilor învăţători de limbă şi literatură li se predau psihologia, pedagogia, metodicapredării limbii şi literaturii şi mai multe cursuri speciale din ciclul disciplinelor psiho-pedagogice. Ei efectuau practicile: folclorică, dialectologică, pedagogică. Absolvenţii obţineau calificarea„Filolog,” cu specificarea funcţiei „Învăţător de limbă şi literatură (se indica limba respectivă)”.
Fondată în 1946, Facultatea de Biologie şi Pedologie avea drept scop să pregătească specialişti de calitate superioară: învăţători de biologie şi chimie pentru şcoala medie, cercetători
ştiinţifici: biologi, zoologi şi pedologi, care, începând cu anul 1948, aveau posibilitatea să se
specializeze în anumite domenii: fiziologia plantelor; fiziologia animalelor; biologia plantelor inferioare; biologia plantelor superioare; zoologia nevertebratelor; zoologia vertebratelor.
Ulterior, ele au fost reduse la patru: sistematica plantelor, fiziologia şi biochimia plantelor, fiziologia omului şi animalelor, fitopatologia.
În rezultatul reformelor sistemului de învăţământ, pe parcursul anilor, planurile deînvățământ au suferit unele schimbări, dar acestea nu erau principiale. Din nomenclatorul iniţial al disciplinelor n-a fost înlăturată nicio poziţie. Din contra, au fost introduse noi cursuri,care corespundeau noilor necesităţi, generate de progresul tehnico-ştiinţific, cum ar fi: Metodematematice în biologie, Bazele biotehnologiei, Biofizica etc. În primul plan au fost introduse disciplinele Limba moldovenească – curs practic (342 de ore), Limba latină (48 de ore), care, după1958, au fost excluse. În schimb, în 1983 pentru studenţii moldoveni a fost introdus Cursul
practic de limbă rusă (106 ore, din contul orelor rezervate studierii limbii moderne). La începutul anilor ’70 a fost inclus şi cursul facultativ Istoria RSSM (32 de ore). La specialitatea
Biologie, introducerea în 1948 a specializărilor a condiţionat segmentarea procesului didactic
în două perioade. Catedrele generale de Botanică şi Zoologie în primii trei ani de studii predau
studenţilor facultăţii setul disciplinelor teoretice generale de profil. Catedra Botanica, înfiinţată în anul 1946, a fost condusă de doctorul habilitat, prof. universitar V. Andreev, fără întrerupere, un sfert de secol, până în 1962. Către mijlocul anilor ’50 catedra era deja asigurată cu
cadre de înaltă calificare: doctorii conferenţiari T. Popova, N. Davâdova, N. Smirnova-Garaeva,
asistenţii E. Nica şi I. Jalicova. În anii ’60 catedra a fost condusă de dr. conferenţiar V. Cononov,iar din anul 1972 până în anii 2000 șef al catedrei a fost dr. habiltat, prof. universitar, membru
corespondent al AŞ a RSSM, Om emerit în ştiinţă, V. Şalaru. Titulari ai cursurilor normative au
fost, practic, doar specialişti posesori de grad ştiinţific şi titlu didactic. V. Şalaru a fost titularul
1

AUSM F. 1, inv. 4, d. 21646, f.13.

153

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

cursului normativ Sistematica plantelor inferioare, dr. habilitat P. Obuh preda cursul normativ
Sistematica plantelor inferioare (l. rusă), dr. conferenţiar G. Şabanova – Sistematica plantelorsuperioare; Ecologie; Geobotanică, dr. conferenţiar I. Ungureanu – Botanica generală, dr. conferenţiar M. Mârza – Botanica sistematică; Geografia vegetală, Agrofitocenologia etc.
Plan de învățământ la specialitatea 2019 – Biologie1
1951
1964
1975
Nr.
Cicluri și discipline
d/r
Ore
%
Ore
%
Ore
%
1 Discipline sociale şi umanistice
568
13,6
640
18,3
618
14,7
2 Ciclul psihologo-pedagogic
80
1,9
228
6,5
240
5,7
3 Discipline lingvistice
786
18,8
250
7,1
300
7,1
4 Matematica superioară
170
140
5 Metode matematice în biologie
2,9
7,3
54
9,1
6 Fizica
120
86
190
7 Chimia
324
7,7
324
9,3
456
10,8
8 Botanica
240
34,3
170
35,5
240
32,4
9 Zoologie
350
190
240
10 Anatomia omului
90
54
11 Citologia generală şi Histologia
10880
12 Biologia generală
108
13 Microbiologia şi virusologia
102
52
90
14 Biochimia
90
86
100
15 Biologia dezvoltării individuale
50
16 Fiziologia plantelor
130
138
136
17 Fiziologia omului şi animalelor
94
72
150
18 Biofizica
64
70
19 Genetica cu bazele selecţiei
60
44
70
20 Ecologia şi ocrotirea naturii
36
30
70
21 Darwinismul şi alte teorii
108
70
70
evoluţioniste
22 Bazele biotehnologiei
23 Pedologie
90
72
24 Fitotehnia
94
45
25 Zootehnia
44
26 Discipline de specializare
428
10,2
252
7,2
500
11,9
27 Practicumul mare
290
6,9
308
8,8
350
8,3
28 Total
4188 100 3497 100 4204 100

Tabelul nr. 64
1984
Ore
%
648
14,6
412
9,3
300
6,8
140
54
8,7
190
456
10,3
240
35,5
240
54
102
90
100
50
136
150
70
70
64
70

30
408
350
4424

9,2
7,9
100

Catedra Zoologie a activat iniţial sub conducerea celei care a întemeiat-o – dr. conferenţiar Z. Sergheva, specialist recunoscut în domeniul entomologiei. În anii ’50 șef al catedrei a fost
dr. conferenţiar V. Cepurnov, rectorul universităţii. Prof. V. Grimalski, specialist în domeniul hidrobiologiei, a fost ales șef al catedrei în a. 1963. În perioada 1973-1987 catedra a avut în frunte un savant de talie internaţională – dr. habilitat, prof. universitar, Laureat al Premiului de Statîn domeniul ştiinţei şi tehnicii, M. Lozan. Pe parcursul anilor, cursurile normative: Zoologia nevertebratelor, Zoologia vertebratelor, Zoogeografia, Histologia, Parazitologia, Genetica şi bazele
selecţiei, Biologia dezvoltării individuale ş.a. au fost predate de către V. Cepurnov, M. Burnaşov,N. Macoveţchi, I. Saienco, V. Dolghi, I. Melania, I. Dediu, L. Cepurnova, M. Lozanu, V. Aşevski, O.
Kravţov, A. Poddubnâi ş.a.
1

16 AUSM, F. 1, inv. 4, d.138; d.639; d. 5121; 5231 Учебный план. Специальность 2019 – Биология, 21января 1974 г.; Учебный план. Специальность 2019 – Биология, 30 декабря 1983 г..

154

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Aceste catedre, concomitent cu asigurarea predării cursurilor normative, s-au inclus şiîn realizarea specializării studenţilor în domeniile: algologie, ihtiologie, ecologie, entologie şi
microevoluţia animalelor terestre.
La hotarul anilor ’40 -’50, pentru asigurarea specializărilor anunţate au fost create catedrele: Fiziologia Animalelor, șef al catedrei - dr. habilitat I. Vul, Fiziologia Plantelor şi Biochimie,
condusă de conferenţiarul V. Klimenco, Entomologie şi Fitopatologie Aplicativă în frunte cu lectorul superior I. Kataev1, Zoologia Nevertebratelor, șef catedră prof. V. Grimalski2. Specializarea
studenţilor era realizată prin predarea disciplinelor speciale, a cursurilor şi seminarelor speciale, iar după anul 1975 – a disciplinelor de specializare. Către anii ’60 colectivele acestor catedre s-au stabilizat, majoritatea membrilor lor afirmându-se în calitate de specialişti apreciaţi
atât de studenţi, cât şi de opinia ştiinţifică din republică şi ţară. Catedra Fiziologia şi Biochimia
Plantelor, șef catedră dr. habilitat V. Climenco, îi includea în componenţa sa pe doctorii conferenţiari A. Nicolaev şi A. Baranovschi și pe asistentul O. Gogol. La Catedra Fiziologia Omului şiAnimalelor, condusă de dr. habilitat în ştiinţe medicale, profesorul universitar I. Vul, activau dr.
conferenţiar M. Cahana şi asistentul G. Nica.
Deoarece în cadrul facultăţii a fost stabilită specialitatea cu profil dublu „Învăţător debiologie şi chimie”, un loc important în planul de învățământ revenea cursurilor normative dechimie – aproximativ 10% din numărul total de ore de auditoriu. Predarea disciplinelor: Chimia
anorganică, Chimia analitică, Chimia organică, Chimia fizico-coloidală era asigurată de către
profesorii de frunte ai Facultăţii de Chimie: dr. habilitaţi, prof. universitari A. Ablov, A. Kokorin,
dr. conferenţiar M. Cherdivarenco ş.a.
Studenţilor, care se specializau în domeniul plantelor inferioare (fitopatologiei), le-aufost predate cursurile speciale: Micologia şi insecto-fungicidele, Fitopatologia generală, Boli
micotice ale plantele agricole, Entomologia agricolă, Bacteriozele, Boli virusologice, Imunitate,
Plante arhegoaniale3. Specializarea în domeniul plantelor superioare era realizată prin cursurile: Geografia plantelor şi geobotanica, Ecologia plantelor, Hrănirea minerală a plantelor, Metodespeciale – hibridizarea vegetativă, stabilitatea plantelor, biochimia plantelor, vitamine, antibiotice4. La specializarea „Fiziologia plantelor” erau audiate cursurile speciale: Metabolismul,
Chimia plantelor, Biologia dezvoltării plantelor, Capitole speciale la fotosinteza şi rezistenţa
plantelor, Fitotehnia, Microbiologia tehnică, Sistematica plantelor cu flori, hrănirea minerală aplantelor, Chimia albuminelor, Ecologia plantelor, Cataliza5. Cei care se specializau în „Fiziologia
animalelor” studiau disciplinele: Embriologia, Histologia, Fiziologia sistemului nervos central,
Activitatea nervoasă superioară, Endocrinologia, Patofiziologia animalelor, Sistemul muscularşi sistemul nervos, Fiziologia tractului gastrointestinal, Capitole speciale la fiziologia evoluţionistă6. La specializarea „Zoologia nevertebratelor”, începând cu anul trei de studii, se predau
disciplinele de specializare: Anatomia comparativă a nevertebratelor, Embriologia, Histologia,
Entomologia generală, Entomologia specială, Entomologia gospodăriei agricole, Zoogeografia,
Parazitologia7. Specializarea „Zoologia vertebratelor” prevedea studierea disciplinelor speciale: Anatomia comparativă a vertebratelor, Histologia generală, Ihtiologia generală, Morfologia
şi anatomia peştelui, Metodele cercetărilor ihtiologice şi hidrobiologice, Embriologia generală,Zoogeografia, Zootehnia8.
Colaboratorii Catedrei Pedologie: prof. universitar P. Kurciatov, conferenţiarul I. Krupenicov,
asistenţii A. Menkina, K. Zaimov, V. Volontir, sub conducerea academicianului N. Dimo, pedolog cu
renume, aveau sarcina să pregătească specialişti capabili să contribuie la ameliorarea şi spoIbidem, f. 105.
ANRM, F.3186. inv. 1, d. 138, f. 28; AUSM F. 1, inv. 3, d. 81, f. 57.
3
AUSM, F.1, inv. 4, d. 639.
4
AUSM, F.1, inv. 4, d. 138.
5
AUSM, F.1, inv. 4, d. 639.
6
AUSM, F. 1, inv. 4, d. 125.
7
AUSM, F. 1, inv. 4, d. 246.
8
AUSM, F. 1, inv. 4, d. 107; d. 359; d. 1029.
1
2

155

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

rirea rodniciei solurilor, la protejarea câmpurilor agricole de eroziune, la organizarea pe bazeştiinţifice a cultivării plantelor etc. Ulterior, în cadrul ei au activat dr. conferenţiari T. Popova,
V. Filcov, succesorul academicianului N. Dimo în funcţia de şef de catedră, lectorii superiori
A. Vasiliev, V. Vitiu, N. Bordeniuc, C. Zaimov, N. Belkin şi asistenţii B. Podâmov şi I. Rabinovici.1
De la sfârşitul anilor ’60 au lucrat la catedră prof. I. Dicusar, dr. habilitat, academician şi prof.
universitar N. Belkin, care au iniţiat pregătirea cadrelor în domeniul agrochimiei. În anii ’70-’80
în fruntea catedrei au fost doctorii habilitaţi, profesori universitari V. Grati şi P. Corduneanu.
Colectivul a fost completat cu noi savanţi de valoare: T. Ceban, A. Boşcanean, Gr. Stasiev ş.a.
Planul de învăţământ la specialitatea „Pedologie” prevedea studierea disciplinelor generale teoretice: Botanica, Zoologia, Darwinismul, Fizica, Chimia, Matematica, care în totalînsumau 1194 de ore sau 27,9%. Pregătirea teoretică în domeniul pedologiei era asigurată
prin predarea disciplinelor: Geodezia, Geologia, Geologia istorică, Mineralogia, Geobotanica,
Biochimia, Agrochimia, Meteorologia şi climatologia, Geografia solurilor, Cercetarea calităţilor
fizice ale solurilor, Pedologia, Petrografia, Microbiologia pedologică, Cartarea solurilor pe teren,
Ameliorarea solurilor, Fiziologia plantelor şi fitotehnia, Bazele agronomiei, Practicumul mare lachimia solurilor şi la fizica solurilor. Aceste discipline înglobau 1856 de ore sau 43,3%. La specialitatea „Pedologie” în anii ’60, pornind de la necesităţile republicii, au fost introduse cursurile
noi: Mecanizarea gospodăriei agricole, Economia gospodăriei agricole, Solurile Moldovei.2
Studenţii Facultăţii de Biologie şi Pedologie realizau pe parcursul studiilor multiple practici instructive şi de producţie atât în cadrul republicii, cât şi în alte regiuni din fosta URSS :Crimeea, Kaukazul de Nord, Carpaţi, Grădina Botanică din Leningrad etc. Până la reforma din
1958, absolvenţilor li se atribuia calificarea: „Botanist”, „Zoolog”, „Fiziolog”, „Pedolog”, cu indicarea specializării. În perioada ulterioară, în urma deciziei referitoare la pregătirea specialiştilor cu profil larg, au fost stabilite calificările generale: „Biolog. Învăţător de biologie şi chimie”,„Pedolog-agrochimist”.
Facultatea de Chimie şi-a început activitatea având în componenţa sa trei catedre.
Organizatorul facultăţii, primul decan, marele savant cu renume, dr. habilitat, prof. universitar, A. Ablov conducea Catedra Chimie Anorganică. Catedra Chimie Analitică şi-a desfăşurat
activitatea sub conducerea dr. conferenţiar A. Kokorin. Catedra Chimie Generală a activat sub
conducerea dr. conferenţiar F. Krivonos până în anul 1948, când, în baza ei, au fost fondate
Catedra Chimia Organică, în frunte cu prof. B. Daşchevici, şi, în anul 1949, Catedra Chimia
Fizică, condusă de prof. universitar A. Şlâghin. Deşi facultatea a început să activeze în condiţii
foarte dificile, datorită străduinţei prof. universiari A. Ablov, B. Daşchevici, A. Şlâghin, a conferenţiarilor A. Kokorin, A. Şur, N. Kulikov, M. Chişinevschi şi a lectorilor Iu. Perlin, E. Pokatilov,
I. Iakovlev, G. Sârţova, N. Polotebnova, M. Nicolaeva, M. Mangelei s.a. în anul 1951 a absolvit
facultatea prima promoţie – peste 40 de chimişti, specializaţi în chimia organică, în chimia anorganică, în chimia analitică sau în chimia fizică – specializări care au fost stabilite la facultate
în 1949, perpetuate și completate ulterior cu altele noi. O trăsătură distinctivă, caracteristică
Facultăţii de Chimie pe parcursul întregii perioade de activitate, o constituie stabilitatea excesivă a colectivului profesoral, precum şi calificarea înaltă a membrilor catedrelor. Către sfârşitul
anilor ’50 titulari ai cursurilor normative erau doar doctori habilitaţi, profesori universitari şi
doctori conferenţiari. Catedra Chimie Anorganică, condusă în continuare de prof. universitar
A. Ablov, îi includea în componenţa sa pe dr. conferenţiari: Ţ. Konunov, N. Safroncov, G. Sârţova,C. Nazarova, T. Malinovski, pe asistenţii N. Samusi, Z. Burnaşova, B. Bovâkina, M. Popova şi G.
Stratan. La Catedra Chimie Fizică, șef catedră - prof. universitar P. Migali, activau conferenţiarii
A. Sâciov, M. Cherdivarenco, V. Ţâpleakova, lectorul superior M. Mangelei. Sub conducerea prof.
universitar G. Lazurevski, asigurau predarea cursurilor la Catedra Chimia Organică conferenţiarii A. Şur, I. Terentieva, asistenţii G. Roitburd, V. Kalian. În cadrul Catedrei Chimie Analitică
1
2

AUSM, F. 1, inv. 3, d. 81, f. 57 – 58.
Учебный план. Специальность 1501 – Агрохимия и почвоведение, 17 февраля 1965 г.; AUSM F. 1, inv.
4, d. 7180.

156

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

lucrau: şeful catedrei, prof. universitar Iu. Lialikov, prof. universitar A. Kokorin, conferenţiarii
M. Bardin şi N. Polotebnova, asistenţii V. Goncearenco şi C. Radul.1 Catedra Tehnologie Chimică
îi includea în componenţa sa pe șeful catedrei, dr. habilitat M. Chişinevschi, pe dr. conferenţiar
N. Kulikov, pe lectorul superior L. Râkova şi pe asistentul Iu. Gorodeţki.2 La începutul anilor ’70,
în componenţa corpul didactic s-au inclus un număr semnificativ de specialişti, absolvenţi
ai USM. Printre ei se aflau savanţi şi pedagogi deja afirmaţi: N. Samusi, A. Puşneac, A. Sâciov,
M. Mangelei, M. Cherdivarenco, N. Barba, C. Radul, Iu. Gorodeţki, N. Gărbălău etc., dar şi tineri
specialişti: V. Isac, I. Pogrebnoi, N. Cebotari, S. Craciun, M. Popov, P. Chetruş etc.
Nr.
d/r
1
2
3
4
5
6
7
8
9
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19

20
21
22
23
24

Planuri de studii la specialitatea 2018 – Chimie3
1951
1963
1975
Cicluri și discipline
Ore
%
Ore
%
Ore
%
Discipline sociale şi umanistice
468
12,3
672
17,0
640
14,0
Ciclul psihologo-pedagogic
94
2,4
246
5,4
Discipline lingvistice
436
11,6
328
8,3
364
8,0
Matematica superioară
226
14,3
410
19,1
352
18,0
M.E.C. şi programare
86
Fizica232
266
330
Fizica teoretică
32
78
50
Structura substanţei
50
46,8
64
45,3
50
42,8
Ch. cuantică, mec. cuantică (1983)
54
Chimia anorganică
472
406
352
Chimia analitică
256
234
280
Cristalochimia
76
36
36
Metode fizice de cercetare
40
68
Metode de analiză fizico-chimice
54
90
Chimia organică
572
324
334
Chimia fizică
116
298
330
Chimia coloidală
100
126
72
Substanţe macromoleculare
72
48
70
Tehnologie chimică şi modelarea
50
184
160
proceselor tehnologice
Ocrotirea muncii
20
20
Ocrotirea naturii
36
Discipline de specializare
446
11,9
316
8,0
600
13,2
Istoria chimiei
104
2,8
Total
3748 100 3958 100 4556 100

Tabelul nr. 65
1983
Ore
%
618
13,1
382
8,1
406
8,6
352
16,3
88
330
72
45,2
102
370
350
54
72
333
332
9072
136
158

20
40
410
4715

8,7
100

Conform planurilor de învățământ, studenţii Facultăţii de Chimie primeau o pregătire
teoretică şi practică fundamentală, lucru confirmat şi prin faptul că mulţi dintre absolvenţii ei
au ajuns conducători de mari întreprinderi industriale, savanţi cu renume: A. Kondratenko –director al combinatului chimico-metalurgic din Kaluş, Belorusia; dr. habilitat, profesorul universitar A. Gulea a devenit membru titular al Academiei de Ştiinţe din New York etc.
Pentru cursurile normative erau rezervate peste 40% din numărul total de ore de auditoriu. Cunoştinţele teoretice generale erau aprofundate prin predarea cursurilor speciale, iarde la începutul anilor ’70 și a disciplinelor de specialitate, pentru care erau alocate până la 10%
din numărul total de ore.
O atenţie sporită în procesul didactic la Facultatea de Chimie era acorda şi înzestrăriiAUSM, F. 1, inv. 3, d. 81, f. 55 -56; d. 132, f. 294.
AUSM, F. 1, inv. 3, d. 132, f. 295.
3
AUSM, F. 1, inv. 4, d. 573; d.5534; Учебный план. Специальность 2018 – Химия, 21 января 1974 г.;Учебный план. Специальность 2018 – Химия, 30 декабря 1983 г.
1
2

157

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

viitorilor chimişti cu abilităţi practice de efectuare a experienţelor, testărilor şi analizelor chimice. Lucrul acesta se realiza prin sporirea numărului disciplinelor de specializare şi prin modificarea raportului dintre lecţiile teoretice şi practice în favoarea celor practice. Din cele 600
de ore, prevăzute de planul de învățământ din 1974, doar 200 erau pentru prelegeri, iar restul
400 erau rezervate lecţiilor practice de laborator. Acelaşi lucru a fost realizat prin noul plan destudii şi în cadrul cursurilor normative. Din cele 352 de ore prevăzute pentru Chimia anorganică, 232 de ore au fost repartizate pentru lecţiile practice. Contribuiau la realizarea acestui
deziderat şi stagiile de practică cu o durată de 19 săptămâni, realizate de studenţi în cadrulîntreprinderilor industriale şi în laboratoarele Institutului de Chimie al AŞ.
Viitorilor chimişti le era asigurată şi o pregătire fundamentală în domeniile matematicii
superioare şi fizicii. O componentă strict necesară în pregătirea specialiştilor chimişti a fost
introducerea în planul de învăţământ din 1974 a cursului normativ M.E.C. şi programare. Înlegătură cu decizia Ministerului Învăţământului Superior al URSS de a repartiza 60% din absolvenţii facultăţii la lucrul în şcoala medie, a fost sporită ponderea disciplinelor ciclului psihopedagogic practic de patru ori.1. Pe lângă cursurile normative: Psihologia, Pedagogia, Metodicapredării chimiei, studenţilor le-au fost propuse cursuri şi seminare speciale, care însumau 136
de ore. Absolvenţilor, indiferent de specializarea pe care au urmat-o, li se atribuia aceeaşi calificare „Chimist. Învăţător de chimie.”
Facultatea de Geologie, sub conducerea decanului, dr. în ştiinţe geologo-mineralogice,
D. Harkevici, a funcţionat un timp restrâns – din 1946 până în 1958, având în cadrul ei catedrele:
Geologie Istorică şi Paleontologie, șef catedră – conferenţiarul C. Negadaev-Niconov, Mineralogie şi
Petrografie – în frunte cu conferenţiarul A. Ciumacov, Petrografie şi Substanţe Minerale Utile – șefcatedră – conferenţiarul A. Ciumacov, Istoria Geologiei, Mineralogie şi Cristalografie – șef catedră, dr. în ştiinţe geologo-mineralogice C. Ianulov. Ulterior, a fost organizată şi catedra Geologie
Dinamică şi Hidrologie. Planul de învăţământ la specialitatea „Geologie” includea ciclul disciplinelor sociale, care însumau 962 de ore sau 21,9% din numărul total de ore de auditoriu.
Pregătirea nemijlocită a specialiştilor în domeniul geologiei se asigura prin predarea
disciplinelor: Introducere în geologie, Geologia URSS, Geodezia, Paleontologia, Mineralogia,
Geologia istorică, Petrografia, Geofizica, Geologia dinamică, Hidrogeologia, Cartarea geologică,Activitatea de cercetare geologică, Petrochimia, Bogăţii subpământene, Petrografia rocilor sedimentare, Geologia petrolului şi gazului natural, Ingineria geologică, Metoda cercetării geofizice,
Metoda Fiodorov, Analiza micropaleontologică, Metode de prelucrare a materialelor geologice,
Istoria geologiei, Geologia Moldovei. În total, pentru cursurile normative de profil erau prevăzute 2135 de ore sau 48.7%.
O importanţă deosebită se acorda pregătirii practice a viitorilor geologi. La anul întâi destudii aceștia efectuau practica instructivă la geologie – 2 săptămâni şi la geodezie – 4 săptămâni, la anul doi practica la cartarea geologică – 6 săptămâni, în anul trei de studii – practica
în producţie la geologie – 13 săptămâni şi la anul patru – practica de diplomă – 13 săptămâni.
Finisau studiile primind calificarea „Geolog”.2
Facultatea de Fizică și Matematică, organizatorul căreia a fost prof. universitar M. Pavlov,
un savant erudit, absolvent al universităţilor din Petrograd şi Lvov, includea iniţial în componenţa sa catedrele: Matematica Generală şi Fizică Generală. Dar, pe măsura angajării noilor colaboratori, situaţia s-a ameliorat. În anul 1947 în baza Catedrei Matematica Generală au fostorganizate catedrele: Analiză Matematică – şef catedră, dr. conferenţiar A. Bolotin; Geometrie- șef catedră, dr. conferenţiar V. Andrunachevici, iar în cadrul secţiei Fizica, de rând cu Catedra
Fizica Generală, șef catedră M. Pavlov, a fost deschisă şi Catedra Fizica Experimentală, condusă
din 1949 de dr. conferenţiar I. Balog. Către anii ’60-’70 în cadrul secţiei Matematică, paralel cu
Catedra Analiza Matematică, care s-a menţinut fără schimbări până în anii ’90, și-a desfăşurat
activitatea didactică şi ştiinţifică Catedra Algebră şi Geometrie, condusă între anii 1960-1966 de12Высшая школа. Основные постановления, приказы и инструкции. Москва, 1957, с. 58.
AUSM, F. 1; inv.4, d. 2052.

158

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

dr. conferenţiar I. Parno, specialist în metodica predării matematicii. Între anii 1966-1973 șef alacestei catedre a fost celebrul matematician, laureat al Premiului de Stat, dr. habilitat V. Belous.
Catedra Algebră, condusă până în 1976 de către V. Belous, i-a avut în fruntea ei pe dr. conferenţiari I. Valuţa şi I. Goian. Fondatorul şi primul şef al Catedrei Geometrie Superioară a fost dr.
habilitat, prof. universitar A. Zamorzaev în perioada 1973-1992. Catedra Matematică Aplicată afost condusă pe parcursul anilor de către vestiţi oameni de ştiinţă şi pedagogi talentaţi: dr. conferenţiar G. Kuhta, academicianul P. Soltan, dr. conferenţiari P. Chirilov și L. Gherman. CatedraEcuaţii Diferenţiale a fost condusă de către dr. habilitat, prof. universitar B. Şerbacov din anulfondării 1966 până în 1991, Catedra Limbaje Algoritmice şi Programare, care şi-a început activitatea în 1971 sub conducerea specialistului de frunte în domeniul matematicii aplicate, dr. conferenţiar D. Tudoroi, între anii 1982-1993 l-a avut ca şef pe dr. conferenţiar M. Gonţa, Catedra
Cibernetică Matematică a fost fondată şi condusă din 1977 până în anii ’90 de dr. conferenţiar
Ch. Prisăcaru. Creşterea atât de spectaculoasă, începând cu anul 1972, a numărului catedrelorîn cadrul secţiei Matematică, a Facultăţii de Matematică şi Cibernetică a fost cauzată de dezvoltarea fulminantă a ştiinţelor matematice, dar şi de necesitatea asigurării celei de-a doua
specialităţi Matematica aplicată.
Specialitatea Matematica prevedea studierea disciplinelor teoretice generale de profil: Algebra şi Geometria, compartimentate în cursuri normative şi speciale.1 În primul deceniu de activitate a secţiei Matematica titulari ai cursurilor normative au fost conferenţiarii: V. Andrunachevici, I. Bolotin, A. Katkov, A. Şterntali, lectorii: I. Iţcovici etc. La începutul
anilor ’60 colectivul secţiei a crescut simţitor în urma angajării în serviciu a absolvenţilor
C. Sibirschi, M. Lavrova, A. Ponomariov, L. Koreneva, C. Şciukin, I. Parovicenco ş.a., a unor
matematicieni profesionişti, deja cu grade ştiinţifice, unii dintre ei foşti lectori ai IPS „Ion
Creangă: S. Freidkin, V. Korolenko, E. Fedoseev, B. Bâcikov, G. Kuhta, I. Şrâghin, A. Parno, V.
Prigorschi; A. Zamorzaev, P. Soltan, E. Ţâgulea, A. Palistrant, D. Lungu, E. Galearski, P. Vasiliev,
V. Grigoriovski ş.a. În anul 1972, în cadrul Facultăţii de Matematică şi Cibernetică asiguraudesfăşurarea procesului didactic 5 doctori habilitaţi, profesori universitari, 21 de doctori conferenţiari şi 16 lectori superiori, lectori şi asistenţi.2 Schimbarea planurilor de învățământ,în urma reformelor care s-au succedat pe parcursul anilor, s-a soldat cu sporirea continuă avolumului de ore rezervat disciplinelor de profil – de la 30,4% în a. 1951 până la 49,4% în a.
1983. De rând cu cursurile normative tradiţionale, în anii ’70-’80 au fost introduse cursuri
noi, menite să asigure studenţilor cunoştinţe temeinice în domeniul Informaticii şi formării
abilităţilor de utilizare a M.E.C.
Introdusă iniţial la secţia Matematica în anul 1962 ca specializare, Matematica aplicată
a primit în anul 1971 statutul de specialitate distinctă. Planul de învățământ la această specialitate includea aceleaşi discipline teoretice generale ca și în planul specialităţii Matematica,dar, pornind de la specificul noii specialităţi, numărul de ore la discipline a fost modificat.
Pentru Algebra superioară la noua specialitate erau prevăzute, în loc de 210 ore, doar 70 de ore.
Situaţia era inversă la disciplina M.E.C. şi programare – 240 de ore, în loc de 80 de ore. Decalajul
era semnificativ şi la cursul Teoria probabilităţii şi statistica matematică – 170 şi 90 de ore etc.
Concomitent au fost incluse şi unele cursuri distincte: Radioelectronica, Metode de optimizare,
Teoria jocurilor, Cercetarea operaţiilor, Pachete de programe aplicative, Mini- şi microcomputere,
Sisteme automatizate de gestiune, Practicumul la M.E.C. etc. Era stipulată și realizarea a douăpractici instructive de calcul a câte 4 săptămâni la anul doi şi trei şi practica de diplomă la specialitate de 19 săptămâni în cadrul Centrelor de Calcul.3

Vezi: punctele 5 – 25 ale tabelei.
AUSM, F. 1, inv. 3, d. 1725, f. 86 -89.
3Учебный план. Специальность 0647 – Прикладная математика, 30 октября 1969 г.
1
2

159

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Nr.
d/r
1
2
3
4
5
6
7
8
9
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21
22
23
24
25
26
27
28
29
30
31
32
33

34

Tabelul nr. 66
Plan de studii la specialitatea 2013 – Matematica1
1951
1964
1975
1983
Cicluri și discipline
Ore
%
Ore
%
Ore
%
Ore
%
Discipline sociale şi umanistice620
13,6 682 17,1 618 13,4 650 14,7
Ciclul psihologo-pedagogic
140
3,1
132
3,3
240
5,3
366
8,3
Discipline lingvistice850
18,6 470 11,8 300
6,5
406
9,2
Geometria analitică
168
30,4 166 42,4 140 49,290
49,4
Algebra
116
168
246
162
Analiză matematică
440
278
560
560
Teoria numerelor50
38
52
Algebra liniară şi geometria
54
136
Logica matematică
68
54
M.E.C. şi programare
94
140
192
Geometria diferenţială
62
105
105
Tipologia
7070Ecuaţii diferenţiale
404
104
174
140
Ecuaţii singulare
54Ecuaţii fizico-matematice
196
123
140
Teor. funcţ. de variabilă complexă
100
100
105
105
Teoria funcţiilor de variabilă reală
68
84
Analiză funcţ. şi ecuaţii integrale
40
36
212
208
Teoria probab. şi statistică matem.
50
56
104
105
Metode de calcul
60
212
140
Metode de optimizare
102
104
Sisteme automate de gestionare
51
36
Cercetări operaţionale
68
68
Bazele geometriei
50
66
34
Fizica468
18,6 288 14,3 178
7,3
175
7,1
Fizica teoretică
70
50
70
Mecanica teoretică
310
234
157
140
Cap. suplimentare de şt. ale naturii
90
1,9
63
1,4
Practicum la matematică
204
4,5Discipline de specializare
282
6,2
370
9,3
548 11,9 437
9,9Istoria matematicii
70
1,5
Astronomia
70
1,5
34
0,9
Desen linear cu elemente de geom.
90
2,0
36
0,9
liniară
Total
4564 100 3988 100 4617 100 4425 100

Planurile de învățământ mai prevedeau studierea la ambele specialităţi a disciplinelor:
Fizica generală şi fizica teoretică, importanţa cărora însă în cadrul facultăţii de Matematică şi
Cibernetică a fost permanent în descreştere, volumul orelor fiind redus de la 18,6% în 1951 la
7,1% în 1983.
Studenţii înscrişi la specialitatea Matematica studiau cursurile normative şi speciale
ale ciclului psihopedagogic, efectuau practici pedagogice şi, absolvind facultatea, obţineau calificarea „Matematician. Învăţător de matematică”. Absolvenţilor celei de-a doua specialităţi,„Matematica aplicată”, li se acorda calificarea „Matematician”.
1

AUSM, F. 1, inv. 4, d. 125; d.5613; Учебный план. Специальность 2013 – Математика, 10 июля 1975 г.;Учебный план. Специальность 2013 – Математика, 30 декабря 1983 г.

160

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVASecţia Fizica a asigurat din anii ’40 până la începutul anilor ’80 pregătirea specialiştilorcare obțineau calificarea generală „Fizician. Învăţător de fizică”. Dar cunoştinţele pe care le obţineau absolvenţii erau de o asemenea calitate, încât o bună parte din ei activau cu succes în cele
mai diferite ramuri ale economiei naţionale.
Plan de studii la specialitatea 2016 – Fizică1
1951
1964
1975
Nr.
Cicluri și discipline
d/r
Ore
%
Ore
%
Ore
%
1 Discipline sociale şi umanistice
468
9,6
714
18,1
618
14,4
2 Ciclul psihologo-pedagogic
124
3,1
210
4,9
3 Discipline lingvistice
821
16,8
308
7,8
300
7,0
4 Matematica superioară
1104 22,6
444
11,3
666
15,6
5 M.E.C. şi programare
30
0,8
86
2,0
6 Fizica
204
31,2
29,7
31,0
7 Fizica generală: a) mecanica
136
106
72
8 b) fizica moleculară
80
142
102
9 c) electricitate
100
70
126
10 d) optica
180
120
102
11 e) fizica atomică
96
54
12 f) fizica nucleară
64
50
13 Fizica teoretică: a) mecanica teor. 170
10610414 b) metodele fizicii matematice
230
146
140
15 c) electrodinamica
140
74
122
16 d) mecanica cuantică
180
125
142
17 e) termodinamica şi fiz. statică
100
114
122
18 Bazele radioelectronicii
100
2,0
120
3,0
104
2,4
19 Astronomia
92
1,9
72
1,8
68
1,6
Rezolvarea problemelor aplicative
34
0,8
20
la M.E.C.
21 Discipline de specializare
308
6,2
450
11,4
480
11,2
22 Laborator de specializare
242
4,9
352
8,9
420
9,8
23 Practicum la fizică
235
4,8
162
4,1
402
9,4
24 Ocrotirea muncii
200,525 Total
4890 100 3939 100 4280 100

Tabelul nr. 67
1983
Ore
%
648
13,3
376
7,7
406
8,3
666
13,4
106
2,2
24,6
90
102
108
102
72
50
102
140
144
136
144
108
2,2
68
1,4
34

490
384
384
20
4880

0,7

10,0
7,9
7,9
0,4
100

Componentele planului didactic permiteau, dar şi colectivul profesoral-pedagogic al facultăţii asigurau viitorilor fizicieni o pregătire fundamentală atât teoretică, cât şi practică. A
devenit posibil acest lucru deja în anii ’50 datorită creării unor componente adecvate necesităţilor procesului de învăţământ. Până în 1955 procesul didactic a fost asigurat de Catedra
Fizică Generală, condusă, după plecarea prof. M. Pavlov, de către dr. conferenţiarii S. Râjanov,Iu. Kozulin, V. Arabadji, V. Râcov şi de Catedra Fizica Experimentală, şef catedră dr. conferenţiar
I. Baloga. După restructurare, în 1955, funcţia de șef o va suplini până în anul 1991 dr. habilitat, prof. universitar Iu. Cozulin. În 1955 și-a început activitatea didactico-ştiinţifică Catedra
Electrofizica (din 1970 – Semiconductorilor), condusă de dr. habilitat, profesor universitar M.
Kot, specialist cu renume în fizica semiconductorilor, iar din 1967 până în 1995 în fruntea ei s-aaflat academicianul A. Simaşchevici. În a. 1960 dr. conferenţiar S. Râjanov a preluat conducerea
catedrei nou-create Optică şi Spectroscopie, iar din 1963, timp de 28 de ani, şef al catedrei afost dr. habilitat, prof. universitar V. Muşinschi. Catedra Fizica Teoretică, organizată în 1952, a
activat sub conducerea dr. habilitat, prof. universitar Iu. Perlin, Laureat al Premiului de Stat. În
1

AUSM, F. 1, inv. 4, d. 230; d. 4942; Учебный план. Специальность 2016 – Физика, 21 января 1974 г.;Учебный план. Специальность 2018 – Физика, 30 декабря 1983 г.

161

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

1977 a fost fondată Catedra Electronică, în funcţia de şef al catedrei fiind desemnat dr. habilitat,
prof. universitar L. Panasiuc. Colectivele catedrelor, deja către anii ’60 în majoritate compuse
din absolvenţi ai USM, au avut în componenţa lor cel mai mare număr de doctori habilitaţi, profesori universitari, academicieni, laureaţi ai Premiului de Stat în domeniul ştiinţei şi tehnicii.
Despre calitatea înaltă a cadrelor didactice mărturisesc rezultatele concrete: 3 absolvenţi ai
facultăţii au devenit doctori habilitaţi, academicieni ai AS a RSSM, 32 – doctori habilitaţi, profesori universitari, iar 12 s-au învrednicit de Premiul de Stat în domeniul ştiinţei şi tehnicii.1
Studenţilor fizicieni li se predau mai multe discipline teoretice generale. Iniţial, titulari ai
cursului normativ Fizica generală au fost: M. Pavlov, A. Popov, A. Putilin, L. Şcerbacov, Iu. Perlin,
G. Kirkunov, ulterior: V. Râkov, Iu. Kozulin, I. Andronic, V. Muşinschi, A. Sârghi; în anii ’80: I. Geru,
M. Caraman, A. Kliukanov – dr. habilitaţi, I. Andronic, N. Balmuş, V. Duşceac, T. Jereghi, T. Luchian,T. Potlog, S. Şutov, Gh. Ţurcanu, P. Catana, V. Secrieru, P. Gaugaş – toţi posesori ai gradului ştiinţific
de doctor. Compartimentele disciplinei Fizica teoretică au fost mai întâi predate de I. Balog, S.
Râjanov, Iu. Perlin. Pe parcursul anilor au devenit titulari ai acestei discipline doctorii habilitați V.
Gamurari, E. Pokatilov, doctorii conferenţiari D. Cojuhari, V. Coropceanu, V. Enachi, K. Kabisov, M.
Rusanov. Cursurile normative ale disciplinei Radioelectronica au fost ţinute de academicianul A.
Simaşchevici, de dr. habilitat, prof. universitar L. Panasiuc, de doctorii conferenţiari V. Casianov, P.
Chetruş, I. Jurminski, V. Rotaru. Titulari ai disciplinei Electronica au fost dr. habilitat, prof. universitar M. Kot, Laureat al Premiului de Stat (post-mortem), doctorii habilitați D. Nedioglo, P. Gaşin,doctorii conferenţiari S. Daniluc, V. Korotkov. Membrii tuturor catedrelor au participat la specializarea studenţilor prin predarea cursurilor speciale și seminarelor speciale, la organizarea laboratoarelor de specializare, la efectuarea lucrărilor de curs şi a tezelor de diplomă.
Specialiştii fizicieni, pe parcursul primilor ani de studii, obțineau o pregătire fundamentală şi în domeniul matematicii superioare. Pentru aceste discipline erau prevăzute mai mult de
10% din numărul total al orelor de auditoriu. După publicarea hotărârii CM al URSS din 25 mai
1955, prin care s-a decis repartizarea la serviciu în şcolile medii a nu mai puţin de 60% din absolvenţii facultăţilor fizico-matematice, o atenţie sporită a fost acordată predării disciplinelor
ciclului psihopedagogic. Ponderea acestor cursuri a sporit către anul 1983 până la aproximativ
8% din numărul total al orelor de auditoriu. Viitorii pedagogi realizau trei practici pedagogice(19 săptămâni).2
La începutul anilor ’80, la iniţiativa decanului facultăţii, dr. habilitat, prof. universitar T.
Pasecnic, Laureat a Premiului de Stat, s-a luat decizia de a organiza procesul didactic pe douădirecţii cu destinaţie specială – profil ştiinţifico-pedagogic şi profil ştiinţific şi de producţie.
Drept urmare, au fost elaborate două planuri de învățământ, pentru fiecare direcţie deosebit,
dar care, de fapt, erau identice, cu excepţia că din planul pentru profilul ştiinţific și de producţie
au fost excluse disciplinele ciclului psihopedagogic şi au fost redistribuite orele pentru cursurile normative şi de specializare. Pentru profilul ştiinţifico-pedagogic erau prevăzute 480 de ore
pentru predarea disciplinelor de specializare. La cel de al doilea profil, ştiinţific și de producţie,disciplinele de specializare însumau 630 de ore.3 Studenţii celui de-al doilea profil efectuau
practica de iniţiere – 4 săptămâni, practica în producţie – 8 săptămâni, practica de diplomă – 7săptămâni în cadrul institutelor de cercetare ştiinţifică din Leningrad, Moscova, Kiev, la A.Ş. a
RSSM, la întreprinderile industriale din oraş „Mezon”, „Alfa” ş.a. sau în laboratoarele facultăţii (19 săptămâni). Absolvenţilor li se acorda calificarea corespunzătoare profilului: „Fizician.
Învăţător de fizică” sau „Fizician”.
Facultatea de Drept a fost înfiinţată în anul 1959. Procesul didactic era asigurat în cadrul facultății de colectivele a trei catedre: Discipline Statale; Drept şi Procedură Civilă; Drept
şi Procedură Penală. În anul 1973 a fost organizată Catedra Drept Penal şi Criminologie, iar în
1978 – Catedra Teorie a Statului şi Dreptului.
Cozma V. Istoria Universităţii de Stat din Moldova. 1946 – 1996. Chişinău, 1996, p.142 – 147.
Учебный план. Рабочий. Специальность 2016 – Физика,, 30 декабря 1983 г.
3Учебный план. Специальность 2016 – Физика, научно - педагогический профиль, 29 мая 1978 г.;Учебный план. Специальность 2016 – Физика, научно - производственный профиль, 29 мая 1978.

1

2

162

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Tabelul nr. 68
Plan de studii la specialitatea 1801 - Drept1
1964
1975
1983
Nr.
Cicluri și discipline
d/r
Ore
%
Ore
%
Ore %
1 Discipline sociale şi umanistice664
18,2 736
17,2 704 16,5
2 Discipline lingvistice374
10,3 406
9,5 474 11,1
3 Teoria statului şi dreptului
108
3,0
100
3,7 150 3,5
4 Probleme ale teoriei statului şi dreptului
60
5 Istoria învăţăturilor politice şi de drept
64
1,8
70
1,6 601,4
6 Ist. statului şi dreptului ţărilor străine
108
7,2
110
5,6 110 5,97 Istoria statului şi dreptului URSS
108
100
100
8 Istoria statului şi dreptului RSSM
48
32
50
9 Economia ramurilor economiei naţionale
90
2,1
10 Dreptul statal sovietic
10847,1 100
45,3 100 46,9
11 Dreptul statal al ţărilor socialiste
48
50
50
12 Dreptul statal al ţărilor capitaliste
805450
13 Dreptul administrativ sovietic
72
100
100
14 Dreptul financiar sovietic
54
50
50
15 Construcţia sovietică
36
50
50
16 Judecata şi justiţia în URSS
36
36
17 Supravegherea procuraturii
64
72
54
18 Bazele dreptului privat roman
32
30
30
19 Dreptul civil sovietic
228
270
320
20 Dreptul familiei
30
30
21 Dreptul funciar şi de ocrotire a naturii
54
90
90
22 Dreptul muncii sovietic
136
90
126
23 Dreptul protecţiei sociale
36
24 Dreptul colhoznic
104
70
72
25 Procesul civil sovietic
132
140
140
26 Dreptul penal sovietic
120
250
320
27 Dreptul corecţiei prin muncă sovietic
36
28 Criminologia
503054
29 Dreptul procesual sovietic
132
140
140
30 Criminalistica
176
140
140
31 Dreptul internaţional
6470
70
32 Psihologia (generală şi specială)4,450
4,0 504,433 Bazele contabilităţii şi expertizei judiciare contabile
64
50
70
34 Medicina legală
48
36
70
35 Psihiatria legală
48
34
36 Discipline de specializare
292
8,0
470
11,0 440 10,3
37 Total
3646 100 4278 100 4270 100Deşi în perioada 1959-1991 au fost adoptate succesiv trei planuri de studii, modificările
în domeniul disciplinelor de profil au fost nesemnificative. În anul 1983 au fost doar comasateîntr-un curs normativ disciplinele înrudite, cum ar fi: dreptul muncii şi dreptul protecţiei sociale, dreptul civil şi dreptul familial etc. Pentru discipline de profil permanent au fost repartizate
aproape jumătate din numărul de ore de auditoriu. Introducerea specializărilor la începutul
anilor ’70 a generat şi sporirea considerabilă a orelor pentru disciplinele de specializare, pentru ele fiind repartizate peste o zecime din numărul orelor de auditoriu. O pondere semnifica1

A.U.S.M. F. 1, inv. 4, d. 230; d. 4942; Учебный план. Специальность 1801 – Прaвоведение, 15 июля 1975
г.; Учебный план. Рабочий. Специальность 1801 – Правоведение, 30 декабря 1983 г.

163

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAtivă (~ 11%) aveau şi disciplinele teoretice generale predarea cărora urma să asigure viitorilorjurişti cunoştinţe profunde în domeniile istoriei şi teoriei statului şi dreptului. Concomitent,prin însuşirea unor discipline specifice, ei urmau să-şi formeze anumite abilităţi necesare pentru suplinirea funcţiilor de anchetator, avocat, procuror sau judecător. Tot în acest scop planulde studii prevedea realizarea de către studenţii Facultăţii de Drept a patru practici instructive,
care însumau 7 săptămâni, şi practica în producţie, conform specializării, de 14 săptămâni.
Catedra Discipline Statale, organizată de primul ei şef, doctorul conferenţiar Iu. Baskin, îi
includea în componenţa sa pe dr. conferenţiar A. Surilov și pe lectorii Iu. Tiutekin, A. Ducarev,
N. Juravliov, P. Sovetov. Din 1964, anul primei promoţii, la catedră au fost angajaţi tinerii specialişti: A. Şcigloc, L. Lavric, M. Ianovski, G. Fiodorov, G. Cuşco, C. Birsa, G. Rusu, A. Smochină, N.
Osmochescu, S. Cobăneanu, T. Roşca, B. Negru, V. Ivanov, E. Aramă ş.a., care, ulterior, au devenit
doctori conferenţiari, doctori habilitaţi, profesori universitari, specialişti cu renume atât în universitate, cât şi în republică. Ei asigurau predarea cursurilor de profil general: Istoria statului şi
dreptului, Teoria statului şi dreptului, Dreptul statal, Istoria filosofiei dreptului etc. După detaşarea
unei părţi a colectivului şi crearea Catedrei Teoria Statului şi Dreptului în frunte cu dr. conferenţiar
G. Fiodorov, Catedra Discipline Statale a fost condusă de conferenţiarii Iu. Tiutekin, V. Lavric şi de
dr. habilitat, profesor universitar V. Ivanov. Cursurile normative: Drept procesual civil, Dreptul civil,
Dreptul muncii, Dreptul agrar, Dreptul ecologic, Dreptul familiei aveau în perioadă iniţială ca titulari membrii Catedrei Drept şi Procedură Civilă: dr., conferenţiar V. Guleaev, lectorii O. Ovcinicova
şi T. Guleaeva, conduşi de dr. habilitat, prof. universitar H. Şvarţ. În anii ’60-’70 s-au încadrat în
activitatea catedrei dr. habilitat, prof. universitar V. Iacovlev, șef catedră în anii 1967-1989, tinerii
lectori Gh. Chibac, V. Volcinschi, A. Cojuhari, T. Negru, V. Griţco, V. Creţu, M. Cotorobai, N. Slutu, A.
Băieşu ş.a. Catedra Drept Penal şi Criminalistică a fost organizată de dr. conferenţiar A. Santalov,
specialist cu renume în domeniu. Sub conducerea lui la catedră, ca titulari, au activat profesori,specialişti care au participat la elaborarea codurilor legislative ale RSSM: prof. D. Leoţkevici, V.
Tomilina, N. Beleaev. De la mijlocul anilor ’60 îşi încep activitatea didactică la catedră absolvenţii
facultăţii A. Televca, D. Zabunov, S. Doraş, A. Grigoriu, C. Roşca, C. Florea, T. Carpov. Ulterior, înfruntea catedrei au fost dr. D. Leoşkevici (1965-1978) şi dr. conferenţiar A. Televca (1978-1996).
Membrii catedrei predau cursurile normative: Criminalistica, Procesul penal, Organele de ocrotire
a normelor de drept. Până în anul 1973, când a fost creată Catedra Drept Penal şi Criminologie, ei
au fost titulari şi ai cursurilor: Drept penal, Criminologe. Noua catedră Drept penal şi Criminologie afost organizată şi a activat până în 1985 sub conducerea dr. conferenţiar C. Florea, iar din 1985 șefal catedrei a devenit conferenţiarul T. Carpov. Iniţial, au preluat cursurile Drept penal, Criminologie
doctorii conferenţiari C. Florea, T. Carpov, C. Roşca, fiind secundați de lectorii asistenţi I. Macari, A.
Borodac, G. Hioară, R. Grecu, G. Furtună, care, reuşind într-un termin scurt să obţină gradul ştiinţific doctor în drept, au devenit titulari ai cursurilor normative. Spre sfârşitul anilor ’80 – începutul
anilor ’90, în legătură cu numirea în alte funcţii a unor membri ai catedrei, la catedră vor începe săactiveze o nouă pleiadă de tineri specialişti: S. Brânză, S. Botnaru, I. Cebanu, S. Namaşco ş.a.
Facultatea de Limbi Străine şi-a început activitatea în septembrie 1964, sub conducerea
decanului, dr. conferenţiar V. Sorbală, dispunând de un colectiv numeros de pedagogi – 62, dintre care doar 4 erau doctori în ştiinţă. Ei activau în componenţa a trei catedre: Limba Franceză,Limbi Germanice, Limbi Romanice şi Clasice. Din anul 1965 Catedra Limbi Romanice şi Clasicea fost reorganizată în trei catedre separate: Filologie Clasică, şef catedră - conferenţiarul N.
Grinbaum, membrii catedrei: S. Misiko, I. Gondelberg, L. Camerzan, E. Cucerova, M. Stamat;
Filologie Spaniolă şi Italiană, șef catedră V. Sorbală, membri ai catedrei dr. conferenţiari N. Rusu,
A. Ivanov, I. Dumbrăvianu, F. Balaban, M. Chirilă, C. Orehudo, E. Lianos; Filologie Franceză, șefcatedră, doctorul în filologie G. Cinclei, membrii catedrei: A. Macarova, L. Varzari, Z. Radu, L.
Ranga, P. Roşca, B. Secrieru, P. Rusu s. a. Catedra Limbi Germanice, condusă de lectorul superior
E. Pilarino, includea lectorii: N. Baleca, V. Gerciu, O. Korotâghina, M. Osvald, Iu. Riaboconi, C.
Titarenco, T. Semionova, S. Averbuh, R. Davidson s.a. Candidații la admitere aveau posibilitatea
să aplice la specialităţile: Limba şi literatura franceză, Limba şi literatura engleză, Limba şi literatura germană, Limba şi literatura spaniolă.
164

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Tabelul nr. 69
Disciplinele predate la secţia Filologie, specialitatea „Limbă şi literatură modernă”1
1964
1975
1984
Nr.
Cicluri și discipline
d/r
Ore
%
Ore
%
Ore
%
1
Discipline sociale şi umanistice
594
16,4
704
15,4
738
15,8
2
Disc. psihologo-pedagogice
200
5,5
236
5,2
294
6,3
3
L. modernă (de bază).
2070 57,0 2282 50,0 2054 43,8
4
L. modernă (a doua limbă)
270
7,4
300
6,6
280
6,0
5
Limba rusă – curs practic
194
4,1
6
Literatura
480
13,2
480
10,5
470
10,0
7
Disc. de lingvistică teoretică
194
5,3
190
4,2
296
6,3
8
Limba latină
260
7,2
120
2,6
120
2,6
9
Traductologie
70
1,5
70
1,5
10 M.T.I.
18
0,5
18
0,4
36
0,8
11 Discipline de specializare
160
3,5
128
2,7
12 Total
3632 100 4560 100 4680 100

Studiile erau realizate conform unui plan de învățământ unic ca structură, însă care era
axat pe limba specialităţii alese. Era prevăzută studierea obligatorie încă a unei limbi străine,dar la libera alegere a studentului. Planul de învăţământ se distingea de planurile altor facultăţi
prin faptul că asigura implicarea activă a studenţilor în procesul de însuşire a limbilor. Pentrulecţii practice şi seminare erau rezervate 65,1% din numărul total de ore de auditoriu, inclusiv,
pentru limba de specialitate mai mult de 40%. În cadrul disciplinelor de lingvistică teoretică
erau predate: Introducere în lingvistică, Lingvistica generală, Introducere în filologia romanică
(germană) etc.
Pentru limba a doua erau prevăzute de la 6% la 7% din numărul orelor de auditoriu.
Conform planului, se mai studiau cursurile: Geografia, istoria şi cultura ţării limbii de specialitate, Tehnica auditivă şi filmul didactic, Cursuri la alegere. Viitorii învăţători de limbă modernă învăţau în mod obligatoriu disciplinele: Psihologia, Pedagogia, Metodica predării limbii moderne.
Absolvenţilor Facultăţii de Limbi Străine li se atribuia calificarea „Filolog. Învăţător delimbă şi literatură (se indica limba de specialitate)”.2 Începând cu anii ’70, odată cu introducerea în planul de învățământ a cursului Teoria şi practica traducerii şi a practicii de traducător, li
se va atribui şi calificarea „Translator”.
Facultatea de Biblioteconomie şi Bibliografie a fost organizată în 1972 în baza Catedrei
Bibliografie şi Bibliologie a Facultăţii de Filologie. Din 1973 în cadrul ei au activat catedrele:
Bibliografie, şef catedră – iniţial A. Kriucikova, ulterior – dr. conferenţiari I. Madan, L. Nikitina,
T. Pavlic; membri ai catedrei – T. Orjehovskaia, L. Karnaeva, R. Kiseliova, T. Pavlik, S. Şelkovenko;
Biblioteconomie, șef catedră – iniţial conferenţiarul A. Bejenari, ulterior, din 1979 – conferenţiarul E. Lupaşcu-Bodrug; membri ai catedrei: lectorul superior G. Paharcova, lectorii N. Zavtur,
M. Cecan, G. Zamkovaia, N. Senokosova, E. Martin, ultimele trei au susţinut în anii ’70-80 tezele
de doctorat.3
Pentru viitorii bibliotecari şi bibliologi era obligatorie însuşirea disciplinelor sociale generale: Istoria PCUS (120 de ore), Filosofia marxist-leninistă (140 de ore), Economia politică (100de ore), Comunismul ştiinţific (80 de ore), dar şi a unor discipline speciale, care aveau o tangenţă
directă cu această profesie: Bazele ateismului ştiinţific şi practica propagandei antireligioase(34 de ore), Estetica marxist-leninistă (50 de ore), Bazele teoriei marxist-leniniste a culturii (36AUSM, F. 1, inv. 4, d. 2635; Учебный план. Специальность 2004 – Романо-германские языки и литература,20 июля 1975 г.; Учебный план. Специальность 2004 – Романо-германские языки и литература, 6июля 1984 г.
2Учебный план. Специальность 2004 – Романо-германские языки и литература / с указанием языка/8. 08.1964 г.
3
AUSM, F. 1, inv. 3, d. 1725, f. 103 – 104.
1

165

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAde ore), Etica marxist-leninistă (32 de ore), Introducere în specialitate (24 de ore), Psihologia (70de ore), Pedagogia (70 de ore), Limba modernă (240 de ore), Dreptul sovietic (36 de ore). Planulde învățământ prevedea asigurarea pregătirii temeinice a bibliotecarilor şi bibliologilor în domeniile istoriei şi literaturii. Istoria URSS era predată pe parcursul a trei semestre în volum de
180 de ore, studenţii susţinând două examene şi un colocviu la această disciplină. Pentru cursul
Literatura sovietică erau repartizate 150 de ore şi pentru Literatura universală contemporană –70 de ore. Ei erau iniţiaţi şi în domeniul ştiinţelor reale şi tehnice, însuşind disciplina Probleme
actuale ale ştiinţelor reale şi tehnice – 106 ore.
Disciplina de profil Biblioteconomie era segmentată în cursurile normative: Curs general, Fonduri de bibliotecă şi cataloage, Organizarea şi gestionarea activităţii bibliotecii,
Metodica lucrului cu cititorii, Istoria biblioteconomiei în URSS şi peste hotare, cursuri care însumau 527 de ore.
În cadrul celei de-a doua discipline de profil Bibliografie erau studiate: Curs general,
Bibliografia literaturii social-politice, Bibliografii de ramură (342 de ore). În total pentru disciplinele de profil erau repartizate 934 de ore sau 23,7% din numărul total de 3944 de ore deauditoriu.
Conform planului de învățământ mai erau studiate disciplinele: Bibliologie şi istoria cărţii, Mijloace tehnice de lucru în bibliotecă, Metode matematice în lucrul de bibliotecă, Informaţie
ştiinţifică şi sisteme informaţionale, Discipline de specializare, Bibliografia ţinutului natal, Istoria
RSSM, Literatura moldovenească – 1033 de ore sau 26,2%.
Studenţii realizau la anul doi practica instructivă în secţia Fonduri şi cataloage – o lună dezile, la anul trei – practica în producţie bibliografică şi la metodica lucrului cu cititorii – 7 săptămâni, la anul patru – practica în producţie metodică, de inspecţie şi informație bibliografică – 7săptămâni. Absolvenţii obţineau calificarea „Bibliotecar - bibliograf”.1
În 1976 cursul normativ Fondurile bibliotecii a fost întregit cu o a doua componentă –Sisteme informaţionale de căutare, pentru el fiind stipulate 230 de ore în loc de 80 de ore. Înlista disciplinelor au mai fost introduse: Bazele informaticii: a) introducere în informatică, b)sisteme automate de gestiune; Istoria universală; Istoriografia şi studiul izvoarelor istoriei URSS;
Studiul izvoarelor istoriei universale.2 Din anul 1975 a fost introdusă specializarea în trei domenii: Biblioteci de masă, Biblioteconomia şi bibliografia literaturii pentru copii, Biblioteconomia şibibliografia ştiinţelor reale. Pentru realizarea specializărilor planul de învățământ mai prevedea, de rând cu discipline de specializare (460 de ore), şi discipline la alegere (285 de ore).
După o practică destul de îndelungată de pregătire în cadrul Facultății de Filologie a filologilor specializaţi în ziaristică, iar din 1975 – a specialiştilor ziarişti, în 1980 la universitate afost organizată Facultatea de Jurnalistică. Procesul didactic era asigurat de colectivele catedrelor Teoria şi Practica Presei de Partid şi Sovietice, şef catedră fiind doctorul habilitat, profesorul
universitar A. Okorokov, membri ai catedrei erau conferenţiarii Gh. Gorincioi și B. Vizitiu, lectorii
superiori S. Orlov și L. Ungureanu, asistentul S. Dumitraş; Catedra Istoria Presei, Radiodifuziunii
şi Televiziunii era condusă de doctorul habilitat, profesorul universitar V. Klobuţki, membri aicatedrei – conferenţiarii D. Covali, I. Sologubenco, asistentul L. Tarasenco; Catedra Redactare şi
Activitate Editorială îl avea în calitate de șef pe conferenţiarul I. Mocreac, membri ai catedrei:
conferenţiarul V. Pojoga, lectorii superiori M. Kraveţ, I. Zatuşevskaia, A. Monastârskaia.3
Planul de învățământ la specialitatea Jurnalistică includea ciclul disciplinelor sociale: întotal 700 de ore sau 15,3% din numărul de 4576 de ore de auditoriu. Erau studiate discipline generale: Limba moldovenească contemporană, Limba rusă contemporană, Limba modernă, Limba
latină, Literatura moldovenească, Literatura rusă şi sovietică, Literatura universală etc. – în total
1796 de ore sau 38,5%. Planul includea discipline de specialitate şi de profil: Introducere în jurnalistică, Bazele ştiinţifice ale propagandei şi metodele lucrului ideologic, Construcţia partinică şiУчебный план. Специальность 2113 – Библиотековедение и библиография, 9 июля 1971 г.
AUSM, F. 1, inv. 4, d. 21060, f. 13.
3
AUSM, F. 1, inv. 3, d. 1725, f. 103.

1

2

166

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

sovietică, Metodica investigaţiilor sociale concrete şi mass-media, Stilistica practică, Redactarea
literară, Istoria ziaristicii ruse etc. – în total 1678 de ore sau 36,7%.
Studenţii jurnalişti realizau practica social-politică de iniţiere, trei practici în producţie şipractica de diplomă în sumă – 29 de săptămâni. Absolvenţii obţineau calificarea „Jurnalist”.1
Pe parcursul anilor 1946-1990 studenţii şi studentele din anii doi-patru de studii de latoate facultăţile şi specialităţile, apţi pentru serviciul militar, erau obligaţi să consacre o zi însăptămână pregătirii speciale militare sau medicale, obţinând: bărbaţii – grad militar, unii dinei chiar fiind încadraţi în serviciul militar, iar femeile – specialitatea „soră medicală pentru apărarea civilă”. De asemenea, toţi studenţii cursurilor întâi şi doi frecventau obligatoriu orele deeducaţie fizică. Obligatoriu la toate facultăţile se preda şi cursul Apărarea civilă (50 de ore).
La toate specialităţile planurile de învățământ prevedeau studierea disciplinelor sociale:
Istoria PCUS, Materialismul dialectic şi istoric, Economia politică, Istoria filosofiei, Comunismulştiinţific, Etica şi estetica marxist-leninistă, Bazele ateismului ştiinţific. Titulari ai acestor cursuri
erau colaboratorii catedrelor universitare Istoria PCUS, Filosofie, Economie Politică, ComunismŞtiinţific şi Ateism Ştiinţific. Aceste discipline au avut o pondere considerabilă în planul de studiu, înglobând practic între 10% şi 15% din numărul total de ore de auditoriu. Hotărârile instanţelor superioare de partid şi guvernamentale cereau obligatoriu ca pregătirea tinerilor
specialişti de înaltă calificare să asigure „însuşirea teoriei marxist-leniniste, educarea lor în
spiritul înaltei conştiinţe comuniste, patriotismului sovietic, prieteniei dintre popoare şi internaţionalismului proletar şi înzestrarea lor cu capacităţi de organizare a lucrului politic de masăşi educativ”.2 În condiţiile trezirii în societate în anii ’70-’80 a spiritelor nonconformiste şi dezvoltării mişcărilor disidente în ţară, decizia privind necesitatea intensificării şi îmbunătăţirii
continue a lucrului ideologic şi politico-educaţional va fi promovată în practică de către liderii
PCUS cu multă insistență. Rezultatele însă nicicând n-au fost cele scontate.
Studiile la USM până în anul 1958 au fost efectuate doar prin secţiile cu frecvenţă la zi.
Din 1946 până în 1991 au absolvit în acest mod universitatea 36.414 de specialişti. De asemenea, la USM a fost organizat învăţământul la secţia serală şi la secţia cu frecvenţă redusă. Secţia
serală a funcţionat până în anul 1970, fiind absolvită de 512 persoane.3 Secţia cu frecvenţă
redusă mai persistă şi în prezent. Până în anul 1991 au absolvit-o un număr semnificativ despecialişti – 19.558.4
Eficacitatea procesului de învăţământ depindea de rezolvarea complexă a sarcinilor: integrarea proceselor instructiv-educative, a activităţii didactice cu lucrul de cercetare ştiinţifică,acumularea planică, sistematică a experienţei metodice şi diseminarea ei, realizarea legăturii
strânse dintre activitatea didactică şi cea practică. Rolul central în atingerea acestui deziderata revenit catedrei, principala verigă în structura universităţii, care realiza nemijlocit procesul
didactic. Catedra a fost filtrul care a asigurat calitatea prelegerilor şi seminarelor la facultate,care a organizat lucrul metodico-didactic şi metodico-ştiinţific, care iniţia direcţiile de cercetare ştiinţifică şi dădea primele verdicte rezultatelor obţinute, care asigura coeziunea membrilor
colectivului pedagogic şi celui studenţesc al facultăţii, succesiunea generaţiilor de profesori
universitari şi propulsarea în domeniile cercetării şi învăţământului a tinerilor asistenţi.
Pedagogul, membrul catedrei, a fost şi va rămâne personalitatea căruia îi revine nemijlocit sarcina să instruiască şi să crească viitorii specialişti. Or, în cadrul USM, problemele privind
selectarea, pregătirea, ridicarea calificării şi a rolului profesorului-pedagog în procesul de instruire şi educare a studentului au fost mereu la ordinea de zi. În pofida realităţilor sovietice
dure, profund ideologizate şi politizate, în colectivul universităţii au ajuns oameni destoinici,
talentaţi. Începând cu prima promoţie, din anul 1950, când 19 din cei 87 absolvenţi ai universităţii au devenit colaboratori ai USM, s-a încetăţenit tradiţia de selectare şi angajare la lucrul
în Universitate a celor mai capabili tineri specialişti. În anii ’80 mai mult de 50% din număAUSM, F. 1, inv. 4, d. 21985, f. 12; Учебный план. Специальность 2027 – Журналистика, 30 июля 1982 г.
Высшая школа. Сборник основных постановлений, приказов и инструкций, c. 46.
3
Poprujnaia P. Op. cit., p. 51.
4
AUSM, Inventar nr.6, 1959 – 1991.
1
2

167

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

rul de 757 de membri ai colectivului didactic al universităţii erau absolvenţi ai USM.1 Aşadar,
Universităţii îi aparţine meritul incontestabil de făuritor al propriilor cadre înalt calificate. La
un sfert de secol de activitate a USM, aici activau în total 484 de pedagogi şi colaboratori ştiinţifici. 225 sau 43,3% din numărul total al colaboratorilor aveau grade ştiinţifice şi titluri didactice.2 Către anul 1980 la universitate lucrau 817 lectori, 54,2% din ei având grad ştiinţific
şi didactic, inclusiv 38 de doctori habilitaţi sau 4,6%, 406 doctori în ştiinţă sau 49,9% .3 În
perioadă anilor ’70-’80 în componenţa corpului didactic universitar a sporit simţitor pondereatinerilor specialişti. În 1980 la universitate lucrau 245 sau 29,8% de colaboratori cu stagiu demuncă mai mic de cinci ani, iar în 1982 – 182 sau 21%.4 Se desfăşura un lucru firesc – schimbarea generaţiilor.
Iniţial activitatea didactico-metodică era organizată şi realizată cu precădere în cadrulcatedrelor. Cum instruirea era axată pe asigurarea acumulării de către viitorii specialişti a unuibagaj de cunoştinţe, prevăzut de programele disciplinelor, membrii catedrelor au fost obligaţi
să se implice în asigurarea suportului didactic pentru realizarea acestui scop: scrierea manualelor, pregătirea şi multiplicarea conspectelor de lecţii etc. La catedre se discutau textele lecţiilor, problemele metodicii examenelor şi colocviilor. În 1949, odată cu iniţierea specializării
studenţilor, profesorii au fost implicaţi în elaborarea programelor cursurilor speciale, ale practicii instructive şi în producţie. Din anul de studiu 1951-1952 la toate facultăţile au fost create
birouri metodice, cărora le-a fost acordată prerogativa să aprobe în prealabil activităţile didactice şi de cercetare ştiinţifică. În anul 1956, pentru a coordona lucrul metodic, a fost organizat
pe lângă prorectorul pentru activitatea didactică biroul metodic universitar.5 Dinamizarea şi
eficientizarea lucrului didactico-metodic la mijlocul anilor ’50 a fost condiţionată şi de faptul
că în anul 1955 la universitate a fost fondată catedra de pedagogie şi psihologie. În septembrie
1968 Consiliul Ştiinţific al universităţii a decis reorganizarea birourilor metodice ale facultăţilor în comisii ştiinţifico-metodice şi a Biroului metodic universitar în Consiliu ştiinţifico-metodic. Condus de prorectorul pentru activitatea didactică, consiliul universitar a avut următoarele
direcţii de activitate: sporirea calităţii predării cursurilor normative; perfecţionarea planurilorde învățământ şi a programelor; fortificarea conducerii şi intensificarea controlului activităţii
pedagogilor, a calităţii procesului didactic; organizarea conferinţelor ştiinţifico-metodice ale
corpului profesoral etc.6 Astfel, după cum menţiona şefa catedrei Pedagogie şi Psihologie, conferenţiarul P. Poprujnaia: „Toate acestea mărturisesc faptul că timpul gândirii metodice a venitşi în instituţiile de învăţământ superior.”7
Pentru eficientizarea pregătirii specialiştilor la USM au fost implementate în procesul
didactic mijloace tehnice de instruire (M.T.I.). În acest context, către anul 1980, 49 de auditorii
au fost înzestrate cu aparate de proiecție a filmelor, 120 de laboratoare, 40 de cabinete didactico-metodice au fost utilate cu M.T.I.8 Randamentul utilizării M.T.I. a sporit odată cu fondarea
în 1976 a laboratorului universitar al M.T.I., care avea în custodia sa, la un an de la organizare, 420 de filme şi 700 de diapozitive utilizabile în procesul didactic.9 Concomitent, au fostiniţiate acţiuni de implementare în procesul didactic a instruirii programate. Primul pas spre
realizarea acestui lucru a fost făcut pe 30 noiembrie 1966. Consiliul Ştiinţific al Universităţii,în şedinţa consacrată special problemei instruirii programate, menţiona că „instruirea programată se consideră a fi unul din mijloacele organizării ştiinţifice a procesului de învăţământ”. Îndecizia adoptată atunci se stipula: consiliile ştiinţifice ale facultăţilor să elaboreze măsuri de
AUSM, F. 1, inv. 3, d. 1725, f. 86-122.
ANRM, F.3186, inv.1, d. 845, f. 4.
3
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 2147, f. 3-6.
4
AUSM, F. 1, inv. 1. d. 2147, f. 6; d. 2547, f. 6.
5
ANRM, F, 3186, inv. 1, d. 262, f. 47.
6
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 751, f. 1-3.
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 730, f. 12.
8
AUSM, F.1, inv. 1, d. 1455, f. 48-49.
9
AUSM, F.1, inv. 1, d. 1782, f. 47-48; d. 2147, f. 24.
1
2

168

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

implementare a instruirii programate; în planurile lucrului de cercetare ştiinţifică să fie fixate
sarcini privind cercetarea chestiunilor teoretice, metodice şi tehnologice din domeniul instruirii programate; în cadrul facultăţilor să fie create catedre ale instruirii programate, care vor
activa pe baze obşteşti, iar pe lingă aceste catedre să fie organizate seminare permanente destudiere a problemelor instruirii programate etc.”1 Pe lângă Consiliul Universităţii a fost creată
comisia ştiinţifico-metodică pentru instruirea programată şi utilizarea M.T.I., a fost organizat
cabinetul universitar ştiinţifico-metodic al instruirii programate.2 Iniţierea instruirii programate a fost binevenită și în concordanţă cu cerinţele timpului. În anul 1972 Consiliul Ştiinţificometodic al universităţii a fost restructurat, incluzând în componenţa sa 13 secţii ştiinţifico-metodice universitare, fondate ca organe de lucru pe domenii.3 În şedinţele periodice ale ConsiliulŞtiinţifico-metodic erau discutate probleme din domeniul activităţii didactice. Consiliul a organizat multiple conferinţe ştiinţifico-metodice universitare şi republicane. Secţiile consiliului
au acordat ajutor catedrelor şi facultăţilor în asigurarea metodică a procesului de instruire şi
educare a studenţilor, de perfecţionare a măiestriei pedagogice a cadrelor didactice, de generalizare şi propagare a experienţei înaintate de lucru a decanatelor şi catedrelor în anumite
domenii etc.4
Universitatea a fost fondată pentru a pregăti cadre din rândul băştinaşilor. Dacă la sfârşitul primului an de studiu 1946 – 1947 moldovenii constituiau doar 12% din contingentul
studenţesc, şi doar jumătate din ei erau vorbitori de limbă moldovenească,5 atunci peste 20
ani, în anul de învăţământ 1966-1967, ponderea lor a sporit până la 56,1%.6 Dar creşterea
componentei naţionale a contingentului studenţesc nu era urmată şi de schimbarea limbii delucru, care, tradiţional, era limba rusă. În cadrul USM, până spre mijlocul anilor ’50, evident seîntâmpla un paradox. Instruirea se realiza exclusiv în limba rusă, dar planurile de învățământ latoate specialităţile acordau un număr semnificativ de ore pentru însuşirea limbii moldoveneşti.
Însă alolingvii nu deveneau vorbitori de limbă moldovenească, în schimb moldovenii excelau
în cunoașterea limbii ruse. V. Casian, I. Andronic, A. Sîrghi, S. Radauţan, A. Moşanu, I. Niculită, I.
Osadcenco, A. Ciobanu, M. Dolgan, N. Matcaş. I. Dumeniuc şi aici mai pot fi enumerate încă zeci
şi sute de nume ale absolvenţilor USM, de obârşie moldoveni, obligaţi să studieze în limba rusă,au devenit specialişti cu renume. Problema limbii de predare a devenit, totuşi, un impedimentîn calea desfăşurării normale a procesului didactic în USM. Băştinaşii, încă sfios, dar se pronunţau deja în anii ’50 în favoarea realizării studiilor în limba maternă. Începând cu mijlocul anilor’60, datorită poziţiei prorectorului pentru activitatea didactică, dr. conferenţiar B. Melnic, în
cadrul USM s-a realizat treptat trecerea la predarea unor cursuri şi în limba moldovenească. Înesenţă, lucrurile însă continuau să se desfăşoare în aceeaşi direcţie – rusificarea băştinaşilor
sau, cum se exprimau promotorii acestei politici, atingerea scopului ca limba rusă să devină „adoua limbă maternă a moldovenilor”.
Calitatea formării tinerilor specialişti era în mare măsură condiţionată de calitatea celorînmatriculaţi la studii. În perioada incipientă de activitate problema centrală pentru USM a fostatragerea la studii a tinerilor. Universitatea şi-a început activitatea didactică având un contingent
de 318 studenţi. În pofida acestui început foarte dificil de recrutare a contingentului studenţesc,rezultatele USM în perioada 1946-1991 au fost remarcabile – peste 56.500 de absolvenţi, specialişti de înaltă calificare.7 Pentru studii la universitate erau selectaţi cei mai pregătiţi absolvenţi aişcolilor medii. Colectivul didactic realiza o amplă activitatea de stimulare şi pregătire a tinerilor
pentru viitoarele studii la universitate: propagarea în rândul elevilor a cultului cunoştinţelor în
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 612, f.186-187.
Ibidem, f. 186-189.
3
Vezi: AUSM, F. 1, inv. 1, d. 2539, f. 228 – 237.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 2547, f. 29 – 31.
5
ASRM, F. 3186, inv.1, d. 13, p. 21.
6
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 646, f, 3.
7
AUSM, Inv.4, absolvenţii U.S.M. 1950-1991, secţia cu frecvenţă la zi; Inv. 6, absolvenţii U.S.M. 1958-1991,secţia cu frecvenţă redusă.
1
2

169

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

cadrul întâlnirilor periodice a profesorilor cu elevii, organizarea zilelor uşilor deschise, crearea
cercurilor şcolare pe lângă catedrele universitare, stabilirea şefiei USM asupra şcolilor din raioanele republicii, organizarea şi asigurarea activităţii şcolilor tânărului matematician, tânărului
chimist, tânărului fizician etc. Din aceeaşi dorinţă de a înmatricula la universitate tineri bine pregătiţi, începând cu anul 1956, pe lângă universitate au fost organizate cursuri pregătitoare serale.
Din anul 1969 a fost deschisă Secţia pregătitoare cu frecvenţă la zi.
Prin organizarea cursurilor şi a secţiei pregătitoare se urmărea realizarea şi a unui alt
deziderat, considerat drept o realizare în domeniul învăţământului superior sovietic – a principiului de clasă: corelarea componenţei sociale a studenţilor cu structura de clasă a societăţii.
În anii ’60 studenţi de obârşie muncitori şi ţărani constituiau 67% din numărul total al studenţilor.1 Importantă pentru succesul activităţii didactice era încorporarea planică şi perseverentă
a studenţilor anului întâi în procesul de instruire. De faptul cum se reuşea încadrarea novicilor
în viaţa multilaterală a colectivelor studenţeşti, acomodarea lor la noile condiții şi la noul ritm
al procesului instructiv depindea trăinicia fundamentului pregătirii ulterioare a specialiştilor.
Începând cu anul 1963, aceşti studenţi primeau „Îndrumarul pentru studenţii anului întâi”, elaborat de către Catedra Pedagogie şi Psihologie. Pentru studenţii anului întâi membrii acestei
catedre ţineau un curs de lecţii privind organizarea ştiinţifică a muncii. Cu acelaşi scop, în 1974
au fost introduse la toate specialităţile cursurile normative: Introducere în specialitate, Bazele
informaticii, bibliologiei şi biblioteconomiei 2. Procesul de instruire a studenţilor se realiza în
cadrul orelor auditoriale, pentru care urma să fie utilizate 60% din bugetul de timp al studentului, şi prin lucrul individual al studentului, pentru care se prevedea un cuantum de 40% dinbugetul de timp al studentului. Pe măsura încetăţenirii practicii de implicare a studenţilor îndiverse activităţi extrauniversitare – la lucrările agricole, în detaşamentele studenţeşti în perioada celui de-al treilea semestru de muncă etc. realizarea proporţiei de 6/4 devenea tot mai
problematică. Din an în an realizarea programelor de studiu se asigura prin reducerea vacanţei
de iarnă de la trei la o săptămână, prin depăşirea normei de 36 de ore de curs săptămânale şi
prin fixarea sarcinii studenţilor de a studia de sine stătător o bună parte din temele cursurilor
normative. Din aceste considerente, dar şi din alte cauze, colectivul didactic universitar a fostobligat să se ocupe mai intens de organizarea lucrului individual al studenţilor.
Problema în cauză a generat iniţierea unor studii sociologice, realizarea multiplelor conferinţe ştiinţifico-metodice, inclusiv, în anul 1969, a Conferinţei ştiinţifico-metodice republicane, care avea drept generic organizarea lucrului individual al studenţilor, conferință repetată
în anul 1982. De obicei, discuţiile finalizau cu concluziile că lucrul individual al studentului
este de o importanţă majoră și că acesta necesită să fie planificat, direcţionat şi dirijat.3 O nouăîncercare de a rezolva această problemă a fost întreprinsă la începutul anilor ’80. Au fost elaborate planuri didactice de lucru, în care pentru prima oară a fost introdusă şi rubrica „Lucrul desine stătător”. Spre exemplu, studenţii Facultăţii de Istorie urmau să îndeplinească pe parcursulîntregii perioade de studii lucru individual în volum de 3.430 de ore, inclusiv la disciplinele sociale 380 de ore şi 700 de ore la specialitate. În mediu, studentului i se fixa sarcina să realizeze,
pe lângă cele 36 ore de auditoriu, încă 22 de ore de lucru de sine stătător sau zilnic să muncească încontinuu 9 ore.4 Intenţia întreprinsă în 1984 era lăudabilă, dar nu şi realizabilă. Situaţia va
fi rezolvată parţial în procesul reformei învăţământului superior, iniţiate în 1987. Planurile destudii din anul 1988 au redus săptămâna de lucru la cinci zile lucrătoare şi numărul orelor deauditoriu săptămânale la 28-30, iar la anul patru şi cinci de studii – la 24-22.5
Făcând la începutul anilor ’80 un bilanţ al realizărilor în domeniul învăţământului public, organele superioare de partid şi de stat au atras atenţia asupra faptului că „în procesulde învăţământ nu întotdeauna sunt implementate cele mai noi realizări ale ştiinţei, tehnicii şiПопружная П. Ук. соч., с. 78.
Высшая школа. Сборник основных постановлений, приказов и инструкций. T. 1, с. 168-170.
3
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 751. f. 2; d. 1155, f. 24 etc.
4Учебный план. Рабочий. Специальность 2008 – История, 1983 г.
5Учебный план. Рабочий. Специальность 02.07 – История, 1988 г.

1
2

170

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

culturii”.1 Colectivul profesoral al USM, în condiţiile realizărilor tot mai evidente a noii faze arevoluţiei tehnico-ştiinţifice, stimulat şi de acest imbold al instanţelor superioare, și-a înteţit în
prima jumătate a anilor ’80 activitatea de implementare a noilor realizări tehnico-ştiinţifice înprocesul didactic. Revizuirea şi rescrierea în această perioadă a planurilor de învățământ s-a
soldat cu extinderea semnificativă la facultăţile de Matematică, Fizică, Chimie, Economie a studierii disciplinei M.E.C şi programare, care a fost completată cu compartimentele: Informatica,
Mini- şi macrocomputere, Pachete de programe aplicative etc. Planurile de învățământ, implementate începând cu anul 1982, prevedeau predarea obligatorie la toate specialităţile a noului
curs M.E.C. şi programarea în volum de 36 de ore. Transformări esenţiale se vor produce însămai târziu, spre sfârşitul anilor ’90 - începutul mileniului trei.
Colectivul primar, în cadrul căruia era realizat procesul de instruire, a fost grupa academică. În prima perioadă de funcţionare a universităţii, funcţia conducătorului de grupă nu
exista. Dar o parte din profesori erau numiţi în calitate de conducători ai orelor de informaţie
politică în grupele academice. Această funcţie adesea o suplineau şi studenţii cursurilor superioare ai secţiei Istorie. Din anii ’50 grupa academică era dirijată nemijlocit de conducătorul
grupei – un cadru didactic şi de şeful grupei – un student, ambii confirmaţi în funcţii prin ordinul rectorului. În activitatea lor ei erau secundaţi de către organizatorul comsomolist şi cel
sindicalist. Instituţia conducătorilor grupelor didactice, care a funcţionat decenii, a lăsat urme
profunde în soarta studenţilor, contribuind esenţial la acomodarea şi încadrarea lor în mediul
universitar, în procesul de studii şi în formarea lor ca tineri specialişti. Secundat de triumviratul
grupei, acesta controla frecvenţa orelor de curs în vederea reducerii absenţelor nemotivate,reuşita curentă şi pregătirea sesiunilor de examene, stimula ajutorul colegial în grupă atât laînvăţătură, cât şi în viaţa cotidiană, îndemna şi contribuia la organizarea unui mod de viaţă
sănătos al studenţilor în cămine, îi implica în activităţi sportive, culturale, civice. Prezenţa înviaţa studenţească a conducătorului grupei academice a fost generată, bineînţeles, de hotărârea şi dorinţa instanţelor de partid şi administrative de a dispune de o pârghie, prin care să ţinăsub control masele studenţeşti, dar majoritatea conducătorilor de grupă prin acţiunile lor, princomportamentul lor şi-au câştigat reputaţia de oameni de omenie, despre care foştii absolvenţi
ai USM îşi amintesc cu căldură şi recunoştinţă.
Această analiză succintă şi parţială a activităţii didactice din cadrul Universităţii de Stat
din Chişinău pe parcursul a 45 de ani ne permite să constatăm următoarele: colectivul profesoral, în pofida vicisitudinilor timpului şi adesea a imposibilităţii înlăturării presiunii ideologice şipolitice a celor de la putere, şi-a îndeplinit misiunea cu demnitate și profesionalism, a instruit şia educat zeci de mii de specialişti cu studii superioare în cele mai diverse domenii. Regimul şi-alăsat amprenta asupra desfăşurării procesului de învăţământ, asupra conţinutului cunoştinţelor acumulate de studenţi, îndeosebi în domeniul ştiinţelor umanistice, dar totuşi majoritatea
acestei cohorte de intelectuali au fost capabili să asigure prin activitatea lor de specialişti înalt
calificaţi progresul cultural, economic şi social al ţinutului natal. Acest lucru este confirmat și
mai pregnant de activitatea ştiinţifică a savanţilor Universităţii de Stat din Chişinău.
O parte componentă semnificativă a activității cadrelor didactice de la USM a fost cercetarea ştiinţifică. Regulamentul, adoptat de Consiliul Comisarilor Narodnici al URSS din 18
februarie 1944, indica: „Dezvoltarea multilaterală a activităţii de cercetare ştiinţifică este obligaţiunea directă a instituţiilor de învăţământ superior, căci fără lucrul ştiinţific de cercetare
nu este posibilă pregătirea cadrelor didactico-ştiinţifice şi ridicarea calificării lor”.2 Conform
directivelor Ministerului Învăţământului Superior al URSS activitatea ştiinţifică a USM urmasă se desfăşoare în direcţiile: cercetări teoretice şi experimentale cu caracter general ştiinţific;
rezolvarea problemelor tehnico-ştiinţifice importante pentru economia naţională; îndeplinirealucrărilor ştiinţifice de cercetare la comanda ministerelor, întreprinderilor etc.3
Ibidem, p. 3.
Высшая школа. Основные постановления, приказы и инструкции, с. 213.
3
Ibidem, p. 214.
1
2

171

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVABineînţeles, în primii ani de activitate, în lipsa unei baze materiale adecvate şi a cadrelor
universitare, nu putea fi vorba de organizarea unor cercetări ştiinţifice multilaterale și de amploare. Totuşi, prezenţa în cadrul colectivului didactic a unui academician, a trei profesori universitari, a zece conferenţiari, doctori în ştiinţă1 a permis iniţierea unor investigaţii ştiinţificechiar din primul an de studii (1946-1947). În acel an au fost identificate 24 de teme de cercetare ştiinţifică, 14 dintre ele fiind consacrate problemelor din domeniul economiei, istoriei şi culturii Moldovei. Aceste teme, fiind completate cu alte teme de cercetare din domeniile chimiei,
fizicii, matematicii, au fost încadrate în primul plan cincinal (1946-1950) de dezvoltare a ştiinţei la USM.2 Pentru realizarea cercetărilor ştiinţifice în primul an de studii au fost alocate 65 demii ruble, o sumă nesemnificativă, mai degrabă, cum menţiona rectorul universităţii I. Leonov,simbolică.3 Finanţarea investigaţiilor ştiinţifice treptat se va ameliora. Pentru procurarea echipamentului didactico-ştiinţific în primii patru ani bugetari au fost cheltuiţi deja 1.641.637 deruble, care, având în vedere valoarea rublei, era încă o sumă modestă.4 Important pentru desfăşurarea cercetărilor ştiinţifice a fost confirmarea de către Ministerul Învăţământului Superior
al URSS a dreptului universităţii de a publica, începând cu anul 1948, „Analele ştiinţifice” ale
USM.
Din anul 1947 a fost iniţiată implicarea studenţilor în cercetarea ştiinţifică. Prin hotărârea Consiliului Ştiinţific al universităţii din 7 octombrie 1947 a fost organizată SocietateaŞtiinţifică Studenţească, fiind create secţii ale S.Ş.S. în cadrul facultăţilor şi pe lângă Catedra
Marxism-leninismului. Din anul 1948 a început să funcţioneze Consiliul universitar al S.Ş.S.,
care dirija activitatea consiliilor ştiinţifice studenţeşti ale facultăţilor, organiza conferinţele ştiinţifice studenţeşti, asigura conlucrarea studenţilor USM cu studenţii altor instituţii de învăţământ din ţară etc. În cadrul cercurilor ştiinţifice studenţii erau iniţiaţi în tainele cercetării, îşiînsuşeau metodele şi metodologia efectuării lor. Pentru mulţi dintre ei acest fapt a servit ca pistă de lansare în activitatea de cercetare ştiinţifică profesională. Probabil, nu ar fi o exagerare să
afirmăm că 99,9% din absolvenţii universităţii, selectaţi pentru a lucra în cadrul universităţii,s-au manifestat obligatoriu în cadrul S.Ş.S. Actualul m.c. al A.Ş. D. Dragnev, sub îndrumarea profesorului M. Munteanu, şi-a ales domeniul de activitate la mijlocul anilor ’50, căruia i-a închinat
activitatea de o viaţă – istoria Moldovei medievale. Profesorul universitar, doctorul habilitat I.
Niculiţă şi-a manifestat predilecţia pentru arheologie în cadrul cercului ştiinţific studenţesc. Ca
membru al S.Ş.S., el a fost delegat să participe la conferinţa ştiinţifică studenţească la cea mai
prestigioasă instituţie din ţară – Universitatea de Stat din Moscova „M. Lomonosv”. F. Caragea
şi-a manifestat ataşamentul faţă de orientalistică iniţial în cadrul cercului ştiinţific studenţesc,reprezentându-l în 1963 cu brio la conferinţa ştiinţifică studenţească din oraşul Lvov. În acelaşi
mod, activând în S.Ş.S., au descoperit calea spre tărâmul ştiinţific viitorii doctori habilitaţi, profesori universitari A. Moşanu, C. Sibirski, I .Geru, A. Liseţki, I. Osadcenco, L. Panasiuk, A. Sâciov,
P. Soltan, I. Vaintraub, V. Şalaru, V. Isac ş.a. La sfârşitul anilor ’60 – începutul anilor ’70, studenţii
au fost implicaţi tot mai insistent în realizarea cercetărilor şi lucrărilor ştiinţifice planificate,fiind atraşi în efectuarea unor lucrări bugetare sau în bază de contract. În anul 1976 la toate specialităţile a fost introdusă disciplina de specializare Bazele cercetării ştiinţifice.5 În anul
1977, 389 de studenţi au fost implicaţi în 51 din cele 59 de teme pe bază de contract, cercetate
în universitate.6 În cadrul Facultăţii de Fizică a fost organizat Biroul Studenţesc de Construcţie.
Altă formă efectivă de participare a studenţilor la lucru ştiinţific au fost Birourile Studenţeşti decercetare Ştiinţifică. La Facultatea de Matematică în 1975 a fost întemeiat, în calitate de experienţă, Institutul Studenţesc de Cercetare Ştiinţifică în Cibernetică.7 Către anul 1977 în cadrul
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 10, f. 12.
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 8, f. 35-38.
3
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 23, f. 52.
4
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 77, f. 1.
5
AUSM, F.1, inv. 1, d. 1560, f. 27.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1782, f. 63-64.
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1447, f. 44.
1
2

172

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

lui activau peste o sută de studenţi, valorificând 25.000 ruble.1 La începutul anilor ’80 a fostcreat Consiliului pentru activitate tehnico-ştiinţifică a tineretului. Astfel, stimulând studenţii săîmbine învăţământul cu lucrul ştiinţific, erau educaţi şi instruiţi cei care urmau să devină forţa
motrice a ştiinţei universitare.
Odată declanşată, activitatea ştiinţifică în cadrul USM treptat a luat amploare. În anul
1948 erau cercetate 32 de teme, în anul 1949 – 50 de teme, inclusiv 29 de teme consacrate
problemelor Moldovei. 67 sau 65,7% din cei 102 colaboratori, titulari ai universităţii, erau implicaţi în cercetări ştiinţifice.2 Începând cu anul de studii 1952 -1953, în scopul eficientizării
lucrului de cercetare ştiinţifică, s-a purces la reducerea treptată a numărului mare de teme şiconcentrarea cercetărilor asupra celor mai importante dintre ele. Facultăţilor şi catedrelor le-afost pusă sarcina să elaboreze direcţii complexe unitare de cercetare, să coordoneze cercetările
ştiinţifice cu alte instituţii de învăţământ, ştiinţifice, economice din republică şi din ţară, să colaboreze cu ele atât în efectuarea cercetărilor, cât şi în implementarea rezultatelor obţinute în
producţie, în activitatea didactică.3 Stabilirea unor direcţii prioritare de cercetare ştiinţifică adevenit posibilă spre mijlocul anilor ’50 datorită faptului că între cadrele didactice s-au evidenţiat deja specialişti-lideri, capabili să organizeze şi să coordoneze abordarea de către colectivele catedrelor, laboratoarelor de cercetare ştiinţifică a unor probleme şi sarcini de anvergură.
Academicianul N. Dimo a organizat cercetarea complexă a solurilor Moldovei. Sub conducerea
doctorului habilitat, prof. universitar A. Ablov s-au desfăşurat cercetări în domeniul chimiei
compuşilor complecşi. La Catedra Chimie Organică profesorul universitar G. Lazurevski a întemeiat direcţia de cercetare „Chimia compuşilor naturali”. Doctorul în ştiinţe fizico-matematice,conf. M. Kot a implicat iniţial Catedra Fizică Experimentală în efectuarea cercetărilor teoreticeşi experimentale într-unul din cele mai importante domenii ale ştiinţei contemporane: fizica şichimia semiconductorilor4 etc.
La universitate în anul 1954 a fost instituită funcţia de coordonator al activităţii de cercetare ştiinţifică – prorector pentru lucru ştiinţific. Primul care a ocupat acest post a fost doctorul
în istorie, conf. A. Malikov. Ulterior, funcția dată a fost suplinită de profesorul universitar, dr. habilitat V. Klimenco, de profesorul universitar N.Belkin, de conferenţiarul universitar B.Melnic,
de profesorul universitar A.Sâciov, de profesorul universitar F. Pasecinic, de conferenţiarul universitar P.Chetruş. Prin activitatea lor ei au dat procesului de cercetare ştiinţifică la universitate
un caracter sistemic şi bine direcţionat.
Iniţial, în cadrul USM erau cercetate doar teme bugetare. Din anul 1952 a fost implementată şi practica realizării lucrărilor ştiinţifice în bază de contract. La facultăţile experimentale,începând cu anii ’60, acest tip de cercetări prevalau asupra temelor bugetare. Cercetări în bazăde contract au fost efectuate în 1966 în sumă de 73 mii de ruble, în 1971 – în valoare de 251 mii
de ruble.5 În 1980 valoarea investigaţiilor în bază de contract a fost de 1,233 mln. de ruble, pecând cea în baza finanţărilor bugetare – de 672,6 mii de ruble.6 Peste şapte ani valoarea lucrărilor efectuate în bază de contract a atins cifra 2 mln. ruble.7 Lucrări ştiinţifice în bază de contract
au fost efectuate, începând cu anii ’70, şi în domeniul ştiinţelor umanistice. Doctorul în istorie,
conferenţiarul universitar I. Niculiţă a fost primul reprezentant al tagmei istoricilor care a organizat şi a efectuat cercetări arheologice în bază de contract în situl „Orheiul Vechi”. Acţionândîn scopul realizării în practică a sarcinii de sporire a eficacităţii lucrului ştiinţific, rectoratul ainiţiat unirea eforturilor specialiştilor din diferite domenii ale ştiinţei. În anul 1976, în scopul
asigurării studierii complexe a problemei „Ocrotirea naturii şi utilizarea raţională a bogăţiilor
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1782, f. 65.
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 37, f. 50.
3
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 144, f. 109; Высшая школа. Основные постановления, приказы и инструкции,с. 215.
4
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 401, f. 1.
5
Poprujnaia P. op. cit., p. 173.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 2351, f. 3, 5.
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 3879, f. 62.
1
2

173

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

naturale”, a fost constituit Consiliul Coordonator al facultăţilor de Biologie şi Pedologie, Chimie,
Matematică, Juridică şi al Centrului de Calcul pe problema în cauză1. În mai 1978 a fost organizat Consiliul coordonator al facultăţilor de Economie, Biologie şi Pedologie, Drept, Chimie, care
au colaborat în rezolvarea problemelor de producţie, organizaţionale, de drept, agrotehnice dinraionul Râbniţa.
Pentru a coordona lucrările de cercetare ştiinţifică prin contract cu diferite instituţii şiîntreprinderi şi în legătură cu sporirea considerabilă a volumului investigaţiilor ştiinţifice şipentru asigurarea dirijării mai efective a acestor activităţi, în anul 1971 şi-a început activitatea
Sectorul pentru Ştiinţă,2 transformat în anul 1973 în Secţia pentru Ştiinţă.
CC al PCUS şi CM al URSS în martie 1987 au adoptat hotărârea „Despre sporirea roluluiştiinţei universitare în accelerarea progresului tehnico-ştiinţific, creşterea calităţii pregătirii
specialiştilor.” În conformitate cu această hotărâre, USM a fost inclusă în numărul instituţiilor de învăţământ superior-pilot ale ţării, cercetările ştiinţifice ale căreia aveau o importanţă
esenţială pentru economia naţională. Pentru această decizie, într-adevăr, a existat un temeisolid. În a doua jumătate a anilor ’80 ai sec. al XX-lea, USM era coexecutantă a trei programeştiinţifico-tehnice unionale, care erau realizate în concordanţă cu hotărârea Comitetului de Statpentru Ştiinţă şi Tehnică: a programului complex pentru progresul ştiinţifico-tehnic al ţărilor
membre ale CAER-ului; a programului unional interuniversitar „Procesoare optice”; a trei programe republicane ştiinţifico-tehnice interramurale; a programului complex al MinisteruluiÎnvăţământului Superior al URSS „Omul şi mediul încunjurător”; a programului ştiinţifico-tehnic ramural „Colaborarea interramurală”; a 32 de teme coordonate de A.Ş. a URSS, a 2 teme
coordonate de A.Ş. a RSSM Aceste cercetări erau efectuate de colectivul profesoral-didactic,
de aspiranţi şi studenţi organizaţi în cadrul a 70 de catedre, de lucrători ştiinţifici şi ingineri aiSecţiei Cercetări Ştiinţifice, ai celor 4 laboratoare pe problemă şi ai unui laborator de ramură, ai
Observatorului Astrofizic, ai B.S.C.T. „Optoelectronica” şi ai Centrului de Calcul.
Pentru a asigura realizarea hotărârii din martie 1987 în domeniul cercetării ştiinţifice,prin ordinul rectorului a fost constituit Departamentul Cercetări Ştiinţifice – o structură mult
mai complexă, cu prerogative şi funcţii mult mai extinse, condusă nemijlocit de prorectorul
pentru ştiinţă. În anii următori au fost realizate şi alte restructurări în domeniul cercetare.
O deosebită importanţă pentru dezvoltarea cercetărilor ştiinţifice a avut-o implementarea maşinilor electronice de calcul (M.E.C.) în procesul didactic şi ştiinţific şi dezvoltarea matematicii cibernetice. Debutul activităţilor în această direcţie s-a produs la sfârşitul anilor ’50începutul anilor ’60 prin punerea la dispoziţia studenţilor, aspiranţilor şi lectorilor a primelormaşini de calcul, prin organizarea în 1962 a Centrului de Calcul, prin întemeierea primei structuri speciale pentru stimularea utilizării tehnici de calcul – Laboratorul M.E.C. în componenţa atrei persoane: şef de laborator, programator şi laborant.3 Odată cu fondarea Centrului de Calcul
universitar, a laboratorului de cercetări ştiinţifico-metodice în domeniul ciberneticii, care aveau
în componenţă 21 de colaboratori, a fost posibilă elaborarea pachetelor de programe aplicative,
utilizabile pentru instruirea studenţilor în domeniul informaticii şi pentru desfăşurarea investigaţiilor ştiinţifice, organizarea în 1976 a laboratorului didactico-metodic universitar pentru
implementarea în procesul didactic a mijloacelor tehnice – paşi importanţi în domeniul dat.
Dezvoltarea furtunoasă în anii ’80 a informaticii şi a maşinilor electronice de calcul, apariţia
maşinilor electronice de calcul personale – a computerelor, a generat necesitatea organizării
instruirii cadrelor didactice, a studenţilor tuturor facultăţilor în domeniul utilizării noii tehnici
în scopuri didactice şi de cercetare. A fost elaborat Programul complex de computerizare a USM
pentru perioada 1987-1995 şi a fost creat Consiliul USM pentru computerizare.4
A favorizat sporirea calităţii şi eficienţei investigaţiilor ştiinţifice includerea în anii ’60
în colectivul ştiinţifico-didactic al universităţii a unei generaţii de savanţi tineri, absolvenţi ai
AUSM, F.1, inv. 1, d. 1560, f. 133.
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 906, f. 8.
3
AUSM, f. 1, inv. 1, d. 906, f. 52.
4
AUSM, F. 1. inv. 1. d. 4057, f. 34.
1
2

174

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

facultăţilor şi doctoranturii universităţii, posesori ai gradului de doctor în ştiinţe: I. Vaintraub,
A. Puşnec, A. Simaşchevici, G. Casian, L. Panasiuc, V. Şalari, A. Sâciov, A. Ciobanu, I. Osadcenco, I.
Mocreac, I. Dumeniuc, N. Matcaş, S. Chirca, V. Marin, Gh. Dodiţă, C. Dobrovolschi, N. Samusi, M.
Cerdivarenco, A. Palistrant, A. Sârghi, I. Andronic, G. Sorokin, C. Sibirski, B. Gamurari, A. Stahi,
P. Chetruş, N. Barb[, I. Dediu, A. Robu, M. Sâtnic, I. Niculiţă, E. Podgradskaia, F. Caragea, ş.a. La
universitate a fost instituit Consiliul tinerilor savanţi şi specialişti, care a iniţiat crearea „colectivelor complexe de creaţie a tinerilor savanţi”, implicate în rezolvarea problemelor importantepentru economia naţională.1
O modalitate originală de a spori randamentul lucrului ştiinţific la USM, implementată tot
în ani ’80, a fost deschiderea filialelor unor catedre în instituţiile de cercetare ştiinţifică ale A.Ş.
a RSSM, în întreprinderile industriale din oraş.
Un ultim efort, întreprins de către conducerea universităţii în scopul eficientizării lucrului ştiinţific, a fost decizia de a forma consilii de coordonare pentru principalele direcţii ştiinţifice: activizarea factorului uman în dezvoltarea socială; fenomene fizice în semiconductori
şi dielectrici; utilizarea raţională şi reproducerea resurselor naturii vii a Moldovei; studierea
comparativ-tipologică a limbilor; elaborarea recomandărilor privind modernizarea sistemului de învăţământ în şcoală şi în instituţii de învățământ superior.2 Dar dezagregarea URSS agenerat o nouă stare de lucruri, care va condiţiona alte modalităţi de abordare a problemelordezvoltării cercetărilor ştiinţifice la Universitatea de Stat din Moldova.
Activitatea de cercetare ştiinţifică la USM, la fel ca şi în întreaga ţară, a fost pe parcursulîntregii perioade sovietice supusă influenţelor ideologice şi politice3. Savanţilor le era permis un
singur suport metodologic – teoria marxist-leninistă, emanaţie a lucrărilor aşa-numiţilor „clasici” – K. Marx, F. Enghels, V. Lenin, I. Stalin, a hotărârilor plenarelor şi congreselor PCUS, PCRM,
lucrărilor epigonilor – N. Hruşciov, L. Brejnev, Iu. Andropov, C. Cernenco etc. Pentru această
perioadă a fost caracteristică axarea planurilor de cercetare ştiinţifică, totalizarea acestor activităţi pe anumite evenimente politice: congrese ale partidului, aniversări ale liderilor comunişti, ale puterii sovietice, ale revoluţiilor etc. Un simplu exemplu: în anul de studii 1969-1970,
consacrat centenarului de la naşterea lui V. Lenin, au fost susţinute 7 teze de doctor habilitat
şi 36 de teze de doctor în ştiinţă.4 Cel mai mult au fost expuse acestei influenţe vătămătoare şi
coruptibile ştiinţele sociale şi umanistice, îndeosebi studiile consacrate epocii contemporane.
Mii de articole, sute de monografii, lucrări didactice – rezultatul muncii catedrelor Istoria PCUS,
Materialismul Dialectic şi Istoric, Economie Politică, Comunism Ştiinţific, Ateism Ştiinţific, Istoria
URSS etc. – au astăzi o valoare incertă, necesită o revizuire critică profundă, căci printre tonelede neghină, fără îndoială, sunt şi boabe de grâu bun. Ele îşi aşteaptă cercetătorii, care vor descoperi cauzele ce explică fenomenul imbecilizării nu doar a maselor, dar şi a elitelor din societatea sovietică. Or, în pofida inadvertenţelor şi insinuărilor, activitatea ştiinţifică a USM poate fi
caracterizată de pe poziţiile zilei de azi doar pozitiv, pentru că, chiar şi lucrările în care au fostadmise falsuri sau denaturări voite sau nevoite, sunt utile pentru anumite concluzii şi învăţături în vederea dezvoltării ştiinţei în viitor. Lecţiile învățate din experienţele negative adesea
sunt mai de preţ decât cele învățate în baza experienţelor pur pozitive.
Realizările savanţilor USM au fost mereu recunoscute de opinia ştiinţifică republicană,unională şi chiar internaţională. Profesorul universitar A. Ablov, specialist în domeniul chimiei
anorganice a fost invitat în anii ’50 şi a participat la simpozioane internaţionale, inclusiv în
S.U.A. Lucrarea monografică a profesorului A. Şur „Chimia compuşilor macromoleculari”, realizată în anul 1969, a fost utilizată, practic, în toate instituţiile de învăţământ superior din
fosta URSS în calitate de suport didactic. Dar, cum relata rectorul V. Cepurnov, lucrarea a fost
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 2970, f. 79.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4057, f. 81.
3Академик Б. Н. Пономарев. Задачи исторической науки и подготовка научно-педагогических кадровв области истории. În: Вестник Академии Наук СССР, февраль 1963, 2, с. 2-37.
4
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 646, f. 89; d. 845, f. 7 – 8; d. 1455a, f. 4.
1
2

175

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

tradusă în limba engleză şi publicată în S.U.A. cu un an înainte de a fi publicată în RSSM1 – unfapt trist, caracteristic epocii. Participarea savanţilor universitari la simpozioane, conferinţe,congrese ştiinţifice în ţară şi în lume, efectuarea stagiilor în instituţii de învăţământ superior şide cercetări ştiinţifice de peste hotarele republicii şi ale ţării a devenit în deceniile şapte-opt opractică destul de răspândită. Totuşi, şi în această perioada, o problemă majoră era considerată
contracararea ideologiei burgheze. Prin ordinul rectorului Nr. 140, din 1 septembrie 1981 toţicei care urmau să plece peste hotare, erau obligaţi să frecventeze un curs de lecţii (50 de ore)de pregătire ideologico-politică.2 În cadrul USM au fost organizate pe parcursul anilor multiple
conferinţe ştiinţifice cu participarea savanţilor din străinătate. Prezenţa lor era o mărturie vădită a recunoaşterii prestigiului şi a rezultatelor obţinute de savanţii şi profesorii universitari.
Veridicitatea acestei concluzii o confirmă analiza direcţiilor centrale în activitatea ştiinţifică acolectivului Universităţii de Stat din Chişinău.
Referindu-ne la știinţele umanistice, putem afirma cu toată certitudinea că Facultatea
Istorie şi Filologie era considerată drept detaşamentul de şoc al PCUS în lupta pentru cauza
comunismului. Aici erau forjate cadrele chemate să promoveze politica partidului, să realizezelucrări ştiinţifice, în care să fie demonstrat că omenirea are o singură cale, ce o va duce spre
viitorul luminos – calea marxist-leninistă. În faţa ştiinţelor istorice şi filologice era fixată decătre puterea sovietică şi de partid nu o ipoteză sau alta, pe care savanţii erau obligaţi să ledemonstreze, căutând argumente în arhive, în siturile arheologice, cronici şi letopiseţe, creaţia
populară orală sau în opere ale predecesorilor etc., dar era o axiomă, care obligatoriu trebuia
să servească drept coroană pentru orice lucrare: motorul progresului este lupta de clasă, iar
locomotiva istoriei sunt revoluţiile, ultima fiind cea socialistă. Deci, se cerea ca orice studiu să
fie realizat obligatoriu prin prisma luptei de clasă, de pe poziţiile partinităţii, în strictă concordanţă cu metodologia marxist-leninistă. Cazul Universităţii de Stat din Chişinău, în special al
Facultăţii de Istorie şi Filologie, avea specificul său. Istoricilor şi filologilor le-a fost pusă în faţăîncă o problemă, care, din perspectivele generale ale ştiinţei sovietice, apărea drept un caz particular, dar care era crucială pentru populaţia băştinaşă a RSSM – problema moldovenismului şi
legitimităţii încorporării Basarabiei în componenţa URSS, existenţei în Basarabia a unui popordistinct de cel românesc, cu o istorie deosebită, care vorbeşte o limbă deosebită de cea română
– poporul moldovenesc şi limba moldovenească.
Secţia Istorie, avându-i în perioada de constituire drept conducători pe doi adepţi înflăcăraţi ai moldovenismului – Ia. Grosul şi N. Mohov – a fost atrasă în lucrul de inventare şi
fondare a argumentelor care să facă această concepţie plauzibilă. Temele, incluse în primul
plan de cercetări ştiinţifice pentru anii 1946-1950, reliefau clar la acel început de cale sarcina de a legitima concepţia „moldovenismului primitiv”. Ia. Grosul şi-a planificat drept temă decercetare „Moldova în componenţa Imperiului Rus (1812-1900)”, V. Senkevici a abordat tema
„Rolul slavilor în formarea poporului moldovenesc şi crearea statului moldovenesc”, N. Mohov– „Moldova în timpul lui Ştefan cel Mare”, I. Meşceriuc – „Colonizarea Basarabiei în sec. al XIXlea”, „Relaţiile moldo-ruso-ukrainene” (N. Mohov, V. Senchevici). După angajarea la serviciu în1947 a colaboratorilor M. Munteanu, R. Engelgardt, A. Mirchind ş.a., în cadrul secţiei s-a produso oarecare diversificare a tematicii cercetărilor ştiinţifice. Lectorul superior M. Munteanu ainiţiat cercetarea unei teme, pe care ulterior o va aborda decenii la rând: „Problema relaţiilor
agrare în Basarabia”. R. Enghelgardt şi A. Mirchind au fost cei care au pus începutul studierii în
cadrul USM a unor teme din domeniul Istoriei Universale. Cum una din sarcinile puse în faţa colectivului secţiei Istorie în primii ani de activitate a universităţii era ridicarea calificării corpului
didactic, practic, temele cercetărilor ştiinţifice au fost organizate astfel, încât să finalizeze prinelaborarea disertaţiilor. R. Enghelgardt, M. Munteanu, A. Mirkind, V. Storojuc, N. Bregovskaia
au reuşit astfel în anii ’50 să scrie şi să susţină tezele de doctor în ştiinţe istorice. Se părea căîn cadrul secţiei Istorie problema cadrelor deținătoare de grad ştiinţific către sfârşitul anilor
1
2

AUSM, F. 1, inv. 1.
AUSM, F. 1. inv. 1, d. 2539, f. 134.

176

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA’50 a încetat să fie una stringentă. În anii ’50, concomitent cu realizarea disertaţiilor, au fostefectuate de către membrii secţiei şi alte lucrări, pretinse ştiinţifice, prin intermediul cărora s-adesfăşurat, sub conducerea organelor de partid şi de stat, activitatea de sovietizare a spiritelor
populaţiei băştinaşe, de inoculare în conştiinţa basarabenilor a concepţiei moldovenismului, aideii privind frăţia de veacuri a moldovenilor cu poporul rus, a sentimentului de pioşenie faţăde poporul, care s-ar fi jertfit permanent pentru emanciparea lor de sub jugul otoman, iar în
secolul al XX-lea de sub jugul boierilor români etc. Ia. Grosul, N. Mohov şi M. Munteanu au fost
implicaţi în realizarea primei lucrări întitulate „Istoria Moldovei”, apoi al suportului didactic„Studii de istoria Moldovei”, prin care a fost declanşat procesul metodic de denaturare a adevărului istoric şi de convertire a românilor basarabeni, în primul rând, a tineretului studios ladogmele stalinismului. În anul 1954 membrii secţiei au realizat volumul al III-lea integral, încare au fost publicate primele mostre de abordare a problemelor de istorie a Moldovei, scrise
în strictă concordanţă cu cerinţele ideologiei comuniste.1
În legătură cu unirea USM cu Institutul Pedagogic de Stat „Ion Creangă” situaţia în cadrul secţiei Istorie s-a schimbat. Printre noii colaboratori erau savanţi deja formaţi: A. Repida,
N. Chiricenco, I. Coifman, N. Koroliov, A. Silin, N. Şilinţev, dar şi lectori care se aflau la începutde cale pe tărâmul ştiinţific: N. Chicighina, Z. Fedico, M. Şemiakova, E. Chiseleva, V. Potlog, C.
Drachenberg s.a. Catedra Istoria URSS şi-a menţinut direcţiile tradiţionale de cercetare ştiinţifică: istoria social-economică a Basarabiei; dezvoltarea şi consolidarea relaţiilor frăţeşti ale poporului moldovenesc cu marele popor rus; lupta clasei muncitoare în Rusia2 etc., accentul deplasându-se spre problemele epocii contemporane: lupta pentru puterea sovietică în Moldova,
abordată de către N. Roitman; construcţia socialistă în Moldova, fiind implicaţi în cercetarea
ei I. Coifman, N. Chiricenco, G. Siniţa, M. Şemeacova, Z. Fedico, N. Chicighina; formarea statuluisocialist al poporului modovenesc – era apanajul conferenţiarului A. Repida; colectivizarea gospodăriilor ţărăneşti, temă cu care se ocupa din 1952 S. Brâseakin, iar din 1962 şi doctorul în ştiinţă M. Sâtnic3 etc. Către anul 1966 au fost publicate 210 articole, culegeri tematice, monografii
şi lucrări de sinteză cu caracter ştiinţifico-popular, dar care, poate, mai prezintă astăzi interesca mostre ale istoriografiei acelor timpuri, însă nu şi ştiinţific.4 Merită să fie menţionată lucrarea, realizată, practic, de întreg colectivul Catedrei Istoria URSS în anii ’60, „Istoria Chişinăului
(de la apariţie până în zilele noastre)” cu un volum de peste 60 c. a. şi lucrarea, care şi-a păstrat
valoarea şi în zilele noastre – culegerea de documente, pregătită de către I. Budac, „Dezvoltareasocial-economică a Basarabiei în perioada post-reformă” (50 c.a.). Membrii Catedrei Istorie
Universală cercetau problemele: istoria mişcării muncitoreşti şi de eliberare naţională (N.
Koroliov, A. Silin, A. Mirchind, N. Şilinţev); legităţile dezvoltării istorice a societăţii şi trecerii de la o formaţiune social-economică la alta (R. Enghelgardt, V. Storojuc, N. Bregovskaia, C.
Drachenberg); istoria ştiinţelor istorice (I. Şlaen, V. Potlog.)5. În următoarele decenii – opt şinouă – Facultatea de Istorie a cunoscut o stabilitate a colectivului didactic-ştiinţific. La Catedra
Istoria URSS au continuat să activeze veteranii S. Brâseakin, E. Verbiţki, A. Repida, L. Oganean,
generaţia de mijloc A. Liseţki. M. Sâtnic, Z. Fediko, S. Panfilov, I. Burlacu, V. Cozma, N. Chicighina,
E. Chiseliova şi tinerii specialişti E. Muraru, Gh. Palade, T. Josan, I. Moiseev, V. Tomuleţ ş.a.
Catedra Istoria URSS a continuat şi în aceste decenii direcţiile precedente de cercetare: istoria
PCM; istoria RSSM; legităţile dezvoltării socialismului, realizând în cadrul lor noi teme concrete
Vezi: Мохов Н. Зарождение дружбы молдавского народа с великим русским и украинским народами
и.др. În: Ученные записки КГУ. 1957, т. ХХVI etc.
2
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 401, f. 2.
3
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 366, f. 195.
4
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 561, f. 9; Vezi: Вековая дружба. Сб. ст. Кишинев, 1961; Очерки истории КПМ.
Кишинев, 1964 etc.
5Vezi: Королев Н.В. Латинская Америка в системе международных отношений (1917-1966). Кишинев,1967; Сторожук В.П. Крестьянское восстание в Румынии и влияние на него первой русской
революции. Кишинев, 1960 etc.
1

177

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

de investigaţie.1 Numărul semnificativ de membri ai catedrei (peste 20), solicitările permanente din parte instanţelor superioare de a produce lucrări necesare pentru desfăşurarea aşa-zisei
lupte ideologice, stimularea morală, dar şi materială prin acordarea premiilor, inclusiv, de stat2
etc. au condiţionat apariția unei cantităţi extraordinare de producţie pretinsă ştiinţifică. În anii
cincinalului al IX-lea catedra Istoria URSS a publicat peste 145 c.a., inclusiv 5 monografii, 63
de articole ştiinţifice etc.3 Pe parcursul anilor 1980-1985 colaboratorii catedrei doar la tema
„Probleme privind construcţia socialistă în RSSM” au scos de sub tipar 366 de diverse lucrări învolum total de 544 c.a.4 Principala valoare a acestui noian de studii era considerată „influenţa
pozitivă asupra vieţii ideologice a republicii” şi concordanţa lor cu „sarcinile puse în faţa ştiinţei istorice de către congresele PCUS.5 Restructurarea gorbaciovistă a mai potolit acest elan deproducere a lucrărilor, care, cum s-a constatat, erau valoare materială, dar mai puţin ştiinţifică.
După 1990 s-a produs o frântură: Catedra Istoria URSS, considerată fundamentală în perioada
sovietică, a fost desfiinţată. Generaţiile s-au separat. Cei în etate s-au retras din activitatea ştiinţifică ori s-au postat pe poziţiile conservatorismului, ale nostalgiei pentru trecutul sovietic.
Tinerii s-au încadrat în lupta pentru readucerea pe făgașul normal a cercetării ştiinţifice.
Catedra Istoria Moldovei, deşi considerată subdiviziune independentă, a realizat cercetările ştiinţifice în strânsă colaborare cu catedrele Istoria URSS, Istoria PCUS şi Institutul de Istorie
al A.Ş. a RSSM, îndeosebi în cercetarea problemei „Construcţia socialistă în Moldova.” Mulţi dintre membrii catedrei (A. Lazarev, primul şef al catedrei, A. Repida, M. Sâtnic, M. Munteanu, P.
Boico) au participat la elaborarea lucrărilor de sinteză „Istoria RSSM”, „Istoria PCM” etc. Fiindantrenată şi în cercetarea altei probleme „Legităţile dezvoltării istorice în epocile feudalismuluişi capitalismului”, catedra a asigurat şi investigarea temelor: mişcarea ţărănească în Basarabia
în anii 1812-1861; dezvoltarea social-economică a Moldovei la sfârşitul sec. al XVIII-lea – începutul sec. al XIX-lea; oraşul feudal în Moldova în sec. al XVIII-lea; relaţiile politice ale Moldovei
cu Rusia în sec. al XVII-lea etc. În baza rezultatelor cercetărilor, realizate în cadrul catedrei, au
fost perfectate teze de doctor de către membrii colectivului facultăţii: C. Sâmboteanu, P. Cocârlă,I. Eremia, V. Tomuleţ.6 De la sfârşitul anilor ’80, când au fost publicate primele studii cu caracter
critic,7 catedra Istoria Moldovei, reorganizată în catedra Istoria Românilor, s-a implicat activ în
restructurarea domeniului ştiinţei istorice.
Catedra Istorie Antică şi Medievală şi-a desfăşurat activitatea de cercetare ştiinţifică, iniţial sub conducerea profesorului universitar R. Engelgardt, iar din 1983 a activat sub conducerea
doctorului în istorie, conf. univeritar I. Niculiţă. Colectivul catedrei a abordat o unică problemă
„Formele istorice şi particularităţile dezvoltării şi schimbării formaţiunilor social-economice.”În prima jumătate a anilor ’70 au fost cercetate în cadrul acestei probleme două teme de bază:lupta de clasă în formaţiunile precapitaliste; legăturile economice şi politice ale Moldovei cuţările Europei în sec. XVI-XVIII.8 Rezultatele cercetării primei probleme au fost elucidate în teza
de doctor a dlui I. Niculiţă cu tema „Geţii din secolele IV-III în spaţiul Carpato-Nistrean” şi în
monografiile profesorului R. Engelgardt şi ale conferenţiarului I. Niculiţă.9 Pe tema a doua a

ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 596, f. 11-17.
Profesorilor M. Sâtnic, S. Brâseakin în 1983 le-a fost decernat Premiul de stat al RSSM în domeniul ştiinţei şitehnicii. În: AUSM, F.1, inv. 1, d. 2990, f. 6.
3
AUSM, F.1, inv. 1, d. 1463, f. 95.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 3461, f. 15
5
Ibidem.
6
Кокырлэ П.С. Социально-экономическое развитие молдавского города в XVIII/XIX вв. (1711-1812 гг.):Автореф. дис. … канд. ист. наук. Кишинев, 1980; Еремия И. Молдавско-русские политические связиво второй половине XVII века. Автореф. дис. … канд. ист. наук. Москва, 1987 ş.a.
7
Vezi: Parasca P. Monopolul asupra istoriei: [Problema restructurării în domeniul ştiinţei istorice din Moldova]. În: Nistru – 1988, Nr. 11; Moşanu Al. Perspectivele istoriei naţionale în învăţământ. În: Cugetul–1990. – Nr. 1, etc.
8
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1463, f. 93.
9Энгельгардт Р.Ю. Очерки истории Франции в конце XVII и в начале XVIII века. Кишинев, 1975;Никулицэ И.Т. Геты IV /III вв. д.н.э. в Днестровско-Карпатских землях. Кишинев, 1977.
1
2

178

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

fost publicată monografia E. Podgradski.1 În aceşti ani membrii catedrei au publicat şi peste
50 de articole ştiinţifice cu un volum total de 80 c.a. În perioada următoare, inclusiv până lasfârşitul anilor ’80, catedra a continuat investigaţiile în cadrul aceleiaşi probleme, abordândnoi subiecte sau extinzându-le pe cele fixate anterior. Conferenţiarul Ion Niculiţă a continuat să
efectueze cercetări sistematice legate de etnogeneza tracilor septentrionali, în special, a getodacilor, romanizarea şi formarea daco-romanilor. Rezultatele investigaţiilor de ani buni au fostgeneralizate într-o monografie solidă.2 Ele i-au permis susţinerea tezei de doctor habilitat în
debutul anilor ’90 şi fondarea şcolii de tracologie la USM.
Catedra Istorie Modernă şi Contemporană şi-a desfăşurat lucrul de cercetare ştiinţifică iniţial sub conducerea conferenţiarului N. Şilinţev, iar din 1980 – a doctorului habilitat Al.
Moşanu. Colectivul catedrei, pe parcursul deceniilor opt-nouă, a cercetat mai multe teme în cadrul a două probleme: istoria mişcării muncitoreşti şi de eliberare naţională, inclusă în planul decoordonare a investigaţiilor ştiinţifice al A.Ş. a URSS; istoria relaţiilor internaţionale. Referitor
la prima problemă în anii ’70 au realizat cercetări N. Şilinţev, V. Storojuc, C. Drachenberg, A.
Mirkind. Problema a doua era cercetată de către N. Koroliov, M. Volodaski, F. Caragia. Membrii
catedrei au publicat un şir de monografii, multiple articole în reviste centrale şi republicane.3
Volumul total al publicaţiilor în prima jumătate a anilor ’70 a fost de 112,4 c.a.4 În anii ’80, în
cadrul catedrei a fost extins spectrul temelor de cercetare. A. Petrencu a abordat probleme ale
politicii externe a României în perioada postbelică. D. Sîrghi investighează subiecte ce ţineau delupta politică în Franţa anilor ’50-’60. V. Solonari s-a orientat spre problema activităţii partidului laburist al Marii Britanii. V. Ivanov şi-a axat cercetările pe istoria mişcărilor social-politice
din Bulgaria în sec. al XIX-lea.
Activitatea ştiinţifică a colectivului Facultăţii de Istorie pe parcursul celor 45 de ani deexistenţă a regimului sovietic, ca volum, a fost impunătoare, fiind considerată în acea perioadă
şi de o importanţă majoră. De pe poziţiile zilei de azi, multe din acele realizări au rămas fărăsemnificaţie sau au o valoare incertă. Este necesar un efort de anvergură din partea cercetătorilor contemporani pentru a face o analiză critică în scopul de a selecta lucrările care au totuşio încărcătură euristică pozitivistă, dar, în primul rând, pentru a trage anumite învăţături, carear feri viitoarele generaţii de istorici de primejdia reiterării experienţelor acelor ani.
Membrii colectivului secţiei Filologie și-au desfășurat activitatea ştiinţifică în domeniile
lingvisticii şi teoriei literaturii. Ulterior în această activitate s-au inclus membrii catedrelor LimbiStrăine, Filologie Romanică. Ea a cuprins 4 direcţii de cercetare: limba şi literatura moldovenească, limba şi literatura rusă, limbile clasice, limbi şi literaturi moderne. Deşi domeniile în cauză îşi
au fiecare obiectul specific de studiu, pe parcursul întregii perioade sovietice savanţii filologi implicaţi în cercetare au fost impuşi să realizeze şi un alt deziderat – să însuşească aşa-zisa metodologie marxist-leninistă şi să-şi aducă obolul la îndoctrinarea şi pervertirea populaţiei republicii.
Îndeosebi, acest lucru a fost realizat deschis, într-un mod brutal, în perioada iniţială de activitatea USM, când, conform directivelor instanţelor superioare de partid şi din învăţământ, mai întâi
toţi filologii au fost impuşi să studieze şi să aplice strict teoria lingvistică a academicianului Marr,
apoi au fost obligaţi s-o condamne şi să se conducă în activitatea lor deja de concepţia stalinistă,Подградская Е. М. Торговые связи Молдавии со Львовом в XVI-XVII вв. Кишинев, 1973.
Никулицэ И.Т. Северные фракийцы в VI-I вв. до н.э. Кишинев, 1987.
3Миркинд А. М. Под знаменем Коммуны. Кишинев, 1971; Королев Н.В. Отношения России со странами
Америки в конце XIX – начале ХХ в. Кишинев, 1972; Драхенберг С.М. 1918 - 1940. Пролетарская солидарность. Кишинев,1975; Он же. В средней излучине Днестра. Кишинев, 1975; Сторожук В.П. Рабочее движение в Румынии и румыно-русские революционные связи (1893-1907). Кишинев, 1977;Мошану А.К. Рабочее и социалистическое движение в Румынии (1907-1914 гг.). Кишинев, 1974. Он
же. Социалистическое движение в Румынии (Середина 70-х – нач. 90-х гг. ХIХ в.). Кишинев, 1977;Шилинцев Н.М. Страницы пролетарской солидарности (к истории интернирования некоторых частей Красной Армии в Германии в 1920 г.). Кишинев, 1984; Petrencu A. Relaţiile româno-italiene: de laconfruntare la colaborare 1945-1985. Chişinău, 1993.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1463, f. 92.
1
2

179

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

expusă în lucrarea „Marxismul şi problemele lingvisticii”.1 Debarasarea de „cultul personalităţii înlingvistică” s-a întâmplat, dar nu în totalitate, abia la începutul anilor ’60.2
Dezvoltarea acestor domenii ale ştiinţei în cadrul USM a fost iniţiată în condiţiile unei
lipse acute de savanţi calificaţi, a unei baze de documentare, a bibliotecii ştiinţifice, a unei suprasolicitări permanente a pedagogilor în activitatea didactică, dar, şi, ceea ce nu era mai puţin
important, în condițiile unei presiuni ideologice şi politice permanente, care genera dacă nu
teama, atunci grija de a nu emite vreo idee ce ar contrazice dogmele oficiale şi, în consecință,imposibilitatea savanţilor de a se exprima liber, având mereu grijă să se autocenzureze. Dar aexistat şi alt aspect, care, de fapt, a determinat caracterul lucrărilor ştiinţifice elaborate de către membrii secţiei: lipsa cu desăvârşire a suportului didactic, necesar realizării procesului deînvăţământ. Or, această stare a lucrurilor a generat următorul fapt: toate cercetările ştiinţifice,toate lucrările rezultate din investigaţii prezentau prin sine lucrări utilizate în calitate de cursuri, cursuri speciale, suport didactic etc. Au fost elaborate, totuşi, si unele lucrări pur ştiinţifice.3 În general, a prevalat lucrul ştiinţifico-metodic: manuale universitare sau pentru şcoala decultură generală, crestomaţii sau culegeri de exerciţii gramaticale, dicţionare etc.
A excelat în acest domeniu mai mult ca toate celelalte subdiviziuni Catedra Limbă şi
Literatură Moldovenească. Membrii acestei catedre: N. Corlăteanu, primul şef al catedrei, I.
Vartician, B. Chiroşco, F. Cojuhar, V. Coroban, Gh. Bogaci ş.a. au fost sortiţi să promoveze, înprimul rând, ideile moldovenismului. Pentru a asigura realizarea acestui deziderat, au elaborat
programele disciplinelor de profil „Limba moldovenească”, „Literatura moldovenească”. S-au
angajat să scrie manuale de limbă şi literatură moldovenească, au elaborat ortografia scrierii
cu grafia chirilică etc. Au îndeplinit comandă de stat. Dar totuşi, în acele condiţii s-au produsdouă evenimente, la care au participat şi profesorii USM, evenimente ce au permis distanţarea de la moldovenismul primitiv al lui I. D. Ciobanu şi dezvoltarea limbii literare moldoveneşti (de fapt, române): Sesiunea ştiinţifică din decembrie 1951, convocată la Chişinău de către Institutul de Lingvistică din Moscova-Leningrad, care a confirmat că limba moldovenească
este limbă romanică „înrudită cu limba română”4 și adoptarea în 1957 a „Regulilor ortografiei
moldoveneşti”, prin care a fost ordonat scrisul moldovenesc în conformitate cu tradiţia scrisului literar, fiind respinsă fosta ortografie bazată pe limba vorbită şi dialecte.5 Asigurând către
sfârşitul anilor ’50, într-un anumit grad, cu literatură didactică atât facultăţile, cât şi şcolile republicii, filologii universitari au obţinut posibilitatea să desfăşoare şi o activitate de cercetareştiinţifică mai intensă. Acest lucru a fost stimulat şi de reorganizarea secţiei în facultate separată şi crearea celor două catedre: Limba Moldovenească şi Literatura Moldovenească. Catedra
Limba Moldovenească, completată cu o pleiadă de cadre tinere: A. Ciobanu, V. Marin, A. Dârul,I. Dumeniuc, V. Zagaievschi, M. Purice, I. Melniciuc, Gh. Rusnac, N. Matcaş ş.a., sub conducerea
profesorului universitar A. Borşci, s-a angajat în cercetarea problemei unice „Limba moldovenească şi istoria sa”, în cadrul căreia au fost abordate pe parcursul a trei decenii cinci aspecte
principale ale problemei: limba moldovenească literară contemporană; varietăţile dialecticoteritoriale ale limbii; istoria limbii şi istoria cercetării ei; interferenţa şi interacţiunea limbii
moldoveneşti cu limba rusă şi cu alte limbi slave; metodica predării limbii moldoveneşti. Au
fost publicate zeci de monografii, sute de articole ştiinţifice, lucrări de sinteză. Separând unsegment din acea perioadă 1971 – 1975, constatăm că cei 10 membri ai catedrei au publicat
151 de lucrări cu un volum de 250 c.a.6 Din anul 1970 şi-a început activitatea de cercetare ştiinţifică noua catedră Lingvistică Generală şi Romanică, condusă după 1974 de către profesorul
A. Ciobanu. Membrii ei: F. Cojuhari, I. Dumeniuc, L. Novac, I. Griţenco, S. Misko, E. Kucerova, N.
ANRM, F. 3186, inv. 1, d.39, f. 6; d. 83, f. 27.
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 438, 7. 38.
3
Vezi: Ардентов N. Мысль и язык. Кишенев, 1965.
4Menţiunea a fost făcută de către conferenţiarul A. Borşci în legătură cu introducerea unui curs special delimbă română pentru studenţii grupelor moldoveneşti în 1952.
5
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 290, f. 15.
6
AUSM, F. 1, Inv. 1, d. 1463, f. 120.
1
2

180

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Chiricenco, C. Cemârtan, M. Stamat au iniţiat, sub conducerea profesorului A.Ciobanu, direcţii
noi în lingvistica naţională: analiza transformaţională la nivel sintactic; analiza distribuţionalpoziţională a faptelor de limbă; analiza contrastiv-tipologică a limbilor română, rusă şi franceză
etc. Profesorul A. Ciobanu a pus bazele viitoarei şcolii de Lingvistica generală şi sintaxa romanică, care în anii ’90 a devenit una de frunte în cadrul USM. Pentru membrii acestor catedreîn 1988-1991 n-a existat problema care este limba „românilor din Basarabia”. Fiind acei, careani în şir au reuşit, în pofida vicisitudinilor timpului, „să încadreze în sintagma limba moldovenească, conţinutul adevărat – limba română literară”, ei au contribuit direct la restabilirea
denumirii corecte a limbii şi la îmbrăcarea ei în veşmântul firesc – grafia latină.
Cercetările în domeniul teoriei literaturii au fost şi mai dificile decât cele din lingvistică.
Presiunea ideologică asupra literaţilor a fost, pe parcursul întregii epoci sovietice, practic permanentă, căci literatura, de rând cu istoria, urma să asigure convertirea tineretului studios ladogmele marxism-leninismului. În acest scop, direcţiile şi conţinutul lucrului ştiinţific, în prima
perioadă de funcţionare a catedrei 1946-1960, erau coordonate cu comitetul de partid al universităţii sau indicate chiar prin ordinele rectorului. Printre primele teme cercetate au fost: A.Puşkin
şi cultura moldovenească; chipul lui I.Stalin în creaţia populară moldovenească; prietenia de veacuri dintre poporul moldovenesc, marele popor rus şi ucrainean; tema colectivizării în literatura
sovietică moldovenească etc.1 Spre sfârşitul perioadei au fost realizate şi două studii care discordau cu direcţia generală de cercetare. V.Coroban a publicat monografia „Vasile Alecsandri”, iar I.
Osadcenco – „Viaţa şi activitate literară a lui Constantin Negruzzi”. Organizaţi în 1960 în cadrul
Catedrei Literatura Moldovenească, I. Racul, şeful catedrei, I. Osadcenco, B. Chiroşco, Gh. Dodiţă,C. Dobrovolschi, M. Ignat, I. Ciocanu au abordat problema unică, coordonată de A.Ş. a RSSM:„Dezvoltarea istoriei literaturii moldoveneşti în perioadele de până la revoluţia din octombrie şi
cea sovietică”. În cadrul acestei probleme Gh. Dodiţă a cercetat tema „Dramaturgia sovietică moldovenească”, C. Dobrovolschi – „Romanul sovietic moldovenesc”. I. Osadcenco a continuat lucrul
de cercetare şi valorificare a operelor clasicilor, dar, obligatoriu, prin prisma interferenţei literaturii moldoveneşti cu literatura rusă. B. Chiroşco şi-a consacrat viaţa studierii, colectării şi publicării
folclorului moldovenesc, contribuind la conservarea lui pentru generaţiile viitoare. Printre cele
mai importante realizări ale catedrei a fost lucrarea de sinteză „Istoria literaturii moldoveneşti”,în două volume, realizată în comun cu cercetătorii A.Ş. a RSSM. Odată cu venirea la catedră a tinerilor specialişti E. Ţau, N. Ţurcanu, T. Cristei, C. Şchiopul ş.a., catedra s-a încadrat activ în procesul
de restructurare şi de modernizare a cercetării ştiinţifice.
O importanţă evidentă a avut pentru dezvoltarea lingvisticii şi teoriei literaturii şi activitatea ştiinţifico-didactică şi metodică a profesorilor de limbă şi literatură rusă. Implicaţi înaceste domenii de cercetare, ei au contribuit la realizarea a unei sarcini duble: a) pregătirea
specialiştilor calificaţi – învăţători de limbă şi literatură rusă, asigurând astfel posibilitatea familiarizarea băştinaşilor cu marea cultură rusă şi înzestrării moldovenilor cu noi instrumente
de cunoaştere şi comunicare – limba rusă; b) contribuirea la realizarea procesului de deznaţionalizare şi mancurtizare a băştinaşilor, la rusificarea, sau, cum se declara într-un mod fastuos,
la transformarea limbii ruse în „a doua limbă maternă a moldovenilor”. De la etapa iniţială defuncţionare a USM spectrul de activităţi ştiinţifice ale acestor profesori cuprindea direcţiile:
metodica predării limbii şi literaturii ruse; limba şi stilul scriitorilor ruşi; funcţiile social-estetice ale literaturii; interferenţa şi interacţiunea limbilor şi literaturilor rusă şi moldovenească etc. Începând cu anii ’60, o direcţie prioritară a devenit „Dezvoltarea culturii limbii ruse în
Moldova”2, în realizarea căreia erau implicaţi majoritatea membrilor catedrelor: I. Griţenco, N.
Rudeacov, A. Kudreavţeva, L. Doneţkih, N. Ardentov, M. Ţeboeva, V. Nosov, B. Trubeţkoi ş.a. De
rând cu multiplele lucrări ordinare, au fost realizate şi unele cu răsunet unional. N. Ardentov a
editat manualul „Введение в языкознание”, care a fost recomandat pentru utilizare în universităţile din ţară. La Catedra Limba Rusă studiile realizate țineau de domeniile: gramatica limbii
1

2

ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 25, f. 32 – 33; d. 144, f. 136; AUSM F.1 inv. 1, d.6.
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 596, f. 262.

181

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

ruse, stilistica şi limba operelor literare, metodica predării limbii ruse, manuale.1 În urma cercetării acestor aspecte ale lingvisticii au fost elaborate mai multe teze de doctor şi două teze dedoctor habilitat, au fost publicate articole ştiinţifice şi monografii.2
Pedagogii, implicaţi în cercetarea problemelor de teorie a literaturii, au efectuat lucrări
ştiinţifice încadrate în două direcţii de bază: metoda şi concepţia ştiinţifică, măiestria şi principialitatea ideologică a scriitorilor; relațiile literare ruso-moldoveneşti. În perioada anilor
1946-1960 colaboratorii catedrei au fost coautori de manuale universitare şi şcolare, autori dearticole şi monografii.3 Pe parcursul anilor ’60-’80 tematica cercetărilor a fost extinsă, în primul
rând, în cadrul celei de a două direcţii.4 Era evidentă încercarea de a demonstra existenţa unei
realităţi, care, de fapt, era mai mult virtuală, definită prin „pluralism şi unitate”. Lucrurile aveau
o cu totul altă natură. Restructurarea gorbacioavistă şi dispariţia imperiului sovietic vor dezvălui cu lux de amănunte acest lucru.
Colaboratorii Catedrei de Jurnalistică izbutiseră în cei 11 ani de activitate, până la crearea
facultăţii, să realizeze unele investigaţii în domeniul istoriei şi teoriei jurnalisticii, dar lucrurile
erau încă la început de cale. Colectivul facultăţii urma să le continue. Colaboratorii Facultăţii deJurnalism vor aborda pe parcursul anilor ’80 o temă unică de cercetare: apariţia, formarea şidezvoltarea presei, radioului, televiziunii şi activităţii editoriale în RSSM. În cadrul temei au foststabilite trei compartimente. La compartimentul „Apariţia, formarea şi dezvoltarea jurnalismuluiîn Moldova” membrii Catedrei Istoria Presei, Radiodifuziunii şi Televiziunii F. Crugliţki, C. Marin,
E. Ţopa, I. Sologubenko, Gh. Bârsan, sub conducerea profesorului V. Klobuţki, șef de catedră, seefectua cercetarea unor aspecte privind istoria apariţiei, statornicirii şi dezvoltării presei, radiodifuziunii şi ziaristicii în perioada de până la octombrie 1917 şi în perioada sovietică, se analiza
activitatea mijloacelor de informare şi de propagandă în masă, se investiga rolul lor în dezvoltarea social-economică a republicii. Compartimentul al doilea – „Cercetarea experienţei massmedia republicane în lupta pentru îndeplinirea hotărârilor partidului pe problemele ideologice”
era apanajul membrilor catedrei Teoria şi Practica Presei de Partid şi Sovietice. Sub conducereașefului catedrei A. Okorokov, membrii ei: D. Coval, M. Guzun, V. Moraru, S. Orlov, L. Malcoci ş.a. austudiat şi au generalizat experienţa lucrului redacţiilor ziarelor „Moldova Socialistă”, „Viaţa satului”, „Tinerimea Moldovei”. Ultimul compartiment „Cercetarea întrebărilor privind traducerea, redactarea şi stilistica textului tradus şi dezvoltarea activităţii editoriale în Moldova” era în custodia
Catedrei Redactare şi Activitate Editorială. Conducătorul catedrei I. Mocreac, împreună cu colaboratorii V. Pojoga, A. Monastârskaia, I. Zatuşevskaia cercetau aspecte ale funcţionării limbii literare
în stilul publicistic, redactarea şi traducerea, subiecte de ordin teoretic şi practic privind istoria
dezvoltării presei în Moldova sovietică etc. Membrii colectivului facultăţii s-au dovedit a fi foarte
prodigioşi, publicând un număr semnificativ de articole, studii analitice, monografii. D.Coval a
publicat 5 monografii, dintre care doar una mai prezintă valoare ştiinţifică: „Ecouri dintr-un secol.
Pagini din presa periodică moldovenească a secolului al XIX-lea”(1989). Profesorul V. Klobuţki
are peste 100 de publicaţii, inclusiv trei monografii.5Astăzi trezesc curiozitatea ca mostre ale

Vezi: Усищева Ю.И. Русская литература. Учебник для 6 класса молдавской школы. Кишинев, 1962;Донецких Л.И. Фонетика. Метод. Разработка для молдавских групп. Кишинев, 1966 и.др.
2
În perioada 1974-1990 au fost publicate 100 de articole, teze ale comunicărilor, 5 monografii, 10 manuale
de limba rusă pentru şcolile moldoveneşti. În: Madan I. Cercetări în domeniul ştiinţelor umanistice (19741993). Chişinău, 1996, p. 320-332.
3Полисов Г.А. Русская литература ХХ в. Москва, 1959; Хрестоматия для 8 класса молдавской средней
школы. Кишинев, 1959; Сборник диктантов, изложений для 5-6 классов молдавских школ. Кишинев,1960; Царик О.К. Константин Паустовский. Москва, 1960; Кац Л.А. Творчество Караджале. Кишинев,1961.
4
Vezi: Богомольная Р.А. Русско-молдавско-украйнские связи; Цебоева М.П. Тема гайдучества втворчестве И.А.Бунина; Белоусова Е.Ф. Антиох Кантемир и молдавская литература; Трубецкой В.А.
Пушкин в Модавии (pe problema aceasta a susţinut teza de doctor habilitat şi a publicat două monografii).
În: ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 334, f. 38-39; AUSM F. 1, inv. 1, d. 1463, f. 133-134.
5
Vezi: „Presa bolşevică a Basarabiei 1918-1921”, „Gazetele ce cheamă la luptă”, „Rolul presei R.A.S.S.M. în
formarea naţiunii socialiste moldoveneşti 1924-1940”.
1

182

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAacţiunilor de denaturare a adevărului istoric şi de manipulare a opiniei publice. Colaboratorii
Catedrei Redactare şi Activitate editorială „au plătit şi ei din plin tribut timpului”. Şi-au păstrat
valoarea doar acele studii, în care au fost abordate probleme pur ştiinţifice, cum ar fi: „Unele
probleme de sintaxă a propoziţiei” (1977), „Omonimia sintactică – factor stilistic” (1989).
Cercetări ştiinţifice în domeniul bibliologiei și bibliografiei s-au desfăşurat începând cu
anul 1972, când a fost organizată Facultatea de Bibliologie şi Biblioteconomie. Direcţiile principale de cercetare au fost: resursele bibliotecare, bibliografice şi informaţionale în ajutorul
dezvoltării economiei şi culturii Moldovei; probleme teoretice ale bibliotecii şi bibliografiei naţionale; starea şi căile dezvoltării deservirii informaţionale bibliografice a populaţiei Moldovei.
Activitatea desfăşurată de membrii corpului didactic al facultăţii de cele mai multe ori purta
un caracter aplicativ, concret. Lucrările ştiinţifice şi metodice realizate de doctorii în ştiinţă A.
Bejenari, E. Lupaşcu-Bodrug, M. Ciocanu, G. Zamkovaia, E. Martin, N. Senokosova, A. Sofronie,
I. Madan au contribuit la organizarea ştiinţifică a activităţii bibliotecarilor, la modernizarea
structurii fondurilor de carte ale bibliotecilor, la introducerea unor noi sisteme de deservire
a cititorilor, nu doar în biblioteca universitară, dar în majoritatea bibliotecilor din republică.
Membrii corpului pedagogic al Facultăţii de Biblioteconomie, conlucrând strâns cu colectivul
bibliotecii ştiinţifice universitare, au elaborat şi au publicat în perioada 1974-1990 un număr
semnificativ de indice bibliografice tematice – 155, care şi-au păstrat valoare până în prezent
şi vor continua să fie utile şi în viitor.1 Ei au fost iniţiatorii studierii istoriei cărţii. Datorită investigaţiilor bibliologului I. Madan opinia publică din republică a marcat în 1968 aniversarea a
325-a de la apariția tiparului moldovenesc. Nu au fost nici ei feriţi de procesul de ideologizareşi politizare.2 Dar o bună parte din lucrări, consacrate unor probleme privind lucrul practic îndomeniu, vor rămâne pe rafturile bibliotecilor.3
Predarea limbilor moderne şi clasice în cadrul USM s-a realizat permanent, însă lucrul
de cercetare ştiinţifică în acest domeniu a început mult mai târziu, după crearea Facultăţii deLimbi Străine, în 1964. La începuturile acestei activităţi au stat: V. Sorbală, primul decan, Gh.
Cincilei, șeful Catedrei Filologie Franceză, E. Pedcenco, şefa Catedrei Filologie Engleză. N. Rusu,
conferenţiar – unicii din cei 62 de colaboratori ai noii facultăţi, care dețineau grad ştiinţific. Prininsistenţă din partea şefilor catedrelor şi prin perseverenţa titularilor fără grad, către sfârşitul
anilor ’80 s-a ajuns la performanța ca printre cei peste 90 de colaboratori să activeze 26 dedoctori şi 5 doctori habilitaţi. Creşterea potenţialului ştiinţifico-didactic al facultăţii a permis
abordarea nu doar a unor chestiuni particulare de lingvistică sau de teorie a literaturii, dar șia unor probleme ştiinţifice şi metodico-ştiinţifice comune tuturor catedrelor: studierea structurii şi analiza funcţionării limbii moderne (conform specializării catedrei); metodica predării
limbii. În anii ’60 lectorii facultăţii au publicat suporturi didactice pentru studenţi, îndrumări
metodice, manuale pentru şcolile medii etc. În primii cinci ani ai deceniului al optulea au fostpublicate 5 monografii, 16 articole ştiinţifice, au fost susţinute 10 teze de doctor, a fost publicată culegerea de lucrări ştiinţifice a Catedrei Filologie Franceză (10 c.a.) etc.4 Către anul 1990
Gh. Cincilei a publicat peste o sută de lucrări ştiinţifice, inclusiv 5 monografii, V. Banaru – peste
120 de lucrări, T. Balaban – peste 40 de lucrări, G. Burdeniuc – 77 de lucrări, inclusiv 2 monografii etc. Începând cu anul 1982, membrii catedrelor Lingvistică Generală şi Romanică, Limbi
Germanice, Filologie Engleză, Filologie Franceză, Filologie Spaniolă, Limba Franceză au abordat
problema complexă în domeniul limbilor moderne şi clasice: studierea comparată a limbilor
romanice şi limbilor germanice. Au fost organizate patru colective mixte de cercetare constituite din membrii acestor catedre. Grupul condus de către profesorul A.Ciobanu a efectuat lucrări
la compartimentul „Studiere comparată a limbilor moldovenească, rusă şi franceză”. Sub conVezi: Madan I. Cercetări în domeniul ştiinţelor umanistice la Universitatea de Stat din Moldova (1974-1996).
Chişinău, 1996, p.16-25.
2
Vezi: Завтур Н.Г. В.И. Ленин о руководящей и направляющей роли Коммунистической партии вбиблиотечном строительстве. Пермь, 1980, и др.
3Пахарькова Г. Система каталогов и картотек библиотек Молдавии. Кишинев, 1987, и др.
4
Ibidem, f. 154-168.
1

183

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

ducerea A. Macarov era cercetată tema „Confruntarea structurilor lexicografice şi gramaticale
ale limbilor franceză, moldovenească şi rusă.” Doctorul conferenţiar E. Pavel a condus lucrările
grupului în domeniul „Analiză comparată a limbilor franceză şi moldovenească”. De aspectul„Compararea tipologică a limbilor germanice şi romanice” era responsabilă G. Burdeniuc. V.
Şingherei a asigurat investigarea comparată a aspectelor lexicologice şi gramaticale ale limbilor engleză, germană, moldovenească. Ultimul compartiment al temei complexe „Studii îndomeniul structurii lexico-gramaticale a limbilor spaniolă şi romanice” a fost cercetat sub conducerea profesorului I. Dumbrăveanu.1
Totalurile primelor trei ani de activitate a acestor colective mixte a demonstrat eficacitatea şi randamentul sporit al muncii de cercetare ştiinţifică şi ştiinţifico-metodică în cadrul
unei probleme complexe. Au fost publicate 6 monografii cu un volum de 40,75 c.a., 3 manuale
universitare, 10 manuale şcolare, peste 30 de îndrumări metodice tematice, multe articole şiteze ale comunicărilor în cadrul conferinţelor ştiinţifice cu un volum total de 250 c.a.2 Această
practică a fost continuată pe parcursul următorilor 5 ani (1986-1990), fiind abordată o nouăproblemă complexă „Studierea comparativ-tipologică a limbilor” (în baza materialelor limbilor
franceză, engleză, germană, spaniolă, moldovenească, rusă). Rezultatele lucrului ştiinţific realizat după 1982 au depăşit cu mult volumul realizat în deceniile precedente, constituind către
anul 1987 peste 562 c.a. Cu excepţia unor îndrumări metodice tematice, majoritatea absolută
a lucrărilor ştiinţifice publicate de profesorii catedrelor Facultăţii de Limbi şi Literaturi Străine
şi-au păstrat valoarea şi constituie o contribuţie semnificativă la dezvoltarea lingvisticii şi ametodicii predării şi învăţării limbilor moderne.
Cum absolut toţi profesorii Facultăţii de Drept erau oameni veniţi din afara republicii, iarviitorii jurişti erau pregătiţi pentru a activa în cadrul RSSM, în faţa lor a apărut şi o problemă
de ordin ştiinţifico-metodic de importanţă majoră: să ajusteze predarea disciplinelor de învăţământ la necesităţile republicii. Astfel, pe parcursul întregii perioade, cercetările ştiinţifice
au fost îmbinate cu elaborarea lucrărilor ştiinţifico-metodice: manuale, îndrumări metodice,comentarii ale codurilor de legi cu indicaţii privind aplicarea lor în condiţiile Moldovei etc.
În cadrul Catedrei Discipline Statale, fondată de doctorul în drept A. Surilov, prima generaţie de lectori a fost implicată în realizarea sarcinilor de ordin ştiinţifico-metodic: elaborarea
programelor de studii, pregătirea şi publicarea textelor de lecţii, a îndrumarelor metodice privind efectuarea lucrului individual, elaborarea tezelor de curs şi de diplomă etc.3 Concomitent,
din anul 1960, catedra şi-a fixat drept obiect de cercetare ştiinţifică problemele: cercetarea
experienţei de lucru a instituţiilor puterii de stat din RSSM la etapa contemporană; studierea
istoriei statului şi dreptului RSSM şi elaborarea manualului pentru cursul respectiv.4 Este demenţionat faptul că, iniţial, erau abordate teme concrete de o anumită valoare ştiinţifică. Iu.
Basckin, fixându-şi tema de cercetare „Dezvoltarea gândirii politice şi juridice”, a studiat aspectele: chestiunea cu privire la formarea concepţiilor social-politice ale lui M.Kogălniceanu
și Nicolae Bălcescu despre stat şi drept.5 A. Surilov a cercetat problema „Consiliul Suprem alguberniei Basarabia conform „Statutului constitutiv” din 1818”.6 Iu.Baskin, specialist în drept
internaţional, a contribuit, în cadrul unor proiecte internaţionale, la elaborarea normelor dedrept privind navigaţia pe Dunăre.7 Dar, foarte curând, dominante în cercetările realizate decatedră au devenit problemele de ordin ideologic şi politic, cele de drept rămânând în umbră.
Astfel catedra a devenit promotorul cel mai activ al politicii partidului comunist. După elaborarea cursului „Istoria statului şi dreptului în RSSM”, eforturile majorităţii membrilor catedrei au

AUSM, F. 1, inv. 1, d. 2791,f. 14-17.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 3461, f. 39-47.
3История государства и права М.С.С.Р. (1917-1959). Кишинев, 1963; Сурилов А.В. Советский суд.
Кишинев, 1961; Сборник документов по истории государства и права М.С.С.Р. Кишинев, 1962. и.др.
4
ANRM, F. 3186, inv, 1, d. 366, f. 49.
5
Ibidem, f. 50.
6Ibidem, f. 51.
7
Ibidem, f. 53.
1
2

184

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

fost direcţionate, în a doua jumătate a anilor ’60 – începutul anilor ’70, spre cercetarea temei
complexe „Formarea şi dezvoltarea statalităţii sovietice în Moldova”, conlucrând la realizarea ei
cu colaboratorii ştiinţifici ai A.Ş. a RSSM V. Ţaranov, P. Sovetov, D. Dragnev.1 Ulterior a fost fixată
tema complexă de cercetare „Probleme ale statalităţii moldoveneşti în perioada construcţiei
comunismului”, care a rămas domeniul principal de cercetare şi al catedrei succesoare Teoria
Statului şi Dreptului. Drept urmare, temele concrete investigate de către membrii catedrei erau
legate de practica curentă în domeniu, ei fiind obligaţi astfel să se înregimenteze în rândul celor care cântau osanale sistemului statal şi de drept sovietic.2 Unii savanţi au cercetat şi alteteme. V. Ianovshi, specialist în dreptul internaţional, a investigat problema „Bazele de drept ale
O.N.U.”3 Iu. Tiutekin s-a ocupat de problema „Bazele de drept ale ocrotirii naturii”, susţinândteza de doctor şi publicând mai multe materiale la acest subiect.4 N. Osmochescu s-a implicat în
studierea problemei privind reglementarea juridică a relaţiilor în cadrul C.A.E.R.-ului, devenind
specialist în drept internaţional, dar şi constituţional.
Activitatea ştiinţifică a membrilor Catedrei Drept şi Procedură Civilă cuprindea un areal
mult mai extins, dar şi mai concret al jurisprudenţei. În anii ’60, catedra și-a stabilit pentru
cercetare temele complexe: sporirea eficacităţii mijloacelor de drept în îndeplinirea planurilor
economiei naţionale ale RSSM; rolul dreptului civil, colhoznic, de muncă în rezolvarea sarcinilor construcţiei comuniste în Moldova.5 Rezultatele lucrului ştiinţific al membrilor catedrei, subformă de rapoarte şi comunicări, articole ştiinţifice, tălmăciri ale codului civil etc. erau cunoscute şi utilizate de specialiştii în domeniu, de instituţiile statale şi de drept din republică şi din
ţară. Ei au fost nu doar cercetători, dar şi coparticipanţi la elaborarea legilor. H. Şvarţ a fost unul
dintre autorii Codului civil, iar G. Gurevici – al Codului procesual civil al RSSM. Membrii catedrei
au contribuit şi la scrierea codurilor Căsătoriei şi Familiei, Muncii, Funciar etc.6 În anii ’60 -’70,
de rând cu vechea generaţie, s-a încadrat în activitatea ştiinţifică şi lectorii tineri V. Iacovlev, Gh.
Chibac, M. Cotorobai, V. Volcinschi, T. Negru; V. Creţu ş.a. Ei au iniţiat cercetarea şi elaborarea
unor probleme, care au constituit un început de noi direcţii în domeniul jurisprudenţei moldoveneşti: dreptul agricol, dreptul ecologic, dreptul activităţii economice contractuale.7
Problemele de drept penal au fost abordate iniţial de către A. Şantalov, D. Leoşkevici, V.
Tomilina, A. Vdovin, membri ai Catedrei Drept Penal, Drept Procesual şi Criminalistică. În anii
’60 s-au inclus în activitatea de cercetare şi tinerii profesori: A. Televca, A. Grigoriu, S. Doraş,D. Zabunov ş.a. Pentru a asigura o cercetare mai profundă a problemelor din acest domeniu, înanul 1973 catedra a fost divizată în cea de Drept Penal şi Criminologie şi cea de Drept Procesulşi Criminalistică. Colectivele ambelor catedre îşi desfăşurau activitatea în colaborare cu organele de ocrotire a normelor de drept. La indicaţia organelor de resort, dar şi din necesităţi deproducţie, participau la generalizarea practicii de anchetă şi a celei judiciare, consultau diferite
instanţe de judecată şi anchetă, realizau expertiza proiectelor de hotărâri şi de legi în domeniul
dreptului penal etc. Abordarea problemelor complexe de cercetare: „Perfecţionarea legislaţiei de procedură penală şi elaborarea metodelor de luptă cu criminalitatea”; „Rolul legislaţiei
penale în consolidarea legalităţii în lupta cu criminalitatea”; „Concepţiile actuale ale dreptului penal al Republicii Moldova”,8 care erau coordonate ca teme unionale de către Institutul
Procuraturii URSS pentru problemele studierii şi elaborării măsurilor de prevenire a infracţiANRM, F. 3186, inv. 1, d. 493, f. 93.
Vezi: Сурилов А.В. Молдавская государственность в период строительства коммунизма. Кишинев,1962; и др.
3Яновский М.В. Генеральная Ассамблея ООН. Кишинев, 1971.
4
ANRM ,F. 3186, inv. 1, d. 652, f. 199; d. 1463, f. 102.
5
ANRM, F.3186, inv. 1, d. 596, f. 227; d. 652, f. 203.
6
AUSM, f.1, inv. 1, d. 1463, f. 106.
7
Vezi: Яковлев В.Н. Стратулат Н.П. Сборник нормативных актов «Природа и закон». Кишинев, 1971;Яковлев В.Н. Кибак Г.А. Ротарь Л.В. Сборник нормативных актов о межхозяйственной кооперации иагропромышленной интеграции. Кишинев, 1980; и др.
8
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. f. 233; AUSM, F. 1, inv. 1, d. 2791, f. 9.
1
2

185

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

unilor, s-a soldat cu scrierea şi publicarea unui număr impunător de articole, monografii, suporturi metodice şi didactice etc. În anii cincinalului al IX-lea doar monografii au fost publicate
în volum de 82 c.a.1. În anii ’80, odată cu sporirea comenzilor din partea Consiliului de Miniştri
al RSSM, al Ministerului Justiţiei etc. şi includerea în activitatea de cercetare a unor savanţi
prestigioşi: C. Florea, A. Cojuhari, I. Macari T. Carpov ş.a. numărul publicaţiilor ştiinţifice a crescut vertiginos. C. Florea a publicat peste 30 de lucrări, inclusiv două monografii în problemele
fundamentale ale dreptului penal şi criminologie.2 A. Televca a elaborat peste 20 de studii ştiinţifice şi metodice, inclusiv două monografii ş.a. Doar în anii 1974-1990 cadrele didactice de laFacultatea de Juridică au publicat 174 de lucrări.3 Cantitativ a fost o realizare semnificativă, darîn ceea ce priveşte valoare ştiinţifică a multora dintre aceste lucrări, efectuate până la începutul
restructurării, ea, după cum s-a exprimat doctorul habilitat în drept, profesorul universitar A.
Cojuhari, „este egală cu zero”.4
Cercetarea ştiinţifică în cadrul Facultăţii de Biologie şi Pedologie își are începutul în primii ani de activitate a USM. Lucrul acesta s-a datorat prezenţii în cadrul ei a unor savanţi remarcabili: academicianul N. Dimo, profesorii universitari V. Andreev, I. Vul, G. Gasovski, A. Zavadski,
V. Klimenko, D. Verderevski, M. Burnaşov, I. Kataev, I. Krupenikov, V. Cepurnov ş.a. Direcţiile decercetare au fost stabilite în corelaţie cu structura organizaţională a facultăţii. Catedra Botanica
și-a axat activitatea ştiinţifică pe cercetarea florei Moldovei, pornind de la necesităţile dezvoltării economiei naţionale a RSSM. În acest prim deceniu de existenţă a catedrei au fost iniţiate
lucrări de cercetare ştiinţifică care au devenit direcţii principale de cercetare: studierea citologico-sistematică a soiurilor de mentă din Moldova; algoflora bazinelor râurilor Nistru, Prutşi a altor bazine acvatice; structurile taxonomice ale tuturor comunităţilor vegetale; raionarea
botanico-geografică a Moldovei5 etc. La începutul anilor ’60 temele de cercetare au fost organizate în baza câtorva probleme generale: raionarea florei şi vegetaţiei Moldovei; lumea vegetală
şi animală – forţe de producţie naturală şi căile utilizării lor raţionale pentru economia naţională; caracteristica sistematico-geografică a plantelor superioare şi algelor din Moldova.6 Graţie
eforturilor membrilor Catedrei Botanică, au fost studiate structurile taxonomice ale păşunilor
de luncă, stepelor, pădurilor etc. Acestor probleme le-au fost consacrate studiile doctorilor în
biologie G. Şabanova, M. Mârza, E. Nica, I. Malkova; V. Kononov ş.a.
Catedra Botanică a devenit un centru renumit de studiere a algologiei, cunoscut în multepărţi ale lumii. Cercetările iniţiate la hotarul anilor ’50-’60 ai secolului trecut de către conferenţiarii N.Smirnova-Garaeva și P.Obuhov au fost dezvoltate de doctorii în biologie I. Ungureanu;
N. Grabco, N. Ciubuc, V. Şalaru, care din 1972 devine şef al catedrei și fondator, în 1978, al L.C.Ş.
„Algologie”. Algologii Catedrei Botanică au publicat peste 500 de lucrări ştiinţifice, inclusiv 10
monografii, au obţinut peste 50 de brevete de invenţie etc.7 De o importanţă deosebită au fost
cercetările privind utilizarea algelor în purificarea apelor reziduale, cultivarea microalgelor şiobţinerea biomasei utile diverselor ramuri ale economiei şi farmaceuticii. Școala şi direcţia ştiinţifică din cadrul USM Algologie şi biotehnologie algală este rodul muncii asidue a profesorului
universitar, membru-corespondent al A.Ş. a RSSM V. Şalaru, care timp de 24 de ani s-a aflat în
fruntea catedrei şi a laboratorului.
Colectivul Catedrei Zoologie a întreprins investigaţii ample în ihtiologie şi hidrobiologie. Iniţiatorii lucrărilor în aceste domenii au fost M. Burnaşov, V. Cepurnov, V. Grimalski,
la care, mai târziu, s-au alăturat tineri cercetători, absolvenţi ai USM şi ai doctoranturii uni-

AUSM, F.1, inv. 1, d. 1463, f. 105.
AUSM, F.1, inv. 1, d. 2151, f. 53
3
Vezi: Madan I. Cercetări în domeniul ştiinţelor umanistice la Universitatea de Stat din Moldova, Chişinău,1996, p. 152-181.
4
Cozma V. Istoria Universităţii de Stat din Moldova 1946-1996. Chişinău, 1996, p. 312.
5
Vezi: ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 334, f. 147; d. 366, f. 152-153; d. 401, f. 147.
6
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 546, f. 97.
7
Madan I. Cercetări în domeniul ştiinţelor biologice, pedologice şi agrochimice la USC (1946-1998). Chişinău.
1999, p. 11.
1
2

186

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

versităţii: V. Dolghi, I. Dimitriev, M. Rachitin, A. Mândra, O. Crivţov, I. Melian, L. Cepurnova,
L. Gavriliţa ş.a. Aceștia, pe parcursul anilor ’50-’60, au cercetat ihtiofauna, zooplanctonul,
zoobentosul în bazinele acvatice dintre Dunăre şi Nistru, contribuind la rezolvarea problemei „Legităţile dinamicii cantităţii, comportamentului şi distribuţiei peştilor în legătură cu
mediul de existenţă.”1 Rezultatele investigaţiilor au fost expuse în publicaţii ştiinţifice, inclusiv în monografii, au fost implementate în practică în gospodăriile piscicole din Moldova
şi din regiunea Odesa. Concomitent, alţi membri ai catedrei au fost implicaţi în cercetarea
problemei „Inventarierea faunei Moldovei.” Ia.Saenko a studiat tema „Mamiferele Moldovei”,
A. Didusenko – „Amfibiile şi reptiliile Moldovei”, E. Anisimova – „Păsările din lunca Prutului”.2
Odată cu dezvoltarea pomiculturii, cu apariţia livezilor cu suprafaţa de sute de hectare, problema ocrotirii lor de vătămători a devenit stringentă. Catedra Zoologie a fost solicitată deMinisterul Agriculturii să cerceteze tema „Inventarierea entomofaunei Moldovei” cu scopul
de a stabili speciile de vătămători şi de insecte folositoare.3 A excelat în acest domeniu A.
Poddubnâi, care a reuşit să publice peste 100 de lucrări ştiinţifice. Schimbarea conducătorilor Catedrei Zoologie genera şi modificarea direcţiilor de cercetare. Venirea în fruntea catedrei în 1973 a profesorului M. Lozanu a avut ca urmare sporirea studiilor în domeniile ecologiei, etologiei şi microevoluţiei animalelor terestre. Prin studiile sale (peste 200 de lucrări
ştiinţifice, inclusiv 14 monografii) M. Lozanu a deschis o nouă direcţie de cercetare ştiinţifică
– teriologia – nu doar în cadrul USM, ci, în general, în domeniul ştiinţei zoologice.4 Alegerea
în funcţia de şef al Catedrei Zoologie în 1988 a doctorului habilitat I. Toderaş, specialist în
domeniul hidrobiologiei, a contribuit la direcţionarea atenţiei colaboratorilor catedrei spreacest domeniu de cercetare, care a devenit unul prioritar în anii ’90.
Investigaţiile în domeniul ecologiei s-au desfășurat în două direcţii: a) structura, funcţionarea, productivitatea şi succesiunea ecosistemelor naturale şi a celor antropice; b) influenţa
activităţii antropice asupra mediului ambiant. Aceste probleme au fost elucidate în cercetările şi publicaţiile profesorilor I. Dediu, P. Corduneanu, Gh. Jigău, V. Aşevschi, V. Cononov, G.
Şabanova, V. Şalaru ş.a.
Cercetări ştiinţifice importante au fost efectuate în cadrul Catedrei Fiziologie Umană şi
Animală, începând cu anul 1950, când şef al catedrei a devenit profesorul I. Vul, doctor habilitat în medicină. Sub conducerea lui, M. Cahana, G. Nica au efectuat cercetări importanteasupra sistemului nervos, cercetări privind activitatea bioelectrică a diferitor zone ale scoarţei
cerebrale şi a hipotalamusului etc. În baza rezultatelor obţinute, conferenţiarul M. Kahana asusţinut teza de doctor habilitat în 1962 şi a publicat trei monografii. În anii ’70 direcţia decercetare „Activitatea nervoasă superioară şi bazele ei neurofiziologice, mecanismul relaţiilor
cortico-viscerale”5 a fost menţinută, fiind inclusă în planul comun al A.Ş. a URSS Conferenţiarul
B. Melnic, prorector pentru activitatea ştiinţifică, a susţinut în cadrul acestei direcții de cercetare teza de doctor habilitat. Fiind șef al catedrei, el a condus în anii ’70 cercetarea temei
complexe „Relaţiile reciproce hipotalamo-endocrine”, cercetare efectuată de membrii catedrei:
V. Lupaşcu, N. Muzlaeva, A. Robu, A. Crivoi; E. Palade. Rezultatele studiilor au fost publicate în
monografia profesorului B. Melnic „Intermidin” (1973), în 107 articole, tipărite în presa locală
şi 20 de materiale în reviste unionale.6 În următorii 15 ani catedra a devenit centru de cercetare
complexă a hormonului hipovizar melantropina (MSH) în rolul de generator biologic al funcţiilor neuroendocrine de adaptare şi protecţie a organismului la diverse influenţe ale agenţilor
stresorici şi nocivi. Rezultatele au fost rezumate în monografia „Melanotropina şi adaptarea”,
autori B. Melnic, A. Robu, A. Crivoi, E. Palade (1983).7
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 401, f. 157.
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 366, f. 129.
3
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 366, f. 134.
4
Cozma V. Istoria Universităţii de Stat din Moldova. p. 187.
5
ANRM, F. 3186, inv,1, d. 652, f. 46.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1463, f. 58-60.
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 2990, f. 53.
1
2

187

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Cercetările în domeniul fiziologiei plantelor au fost iniţiate de profesorul D. Şutov, fondatorul Catedrei Fiziologia şi Biochimia Plantelor. Odată cu venirea la conducerea catedrei în 1950
a profesorului V. Klimenko, direcţia ştiinţifică de bază a catedrei a devenit studierea proteinelor
vegetale. Cercetările în această direcţie au fost intensificate în 1956, când a fost creat L.C.Ş. Chimia
Proteinelor. Meritele deosebite ale profesorului V. Climenco sunt indiscutabile. El a condus catedra timp de 30 de ani, laboratorul până în anul 1963, preluat ulterior de doctorul în biologie
I.Vaintraub, a publicat două monografii, peste 300 de articole, a pregătit 40 de doctori în ştiinţă.
A contribuit la crearea în 1960 al celui de-al doilea L.C.Ş. Biochimia Plantelor Eterouleiose. Sub
conducerea conferenţiarului A. Nicolaev, în cadrul acestui laborator s-au obţinuţi un şir de hibrizi
de mentă înalt productivi, care au fost introduşi în producţie în mai multe regiuni din fosta URSS.
Profesorul P. Tarhon a organizat în cadrul catedrei studierea proceselor fiziologice ale speciilor dearbuşti şi copaci decorativi, reuşind să introducă în Moldova mai bine de 50 de specii.1
Investigaţiile în domeniul geneticii au fost efectuate de către membrii catedrei: profesorul N. Popa, conferenţiarii V. Ilviţchi, M. Leşanu etc. Direcţia principală a acestor studii a fost
„Mutageneza spontană şi indusă”.2
Studierea solurilor Moldovei a fost iniţiată odată cu organizarea de către academicianul
N. Dimo a Catedrei Pedologie. Prima temă studiată de catedră a fost „Geneza şi geografia solurilor Moldovei”. Prin hotărârea din 19 decembrie 1957 „Cu privire la efectuarea cercetărilor
pedologice în RSSM şi prezentarea colhozurilor planurilor pedologice,” catedra fost obligată să
realizeze cartarea solurilor şi să stabilească gradul lor de bonitate. Au fost organizate lucrări decartare şi studiere a morfologiei şi chimiei solurilor pe teren, unde au fost implicaţi activ şi studenţii pedologi.3 Un şir de publicaţii pe această tematică au fost semnate de membrii catedrei I.
Dicusar, N. Belkin, V. Vitiu, M. Bulat, V. Filkov, T. Popov, I. Rabinovici ş.a. Alte direcţii de cercetare
ale Catedrei Pedologie au fost: ameliorarea solurilor; aplicarea îngrăşămintelor organice şi minerale în diferite soluri şi influenţa acestor îngrăşăminte asupra fertilităţii solului; mecanizarea
procesului de pregătire şi introducere a îngrăşămintelor în sol.4
În anii 1964-1970 colectivul catedrei a cercetat proprietăţile agrochimice şi agrofizice
ale solurilor Moldovei şi a realizat investigaţii în legătură cu dezvoltarea irigaţiei. Problema„Solurile Moldovei şi căile de sporire a rodniciei” a fost cercetată în continuare, investigaţiile
fiind realizate în diferite raioane ale republicii.
Din anul 1979 au fost organizate cercetări pe probleme complexe, efectuate de colective
compuse din reprezentanţi ai mai multor catedre. Catedrele Zoologie, Botanică, Pedologie şiAgrochimie, Fiziologie şi Biochimia Plantelor au fost implicate în investigarea temei complexe„Studierea organizării şi funcţionării biocenozelor silvice în baza exemplului Codrilor Centraliîn scopul elaborării bazelor ştiinţifice pentru crearea ecosistemelor optime pentru economianaţională”.5 Cercetările s-au soldat cu publicarea a 21 de lucrări. În perioada ulterioară practica
cercetării unor teme complexe a fost extinsă.
Universitatea de Stat din Moldova, într-o perioadă scurtă de timp, a devenit cunoscută nu
doar în republică, dar şi peste hotarele ei ca centru important al ştiinţelor chimice. Din primii
ani, în cadrul Catedrei Chimie Anorganică dr. habilitat A. Ablov a iniţiat investigaţiile în domeniul compuşilor complecşi. Conferenţiarul A. Kokorin, şeful Catedrei Chimie Analitică, a organizat cercetări în domeniul sintezei compuşilor complecşi ai heteroacizilor. Catedra Chimie
Organică şi-a determinat direcţia principală de cercetare după venirea în fruntea ei, în 1953,
a profesorului G.Lazurevski: chimia compuşilor naturali şi macromoleculari. Catedra Chimia
Fizică, întemeiată în 1949, s-a inclus în lucrul de investigare a temei de cercetare a profesorului A. Şlâghin. Ulterior, în baza ei, a fost stabilită direcţia: cataliza omogenă şi fenomenele deadsorbţie.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1463, f. 67-68.
Ibidem, f. 69.
3
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 334, f.106, 110.
4
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 546, f. 304-306.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 2791, f. 54.
1
2

188

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAColectivul de colaboratori ai Catedrei Chimie Anorganică a cercetat tema „Sinteza,
structura, reactivitatea şi proprietăţile combinaţiilor coordinative ale metalelor de tranziţie
cu liganzi organici şi anorganici”. Abordată şi dezvoltată de primii colaboratori ai catedrei: G.
Sârţova, L. Nazarova, N. Lobanov, N. Samusi, ea a devenit direcţia ştiinţifică pe care profesorului
Ablov a promovat-o şi ideile căruia continuă să fie implementate şi în zilele noastre. De la sfârşitul anilor ’50 catedra a fost antrenată în studierea problemei generale „Cercetarea structurii
şi a caracteristicilor moleculelor şi dezvoltarea teoriei structurii moleculelor”.1 Primul obiect
de investigaţii a fost dioximaţii metalelor de tranziţie, care au atras atenţia cercetătorilor prindiversitatea compoziţiei, structurii şi proprietăţilor acestei clase de substanţe. Pe baza lor afost studiată polimeria coordinativă a dioximaţilor Co(III).2 Doctorul habilitat, prof. universitar
N. Samusi, implicându-se în cercetările din acest domeniu, le-a continuat pe parcursul a peste
30 de ani. Împreună cu membrii catedrei: O. Damaskina, T. Lukianeţ, G. Şpacov, V. Ţarkov au
cercetat reacţiile de substituţie din sfera interioară a trans-dioximaţilor cobaltului(III) în soluţii apoase şi neapoase. Rezultatele au fost comunicate opiniei ştiinţifice în sute de articole,
comunicări în cadrul conferinţelor ştiinţifice, generalizate în monografia colectivă a acestor
savanţi „Reacţii de substituţie ale compuşilor coordinativi ai cobaltului” (1973). Investigaţiile
efectuate sub conducerea prof. N. Samusi în două direcţii: sinteza şi proprietăţile medico-biologice ale compuşilor coordinativi cu antimicotică şi antifitică; sinteza compuşilor coordinativi
heterometalici au generat constituirea noii direcţii ştiinţifice la USM – reactivitatea compuşilor
coordinativi.3 A excelat în domeniul de cercetare „Chimia compuşilor complecşi de cobalt” şi G.
Sârţova, profesor universitar, șef catedră în 1978-1982. În domeniul acesta ea a susţinut maiîntâi teza de doctor (1955), apoi cea de doctor habilitat (1974). O rodnică activitate a desfăşurat în cadrul Catedrei Chimie Anorganică conferenţiarul N. Gârbălău, șef catedră în 1972-1982,
ulterior academician al A.Ş. a RSSM. N. Gârbălău a elaborat o metodă principial nouă de sinteză
templată a compuşilor chimici, care a permis obţinerea substanţelor cu noi calităţi catalice,
magnetice, electrofizice.4 Spre sfârşitul anilor ’80, noul șef de catedră, profesorul universitar A.
Gulea a iniţiat în cadrul ei o nouă direcţie de cercetare – spectroscopia de rezonanţă magnetică
nucleară a complecşilor instabili. La catedră au efectuat cercetări valoroase şi conferenţiarii S.
Şova şi M. Bârcă în domeniul sintezei complecşilor fierului (III) cu liganzi preparaţi în baza alchilizotiosemicarbazidelor şi calcogenosemicarbazidelor tetradentare. Rezultatele cercetărilorştiinţifice ale colaboratorilor Catedrei Chimie Anorganică au fost expuse în peste 20 de monografii şi un număr impunător de articole, teze, referate.
Catedra Chimie Analitică, în anii ’50, mai mult decât alte catedre, a fost orientată spre
cercetarea problemelor care aveau aplicare directă în sfera de producţie. O bună parte din cercetări erau efectuate în bază de contract cu mari întreprinderi, spre exemplu, combinatul metalurgic din Norilsk5 etc. Primii colaboratori ai catedrei: M. Bardin, N. Polotebnova, C. Radul auiniţiat cercetări în domeniul compuşilor complecşi şi aplicării lor în economie.6 Iniţiată în 1948,
sub conducerea întemeietorului catedrei, conferenţiarul A. Kokorin, direcţia de cercetare: heteroacizii ca reactivi în chimia analitică, a fost una de bun augur pentru colectivul catedrei.7 Dupăprofesorul A. Kokorin, ştafeta a fost preluată în 1963 de profesorul universitar N.Polotebnova.
Studiul heteropoliacizilor a permis catedrei să ocupe un loc de frunte printre colectivele careefectuau cercetări similare. Multiple instituţii ştiinţifice centrale au iniţiat colaborări cu catedra
din Chişinău: Institutul de Chimie Fizică al A.Ş. a URSS, Institutul de Cataliză al secţiei A.Ş. a
URSS din Novosibirsk etc. Rezultatele obţinute au permis propunerea unor metode noi pentru
depistarea volframului, seleniului, telurului şi a altor elemente în diferite aliaje. Heteropoliacizii
ANRM, F. 3186, inv, 1, d. 334, f. 79.
Vezi: ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 366, f. 61, 64; d. 401, f. 84, 87; d. 438, f. 124 etc.
3
Rusnac Gh., Cozma V. Profesorii Universităţii de Stat din Moldova. Chişinău, 2001, p. 179.
4
Ibidem, p. 91.
5
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 652, f. 52.
6
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 25, f. 91.
7
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 44, f. 72.
1
2

189

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

au fost recomandaţi pentru determinarea amperometrică a alcaloizilor şi a unor specii de coloranţi organici etc. După venirea în fruntea catedrei, în 1952, a tânărului profesor Iu. Lealicov,
în cadrul ei a fost iniţiată a doua direcţie de cercetare: studii polarografice cu electrozi solizi.1
În colectivul de cercetători s-au inclus colaboratorii: M. Bardin, V. Goncearenco, în anii ’70 – P.
Chetruş, P. Bulmaga ş.a. Polarografia cu electrozi s-a dovedit a fi de neînlocuit în studiul metalelor nobile. A fost demonstrată superioritatea electrozilor solizi în comparaţie cu electrodul
tradiţional de mercur. Un succes a fost şi utilizarea de către savanţii L. Furtună, L. Danilina,
A. Cozlenco a metodelor polarografice în studierea heteropoliacizilor. Şcoala polarografiştilor,
fondată de academicianul Iu. Lealikov, a investigat şi alte domenii. I. Gerşcovici a desfăşurat
cercetări polarografice a substanţelor organice. Profesorul M. Revenco, devenit în 1988 şef alCatedrei Chimie Analitică, a iniţiat noi direcţii de cercetare ştiinţifică, dar ele au ocupat un loc
de frunte după anul 1990.
Catedra Chimie Fizică, la iniţiativa profesorului A. Şlâghin, şi-a stabilit în 1950 drept direcţie de cercetare tema: „Metodele electrochimice de cercetare a proceselor de adsorbţie şi
catalitice”. În abordarea temei s-au încadrat membrii catedrei, conferenţiarii A. Trofimenco, M.
Chişiniovschi, asistentul M. Mangelei, V. Ţipleacov, laborantul M. Cherdivarenco. Către mijlocul
anilor ’50 V. Ţipleacov, apoi şi M. Mangelei și-au susţinut în acest domeniu tezele de doctorîn ştiinţe chimice. În perioada aflării în fruntea catedrei a profesorului P. Migali (1953-1973)
cercetările ştiinţifice au urmat direcţiile: termodinamica formării compuşilor coordinativi însoluţii; adsorbţia gazelor şi lichidelor de adsorbanţi solizi.2 Un specific al activităţii catedrei
Chimia Fizică l-a constituit axarea lucrului ştiinţific pe descoperirea şi utilizarea materiei prime locale în scopul producerii unor substanţe solicitate de economia naţională. Conferenţiarul
M. Cherdivarenco, asistat de lectorul O. Timofeev şi doctorandul Gr. Crenis au elaborat şi aucontribuit la implementarea în producţie a metodei de obţinere a sticlei lichide din argilele
locale.3 Adsorbanţii produşi din materie primă locală au fost recomandaţi pentru utilizarea larafinarea uleiurilor minerale şi alimentare, la limpezirea vinurilor, în industria de conserve.4
Conferenţiarul Ş. Stavrov a cercetat influenţa diferitor factori asupra proprietăţilor de gelificare a agaroidului. În baza rezultatelor obţinute a susţinut teza de doctor habilitat. În anii ’60
conferenţiarul A. Sâciov a desfăşurat cercetări în cadrul direcţiei ştiinţifice unionale „Cinetica
şi mecanismul proceselor de oxido-reducere”, abordând tema „Cataliza omogenă a proceselorde oxido-reducere prin compuşii coordinativi ai metalelor”.5 Devenit şef al catedrei, profesorul
A. Sâciov a direcţionat eforturile colectivului catedrei spre studierea mecanismelor proceselor
peroxidazice. Concomitent, a stimulat şi dezvoltarea direcţiei practice de aplicare a rezultatelorobţinute – căutarea mecanismelor de stabilizare a vinurilor – problemă de o mare importanţă
pentru industria alimentară din RSSM.6 S-au inclus activ în realizarea ei prof. P. Migali, doctorii
V. Isac, Gh. Duca, M. Gonţa ş.a. În anii ’80, Catedra Chimie Fizică a investigat legităţile cineticeşi mecanismele proceselor catalice de oxidare şi decarboxilare a compuşilor din ciclul de oxido-reducere a acidului tartic prin compuşii fierului şi cuprului. A dezvoltat ciclul de lucrări,legat de studierea proprietăţilor peroxidazice ale complecşilor de mangan în cadrul proceselor
fotochimice etc. Astfel, membrii catedrei vor excela în continuare în cercetarea problemelor
importante atât din punct de vedere teoretic, cât şi practic.
Un rol important în dezvoltarea ştiinţelor chimice în cadrul USM l-a jucat Catedra Chimie
Organică. Colectivul catedrei, odată cu numirea în funcţie de şef de catedră a profesorului Gh.
Lazurevschi, a demarat studierea conţinutului chimic al plantelor de pe teritoriul Moldovei, precum şi al deşeurilor producţiei etero-uleioase. Membrii catedrei, conferenţiarii: I. Terentieva,
A. Şamşurin, B. Kalian, G. Roitburd au reuşit să obţină substanţe individuale, să le determine
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 170, f. 108.
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 289, f. 71 - 72.
3
ANRM, F.3186, inv. 1, d. 334, f. 57; d. 366, f. 78-79; d. 906, f. 113 etc.
4
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 906, f. 113.
5
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 438. f. 134; d. 546, f. 246; 1463, f. 39.
6
ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 906, f. 113; d. 1463, f. 38, 40.
1
2

190

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

structura, să le stabilească proprietăţile şi posibilităţile de aplicare practică. Majoritatea substanţelor pure, obţinute de către savanţi, fiind din clasa alcaloizilor şi terpenelor, şi-au găsit
întrebuinţare în diferite domenii, inclusiv în domeniul farmaceuticii, a industriei polimerilor. În baza rezultatelor obţinute de catedră a fost implementat în producere medicamentul„Brevicolina” la uzina din Moscova „VILR”. În Moldova a fost construită o secţie de producere afurfurolului din deşeurile de materie primă agricolă, produs deficitar, necesar pentru producerea polimerilor1 etc. Astfel, în cadrul catedrei au fost puse bazele şcolii şi direcţiei de cercetare„Chimia compuşilor naturali.” A doua direcţie de cercetare în cadrul catedrei a fost: sinteza
şi reacţia polimerilor care conţin grupe de un înalt activism chimic. Ea a fost dezvoltată sub
conducerea conferenţiarului A. Şur cu implicarea tinerilor lectori N. Barbă, M. Rehter, a aspiranţilor M. Filimonova, V. Spektor.2 După 1964, odată cu plecarea academicianului Lazurevschi,
această direcţie a devenit unica la catedră. Rezultatele au fost pe măsură. A fost fondată o nouădirecţie ştiinţifică în domeniul chimiei vinil- şi polivinilarenelor cu grupe funcţionale active şi oşcoală de cercetare a transformărilor chimice ale polimerilor, în cadrul căreia au activat până în
1977, sub conducerea profesorului universitar A.Şur, apoi a profesorului N. Barbă, savanţii: B.
Filimonov, M. Filimonov, R. Şucla, I. Corja, C. Cheptănaru, Ia. Guţu ş.a. În cadrul ei a fost realizată
elaborarea unor materiale fototermoplastice, a căror destinaţie era producerea purtătorilor de
informaţie, a fost elucidat mecanismul de oligomerizare în mediul acid al vinilarilaminelor cu
grupe funcţionale conjugate, au fost elaborate noi metode de obţinere a monomerilor cu grupechimice active şi a materialelor polimerice etc. Rezultatele cercetărilor şi-au găsit reflectare în
26 de teze de doctor în chimie şi 4 teze de doctor habilitat, în 4 monografii, 2 manuale, în peste
60 de brevete de invenţie, în sute de articole3 etc.
În a doua jumătate a secolului al XX-lea ştiinţele fizice au cunoscut o evoluţie fulminantă, această dezvoltare amplă fiind parte componentă a revoluţiei tehnico-ştiinţifice în curs dedezvoltare. Au contribuit la desfăşurarea ei şi fizicienii USM. Absolventul facultăţii I. Bersuker aînregistrat în fosta URSS o descoperire ştiinţifică, care l-a plasat printre primii 500 de lideri aiştiinţei mondiale. Aparate construite de colaboratorii facultăţii au fost utilizate la bordul staţiei
cosmice „Salut”. Doar Catedra de Electronică şi Biroul Specializat de Proiectări şi Tehnologii„Optoelectronica”, cu ciclul practic, înfiinţate în 1977, au efectuat lucrări de cercetare ştiinţifică
în sumă de 10 mln. ruble, obţinând peste 148 de brevete de invenţie.4 Iniţial, cercetările aufost dezvoltate de specialişti veniţi din afara republicii, dar, de la mijlocul anilor ’50, în această
activitate s-au încadraţi absolvenţii universităţii. Din rândurile colectivului facultăţii şi ale absolvenţilor ei s-a constituit un detaşament extraordinar de savanţi: 14 academicieni şi membricorespondenţi ai A.Ş. a RSSM, 33 de doctori habilitaţi şi peste 300 de doctori în ştiinţe fizicomatematice.5 Începutul investigaţiilor a fost pus de profesorii Iu. Perlin, M. Kot, I. Şcerbacov, V.
Malearova, S. Râjanov.
Primele lucrări în domeniul teoriei corpului solid au fost iniţiate la începutul anilor ’50 în
cadrul Catedrei Fizica Teoretică de către şeful ei Iu. Perlin. Ele erau consacrate teoriei polaronilor în cristalele ionice. La sfârşitul anilor ’60 – începutul anilor ’70, colaboratorii catedrei: E.
Pokatilov, Ş. Ghifeisman, L. Harcenco, B. Gamurari. G. Şmeliov, C. Kabisov, I. Andrieş, E. Prepeliţa
ş.a., sub conducerea lui Iu.Perlin, au elaborat teoria tranziţiilor multifononice fără radiaţie pentru d-ioni în câmpul cristalin puternic.6 În anii ’70-’80 a fost elaborată teoria tranziţiilor fără radiaţie a ionilor pământuri de elemente rare şi într-o extensiune a ei – teoria neliniară a tranziţiilor multifononice fără radiaţie (Iu. Perlin, I. Geru, L. Harcenko, V. Poleanski, M. Fronţkoveak, Ş.

ANRM, F. 3186, inv. 1, d. 334, f. 71-72.
ANRM, F. 3186; inv. 1, d. 438, f. 114, 117.
3
Rusnac Gh., Cozma V. Profesorii Universităţii de Stat din Moldova, p. 20, 197, 338.
4
Cozma V. Istoria Universităţii de Stat din Moldova, p. 127.
5
Cercetări în domeniul ştiinţelor astronomice şi fizice la Universitatea de Stat din Moldova (1946-2000).
Chişinău, 2001, p. 21.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1463, f. 35-36; Vezi: Перлин Ю.Е. Цукерблат Б.С. Эффекты электроно-колебательного
взаимодействия в оптических спектрах примесных парамагнитных ионов.– Кишинев, 1974 и др.
1
2

191

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Ghifeisman).1 În a doua jumătate a anilor ’80, la catedră au fost iniţiate cercetările în domeniul
teoriei sistemelor moleculare şi cristaline cu valenţă mixtă.2 S-a elaborat teoria microscopică
a fenomenelor cooperative în compuşi solizi de coordinaţie cu valenţă mixtă etc. Spectrul larg
al aplicării realizărilor teoretice ale savanţilor în electronică, automatică, lasere etc. au făcut ca
problema fizicii corpului solid să fie una din cele actuale în dezvoltarea ştiinţei. Membrul corespondent al A.Ş. a RSSM Iu. Perlin (1987) şi dr. habilitat, prof. universitar E. Pokatilov (1983) au
fost distinşi cu Premiul de Stat pentru realizări în domeniul fizicii teoretice. Iu. Perlin a fost şi
fondatorul şcolii şi al direcţiei ştiinţifice la USM „Fizica teoretică a corpului solid”. Profesorului
E.Pokotilov îi aparţine meritul incontestabil în organizarea, la mijlocul anilor ’60, a şcolii „Teoria
fenomenelor electronice multifononice şi multifotonice în semiconductori masivi şi în nanostructuri semiconductoare”.3
De la mijlocul anilor ’50 la universitate se efectuează cercetări într-unul din cele mai importante domenii ale ştiinţei contemporane: fizica semiconductorilor. Animatorul acestei direcţii de cercetare ştiinţifică a fost prof. M. Kot. Începând să studieze în cadrul Catedrei Fizica
Experimentală tema „Proprietăţile electrice, optice şi fotoelectrice ale noilor materiale de semiconductori”, prof. M. Kot a reuşit, în scurt timp, să implice practic toate catedrele secţiei Fizicaîn cercetare şi să creeze un colectiv neformal de entuziaşti ai acestui domeniu: A. Semaşchevici,
I. Andronic, V. Casian, V. Târziu, L. Panasiuc, S. Daniliuc ş.a., care, în timp, au instituit şcoala ştiinţifică „Fizica semiconductorilor”. Ei au fost acei care au pus baza dezvoltării a trei direcţii ştiinţifice importante şi de perspectivă în fizica semiconductorilor: fizica şi tehnologia straturilor
semiconductoare subţiri a compuşilor binari A2B6 şi A3B5, iniţiată de M. Cot şi continuată de
A. Semaşchevici, V. Casian şi discipolii lor; cercetările în domeniul heterojoncţiunilor, începute de M. Kot în L.C.Ş. „Fizica semiconductorilor” – o prioritate mondială, şi continuate cu multsucces de către academicianul A. Semaşchevici, profesorii P. Gaşin, D. Şerban. În 1965, în baza
heterojoncţiunilor obţinute din compuşii A2B6, pentru prima oară a fost demonstrată posibilitatea creării laserelor cu semiconductori; înregistrarea fototermoplastică a informaţiei optice,iniţiată în anii ’60 de M. Kot, dezvoltată în lucrările profesorului L. Panasiuk şi ale discipolilor săi.
Cercetările au luat o asemenea amploare, încât au necesitat crearea în 1976 a L.C.Ş. „Înregistrarea
Fototermoplastică”, în 1977 a Catedrei Electronică, iar în 1979 a B.S.P.T. „Optoelectronica”. În cadrul Facultăţii de Fizica au fost efectuate cercetări ştiinţifice şi în alte domenii: teoria nucleului(S. Reajanov, F. Jereghi), fizica moleculară (L. Koporulin, V. Sâciov, A. Sârghi, D. Gorodeţki), termodinamica lichidelor (V. Râkov, T. Antonenco, L. Şcerbakov, G. Iacovleva), geofizica (Iu. Kozulin).
Direcţia de cercetare „Optica şi spectroscopia”, iniţiată la mijlocul anilor ’50, a luat amploareîncepând cu anul 1960, când s-a implicat activ în dezvoltarea ei profesorul V. Muşinschi şi, îndeosebi, odată cu fondarea Catedrei „Optica şi spectroscopia”. Prioritare au devenit cercetarea
spectrelor energetice şi a proprietăţilor materialelor semiconductoare, elaborarea metodelor decercetare cu fascicule modulare. Ele finalizau cu propuneri concrete de utilizare practică a acestora. La începutul anilor ’80, profesorul V. Muşinschi şi colaboratorii săi: C. Prisacaru, A. Sârghi,
M. Caraman, V. Gramaţki, N. Sârbu, I. Andronic ş.a. au acordat o atenţie sporită problemelor decercetare în domeniul electroopticii şi optoelectronicii, reuşind să elaboreze în baza lor metoda
transmiterii imaginilor optice în regim de timp real. Şcolile fizice ale USM au acumulat, spresfârşitul deceniului al nouălea al secolului trecut, un potenţial creativ extraordinar. Utilizarea luiurma să aducă noi realizări în domeniul ştiinţelor fizice în următoarele decenii.
Pentru realizarea cercetărilor în domeniul matematicii universitatea trebuia să-şi pregătească propriile cadre. Acest lucru a fost posibil odată cu pregătirea primei promoţii de matematicieni (1957), specializaţi pe domenii. Din rândurile acesteia şi a următoarelor promoţii
au fost selectaţi acei care, în scurt timp, au devenit savanţi de vază: A. Palistrant, E. Galearski,
L. Gherasimenco, A. Rusanov, V. Macarov, A. Gameţki ş. a. Pe măsura completării catedrelor cu
AUSM, F.1, inv. 1. d. 3232, f. 39; d. 4361, f. 83-84.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 3879. f. 39-40.
3Rusnac Gh., Cozma V. Profesorii Universităţii de Stat din Moldova. p.299, 302.
1
2

192

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

cadre înalt calificate, investigaţiile s-au concentrat, structurându-se în câteva direcţii principale: algebra, geometria şi tipologia, ecuaţii diferenţiale, analiza funcţională şi ecuaţii integrale
singulare etc. Cercetările erau efectuate de grupuri de savanţi uniţi pe direcţii, constituiţi în
jurul unui lider neformal în şcoli specializate. Problemele matematice teoretice, de obicei, erau
abordate individual de savanţi, dar matematicianul, mai mult decât savanţii din alte domenii,
are necesitatea de a pune rezultatele obţinute în discuţie până la publicarea lor. Or, practic, în
cadrul catedrelor au funcţionat seminare ştiinţifice, în a căror activitate erau implicaţi, de rând
cu membrii catedrei, și savanţi din alte instituţii, doctoranzi şi chiar studenţi ai cursurilor superioare. Către mijlocul anilor ’60, colectivele de cercetători, şcolile matematice s-au stabilizat,desfăşurând cercetări care depăşeau domeniul pur matematic. Serviciile lor erau solicitate în
domeniul producţiei, al gestiunii, didacticii, informaticii etc. Drept urmare, savanţii matematicieni, de rând cu cercetarea temelor bugetare, s-au implicat activ în realizarea lucrărilor ştiinţifice pe bază de contract.
Catedra Analiză Matematică efectua cercetări în domeniul analizei funcţionale, al teorieifuncţiilor analitice şi aplicării ei. Rezultatele obţinute erau de o importanţă teoretică şi practică
semnificativă. Ele au fost aplicate la rezolvarea problemelor privind teoria elasticităţii, fluidităţii şi transportului energiei radiante etc. Primele succese au fost realizate în anii ’60 de savanţii,foşti absolvenţi ai primelor promoţii şi tineri veniţi şi statorniciţi la USM din afara republicii:
C. Sacaliuc, I. Iţkovici, V. Prigorski, S. Freidkin, I. Volcov, V. Parasca. În deceniile următoare s-aîncadrat activ în lucrul ştiinţific o nouă generaţie: V. Parasca, O. Cojocaru, I. Vulpe, V. Ciobanu, A.
Corlat, V. Neagu, Gh. Rusu, C. Sacaliuc, A. Semenţul, V. Glavan, V. Soltan ş.a.
Catedra Geometrie s-a stabilizat cu statut de colectiv de creaţie la mijlocul anilor ’60. În
1963 la catedră a fost deschisă doctorantura. Prin cercetarea de către A. Zamorzaev a teoriei
generale a P-simetriei şi realizarea de către A. Palistrant, E. Galearschi, I. Baltag (toți discipoli
ai lui A. Zamorzaev), a tezelor de doctorat cu o tematică ce deriva din interesele ştiinţifice ale
dânsului, la catedră s-a stabilit o direcţie ştiinţifică distinctă şi în cadrul USM s-a fondat şcoala ştiinţifică „Geometria discretă şi cristalografia matematică”. Completată ulterior cu un grupde savanţi tineri talentaţi: P. Zabolotnâi, V. Miheev, A. Lungu, condusă în 1966-1973 de celebrul matematician P. Soltan, Catedra de Geometrie, reorganizată în 1973 în Catedra Geometrie
Superioară, s-a plasat pe unul dintre primele locuri în domeniu în fosta URSS, fiind recunoscută
şi pe arena internaţională. Pentru merite deosebite în dezvoltarea ştiinţei geometrice conducătorul colectivului A. Zamorzaev a fost distins în 1973 cu premiul „V. Fiodorov” al A.Ş. a URSS, iar
în anul 1974 i s-a conferit Premiul de Stat al RSSM în domeniul ştiinţei şi tehnicii.1
În domeniul algebrei generale cercetările au fost începute încă în anul 1947 de către V.
Andrunachievici, fondatorul (1961) Institutului de Matematică al A.Ş. a RSSM şi al şcolii ştiinţifice de matematică în domeniul algebrei, în cadrul căreia s-au format ca savanţi o întreagă
pleiadă de absolvenţi ai USM: A. Caşu, N. Prodan, K. Şciukin, Ş. Alexei, I. Goian, V. Marin, Gh.
Ciocanu, P. Cojuhari ş.a. Plecarea în 1953 a conferenţiarului V. Andrunachievici de la catedră aîntrerupt procesul de stabilire ca temă de cercetare unică „Teoria radicalilor şi semiradicalilor
în inele”, colectivul rămânând dispersat. Odată cu venirea în funcţia de şef de catedră a vestitului matematician V. Belousov, o bună parte a colectivului Catedrei Algebră şi Geometrie s-a implicat în cercetarea teoriei cvazigrupurilor şi a lupelor, a teoriei ecuaţiilor funcţionale, analizei
combinatorice, sistemelor de cvazigrupuri cu orientări generalizate, reţelelor algebrice. În cadrul catedrei a luat naştere, în acel mijloc de deceniu, şcoala ştiinţifică „Teoria cvazigrupurilor”,
în cadrul căreia, sub conducerea membrului corespondent al A.Ş. V.Belousov, au fost realizatelucrări ştiinţifice de pionerat nu doar în fosta URSS, dar în întreaga lume. Activând în cadrul
unui domeniu comun „Algebra generală”, membrii catedrei Algebră (1973): V. Marin, I. Goian, K.
Şciukin, A.Topală, V. Arnaut, N. Prodan, M. Sandic, Ş. Alexei au abordat teme concrete de cercetare diferite, cum ar fi: grupuri asociate cu cvazigrupuri; identităţi echilibrate pe cvazigrupuri;
radicali în module etc., contribuind esenţial la dezvoltărea acestui domeniu al ştiinţei.
1

Rusnac Gh., Cozma V. Profesorii Universităţii de Stat din Moldova. p. 216.

193

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Direcţiile principale de cercetare în domeniul matematicii aplicate la Facultatea
de Matematică şi Cibernetică au fost iniţiate sub conducerea academicienilor P. Soltan, I.
Gohberg în cadrul Catedrei Matematica Aplicată (1961) la începutul anilor ’60. Acestea au
fost dezvoltate ulterior de membrii Catedrei Limbaje Algoritmice şi Programare (1971), ai
Catedrei Cibernetică Matematică şi Cercetări Operaţionale (1977) și vizau: probleme pemulţimi convexe şi grafuri (P. Soltan); teoria metodelor aproximative (I. Gohberg). Dupăintroducerea în 1971 a specialităţii „Matematica aplicată”, arealul cercetărilor a fost extins considerabil și cuprindea temele: asigurarea matematică a C.E., a sistemelor şi reţelelor de calcul (D. Todoroi); asigurarea matematică a sistemelor automatizate de dirijare,cibernetica matematică (A. Zâkov, P. Soltan). În realizarea temelor concrete de cercetareîn cadrul direcţiilor stabilite au fost implicaţi doi academicieni, peste 30 de doctori conferenţiari. Rezultatele acestor investigaţii ştiinţifice au fost: monografii, articole, comunicări şi referate în cadrul conferinţelor ştiinţifice, pachete de programe aplicative1 etc. Doar
Catedra Limbaje Algoritmice şi Programare a publicat în perioada 1971-1975 48 de lucrări.2 În anii ’80 pentru aceste catedre au fost stabilite teme complexe comune de cercetare. În anii 1981-1985 Catedrele Matematică Cibernetică, Cercetări Operaţionale şi Metode
Economico-Matematice au investigat tema „Elaborarea metodelor numerice, combinatorologice şi a pachetelor de programe aplicative pentru rezolvarea sarcinilor tehnico-ştiinţifice şi economice”.3 În rezultatul cercetărilor au fost publicate 4 monografii, 6 îndrumare
metodice, peste 200 de articole ştiinţifice.4
Cercetările ştiinţifice realizate de colectivul Catedrei Ecuaţii Diferenţiale, care îi avea
ca membri pe: academicianul C. Sibirski, doctorii habilitaţi V. Glavan, N. Jităraş, D. Ceban, doctorii A. Gherco, A. Stahi, A. Marinciuc, V. Guţu, A. Şuba, A. Perjan, sub conducerea şefului catedrei, dr. habiltat B. Şerbacov, erau efectuate în direcţiile: dinamica tipologică şi aplicarea ei lacercetarea calitativă a ecuaţiilor diferenţiale; invarianţii algebrici ai sistemelor diferenţiale
autonome bidimensionale cu părţile drepte polinominale; probleme la limită pentru ecuaţii
şi sisteme de ecuaţii cu derivate parţiale.5 Profesorul C. Sibirski a condus în cadrul catedrei
seminarul ştiinţific „Teoria calitativă a ecuaţiilor diferenţiale”, la lucrările căruia participau şi
savanţi ai altor catedre şi instituţii. Rezultatele ştiinţifice obţinute de colaboratorii catedrei
au fost semnificative: 2 teze de doctor habilitat, 16 teze de doctor, 6 monografii şi peste 350
de articole.6
Experienţa celor 45 de ani de activitate a Universităţii de Stat din Moldova în cadrul fostei
Uniuni Sovietice este cel mai bun argument în favoarea ideilor privind necesitatea concentrării
activităţii ştiinţifice în cadrul universitar şi îmbinării armonioase a acestei activităţi cu activitatea didactică. Deşi condiţiile dezvoltării ştiinţei universitare n-au fost nicicând optime, realizările savanţilor universitari au fost, fără îndoială, fulminante. Potenţialul uman, concentrat înuniversitate, în alte condiţii, ar fi dat roade şi mai mănoase.

Капацина Г.Г. и др. График – система математического обеспечения ЭВМ и грaфопостроительства.
Кишинев, 1975; Sagaidac M. Programarea matematică. Bazele teoriei generale. Chişinău, 1984; Анисимов
П.А. Маринчук М.Н. Системы оперативного управления дискретным производством. Кишинев,1984 etc.
2
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1463, f. 9-14.
3
AUSM F. 1, inv. 1, d. 3461, f. 77.
4
Ibidem, f. 78-81.
5
Cozma V. Istoria Universităţii de Stat din Moldova. p. 85.
6
Ibidem, p. 88.
1

194

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

I.6. Evoluția procesului de studii la Universitatea de Statdin Moldova în perioada perestroicii
Restructurarea gorbaciovistă (1985-1991) – proces complex și ambiguu de transformare și modernizare a societății sovietice, a determinat și reformarea sistemului de învăţământ
superior, or Uniunea Sovietică a intrat în perioada restructurării cu un învățământ superiorîntr-o rapidă degradare1. Sistemul de pregătire a cadrelor pentru economia națională urmaa fi adaptat și adecvat noilor realități social-economice și politice și flexibilizat astfel, încât săreacționeze prompt și abil la transformările și cererile economiei, ale societății și să corespundă standardelor internaționale.
Dar restructurarea învățământului superior a început cu întârziere, în comparație cu întregul complex de transformări care aveau loc în URSS, în general, și în RSSM, în special, în adoua jumătate a anilor ‘80 și la începutul anilor ‘90, fapt ce a determinat caracterul ei recuperator. Critica acerbă, din epocă, a diferitor aspecte ale realității sovietice, din păcate, nu s-a referit
și la școala superioară. În raportul prezentat la cea de a XIX-a Conferință unională a PCUS, încare critica foarte aspru realitățile sovietice, Gorbaciov a vorbit doar în linii generale despre
situaţia din învăţământul superior, fără a aborda problema în profunzime2. De-abia în martie
1987 CC al PCUS și Consiliul de Miniștri al URSS au adoptat Direcțiile principale ale restructurării învățământului superior și mediu de specialitate și un pachet de hotărâri care au trasat
vectorii principali ai preconizatei reforme a învățământului profesional. În aceste documente
se menționa că „îmbunătăţirea radicală a formării profesionale este imperativ necesară pentru accelerarea dezvoltării social-economice a ţării, pentru că doar calificarea, competenţa şirăspunderea civilă a cadrelor determină amploarea şi ritmul revoluției tehnico-științifice și aintensificării economiei”.
Direcțiile principale ale restructurării prevedeau: intensificarea legăturilor dintreînvățământ, știință și producție și integrarea lor; îmbunătățirea calităţii formării specialiștilor înșcoala superioară și formarea lor în corespundere cu necesitățile reale ale economiei naționale;dezvoltarea științei universitare în calitate de rezervă vitală pentru accelerarea revoluției
tehnico-științifice; sporirea calității cadrelor ştiinţifico-didactice; consolidarea rolului învăţământului superior prin îmbunătăţirea calificării profesionale și recalificării specialiștilor; reutilarea tehnică şi îmbunătăţirea managementului în învăţământul superior etc.3.
Documentul reflectă toate aspectele învăţământului superior și tendinţele de dezvoltare
globală, fapt care trebuia să faciliteze procesele de democratizare și decentralizare a școlii superioare, transferul instituțiilor de învățământ superior la relaţiile economice contractuale cu
sfera producţiei și independența economică în atragerea fondurilor extrabugetare, atestarea
universităţilor, a cadrelor științifico-didactice, a studenţilor, alegerea rectorilor şi autoguvernarea studențească etc. În general, reforma învățământului superior a fost subordonată scopului
accelerării dezvoltării social-economice a ţării.
Reformele învățământului superior se preconizau a fi realizate în cadrul structurii economice și politice existente, care se transforma foarte greoi și reticent, prin metode directive
de conducere și în limitele sistemului administrativ de comandă. Până și titlurile documentelor
programatice ce reglementau reformarea învățământului superior erau emise de organismelede conducere unionale și aveau un caracter imperativ, chiar dacă aceleași documente prescriau
decentralizarea și democratizarea școlii superioare.

Ханин Г. И. Высшее образование и российское общество. ЭКО, 2008, nr. 8-9, http://www.econom.nsc.
ru/eco/arhiv/ReadStatiy/2008_09/Hanin/ (consultat 18.07.2015).
2
Gorbaciov S.M. Cu privire la mersul realizării hotărârilor Congresului al XXIV-lea al PCUS şi la sarcinile pentru adâncirea restructurării. Raport prezentat la Conferinţa a 19-a unională a PCUS 28 iunie 1988. Chişinău:Cartea Moldovenească, 1989.
3
Direcțiile principale ale restructurării învățământului superior și mediu de specialitate în țară. În: Pedagogul Sovietic, 1987. nr. 6.
1

195

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAÎn RSSM fenomenul restructurării învățământului superior a fost unul ambiguu, discordant și contradictoriu: pe de o parte, școala superioară, inclusiv USM, urma să se reformeze prin
implementarea directivelor organelor sovietice de conducere1 și în limitele doctrinelor sovieticegeneral acceptate, o situație obișnuită și experimentată în anii precedenți, dar care nu mai corespundea specificului situației social-economice și politice din RSSM, poziției și rolului USM înviața social-politică și în mișcarea națională în plină desfășurare. Pe de altă parte, decentralizarea
și democratizarea învățământului superior presupunea că școala superioară urma să-și asume
responsabilități pentru organizarea și calitatea pregătirii specialiștilor, rol neobișnuit, atât pentru administrațiile, cât și pentru cadrele didactice din instituțiile de învățământ superior, careacționau circumspect și rezervat, răspunzând cu multă suspiciune provocărilor momentului.
Conștient de criza generală a învățământului superior și călăuzit de „direcțiile restructurării”, indicate de guvernul de la Moscova, colectivul Universității de Stat din Moldova și-a
propus drept scop să le implementeze „fără întârziere și cu deplină dăruire de sine [...] pentru a contribui la accelerarea dezvoltării social-economice a țării și a republicii, pentru a crea
condiții de formare a specialistului universal și multilateral dezvoltat, capabil să participe activ la progresul tehnico-științific”2. În acest scop, USM a adoptat la 25 iunie 1987 un plan deacțiuni pentru implementarea hotărârii CC al PCUS și Consiliului de Miniștri al URSS cu privire
la restructurarea învățământului superior și mediu de specialitate, prin care își propunea „să
asigure pregătirea specialiștilor de înaltă calificare, care să îmbine armonios competențele profesionale cu convingerile ideologice prin modernizarea procesului de studii, prin integrarea
coerentă și aprofundată a învățământului universitar, producției și științei, prin umanizareaconținutului învățământului superior și prin intensificarea cercetărilor științifice”3. Planul prevedea acțiuni concrete și ambițioase de restructurare a procesului de studii la USM, care urmau
a fi implementate în perioada 1987-1989:- evaluarea oportunității și necesității unor specialități și specializări, inclusiv la secția
cu frecvență redusă, în corespundere cu imperativele economiei republicii;- examinarea posibilității de formare „la comandă” a specialiștilor pentru instituțiile
științifice, organizațiile de proiectare și cele științifice ale întreprinderilor;- elaborarea și implementarea planurilor experimentale pentru anul I și II la specialitățile:Matematică, Chimie, Istorie, Jurnalism, Limba și literatura moldovenească și pentru aniide studii I-III la specialitățile Drept și Finanțe și credit;- reducerea numărului de discipline din planul de învățământ prin comasare și examinarea posibilității de a reduce numărul de examene și colocvii;- modificarea coraportului dintre orele teoretice și cele practice, în scopul măririi numărului de ore practice;- îmbunătățirea pregătirii fundamentale a studenților prin organizarea procesului didactic la cel mai înalt nivel al științei contemporane;- aplicarea principiului interdisciplinarității în activitatea de predare și formare continuă economică, juridică și ecologică a studenților;- redistribuirea orelor auditoriale la disciplinele sociale în sensul măririi numărului deore de seminar și reducerii orelor de curs;- redactarea programelor analitice și organizarea instruirii problematizate în subgrupe
cu implicarea activă a studenților;

Direcțiile principale ale restructurării învățământului superior și mediu de specialitate în țară. În: Pedagogul Sovietic, 1987. nr. 6; О мерах по коренному улучшению качества подготовки и использования
специалистов с высшим образованием в народном хозяйстве. Постановление ЦК КПСС и Совета
Министров СССР от 13 марта 1987 г. № 325. http://www.school.edu.ru/laws.asp?cat_ob_no=5955&ob_
no=5015&oll.ob_no_to. (consultat 23.07.2015)2Об итогах работы за 1986 и задачи КГУ на путях перестройки. AUSM, F.1, inv. 1, d. 3865, f. 83.
3План мероприятий КГУ им. В.И.Ленина по выполнению Постановления ЦК КПСС и Совета Министров СССР о перестройке высшего и среднего специального образования в стране. AUSM, F.1, inv. 1,
d. 3866, f. 232-253.
1

196

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA- raționalizarea organizării procesului de studii și a activității catedrelor și decanatelor;- deplasarea accentului pe formarea abilităților profesionale ale studenților în procesul didactic și extinderea duratei practicilor de producție și pedagogice prin reducerea
orelor teoretice;- stabilirea și consolidarea sistemului de relații cu bazele de practică ale studenților
USM: întreprinderile și instituțiile de învățământ preuniversitar;- elaborarea metodologiei de utilizare a tehnicii de calcul în procesul de studii la toate
specialitățile;- optimizarea și obiectivizarea evaluării studenților și anularea sistemul de promovare
condiționată a studenților restanțieri la anii următori;- perfecționarea sistemului de repartizare a absolvenților în câmpul muncii și responsabilizarea tinerilor specialiști prin reducerea numărului de „diplome libere”;- stabilirea relațiilor contractuale cu ministerele de resort și întreprinderi în vedereaformării specialiștilor „cu destinație specială”;- asigurarea procesul de studii cu resurse științifice, didactice și materiale etc.1
În general, în perioada perestroicii, învățământul superior sovietic, cu mici modificări,mai degrabă cantitative, de după 1988, continua cursul stabilit în perioadele precedente.
Obiectivele Universității de Stat din Moldova pe segmentul didactic rămâneau cele stabiliteîn Regulamentul privind instituţiile de învăţământ superior din URSS2 pentru toate instituțiile
învățământ de superior din Uniunea Sovietică: „pregătirea specialiştilor de înaltă calificare
cu profunde cunoștințe teoretice și practice, de o înaltă cultură și maturitate ideologică”; îmbunătăţirea continuă a calităţii instruirii, conform cerinţelor producţiei, ştiinţei, tehnologiei
moderne, a culturii şi perspectivelor lor de dezvoltare; elaborarea manualelor și materialelordidactice de înaltă calitate” .
Realizarea obiectivelor și activitatea oricărei instituții de învățământ superior este determinată și de contingentul de studenți care își fac studiile în cadrul acesteia. Admiterea
candidaților la studii în instituțiile de învățământ superior era parte integrantă a inginerieisociale sovietice și a politicii de creare a „noului om sovietic”. Regulile şi condiţiile de recrutare
a studenților fiind unice și obligatorii în întreg spațiul sovietic, constituiau niște instrumente dereglementare a accesului diferitor grupuri sociale și etnice în învățământul superior, respectiv,
în „clasa intelectuală” a societății sovietice, văzută drept cel mai important pilon al regimului.
Astfel, din numărul total de locuri bugetate scoase la admitere de către USM, 36 la sută reveneau candidaților din familii de muncitori, 20% – celor din familii de colhoznici și 44% – dinfamilii de funcționari3.
Dacă în perioadele anterioare perestroicii, regulile de acces în învățământul superior
se bazau mai puțin pe criteriul meritoriu și reflectau mai degrabă o discriminare pozitivă
socială și o discriminare națională4 cu scopul reconstrucției sociale și naționale a RSSM, înanii ‘80 ai sec. al XX-lea accentul se deplasează pe criteriile meritorii, dar fără abandonarea
totală a celor social-naționale, care deja urmăreau să reproducă grupele social-profesionale
create anterior.
План мероприятий КГУ им. В.И. Ленина по выполнению Постановления ЦК КПСС и Совета Министров
СССР о перестройке высшего и среднего специального образования в стране. AUSM, F.1, inv. 1, d. 3866,
f. 235-243.
2Положение о высших учебных заведениях СССР. Постановление Совета Министров СССР от 22 января
1969 г. N 64 с изм. и доп., внесенными Постановлениями Совмина СССР. http://lawrussia.ru/texts/
legal_346/doc346a990x441.htm (consultat la 12.06.2015); Положение о высшем учебном заведении
СССР 1989 г. În: Кишиневский Университет. nr. 18, 13 septembrie 1989, p. 2-3.
3Протокол № 2 заседания Совета КГУ им. В.И. Ленина от 22 сентября 1987 г. AUSM, F. 1, inv. 1, nr. 3867,
f. 113.
4Доклад о задачах коллектива университета по выполнению Постановления Секретариата ЦК КПМот 13.03.87 г. «О работе с кадрами в высших учебных заведениях МССР». AUSM, F. 1, inv. 1, d. 3866, f.
18, 21.

1

197

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Astfel, conform Regulamentului privind instituțiile de învățământ superior din URSS1 și
ordinelor ministerelor sovietice ale învățământului2 Cu privire la aprobarea regulilor-tip de admitere în instituțiile de învățământ superior din URSS, toți cetățenii URSS (sub 35 de ani pentruînvățământul cu frecvență și fără limită de vârstă pentru învățământul seral și cu frecvență
redusă), „fără deosebire de origine, sex, limbă, situație socială și materială, rasă și apartenență
națională, convingeri și apartenență politică, confesiune și atitudine față de religie, vârstă și caracterul ocupației, locul de trai”3, aveau dreptul de a studia în instituții de învățământ superior
din Uniunea Sovietică.
De asemenea, regula generală stipula că orice cetățean, deținător al unei diplome de studii medii sau medii de specialitate, are dreptul să participe la concursul de admitere și să fie admis la studii la una dintre specialitățile oferite de instituțiile de învățământ superior în rezultatul concursului general și în ordinea descrescătoare a punctajului acumulat (calculat din media
calificativelor obținute de candidat la examenele de admitere și media diplomei de studii) caresatisfăcea cerința minimă de admitere. Ultima era stabilită în funcție de numărul de locuri oferite, numărul de candidați la studii la specialitatea respectivă și punctajul acumulat la examenede acești candidați. De asemenea, absolvenții școlilor medii, deținătorii medaliilor de aur sau
argint (șefi de promoție) și absolvenții școlilor medii de specialitate (tehnicumuri), deținători
ai diplomelor cu mențiune, aveau dreptul să fie admiși la studii, susținând doar un singur examen de admitere, cu condiția obținerii calificativului maxim. În cazul în care obțineau o notămai mică, aceștia participau în concursul general.
Dar realitățile sovietice, chiar și în perioada restructurării, demonstrează că principiul
asigurării accesului egal la învăţământul superior pentru toţi cetăţenii nu a fost realizat. În virtutea dispozițiilor ideologice și a nevoilor economice, regulile de admitere în universităţi fixauo serie de categorii de cetățeni sovietici cărora li se ofereau privilegii la admiterea în instituțiile
de învățământ superior, la specialități concrete, sau forme de învățământ. Pe de altă parte, încazul admiterii la anumite specialități erau impuse cerințe suplimentare: experiență de muncă,caracteristică pozitivă din partea unor organizații publice şi de partid, starea de sănătate etc.
Deoarece criteriul meritocrat de selectare a studenților în școala superioară favoriza tinerii din familiile de intelectuali din mediile urbane, care-și făceau studiile, de obicei, în școli cu
predare în limba rusă, familii cu posibilități mai mari de a susține efortul intelectual al copiilor
lor printr-un salariu mai mare și accesul privilegiat la cultură (rusă/sovietică), exista pericolulmonopolizării învățământului superior (mai ales al unor domenii) și creării unei caste intelectuale și conștiente politic. O parte a acestei „noi intelectualități” devenea creatoarea și promotoarea culturii sovietice unice, deci un instrument al construcției societății sovietice, altă parte- „conștienții” acestui grup social - deveneau disidenți și promotori ai unor idei periculoase
puterii.
Astfel, pentru a preveni formarea acestei caste și a oferi un „bilet de intrare” în categoria
intelectualității și tinerilor din alte medii sociale, dar și pentru a rezolva anumite probleme
sociale, statul sovietic a prevăzut o serie de excepții de la regula generală de admitere în școalasuperioară. În afara concursului general, erau admiși la studii, cu condiția obținerii calificativelor pozitive la examenele de admitere: militarii în rezervă – deținători ai unui certificat specialПоложение о высших учебных заведениях СССР. Постановление Советa Министров СССР от 22 января
1969 г. N 64 с изм. и доп., внесенными Постановлениями Совмина СССР. http://lawrussia.ru/texts/
legal_346/doc346a990x441.htm (consultat la 12.06.2015); Положение о высшем учебном заведении
СССР 1989 г. În: Кишиневский Университет. nr. 18, 13 septembrie 1989, p. 2.
2
Notă: Organul administrației centrale sovietice care organiza învățământul superior din URSS după cel deal Doilea Război Mondial a trecut prin mai multe reorganizări, după cum urmează: 1946-1959 – Ministerulînvățământului superior din URSS; 1959-1988 – Ministerul învățământului superior și mediu de specialitate
din URSS; 1988-1991 – Comitetul de Stat al URSS pentru învățământul public;3
Об утверждении типовых правил приема в высшие учебные заведения СССР. Приказ Государственного Комитета СССР по Народному Образованию от 28 января 1991 г. http://www.businesspravo.ru/
Docum/DocumShow_DocumID_38575.html (consultat la 18.07.2015)
1

198

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

oferit de guvern pentru serviciul în afara granițelor URSS sau pentru servicii deosebite statului;orfanii de ambii părinți; invalizii de grupa I și a II; deținătorii unor „delegații la studii” (целевое
направление) – o cerere oficială către o universitate din partea administraţiei locale sau aunui angajator interesat de a forma un specialist într-un domeniu concret. La unele specialități
(de ex., Drept) erau acceptați la concurs doar persoanele cu o experienţa practică de muncă denu mai puțin de 2 ani în domeniu1. Aceste categorii de persoane participau la un concurs special, accesul lor în învățământul superior fiind mult simplificat.
Pentru că absolvenții școlilor urbane și a celor din zonele rurale aveau șanse diferitede a accede în învățământul superior din cauza nivelului diferit al calității educației, planurile
de admitere în instituțiile de învățământ superior prevedeau o distribuție disproporționată în
favoarea candidaților din zonele rurale a locurilor la studii, deschizând posibilitatea „diluării”
intelectualității urbane.
Acest instrument de recrutare al studenților a fost, pe de o parte, unul benefic pentru
RSSM, or deschidea accesul persoanelor din zonele rurale (de obicei, purtători ai limbii și culturii române) în clasa intelectualității, le oferea posibilități de creștere în carieră, de accederela putere. Pe de altă parte, exista pericolul rusificării și pierderii lor în masa intelectualității
moldovenești-sovietice vorbitoare de limbă rusă. Politica educațională sovietică este un exemplu cum interesele politice ale unor grupuri sociale favorizau unele categorii sociale sau defavorizau altele. Educația era considerată în Uniunea Sovietică un instrument de triere și selecție,care sancționa accesul indivizilor la poziţii sociale diferite.
Tendința generală în evoluția regulilor de admitere în perioada 1988-1991 era simplificarea și democratizarea lor. Pe parcursul a trei ani au fost anulate privilegiile pentru anumite
grupuri de candidați la studii și a fost extins rolul înmatriculării în baza concursului general,
conform punctajului obținut la probele de examinare. A fost anulată regula cu privire la admiterea la studii cu frecvență redusă doar a persoanelor cu vechime în muncă, astfel cetățenii
având dreptul să beneficieze de această formă a învățământului superior imediat după școală.
Schimbarea era benefică în contextul crizei economice generale și a burselor mici și insuficiente, or cetățenii tineri au obținut dreptul să studieze la o facultate paralel cu o activitate demuncă. O altă modificare a regulilor de admitere în această perioadă a fost crearea condițiilor
pentru persoanele care dețin o diplomă de studii superioare, dar urmăresc să obțină o altăcalificare, să se specializeze sau să se recalifice, să-și continue studiile la o altă specialitate2.
În scopul formării specialiștilor pentru nevoile reale ale economiei republicii, în anul 1987 s-aintervenit în regulile de admitere prin mărirea numărului de locuri „cu destinație specială”:
candidații care dețineau o „delegație la studii” din partea unei instituții sau întreprinderi, participau în concursul pentru locurile cu „destinație specială” și la absolvirea programului erau
obligați să revină la instituția sau întreprinderea care i-a delegat.
Statul sovietic, care își mai păstra monopolul în sfera învățământului superior, stabilea
tradițional „regulile de joc”, reglementând printr-o legislație unică și obligatorie până și perioada și durata admiterii în toate instituțiile de învățământ superior. Anual, în intervalul 25
iunie – 5 august, perioadă stabilită prin ordinul ministrului învățământului superior și mediu
de specialitate din URSS3, USM organiza concursul de admitere a candidaților la studii pentru specialitățile din oferta educațională, stabilită de Comitetul de Stat pentru planificare alConsiliului de Miniștri al URSS, în conformitate cu necesitățile de specialiști identificate și cu
Nomenclatorul specialităților.
Об утверждении правил приема в высшие учебные заведения СССР, în Бюллетень Министерства
высшего и среднего специального образования СССР. 1987. №4. c. 13-20.
2Об утверждении типовых правил приема в высшие учебные заведения СССР. Приказ Государственного
Комитета СССР по Народному Образованию от 28 января 1991 г. http://www.businesspravo.ru/Docum/DocumShow_DocumID_38575.html (consultat la 18.07.2015)3Об утверждении типовых правил приема в высшие учебные заведения СССР. Приказ Государственного
Комитета СССР по Народному Образованию от 28 января 1991 г. http://www.businesspravo.ru/Docum/DocumShow_DocumID_38575.html (consultat la 18.07.2015)
1

199

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAPână în anul 1990, USM scotea anual la concursul de admitere doar locuri finanțate de labugetul de stat, conform planului de admitere elaborat de Gosplan, care stabilea cu exactitatenumărul de locuri pentru fiecare specialitate în parte, pe categorii de candidați. Până în 1990,
USM înmatricula anual cca 2000 de studenți1: cca 1200 la secția cu frecvență și cca 800 la secția
învățământ cu frecvență redusă2, conform comenzii de stat.
Odată cu trecerea instituției la „noile forme de gospodărire” și la „noile mecanisme economico-financiare”, Senatul USM a decis introducerea învățământului „prin contract” și a scosla concursul de admitere pentru anul de învățământ 1990-1991 locuri contra taxă de studii. Înraportul Despre realizarea dispoziției rectorului „Cu privire la trecerea Universității la noile forme
de gospodărire”3, prezentat în ședința Senatului USM din 25 decembrie 1990 se menționa că înanul curent Universitatea a experimentat înmatricularea studenților la locuri contra taxă, subliniindu-se că Facultatea de Drept a admis 20 studenți, care au adus USM cca 200 000 ruble, bani careau dat posibilitate universității să-și motiveze financiar angajații și să-și procure echipamente și
utilaje pentru îmbunătățirea procesului de studii și a cercetărilor științifice. În următorii ani deînvățământ, USM va mări numărul de locuri contra taxă, mai ales la specialitățile suprasolicitate.
Admiterea propriu-zisă conținea câteva etape, reglementate strict pentru învățământul
cu frecvență:1. Crearea Comisiei de admitere a USM, responsabilă de organizarea procesului de admitere, și a Comisiilor de evaluare pe disciplinele (de concurs), responsabile de organizarea
examenelor de admitere – de la elaborarea subiectelor pentru examen, a materialelor didacticepentru probele de concurs, a instrumentelor de evaluare, până la consultarea și evaluarea propriu-zisă a candidaților – se realiza prin ordinul rectorului USM la începutul lunii iunie4;
2. Depunerea dosarelor de către candidați, perioadă reglementată de Regulamentul
de admitere – de la 25 iulie – 1 august. Setul de documente inclus în dosarul pretendentuluiconținea: cererea de a participa la concursul de admitere, atestatul de studii medii sau mediide specialitate sau copia legalizată notarial, certificatul medical, 6 fotografii ale candidatului şipaşaportul. Candidații aveau dreptul să participe în concurs doar la o singură specialitate și lao singură instituție de învățământ superior;
3. Susținerea probelor de concurs. Universitatea avea dreptul să stabilească de la 2 la
5 probe de concurs pentru admitere la fiecare specialitate. De obicei, USM organiza câte 3-4
probe de concurs la fiecare dintre programele pe care le oferea. Probele, de regulă, 3 examene
și un colocviu, se susțineau la disciplinele școlare cele mai apropiate de specialitatea aleasă,la limba maternă a candidatului (română sau rusă) și la limba străină studiată în școala generală. Examenele se susțineau în limba maternă a candidatului în formă orală și scrisă, în corespundere cu decizia Senatului USM. În ajunul probelor de evaluare, Comisiile pe specialități
organizau ore de consultații pentru candidați, în cadrul cărora se explicau regulile concursului
și se ghidau candidații în procesul de învățare. Universitatea de Stat era una dintre cele mai
prestigioase școli de învățământ superior din RSSM, iar concursul pentru ocuparea locurilor la
majoritatea specialităților era destul de înalt, examenele de admitere erau organizate riguros
și orice încercare de fraudare a lor era penalizată de Comisiile de admitere. De exemplu, pentru utilizarea „copiuțelor” în timpul susținerii probei de evaluare, candidații erau eliminați din
concurs fără dreptul de a participa la celelalte probe5;
4. Înmatricularea propriu-zisă a candidaților la studii se realiza prin ordinul rectorului
USM, până la 5 august anual, iar listele studenților se afișau la avizierul instituției. Candidații
admiși erau înștiințați și printr-o scrisoare personalizată.

AUSM, F.1, inv. 1, nr. 4598, p. 139.
Протокол № 2 заседания Совета КГУ им. В.И.Ленина от 22 сентября 1987 г. AUSM, F. 1, inv. 1, nr. 3867,
f. 81.
3
Despre realizarea dispoziției rectorului „Cu privire la trecerea Universității la noile forme de gospodărire”.
Proces-verbal al Senatului USM. AUSM, F. 1, inv.1, d. 4607, f. 86-87.
4
AUSM, F.1, inv. 1, nr. 3440, p. 92.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, nr. 3441, f. 20-22.

1
2

200

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAOferta educațională a USM în anii ‘80 și chiar în anii de după obținerea independenței
Republicii Moldova nu a suportat schimbări esențiale ca și specialități, număr de specialități și
specializări, sau chiar și calificări obținute, instituția asigurând formarea profesională la 231252 de specialități cu cca 63-70 de specializări (Tabelul 70) la învățământ cu frecvență și la
13 specialități la învățământ cu frecvență redusă3, conform Nomenclatorului specialităților din
instituțiile de învățământ din URSS4 și planului de admitere, elaborat după acesta. Fiind una
dintre componentele sistemului învățământului superior sovietic, universitatea, inclusiv USM,
asigura formare academică în domeniul științelor sociale, exacte și ale naturii. Deși în RSSM
existau câteva institute pedagogice, această clasificare a școlii superioare sovietice nu excludea
posibilitatea pregătirii la USM a cadrelor didactice pentru învățământul preuniversitar la unele
specialități din oferta educațională (Limba și literatura rusă, Limba și literatura rusă în școalanațională, Limba și literatura moldovenească, Filologie romano-germanică, Istorie, Biologie,
Matematică, Chimie, Fizică) și acordarea unei duble calificări, cum ar fi „Chimist. Învățător
de chimie”, „Filolog. Învățător de limbă și literatură rusă” sau „Istoric. Învățător de istorie șiștiințele sociale” (Tabelul 70).
În cadrul USM se ofereau și se realizau programe cu două forme de organizare a studiilor– cu frecvență de zi și cu frecvență redusă (cu excepția specialităților: Filologie romano-germanică, Matematică, Matematică aplicată, Chimie, Fizică, Biologie)5. Învățământul cu frecvență
redusă, fiind numită în epocă „prin corespondenţă” sau „fără frecvență”, permitea persoanelorîncadrate parţial sau cu program deplin în câmpul muncii să îmbine serviciul cu formarea profesională într-o școală superioară. Studenții înscriși la secția cu frecvență redusă urmau același
plan de învățământ, aceleași programe analitice ca și cei de la secția cu frecvență, dar studiilelor se bazau în mare parte pe activitatea independentă.
Instruirea la programele de studii oferite de USM se realiza în două limbi – română șirusă, acel compromis al statului sovietic, acceptat volens nolens și de USM, între principiul
de asigurare a instruirii în limba maternă, pe de o parte, şi menţinerea statutului limbii ruse,ca „limbă de comunicare între popoarele URSS”, pe de altă parte. În acest context al politicii
lingvistice sovietice de „utilizare multilaterală a bilingvismului”, la bază căreia trebuia săstea „tendinţa reprezentanţilor popoarelor non-ruse de utilizare a limbii ruse în calitate
de limbă de comunicare internaţională”6, care a favorizat apariția fenomenului social al bilingvismului unilateral (doar purtătorii limbilor subordonate erau bilingvi), o bună partea activităților didactice din cadrul programelor de studii cu instruire în limba română serealizau în limba rusă. În favoarea acestei tendințe de oferire a studiilor în limba rusă în
cadrul programelor cu instruire în limba română se invocau, de cele mai multe ori, deficitul
de literatură, dar, mai ales, insuficiența terminologiei de specialitate în limba română, lipsa
cadrelor științifice care ar putea asigura elaborarea literaturii științifice și didactice în limba
română, precum și a cadrelor didactice cu titluri științifice care să asigure predarea disciplinelor în limba română etc. De fapt, situația era determinată de proiectul de construcţie
naţională a URSS, de creare a „poporului sovietic”, care trebuia să fie „în cifre absolute, rus,
sau cel puţin rusificat”7.
Учебные планы. 1985. Arhiva curentă a USM.
Учебные планы. 1988. Arhiva curentă a USM.
3Протокол № 2 заседания Совета КГУ им. В.И.Ленина от 22 сентября 1987 г. AUSM, F. 1, inv. 1, nr. 3867,
f. 80.
4Перечень специальностей и специализаций высших учебных заведений СССР. Приложение к Приказу Министра высшего и среднего специального образования СССР от 5 сентября 1975 г. N 31. http://
www.libussr.ru/doc_ussr/usr_8718.htm (consultat la 22.07.2015).
5Учебные планы 1988. Заочное отделение. Arihiva curentă a USM.
6
Oteanu Elena. Politica lingvistică şi construcţia statală în Republica Moldova. p. 11. http://www.ipp.md/doc.
php?l=ro&idc=171&id=234 (consultat la 6.VIII. 2015).
7
Levada Yury. L’homme soviétique ordinaire. Presse de la Fondation Nationale des Sciences Politiques, Paris,
1993, p. 172. apud Oteanu Elena. Politica lingvistică şi construcţia statală în Republica Moldova. p. 3. http://
www.ipp.md/doc.php?l=ro&idc=171&id=234 (consultat la 6.VIII. 2015)
1

2

201

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Doar după adoptarea Hotărârii Sesiunii a XIII-a a Sovietului Suprem al RSSM cu privire
la funcționarea limbilor din 31 august 19891, prin care limba română a fost declarată „limbă
de stat”, USM și-a propus un plan de acțiuni, care prevedea „trecerea graduală la predarea disciplinelor din planul de învățământ în limba română, organizarea cursurilor de formare a cadrelor didactice pentru asigurarea unui proces didactic în limba română, precum și elaborarea
și editarea literaturii didactice și științifice în limba română în grafie latină pentru asigurarea
procesului de studii”2. Din cauza imperfecțiunii și permisivității cadrului legislativ lingvistic,la USM se vor oferi în continuare programe de studii în limba română și rusă. Mai ales că proiectul noului regulament al instituțiilor de învățământ superior din URSS, elaborat în toamna
anului 1989, recomanda universităților să organizeze procesul de studii „în limba maternă astudentului, dar luând în considerare specificul domeniului de studii, necesitățile economieinaționale și resursele disponibile ale instituțiilor de învățământ superior de a asigura formarea
unui specialist de înaltă calificare”3.
Odată cu adoptarea în 1988 a noului Nomenclator al specialităților4, care, conform„Direcțiilor principale ale restructurării învățământului superior și mediu de specialitate”, trebuia „să actualizeze programele de formare profesională și să ajusteze continuu calificările lanecesitățile economiei naționale și la tendinţele de dezvoltare a ştiinţei şi tehnologiei moderne”,
oferta educațională a USM a suportat unele modificări prin introducerea sau lichidarea unor
specialități și specializări și redactarea conformă a planurilor de învățământ. Pentru că cele mai
importante și sesizabile schimbări ale restructurării aveau loc în domeniul economic, cele mai
perceptibile modificări s-au produs în domeniul de formare a specialiștilor economiști, unele
specialități și specializări fiind comasate, altele redactate, iar altele adaptate noilor tendințe dinștiință și economie (Tabelul 71).
Restructurarea învățământului superior, chiar dacă era implementată „de sus înjos”, prin directivele CC al PCUS și ale Sovminului5, a contribuit la stabilirea unor relații
economice și organizatorice calitativ noi dintre universități și angajatori, a permis acestora să identifice necesitățile reale ale pieții muncii și să propună actualizarea constantă a Nomenclatorului, pentru a pregăti specialiști în corespundere cu cerințele economieinaționale moderne.
Astfel, în baza solicitărilor din partea unor întreprinderi din RSSM, în 1990-1991
USM a deschis domenii de formare profesională noi, precum specializarea „Ecologia șiprotecția mediului” la specialitatea Biologie6 (1989), specialitatea „Sociologie” (1990) șicâteva specializări economice cu predare în limba franceză (1990) în cadrul Facultății deEconomie7; specializarea - „Fizica materialelor, bazei de elemente a tehnicii electronice

Legea nr. 3462 din 31.08.1989 cu privire la revenirea limbii moldovenești la grafia latină. Publicat: 31.08.1989
în Buletinul Oficial nr. 009, Promulgat: 31.08.1989. (Data intrării în vigoare 31.08.1989). Legea nr. 3464 din
31.08.1989 cu privire la statutul limbii de stat a RSS Moldovenești. Publicat: 31.08.1989 în B. Of. nr. 009,
Promulgat: 31.08.1989.
2
Sarcinile imediate ale colectivului universității privind realizarea hotărârilor Sesiunii a XIII-a a Sovietului
Suprem al RSS Moldovenești. Hotărârea Senatului USM din 14 septembrie 1989. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4601,
f. 93.
3Положение о высшем учебном заведении СССР 1989 г. În: Кишиневский Университет. nr. 18, 13 septembrie 1989, p. 2-3.
4Перечень специальностей высших учебных заведений СССР. Приложение к Приказу Министерства
высшего и среднего специального образования СССР от 17 ноября 1987 г. N 790. http://www.libussr.
ru/doc_ussr/usr_14401.htm (consultat la 12.05.2015).
5Постановление ЦК КПСС, Совмина СССР от 13.03.1987 N 326 „О повышении роли вузовской науки вускорении научно-технического прогресса, улучшении качества подготовки специалистов”. http://
www.lawru.info/dok/1987/03/13/n1181158.htm (consultat la 26.07.2015).
6Протокол № 12 заседания Ученого Совета КГУ им. В.И.Ленина от 27 июня 1989 г. AUSM, F. 1, inv.1, d.
4600, f. 52.
7Протокол №9 заседания Ученого Совета Молд.ГУ им В.И.Ленина от 24 апреля 1990 г. AUSM, F. 1, inv.
1, d. 4603, f. 85, 129.
1

202

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

și optoelectronicii”1 (1990), în cadrul specialității Fizică, specialitatea „Limba latină” laFacultatea de Filologie2.
Procesul de îmbunătățire al Nomenclatorului avea loc și prin renunțarea la unele
specialități și/sau specializări care nu mai corespundeau realităților socio-economice sau erauprea înguste pentru ca absolvenții să se poată încadra în câmpul muncii conform calificării. Așaa fost cazul celor două specializări „Economie și organizarea muncii” și „Economie și sociologia
muncii” la specialitatea Economia și sociologia muncii, eliminate la propunerea catedrei de specialitate, studenții fiind redirecționați către altă specializare3; a specializării „Fizica atmosferei”
la specialitatea Fizică, cei 4 studenți de la anul III specializați în acest domeniu fiind transferați
pentru finalizarea studiilor la Universitatea din Leningrad4; a specializărilor „Control și analiză” și „Revizie și control” de la specialitatea Contabilitate și analiza activității economice5.
În general, în perioada 1989-1991, USM și-a adaptat oferta educațională în limitele
legislației sovietice și a instrucțiunilor guvernului unional, dar, ținând cont de transformările
produse de reformele gorbacioviste, de deschiderea societății sovietice către știința și tehnologiile moderne și de evenimentele tumultoase ale procesului de renaștere națională din RSSM,
instituția și-a asumat o doză de autonomie universitară, a democratizat și descentralizat procesele decizionale, prin acceptarea și promovarea propunerilor venite din partea catedrelor despre modificarea, redactarea și actualizarea ofertei educaționale în conformitate cu necesitățile
social-economice și politice ale țării.
Anul de învățământ la USM începea la 1 septembrie și se încheia la 30 iunie6, cu excepţia
ultimului an de studii, fiind structurat în două semestre: primul de 18-19 săptămâni și al doilea
de 17-12 săptămâni7, cu întrerupere pentru sesiunile de evaluare și vacanțele de iarnă și devară. Termenele concrete şi durata semestrelor și a vacanțelor erau determinate de specificul
programelor de studii și de forma de învățământ. Astfel, studenții care își făceau studiile lasecția cu frecvență beneficiau de o vacanță de iarnă de două săptămâni în lunile decembrie sau
ianuarie (în dependență de durata și locul stagiilor de practică) și de o vacanță de 4-8 săptămâni în lunile iulie-august, iar cei care-și făceau studiile cu frecvență redusă aveau o singura
vacanță de opt-zece săptămâni, în dependență de structura programului de studii.
Fiecare semestru se încheia cu o sesiune ordinară, cu o durată de 2-4 săptămâni, pentru
studenții care își făceau studii la secția cu frecvență. De obicei, sesiunea de iarnă dura 2-3 săptămâni, iar cea de vară 2-4 săptămâni. Studenții care urmau studii cu frecvență redusă susțineau
examenele în 3-4 sesiuni, organizate pe parcursul anului de învățământ. O rubrică separată
în graficul de studii o alcătuiau stagiile de practică, durata și perioada de realizare a cărora
depindea de specificul și durata integrală a programului de studii. Pentru specialitățile cu 5
ani de studii se realizau de la 12 la 28 săptămâni de stagii, în dependență de specificul programului: astfel, studenții de la Drept realizau pe parcursul studiilor 17 săptămâni de practică, cei
de la matematică – 18-25 săptămâni, de la chimie, fizică – 21-23, științele umanistice – 20-30,
specialitățile economice – 24-31, jurnalism – 28, și cele mai multe – 36-40 săptămâni realizau
studenții de la specialitățile bilogie și pedologie8.
AUSM. F. 1, inv. 1, nr. 4604, f. 68, 77, 94.
AUSM. F. 1, inv. 1, nr. 4605, f. 8.
3
AUSM. F. 1, inv. 1, nr. 4601, f. 77.
4План мероприятий КГУ им. В.И.Ленина по выполнению Постановления ЦК КПСС и Совета Министров
СССР о перестройке высшего и среднего специального образования в стране. AUSM, F. 1, inv. 1, d.
3866, f. 236.
5План мероприятий КГУ им. В.И.Ленина по выполнению Постановления ЦК КПСС и Совета Министров
СССР о перестройке высшего и среднего специального образования в стране. AUSM, F. 1, inv. 1, d.
3866, f. 236.
6Постановление Совета Народных Комиссаров СССР и Центрального Комитета ВКП(б)от 23 июня1936 года О работе высших учебных заведений и о руководстве высшей школой. http://www.libussr.
ru/doc_ussr/ussr_4080.htm (consultat la 21.07.2015).
7Учебные планы 1985-1988. Arhiva curentă a USM.
8Учебные планы 1985-1988. Arhiva curentă a USM.
1
2

203

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Pentru semestrul II al ultimului an, graficul procesului de studii avea o structură deosebită și, de obicei, pe durata acestui semestru studenții elaborau proiectele tezelor de diplomă
și realizau practica „de diplomă”. Semestrul zece se încheia cu o sesiune de evaluare finală de 5săptămâni, numită sesiunea „examenelor de stat”.
Graficul procesului de studii al studenților de la anii I-IV era întrerupt toamna pentru o
perioadă de 1-2 luni (septembrie-noiembrie), iar studenții se deplasau în colhozurile, sovhozurile și fabricile de conserve din RSSM pentru a ajuta țăranii și muncitorii la culesul și conservatul
roadei. Orele de auditoriu din semestrul respectiv se reduceau cu 25-30% din totalul prevăzut
de planul de învățământ și, de obicei, nu se recuperau. USM a semnalat de mai multe ori faptul
că această reducere de ore auditoriale determina restrângerea sau concentrarea conținuturilor
programelor de studiu și, în consecință, diminuarea calității specialiștilor formați în școala superioară1. Doar prin noul regulament al instituțiilor de învățământ superior din 1989 se interzicea implicarea studenților la munci și activități ce nu țin de procesul de studiu2. Cu toate
acestea, studenții USM au mai fost implicați în muncile agricole până în anul 1991.
Conținutul procesului de predare-învăţare-evaluare era determinat de planurile deînvățământ și de programele analitice elaborate în conformitate cu cerințele Ministeruluiînvățământului superior și mediu de specialitate al URSS (MÎSMS)3. Planurile de învățământ
conțineau:
1. discipline obligatorii: a) sociale: Istoria PCUS, Filosofia marxist-leninistă, Comunismulștiințific, Etica și estetica marxist-leninistă, Ateismul științific, Istoria filosofiei, Logica,
Istoria URSS – științe sovietice puternic ideologizate, care alcătuiau cca 20 la sută dinnumărul unităților planului și cca 12-15 la sută din numărul total de ore, rămânând
inamovibile; b) discipline de specialitate care alcătuiau corpul principal al planului deînvățământ (peste 50 la sută din numărul total de ore) și ofereau studenților cunoștințe
de bază într-un domeniu de formare profesională; c) discipline de specializare într-un
subdomeniu, care alcătuiau cca 8-10 la sută din orele planului; d) ciclul psihopedagogic pentru specialitățile care pregăteau și cadre didactice pentru învățământul preuniversitar, cca 8-10 la sută din numărul total de ore și e) protecția civilă și pregătirea
militară;2. discipline facultative: de obicei, educație fizică, limba străină, discipline de cultură
generală sau de aprofundare, introduse în planul de învățământ de către Consiliul
facultății, în conformitate cu specificul specialității sau necesității de formare pentru
economia națională și
3. practicile de studii, de producție, de diplomă și pedagogice (pentru studenții care urmau ciclul psihopedagogic)4.
Minimum 75% din planul de învățământ era comun și obligatoriu pentru toate instituțiile
de învățământ superior care pregăteau specialiști la o anumită specialitate și/sau specializare,în ceea ce privește traseul academic al viitorului specialist: disciplinele de studiu și alte activități
didactice, locul lor în planul de învățământ, numărul de ore repartizat pentru fiecare disciplină
sau altă activitate didactică, formele de evaluare, conținuturile programelor analitice etc.
Consiliile facultăților dispuneau formal de dreptul de a modifica numărul de ore la unele
discipline din planul de învățământ și de a stabili consecutivitatea studierii lor (cu excepția
disciplinelor sociale, protecția civilă, pregătirea militară, limba străină și educația fizică, careСправка о состоянии работы на экономическом факультете по выполнению решений 4 пленума ЦККПМ о решительном искоренении приписок и очковтирательства. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 3865, f. 41.
2Положение о высшем учебном заведении СССР 1989 г. În: Кишиневский Университет. nr. 18, 13 septembrie 1989, p. 2.
3Положение о высших учебных заведениях СССР. Постановление Совмина СССР от 22.01.1969 n.
64. http://lawrussia.ru/texts/legal_346/doc346a990x441.htm (consultat la 12.06.2015); Положение овысшем учебном заведении СССР 1989 г. În: Кишиневский Университет. nr. 18, 13 septembrie 1989,
p. 2-3.
4Учебные планы 1985-1991. Arhiva curentă a USM.
1

204

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAalcătuiau mai bine de 25% din numărul total al unităților planului de învățământ), cu condiția
că studenții „vor însuși întreg volumul de cunoștințe” stabilit de program și că nu vor depăși
volumul săptămânal de muncă al studentului de 36 ore1 și 30 ore conform noilor reglementări
din 1987.
De asemenea, Consiliile facultăților aveau dreptul să stabilească specializarea /specializările pentru anumite grupuri de studenții dintr-un an de studiu, dacă acestea se regăseau în
lista de posibile specializări propuse de MÎSMS al URSS, să stabilească disciplinele obligatorii șifacultative care se vor studia în cadrul acestei specializări, volumul de ore și conținuturile lor.
Specializarea studenților se producea la anul III de studii, după realizarea planului de pregătire fundamentală la specialitate. Planurile de învățământ, adaptate la „specificul regional” alnecesităților de cadre, erau aprobate pentru fiecare promoție de Senatul USM.
Până aproape de sfârșitul anilor ‘80, programele de studii ale USM rămâneau inflexibile și rigide, fiind modificate doar prin indicațiile MÎSMS al URSS. Desigur, dezvoltareaștiinței și tehnicii, transformările social-economice impuneau îmbunătățirea lor, dar aceste „adaptări”, deseori întârziate sau realizate „din mers”, erau insuficiente pentru a genera schimbări calitative în pregătirea specialiștilor. Astfel, în contextul reformei școlare (reforma Brejnev-Cernenco) demarată în URSS în 1984, ordinul ministerului sovietic (aprilie1985) obliga universitățile care pregătesc cadre la specialitățile cu profil fizico-matematic
să introducă în planul de învățământ (semestrul X) al acestor specialități disciplina „Bazeleștiințifico-metodice ale informaticii și tehnicii de calcul”, „în scopul îmbunătățirii calității pregătirii teoretice și practice a studenților care își fac studiile la aceste specialități și a-i pregăti
pentru predarea disciplinei școlare „Bazele informaticii și tehnicii de calcul”. De asemenea,
universităților li se indica să mărească semestrul cu zece zile pentru a organiza instruirea laaceasta și la alte discipline de specializare2. Extinderea unui semestru, în care studenții erau
antrenați în practicile de specialitate și în elaborarea tezelor de diplomă, era o măsură puțin
eficientă, care nu putea determina ridicarea substanțială a calității pregătirii absolvenților
pe acest segment. Mai mult decât atât, pentru elaborarea unui curs nou, cadrele didactice
au nevoie de timp, de literatură de specialitate și de formări în domeniu – toate acestea fiind
imposibil de realizat în câteva luni.
Evoluția social-politică și economică a Uniunii Sovietice, pe de o parte, și a mișcării derenaștere națională din RSSM la sfârșitul anilor ‘80, pe de altă parte, a determinat modificarea și actualizarea programelor de studii pe care le oferea USM. Conform ordinului MÎSMS al
URSS din 31 martie1987 „Cu privire la pregătirea și încadrarea specialiștilor cu studii superioare în economia naţională”3, care urma să implementeze Direcțiile principale ale restructurării
învățământului superior și mediu de specialitate (1987), începând cu anul de învățământ 19881989 urmau a fi elaborate noi planuri de învățământ, „în funcţie de nevoile diferitor ramuri
ale economiei naționale și de tendinţele de dezvoltare a ştiinţei şi tehnologiei moderne, [...] cu
diferențierea conținuturilor și a termenelor de pregătire a specialiștilor în funcție de natura
activităţilor lor profesionale, de cercetare și manageriale viitoare, [...] cu reducerea număruluide ore de auditoriul pentru secțiile cu frecvență și consolidarea rolului lucrului independent,[...] ținând cont de posibilitatea transferării studenților, necesari în producție, la planuri individuale” etc. Totodată, conform Direcțiilor principale, instituțiile de învățământ aveau dreptul dea utiliza la discreția lor până la 15 la sută din numărul total de ore prevăzut pentru un programde studii, „în scopul reflectării în planurile de învățământ și în programele analitice a celor mainoi realizări ale științei și tehnicii corespunzătoare specialității, ținând cont de natura preocupărilor profesionale ale viitorului specialist”.

Положение о высших учебных заведениях СССР. Постановление Совмина СССР от 22.01.1969 n. 64.
http://lawrussia.ru/texts/legal_346/doc346a990x441.htm (consultat la 12.06.2015).
2
Ordinele rectorului USM pentru anul 1985. AUSM, F. 3, inv. 1. d. 3440, f. 24-25.
3О подготовке и использовании специалистов с высшим образованием в народном хозяйстве. Приказ
Минвуза СССР от 31.03.1987 N 249. http://lawru.info/dok/1987/03/31/n1181128.htm (consultat la
03.04.2015).
1

205

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

În anul de învățământ 1987-1988 au fost elaborate planuri de învățământ experimentale laspecialitățile Istorie, Jurnalism, Limba și literatura moldovenească, Matematică, Chimie (pentru
studenții anului I), Finanțe și credit și Jurisprudență (pentru studenții de la anii I-II)1. Conform
noilor planuri a fost redus volumul de muncă al studenților prin micșorarea numărului de ore
auditoriale până la 30-32 de ore pe săptămână pentru primii trei ani de studii și până la 26 de ore
pentru studenții de la anii IV-V, a fost introdusă o nouă formă de organizare a activității de studiu– activitatea individuală a studentului sub ghidarea cadrului didactic. Rectorul USM, academicianul Boris Melnic, menționa că „reducerea numărului de ore auditoriale nu presupune și reducerea volumului de cunoștințe, ba dimpotrivă, consolidarea rolului lucrului individual al studenților
poate însemna mai multe cunoștințe, mai temeinice și mai apropiate de viitoarea activitate profesională a lui”2. De asemenea, în scopul creșterii eficienței activității de învățare a studenților,grupele academice erau împărțite la seminare și lucrările practice în subgrupe.
Planurile experimentale au produs mai degrabă schimbări cantitative și nu au modificat
structura sau conținutul celor vechi. Redactarea calitativă a planurilor de învățământ ale USM
a demarat în anul imediat următor și a fost dictată de necesitatea de a apropia procesul depregătire a specialiștilor de exigențele social-economice și, mai ales, politico-naționale reale
din RSSM. De exemplu, semnalând incoerența planului de învățământ la specialitatea Biologie
și Chimie, alcătuit din cca 2/3 discipline din domeniul științelor biologice și 1/3 din domeniul
chimiei, matematicii și fizicii, pe de o parte, și calificarea biolog, chimist și profesor de chimie și
biologie, acordată absolvenților acestei specialități, facultatea Biologie a propus redactarea planului de învățământ pentru anul 1990-1991 cu calificarea acordată3. Reieșind din experiența
facultății de Biologie, Senatul USM a decis redactarea conținutului planurilor de învățământ
la toate specialitățile din oferta educațională a USM prin prisma calificărilor pe care le obțin
absolvenții4.
O problemă importantă a învățământului superior era depolitizarea și umanizarea acestuia prin descongestionarea programelor de studii, prin renunțarea la disciplinele ideologiceși includerea unor discipline socio-umanistice dezideologizate și cu predare în limba română,care să reflecte istoria și cultura națională și universală.
Piatră de hotar în acest sens a devenit ordinul Comitetul de Stat al URSS pentru învăţământul public nr. 685 din 22 august 1989 Despre restructurarea predării științelor sociale în
instituţiile de învăţământ superior, conform căruia USM a exclus din planurile de învățământ
pentru anul 1990 disciplinele „Comunismul ştiinţific”5 și „Istoria PCUS”. Dar pentru că tendința
generală era umanizarea învățământului superior, iar științele sociale trebuiau „restructurate,refăcute, dar nu lichidate”6, în perioada 1989-1991 planurile de învățământ au fost completate cu diferite discipline social-umanistice noi (în funcție de specialitate), oferite studenților
atât în regim obligatoriu, cât și facultativ, precum „Istoria social-politică a secolului al XX-lea”,„Problemele teoriei socialismului contemporan”7, „Istoria culturii universale și naționale”,„Istoria și teoria religiei și a ateismului”8, „Sociologie”, „Politologie”, „Psihologie socială”, „Istoria
Moldovei” și altele.
Dar până și titlurile unor „discipline noi” demonstrează că schimbarea se desfășura lent,avea un caracter parțial și ambiguu și nu prevedea și dezideologizarea completă a învățământuluiДоклад на Совете КГУ им. В.И. Ленина «О задачах по реализации ЦК КПМ по перестройке высшей
школы». 26.06.87. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 3866, f. 172.
2Об итогах работы за 1986 и задачи КГУ на путях перестройки. AUSM, F.1, inv. 1, d. 3865, f. 84-85.
3Proces-verbal al ședinței Senatului USM din 27 noiembrie 1990. AUSM, F 1, inv. 1, d. 4607, f. 11.
4
Proces-verbal al ședinței Senatului USM din 27 noiembrie 1990. AUSM, F. 1, Inv.1, d., d. 4607, f. 34
5
Comunismul științific a fost introdus în calitate de disciplină universitară obligatorie în anul 1963.
6
AUSM. F.1, inv. 1, nr. 4604, f. 91.
7
Republica Moldova de la perestroikă la independență. 1989-1991. Documente secrete din arhiva CC al PCM.
Chișinău: Cartdidact, 2011, p. 256.
8Протокол № 6 l заседания Ученого Совета Молд. ГУ им В.И. Ленина от 23 января 1990. AUSM, F. 1, inv.
1, d. 4602, f. 62.
1

206

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

superior. Studenții menționau că prin înlocuirea disciplinei „Istoria PCUS” cu „Istoria socialpolitică a secolului al XX-lea” a avut loc doar o schimbare a denumirii disciplinei din planul deînvățământ, dar nu s-au produs schimbări conceptuale la nivelul conținuturilor, fapt recunoscut și de șeful catedrei de specialitate1. Situația era explicabilă, or cadrele didactice, puternicîndoctrinate și ideologizate, care au asigurat predarea „Comunismului științific” sau a „Istoriei
PCUS” au fost păstrate la catedre și au fost responsabilizate cu predarea noilor discipline, iar
documentele care reglementau predarea științelor social-umaniste le recomandau să ridice „înmod semnificativ nivelul teoretico-ideologic şi metodic al predării ştiinţelor sociale pentru a
inocula viitorilor specialiști concepția marxist-leninistă despre viață și a forma un specialist cu
temeinice convingeri ideologice”2.
La începutul anului 1990, Senatul constata că „situația științelor sociale la USM, dar și întoată țara, amintește un om bolnav care are nevoie de ajutor, dar în loc de ajutor primește câteo palmă. Numărul și conținutul disciplinelor sociale trebuie adaptate calificării absolventului
unui anumit program de studiu. Desigur, dacă „dorim să formăm tehnocrați,” putem exclude
din planurile de învățământ disciplinele sociale, dar în toată lumea disciplinele umanistice nu
sunt neglijate”3. Tentativa de a elabora programe analitice noi pentru disciplinele „Economie
politică” și „Filosofie” a eșuat, întrucât caracterul formării profesionale a cadrelor didacticecare le asigurau, lipsa lor de curaj și voință, a literaturii de specialitate, alta decât cea sovietică,au determinat doar schimbări sumare și superficiale, iar Senatul USM a fost nevoit să recunoască că „în principiu, s-a schimbat doar denumirile disciplinelor socio-umaniste, dar maipuțin conținuturile lor”4. Studenții, de asemenea, au susținut că s-a realizat doar o schimbare a
titlurilor disciplinelor socio-umanistice și au manifestat neîncredere față de capacitatea profesorilor de la catedrele de specialitate de a preda altfel și „la un nivel calitativ nou” disciplinele„Economie politică” și „Filosofie” 5, care „doar toarnă apă, ne amăgesc, nu fac nici o legătură cuviața actuală”6. Iar într-o notă informativă a Sectorului învățământ al Secției pentru ideologiea CC al PCM, care menționa că la unele seminare la disciplinele umanistice de la USM se permit discuțiile libere, se menționa, totodată, că aceste măsuri nu sunt suficiente din cauza că setergiversează elaborarea concepției predării disciplinelor sociale”, iar „cea mai mare parte a
specialiștilor în acest domeniu rămân în afara proceselor de restructurare care se desfășoarăîn țară, își mențin pozițiile dogmatice din perioada stagnării și nu și-au determinat pozițiile
ideologice și pedagogice”7.
În planurile de învățământ ale unor specialități umaniste se mai introduceau încă discipline cu titlul „Teoria marxist-leninistă a culturii”, „Cultura Rusiei în sec. al XIX-lea - începutul sec. al XX-lea”8 etc., chiar dacă studenții și unii profesori participau activ la evenimentelerenașterii naționale de la sfârșitul anilor ‘809.
Pe de altă parte, la specialitatea Istorie a fost mărit numărul de ore pentru disciplina„Istoria Moldovei” și s-au introdus discipline/cursuri speciale de istorie națională: „CulturaПротокол № 9 заседания Ученого Совета Молд.ГУ им В.И.Ленина от 24 апреля 1990 г. AUSM, F.1, inv.
1, d. 4603, f. 83.
2Постановление ЦК КПСС, Совмина СССР от 13.03.1987, N 326 „О повышении роли вузовской науки вускорении научно-технического прогресса, улучшении качества подготовки специалистов”. http://
www.lawru.info/dok/1987/03/13/n1181158.htm (consultat la 26.07.2015); Решение Ученого СоветаКГУ имени В.И.Ленина «О новых формах и методах преподавания общественных наук в условиях
перестройки». AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4601, f. 58.
3
Proces-verbal nr. 6 al ședinței Senatului USM din 23 ianuarie 1990. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4602, f. 62.
4
Ibidem.
5
Ibidem.
6
AUSM. F. 1, inv. 1, nr. 4604, f. 92
7
Republica Moldova de la perestroikă la independență.1989-1991. Documente secrete din arhiva CC al PCM.
Chișinău: Cartdidact, 2011, p. 256.
8
Despre activitatea decanatului și a catedrelor facultății de istorie în vederea ridicării nivelului de pregătire,
instruire și educare a specialiștilor din domeniul istoriei. AUSM. F. 1, inv. 1, d. 4602, f. 70.
9
AUSM. F. 1, inv. 1, d. 4602, f. 57.
1

207

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Moldovei în epoca evului mediu”, „Formarea poporului și a statului feudal moldovenesc”,„Formarea și dezvoltarea statalității poporului moldovenesc” etc.1, iar cadrele didactice au elaborat sau/și redactat programe analitice (inclusiv, pentru cursul de „Istorie a Moldovei” carese preda la majoritatea programelor de studii) în baza realizărilor noi ale științei istorice, careîncerca să acopere „petele albe” ale istoriei naționale.
Un moment important în evoluția programelor de studii ale USM l-a constituit adoptarea
epocalei Hotărâri a Sesiunii a XIII-a a Sovietului Suprem al RSSM cu privire la funcționarea
limbilor, din 31 august 19892, prin care limba moldovenească a fost declarată „limbă de stat”,
s-a recunoscut unitatea lingvistică dintre limba română și cea moldovenească și a fost stipulată
revenirea limbii moldovenești la alfabetul latin. „Sarcinile imediate ale colectivului universității
privind realizarea hotărârilor Sesiunii a XIII-a a Sovietului Suprem al RSS Moldovenești” aufost trasate de către rectorul Boris Melnic, iar Senatul USM a adoptat, în septembrie 1989, unplan de acțiuni, care prevedea: studierea legislației cu privire la limba de stat și revenirea lagrafia latină; trecerea graduală la predarea disciplinelor din planul de învățământ în limba
română; instruirea corpului profesoral și a studenților în scopul însuşirii și utilizării grafiei
latine; organizarea cursurilor de pregătire şi reciclare a cadrelor didactice pentru asigurarea
unui proces didactic în limba română; elaborarea și editarea literaturii didactice și științificeîn limba română în grafie latină pentru asigurarea procesului de studii; elaborarea actelor deorganizare a procesului de studii și de administrare a universității în limba română cu grafie latină etc.; crearea bazei tehnico-materiale a poligrafiei și dotarea tipografiei universitare cu mijloace de imprimat, reutilarea şi adaptarea mijloacelor de imprimat existente pentru tipărirea
producției tipografice în limba română cu caractere latine; asigurarea bibliotecilor și sălilor delectură universitare cu literatură în limba română; susținerea cercetărilor în domeniul lingvistic și publicarea lucrărilor științifice în limba română; ţinerea lucrărilor interne de secretariatși întocmirea documentaţiei de evidenţă, de dare de seamă şi financiare în limba română cu
grafie latină etc.3După un an de aplicare a legilor cu privire la funcționarea limbilor, Comisia care a evaluat
realizarea planului Senatului, raporta că USM a reușit să treacă „la predarea lecțiilor în limba
română”, la întocmirea documentelor care însoțesc procesul didactic și de cercetare în grafie
latină, să traducă și să editeze materiale didactice în limba română4.
În raportul prezentat Senatului se menționau succesele deosebite ale Facultății de Istorie,
care reușise către sfârșitul anului 1990 să asigure predarea tuturor disciplinelor din planul deînvățământ în limba română, care promova o activitate febrilă de traducere în română și de editare a literaturii de specialitate pentru asigurarea procesului didactic cu literatură științifică și
materiale didactice în română5. În raport se menționa că facultățile: Istorie, Filologie, Jurnalismși Biologie, care au realizat succese în aplicarea legii cu privire la funcționarea limbilor, întreprind un șir de acțiuni pentru consolidarea lor, precum: vizite de studiu ale cadrelor didactice la centrele universitare și științifice din România, achiziționarea manualelor, a materialelordidactice și metodice pentru asigurarea unui proces didactic în limba română6, invitarea pro-Hotărârea Consiliului Științific universitar din 26.XII.1989 „Cu privire la activitatea decanatului și catedrelor
facultății de istorie în vederea pregătirii specialiștilor istorici”. AUSM. F. 1, inv. 1, nr. 4604, f. 83.
2
Legea nr. 3462 din 31.08.1989 cu privire la revenirea limbii moldovenești la grafia latină. Publicat: 31.08.1989
în B. Of. nr. 009, Promulgat: 31.08.1989. Data intrării în vigoare 31.08.1989 și Legea nr. 3464 din 31.08.1989
cu privire la statutul limbii de stat a RSS Moldovenești. Publicat: 31.08.1989 în B. Of. nr.009, Promulgat:
31.08.1989.
3Hotărârea Senatului USM din 14 septembrie 1989. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4601, f. 93.
4
Cu privire la organizarea și nivelul asigurării științifico-metodice a învățământului universitar în luminaHotărârilor Consiliului USM și a Sesiunii a XIII-a a Sovietului Suprem al RSS Moldova. Senatul USM din 25
decembrie 1990. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4607, f. 73.
5
Cu privire la organizarea și nivelul asigurării științifico-metodice a învățământului universitar în luminaHotărârilor Consiliului USM și a Sesiunii a XIII-a a Sovietului Suprem al RSS Moldova. Senatul USM din 25
decembrie 1990. AUSM, fond 1, inv. 1, d. 4607, f. 73.
6
Proces-verbal al ședinței Senatului USM din 27 noiembrie 1990. AUSM, Fond 1, Inv.1, d., d. 4607, f. 40.
1

208

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

fesorilor români pentru a ține prelegeri publice la USM1, organizarea stagiilor de practică ale
studenților în România etc.2
Unele facultăți au înregistrat rezultate mai modeste: în anul de învățământ 1990-1991
la Facultatea de Economie doar unele cursuri din planul de învățământ pentru anii 1 și 2 se
predau în limba română, pe când la anii 3-5 disciplinele se predau în limba rusă, inclusiv lagrupele cu instruire în limba română, dar facultatea preconiza să treacă către sfârșitul anului
1991 la învățământul în limba română pentru toți studenții de la facultate3. O problemă gravă
era lipsa cu desăvârșire a literaturii de specialitate în limba română pentru cea mai mare partea programelor de studii. De exemplu, în 1990 studenții de la Facultatea de Economie și Comerț
puteau consulta doar 2 lucrări în română – o lucrare tradusă din limba rusă și un dicționar determinologie economică4. Penuria de carte academică în limba română era explicată prin lipsa
resurselor financiare pentru a o achiziționa din România, or în Republica Moldova nu existau
elaborări în română (și nu doar pentru științele economice), iar donațiile de carte din partea
organizațiilor guvernamentale și nonguvernamentale românești nu puteau acoperi cererea decarte științifică și didactică a USM. Singura ieșire din această situație, considerau senatorii, eraelaborarea, traducerea și editarea manualelor și a literaturii științifice în limba română de către
savanții și cadrele didactice din Republica Moldova.
Un impediment grav pentru asigurarea predării disciplinelor din planul de învățământ
în limba română era necunoașterea acesteia de către o bună parte dintre cadrele didactice angajate la USM. Atâta timp cât statul sovietic urmărea scopul creării unei naţiuni deosebite decea română, o naţiune „moldovenească” și nu doar politic, dar și etno-cultural şi etno-lingvistic,
politica de personal a USM a fost determinată de acest scop și dictată de regulile Moscovei. Mai
mult decât atât, învățământul superior s-a realizat cu preponderență în limba rusă, iar la majoritatea catedrelor USM au predominat întotdeauna profesori, vorbitori de limbă rusă.
Politica educațională a URSS a lăsat o moștenire nefastă Moldovei Suverane, iar legislația
lingvistică, adoptată în 1989, fiind destul de permisivă, a tergiversat alfabetizarea lingvistică a vorbitorilor de limbă rusă. În mare parte, cadrele didactice de la unele catedre, care nucunoșteau deloc limba română, nici nu s-au înscris la cursurile organizate de USM pentru a ostudia. De exemplu, 6 din cei 7 angajați ai catedrei Statistică, 8 din cele 10 cadre didactice ale
catedrei Finanțe și 19 din cele 25 de cadre didactice de la catedra Planificare Economică nu
cunosc și, deci, nu pot asigura predarea disciplinelor de care sunt responsabile aceste catedreîn limba română5. Ținând cont de aceste statistici, Senatul USM a recomandat la 25 decembrie 1990 catedrelor și consiliilor facultăților să examineze problema componenței corpului
didactic sub aspectul cunoașterii și a posibilității predării în limba română și de a contracara
practica unor catedre de „a-și completa cadrele pe alte principii decât acelea care sunt dictate
de interesele Republicii Suverane Moldova”6. De asemenea, Senatul a decis organizarea cursurilor de cultivare a limbii române literare pentru cadrele didactice care cunosc limba, iar pentru
necunoscători de a se organiza cursuri de studiere a limbii române7.
Restructurarea școlii superioare moldovenești s-a resimțit mai puternic începând cu anulde învățământ 1990-1991. Planurile de învățământ au fost reconceptualizate, iar MÎSMS al URSS,
chiar dacă elabora planuri-tip și le expedia USM, regulile de modificare a planurilor erau mult

Informație despre relațiile internaționale. Proces-verbal al ședinței Senatului USM din 27 noiembrie 1990.
AUSM, F. 1, inv, 1, d. 4607, f. 59-61.
2
Cu privire la organizarea și nivelul asigurării științifico-metodice a învățământului universitar în lumina
Consiliului USM și a Sesiunii a XIII-a a Sovietului Suprem al RSSM. AUSM, F. 1, inv, 1, d. 4607, f. 781-83.
3Hotărârea Senatului USM din 25 decembrie 1990. AUSM, Fond 1, inv. 1, d. 4607, f. 72.
4Notă informativă cu privire la asigurarea procesului de studii cu manuale și materiale didactice, prezentată
Senatului USM la 15 octombrie 1990, AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4606, f. 63-66.
5
Informație despre relațiile internaționale. Proces-verbal al ședinței Senatului USM din 27 noiembrie 1990.
AUSM, F. 1, inv, 1, d. 4607, f. 83.
6
Decizia Senatului USM din 25 decembrie 1990. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4607, f. 74.
7
Ibidem.
1

209

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

mai permisive. Astfel, consiliile facultăților aveau dreptul „să modifice planurile în corespundere
cu imperativele științei, practicii și specificului ramurilor economiei naționale pentru care suntformați specialiștii”1. Schimbările s-au produs imediat și în anul 1990 disciplina „Pregătirea militară”, obligatorie pentru toate specialitățile, a fost transferată în categoria disciplinelor facultative, iar studenții USM au primit dreptul real de a alege să o studieze sau să renunțe la cursurile
presate de catedra militară a USM2. Iar în mai 1991, prin decizia Senatului USM, în planurile deînvățământ (semestrul I și II, anul I) pentru toate programele de studii cu predare în limba română
s-au introdus disciplinele Limba română și Limba rusă, în volum de câte 70 de ore auditoriale cu
forma de evaluare finală – colocvium, iar planurile programelor cu predare în limba rusă au fostcompletate cu disciplina Limba română la anul I, semestrul I și II în volum de 140 ore auditoriale
cu forma de evaluare finală – examen3. Limba rusă va fi exclusă din planurile de învățământ ale
programelor cu predare în limba română după adoptarea Declarației de independență a Republicii
Moldova (1991), începând cu anul de studii 1991-19924.
Tipurile de activități didactice exploatate de profesorii USM erau reglementate deRegulamentul instituțiilor de învățământ superior din URSS: curs (de obicei, prelegere), laborator şi seminar, practică de studiu, practica de producție, teză/proiect de curs (an), teză/proiectde diplomă, consultație, lucrare de control și activitate independentă a studenților5. În planurile experimentale, implementate din anul 1987, a fost introdusă un nou tip de activitate didactică - activitatea individuală a studenților sub ghidarea cadrelor didactice, concepută ca ometodă de descongestionare a procesului de învățare prin eliberarea timpului pentru studiul
aprofundat al unor discipline sau teme mai dificile și de orientare a studenților spre „problemele care formează interesul lui personal sau profesional”, fapt care a condus la creșterea randamentului academic exprimat prin rata reușitei studenților de la specialitățile participante laexperiment6. Cadrele didactice abordau diferit activitatea individuală a studentului: o parte au
respins și au negat necesitatea lucrului individual, iar altele au abordat problema creativ și auîncercat să ghideze potențialul academic al studenților atât prin metode clasice – elaborarea
referatelor, susținerea lucrărilor de control, organizarea colocviumurilor, convorbirilor, organizarea activităților de laborator etc., cât și metode inovative, exploatând și potențialul științific
și de creație al studenților7.
Profesorii care asigurau procesul didactic la USM își proiectau metodele didactice centrate
pe responsabilitatea tradiţională de a transmite studenților informaţii, pentru că învățământul
sovietic aborda cunoaşterea ca produs și era un învățământ mai mult centrat pe profesor. Astfel,
cadrele didactice ofereau studenţilor produse cognitive finite, prefabricate, înțelese ca un bilanţ de adevăruri exprimate prin cunoştinţe şi stimulau preponderent exerciţiile şi capacităţile
memorative şi reproductive ale studenților.
Chiar și în procesul restructurării școlii superioare, când se solicita schimbarea strategiilor didactice pentru a intensifica apropierea procesului de studii de știință și de producție,profesorii, fiind invitați să renunțe la „expunerea tradițională a unei cantități impunătoarede informații și cunoștințe”, să-și selecteze mai eficient conținuturile și să realizeze legătura
cunoștințelor teoretice cu cele practice, să asigure accesibilitatea lor prin utilizarea în procesul de predare a „dialogului”, „învățării în grup”, „a studiilor de caz, apropiate de situații rea-Учебные планы. 1990. Arhiva curentă a USM.
Proces-verbal nr. 10 al ședinței Consiliului Științific al USM din 22 mai 1990. AUSM, Fond 1, inv. 1, nr. 4604,
p. 2-3, 20.
3
Proces-verbal al ședinței Senatului USM din 28 mai 1991. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4619, f. 15-16.
4
Proces-verbal al ședinței Senatului USM din 3 septembrie 1991. AUSM, Fond 1, inv. 1, d. 4620, f. 9.
5Положениe о высших учебных заведениях СССР. Постановление Совмина СССР от 22.01.1969 n. 64.
http://lawrussia.ru/texts/legal_346/doc346a990x441.htm (consultat la 12.06.2015).
6Протокол № 2 заседания Совета КГУ им. В.И.Ленина от 22 сентября 1987 г. AUSM, F. 1, inv. 1, nr. 3867,
f. 100-101, 108-109.
7Notă informativă despre îndeplinirea ordinului Rectorului USM nr. 8 din 12.01.1989 „Cu privire laîmbunătățirea asigurării metodice a procesului de studii”. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4601, f. 25-26.
1
2

210

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

le de producție, educative sau științifice”, „jocurile didactice” etc., rectorul USM consemna înRaportul cu privire la activitatea pentru anul 1986 că profesorii USM continuă să utilizeze metodele tradiționale și nu înțeleg rolul activităților individuale ale studenților1.
Totuși, progresul tehnico-științific, transformările social-politice și economice impuneau
ajustarea, chiar dacă foarte lentă, a strategiilor didactice pentru a asigura formarea specialiștilorde înaltă calificare. La sfârșitul anilor ‘80 s-au îmbunătățit și s-au introdus (la unele facultăți)noi metode didactice și noi forme de organizare a procesului de studii: frecvența liberă astudenților eminenți la ore2 și organizarea studiilor după un plan individual, împărțirea grupelor academice în subgrupe la disciplinele sociale în scopul organizării instruirii problematizate,
dreptul de selecție a cadrului didactic de către studenți, susținerea examenelor înainte de termen (pentru eminenți), examene organizate sub forma discuțiilor, fără bilete3.
În epoca „perestroikăi” și a transparenței, deseori studenții, antrenați în evenimentele
din țară și în investigaţii independente, erau cei care promovau schimbarea, inclusiv a metodelor didactice. Venind cu poziții și abordări moderne, se implicau activ la seminare și cursuri,
modificându-le și conferindu-le un caracter polemic și problematizat, fapt semnalat și în notele informative ale Sectorului Învățământ al Secției pentru ideologie a CC al PCM4, iar cadrele
didactice urmau să-i ghideze și să le asigure libertatea expresiei și a pozițiilor5. O realizare
semnificativă a USM în acest sens a fost introducerea unor tehnologii de instruire noi bazate pe
tehnica de calcul electronic și videotehnică6, conform unui program complex de computerizare
a procesului didactic, elaborat în 19877.
Randamentul academic al studenților USM era evaluat prin diferite tipuri şi forme deevaluare a cunoştinţelor, prevăzute de planurile de învăţământ pentru fiecare specialitate.
Evaluarea inițială nu era reglementată și rămânea la discreţia responsabilului de disciplină.
Se realiza preponderent la specialitățile filologice și la disciplina Limba străină (pentru toate
specialitățile) și avea, mai degrabă, o funcție diagnostică pentru a forma grupe academice șisubgrupe conform nivelului de cunoaștere a limbii străine și a adapta demersul didactic posibilităţilor de învăţare ale studenţilor.
Cadrele didactice de la USM realizau evaluarea curentă pe parcursul procesului didactic
în cadrul seminarelor, orelor de laborator, activităţilor practice și consultaţiilor.
În scopul îmbunătățirii calității specialiștilor pregătiți la universitate și pentru sporirea responsabilității studenților, prin decizia Senatului USM din 25 septembrie 1990, s-a introdus o nouă probă de evaluare curentă „atestarea semestrială”. După parcurgerea a cca 2/3
din conținuturile programei analitice și a orelor repartizate în semestrul respectivei discipline,
studenții susțineau, de obicei oral, o evaluare intermediară, care trebuia să evalueze rezultateleînvățării studenților pe parcursul semestrului și să stabilească nivelul lor de pregătire pentru examenele pe care le vor susține în timpul sesiunii ordinare. Atestarea avea loc pe parcursul unei săptămâni, stabilită de decanul facultății în orarul activităților didactice. Rezultatele
atestării se consemnau în tabele de note (borderouri) pentru fiecare disciplină cu calificativul„atestat”/„neatestat”. Cei care nu erau atestați la una sau două discipline, susțineau repetat
proba în săptămâna imediat următoare, iar studenții neatestați la trei sau mai multe discipline
erau exmatriculați8.
Об итогах работы за 1986 и задачи КГУ на путях перестройки. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 3865, f. 84-85.
Proces-verbal al Senatului USM din septembrie-noiembrie 1989. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4601, f. 7.
3Notă informativă despre îndeplinirea ordinului rectorului USM nr. 8 din 12.01.1989 „Cu privire laîmbunătățirea asigurării metodice a procesului de studii”. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4601, f. 25-26.
4Republica Moldova de la perestroikă la independență. 1989-1991. Documente secrete din arhiva CC al PCM.
Chișinău: Cartdidact, 2011, p. 256.
5
Об итогах работы за 1986 и задачи КГУ на путях перестройки. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 3865, f. 86.
6
Proces-verbal al Senatului USM din 27 noiembrie 1990. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4607, f. 40.
7Комплексная программа компютеризации КГУ им. В.И. Ленина на 1987-1995 гг. AUSM, F 1, inv. 1, d.
3867, f. 41-63.
8
AUSM, F. 1, inv. 1, nr. 4605, p. 16.
1
2

211

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Studenții erau obligați să susțină toate examenele şi colocviile în strictă conformitate cu curricula, precum şi programele aprobate, care erau comune pentru toate formele deînvățământ superior. Cei care au realizat integral obiectivele de studiu ale disciplinelor dintrun semestru și nu au absentat nemotivat de la ore (frecvența studenților la ore era obligatorie1,
cu excepția studenților care beneficiau de așa-numita „frecvență liberă”), erau admis la evaluarea finală, forma căreia era determinată de planul de învăţământ: colocviu, examen, susţinerea
tezei de an și a raportului cu privire la realizarea stagiului de practică. Conform planurilor deînvățământ, studenții USM susțineau într-o sesiune 4-6 examene și 3-6 colocvii2.
Colocviul, ca formă de evaluare, avea scopul de a verifica gradul de realizare a lucrărilor de laborator, de a evalua tezele/proiectele de an și de asimilare a cunoștințelor în cadrul
seminarelor la unele discipline care se studiau mai multe semestre, sau la disciplinele facultative și de specializare, la unele discipline generale – educație fizică, protecția civilă, pregătirea militară, precum şi o formă de evaluare a practicii de producţie3. De obicei, colocviile nu
erau incluse în orarul examenelor și se susțineau spre sfârșitul semestrului, forma și perioadasusținerii lor fiind stabilită de comun acord de profesori și studenți. Cunoștințele studenților
erau evaluate prin calificativele „admis” sau „respins”, însă, la unele discipline se susțineau așanumitele „colocvii diferențiate”, iar rezultatele evaluări se exprimau în note de la 2 la 5 și seînregistrau în borderouri. Cadrele didactice puteau oferi calificativul „admis” în baza reușitei
curente a studentului (studenții numeau informal această formă de susținere „colocviu automat”), sau puteau organiza, după realizarea programului, o „convorbire”4 – o discuție individuală cu studenții pe marginea conținuturilor disciplinei. Colocviul la practica de producție, deobicei „diferențiat,” se susținea în baza raportului prezentat în fața unei comisii, cu participarea conducătorului de practică, iar la teza/proiectul de an, de asemenea „diferențiat” – în bazasusținerii într-o comisie specializată.
Studenții care susțineau colocviile ordinare sau „diferențiate” erau admiși la sesiunea deexamene, iar cei care nu obțineau un calificativ de trecere, aveau șansa să le susțină repetat, întermeni stabiliți de decanatul facultății, în mod individual.
Examenele la disciplinele de studii se susțineau în conformitate cu un orar elaborat
de decanat, iar din 1987, în contextul implicării studenților în procesele decizionale, orarulsusținerii examenelor era elaborat de comun acord de studenți și profesori, decanatului revenindu-i misiunea de a coordona procesul5. Orarul examenelor era aprobat de rectorul USM și
adus la cunoștința studenților cu cel puțin o lună înainte de începerea sesiunii. Regulamentul
prescria un termen de 3-4 zile între examene.
Evaluarea finală prin examen la o disciplină de studiu se realiza oral sau scris, instrumentul de evaluare fiind „biletul”, alcătuit, de obicei din 3 subiecte/unități de conținut, preluate din programul analitic al disciplinei respective, dar profesorul deținea dreptul de a acordaîntrebări suplimentare celui evaluat. Chiar dacă documentele normative sovietice declarau că„examenele la disciplinele din planul de învățământ urmăreau scopul să evalueze activitatea
studentului pentru un semestru (an de studiu), cunoştinţele teoretice, dezvoltarea gândirii cre-Положение о высших учебных заведениях СССР. Постановление Совета Министров СССР от 22января 1969 г. N 64 с изм. и доп., внесенными Постановлениями Совмина СССР. http://lawrussia.ru/
texts/legal_346/doc346a990x441.htm (consultat la 12.06.2015).
2Учебные планы 1985-1988. Arhiva curentă a USM.
3Об утверждении положения о курсовых экзаменах и зачетах в высших учебных заведениях СССР.
Приказ министра высшего и среднего специального образования СССР от 11 июня 1973 г. №513.
http://agd.mmf.spbstu.ru/Orders/%D0%97%D0%B0%D1%87%D0%B5%D1%82%D1%8B_%D
0%B8_%D1%8D%D0%BA%D0%B7%D0%B0%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D1%8B.html (consultat la
8.08.2015).
4Положение о высшем учебном заведении СССР 1989 г. În: Кишиневский Университет. nr. 18, 13 septembrie 1989, p. 3.
5О первоочередных мерах по расширению участия студентов в управлении высшими учебными
заведениями. Постановление Министерства высшего и среднего специального образования СССP
от 17 июня 1987 г. În: Кишиневский Университет, № 35, 11 ноября 1987 г., p. 1.

1

212

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

ative, abilitățile de muncă independentă, capacitatea de a sintetiza cunoştinţele şi de a le aplica
pentru a rezolva sarcini practice”1, examenul evalua, mai degrabă cunoștințele, decât abilitățile
sau deprinderile profesionale, or învățământul sovietic era unul axat mai mult pe cunoștințe șipe reproducerea lor.
Până la reformarea sistemului de evaluare în anul 1990, rezultatele evaluărilor studenților
se exprimau în note, conform sistemului de 5 puncte, unde 5 este „excelent”, 4 – „bine”, 3 – „satisfăcător” și 2 – „nesatisfăcător”. Pornind de la ideea că „din cele cinci calificative numai treifuncţionează pentru aprecierea pozitivă a cunoştinţelor şi doar o singură notă pentru aprecierea nesatisfăcătoare”2, că „mai multe cadre didactice recurgeau la folosirea anumitor semne,simboluri pentru a evalua mai mult sau mai puţin obiectiv cunoştinţele studenților” și că „în
practica pedagogică şi experienţa mondială se utilizează pentru aprecierea obiectivă a cunoştinţelor, priceperilor şi deprinderilor elevilor şi studenţilor un diapazon mai larg de calificative”, Ministerul Științei și Învățământului din RSS Moldova a demarat o reformă a sistemului deevaluare a performanțelor elevilor și studenților. Prin hotărârea Senatului din 27 noiembrie
1990, începând cu anul de studii 1990-1991, la USM se punea în aplicare Hotărârea Guvernului
RSS Moldova nr. 271 din 16 august 1990 „Cu privire la instituirea sistemului de notare de 10
puncte de estimare a cunoștințelor,” în care nota „10” desemna clasa de performanţă maximă,iar nota „1” – clasa de performanță minimă3.
Calificativele obținute de studenți erau înregistrate în borderou, iar notele pozitive și în
carnetul de note. Studenții care obțineau note insuficiente avea dreptul să susțină examenul
repetat într-o sesiune repetată. Cei care susțineau toate examenele și colocviile erau promovați
în următorul an de studii. Puteau fi promovați la următorul an de studii și studenții care nu aususținut 1-2 examene în sesiunea de vară. Deficitul academic se recupera timp de o lună dupăterminarea sesiunii ordinare, restanțele se susțineau în mod individual, dar restanțierului ise ofereau nu mai mult de două șanse. Studenții care nu susțineau într-o sesiune trei și mai
multe examene și care nu recuperau restanțele erau exmatriculați sau repetau anul. Reușita
academică a studenților la examene era considerată un indicator important al calității viitorilor
specialiști și se analiza semestrial și anual (mai ales cantitativ) în Senatul universității în scopul
identificării metodelor de îmbunătățire al randamentului academic al studenților.
USM aplica diferite metode de motivare a studenților, cum ar fi stabilirea unui clasament
cu trei categorii în baza reușitei academice din cadrul unei sesiuni: în categoria eminenți erau
incluși studenții care au obținut note de 9 și 10; în categoria studenți cu note satisfăcătoareerau incluși cei cu „note de 5 și mai mari” și în categoria studenților cu note nesatisfăcătoare –studenții care erau apreciați cu note de la 1 la 44.
O altă metodă în sistemul de motivare era cea financiară, prin acordarea diferitor tipuri
de burse:- burse de merit, acordate semestrial studenților de la secția cu frecvență, care aususținut probele de examinare „excelent”, „bine” și chiar „satisfăcător”, fiind alcătuită
din trei categorii: studenților, cunoștințele cărora au fost apreciate exclusiv cu nota
10, li se acordau „burse majorate” cu 60% din cuantumul celei mai mari burse de merit, pentru studenții ce au acumulat note de 9 și 10 – burse majorate cu 50% și pentru
cei care au luat note de 8,9 și 10 – cu 25%5.

Об утверждении положения о курсовых экзаменах и зачетах в высших учебных заведениях СССР.
Приказ министра высшего и среднего специального образования СССР от 11 июня 1973 г. №513.
http://agd.mmf.spbstu.ru/Orders/%D0%97%D0%B0%D1%87%D0%B5%D1%82%D1%8B_%D
0%B8_%D1%8D%D0%BA%D0%B7%D0%B0%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D1%8B.html (consultat la
8.08.2015).
2
Sistemul de 10 puncte, cum să-l aplicăm? - chisinauedu.md/fileuri/sistemul_10_puncte_l_rom.doc (consultat la 08.01. 2015).
3Hotărârea Senatului USM din 27 noiembrie 1990. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4607, f. 17.
4
Ibidem.
5
Proces-verbal al ședinței Senatului USM din 27 noiembrie 1990. AUSM, F. 1, inv.1, d. 4607, f. 26-27.
1

213

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA- burse de studii primeau studenții formați la USM „cu destinație specială” cu condiția
să susțină examenele cel puțin satisfăcător; burse sociale, oferite anumitor categorii
de studenți (din familii cu mulți copii, orfanilor, invalizilor etc.), indiferent de reușita
academică;- burse nominale de performanță au fost instituite în anul 1990 și erau acordate studenților cu rezultate academice de excepție, dar și cu rezultate de cercetareștiințifică, culturale, sportive sau organizatorice. Bursele „Karl Marx”, „V.I. Lenin”, „Ia.
S. Grosul”1 se acordau semestrial în conformitate cu totalurile sesiunilor și la recomandarea consiliului facultății și ale comitetului sindical. Acestea erau finanțate din
fondul de premiere al USM (cca 25% din acest fond)2.
Un alt stimulent al creșterii performanțelor academice ale studenților universității, implementat oficial începând cu anul 1990, era „eliberarea” de la evaluarea finală la disciplina
la care studentul a obținut note de 8, 9 și 10 la evaluările curente, promovate pe parcursul
semestrului. Cadrul didactic avea dreptul să „scutească studentul de susținerea examenului” ladisciplina de care era responsabil, trecând în borderoul de examinare și în carnetul studentului
calificativul obținut de acesta la evaluarea curentă.3 Drept factor motivant pentru susținerea
eforturilor de învățare ale studenților USM la începutul anilor ‘90 era practicarea schimburilor
de studenți pentru stagiile de practică de la 1-2 săptămâni până la 10 luni în România, Bulgaria,Franța, SUA și alte țări.4 Desigur, în echipele de schimb aveau acces doar studenții cu o reușită
academică excelentă.
La finalizarea unui program de studii, studenții care realizau planul de învățământ erauadmiși la evaluarea finală, planificată în ultimul semestru al ultimului an de studii și era
numită „examen de stat”.5 Evaluarea finală se realiza prin două tipuri de probe: „examen (e)de stat”, de obicei oral, care se susținea la una sau la mai multe discipline, în dependență despecialitate, și susținerea tezei/proiectului de diplomă, care revendica aplicarea concomitenta a cunoștințelor teoretice cu cele practice din domeniul studiat și prezentarea scrisă arezultatelor obținute în fața unei comisii de examinare, numită „Comisia pentru examenelede stat”. Studentul se putea prezenta la evaluarea finala, daca în prealabil a îndeplinit toatecerințele prevăzute de planul de învățământ și programele analitice.6 Și pentru că școala superioară sovietică trebuia să formeze, în primul rând, un cetățean „educat în spiritul înalteiconştiinţe comuniste, a patriotismului sovietic, al prieteniei popoarelor şi internaţionalismului proletar”, cu un „sentiment de datorie și angajamentul față de patria socialistă” și, în aldoilea rând, să pregătească un profesionist într-un anumit domeniu, până la 1988 disciplina
obligatorie, care se susținea în calitate de „examen de stat” la toate specialitățile oferite de
USM, era „Comunismul științific”7.
Pentru absolvirea unor specialități (limba și literatura rusă, limba și literatura rusă înșcoala națională, limba și literatura moldovenească, filologie romano-germanică, matematică,matematică aplicată, fizică, chimie, biologie, agrochimie și pedologie, organizarea prelucrării
mecanice a informației economice, merceologie și organizarea comerțului cu mărfuri industriale, merceologie și organizarea comerțului cu produse alimentare), studenții susțineau un
singur examen la „Comunismul științific” și o teză/proiect de diplomă.

AUSM, F. 1, inv. 1, nr. 4604, f. 172.
AUSM, F. 1, inv. 1, nr. 4604, f. 149.
3Hotărârea Senatului USM din 27 noiembrie 1990. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4607, f. 17.
4
Informație despre relațiile internaționale. Proces-verbal al ședinței Senatului USM din 27 noiembrie 1990.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4607, f. 59-61.
5Положение о высшем учебном заведении СССР 1989 г. În: Кишиневский Университет. nr. 18, 13 septembrie 1989, p. 3.
6Положение о высших учебных заведениях СССР. Постановление Совета Министров СССР от 22января 1969 г. N 64 с изм. и доп., внесенными Постановлениями Совмина СССР. http://lawrussia.ru/
texts/legal_346/doc346a990x441.htm (consultat la 12.06.2015).
7Учебные планы. 1985. Arhiva curentă a USM.
1
2

214

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

La finalizarea studiilor la alte programe, absolvenții susțineau în afară de „Comunismulștiințific” și teza de diplomă, un al doilea examen, dar tot din domeniul științelor social-ideologice. Astfel, absolvenții de la Istorie mai susțineau un examen la „Istoria PCUS”, cei de lamajoritatea specialităților economice – la „Economie politică”. Doar absolvenții de la Drept maisusțineau, în afara disciplinelor sociale, un examen de specialitate și unul la disciplinele despecializare. Și studenții de la Biblioteconomie și bibliografie susțineau și două examene despecialitate, însă aceștia nu elaborau și nu susțineau teza de diplomă.
În conformitate cu directivele CC al PCUS și ale Consiliului de Miniștri al URSS din 13
martie 1987 și a ordinului MÎSMS al URSS din 18 decembrie 1987, care prevedeau „introducerea examenului de stat la marxism-leninism în toate instituțiile de învățământ superior din
Uniunea Sovietică”1, în scopul „consolidării concepției marxist-leniniste și convingerilor ideologice ale tânărului specialist”, absolvenții anului 1988 au susținut examen obligatoriu la această
disciplină, un examen sau două la disciplinele de specialitate (chiar și la specialitățile umanistice) și teza de diplomă.2 Studenții USM, însă, au manifestat reticență față de introducerea acestui
examen, iar cei de la facultatea jurnalism au redactat o scrisoare către ministrul învățământului
public D. Zidu, revendicând anularea acestuia3.
Doar absolvenții anului 1991 au fost „privilegiații sorții”, or modificarea radicală a planurilor de învățământ a determinat și revederea concepției „examenului de stat”. Studenții care
au finalizat studiile în promoția anului Independenței au susținut unul sau două examene deabsolvire la disciplinele de specialitate și teza/proiectul de diplomă4.
Unii studenți (cu un randament academic mai mic) puteau alege să renunțe la susținerea
tezei de diplomă și să susțină încă două examene suplimentare, indicate în planul de învățământ
la specialitatea respectivă. Consiliul facultății, la rândul lui, avea dreptul să înlocuiască acestor
studenți susținerea tezei cu cele două examene5.
Absolvenților care susțineau „examenele de stat” și teza/proiectul de diplomă li se conferea, prin decizia Comisiei de stat de examinare, calificarea corespunzătoare programului pe carel-au urmat, li se acorda o diplomă de studii superioare, un supliment în care erau trecute toate calificativele obținute pe parcursul anilor de studii la disciplinele studiate și o insignă romboidală.
Conform reglementărilor sovietice, studentul care a susținut examenele cu nota „excelent” la mai mult de 75% din disciplinele planului de învăţământ, iar la celelalte disciplinea obținut calificativul „bine” şi care a susținut „examenul de stat” și teza de diplomă pe nota
„excelent”, a fost activ în plan științific și social, i se acordă diplomă „cu mențiune”6, numită
informal „diplomă roșie”, după culoarea copertei. Deținătorul unei astfel de diplome avea privilegii la repartizarea în câmpul muncii sau la admiterea la doctorat. După reforma sistemuluide evaluare din 1990, au fost ajustate, prin decizia senatului USM, și regulile de obținere a unei
diplome cum laude, ce se conferea doar studenților care acumulau pe parcursul anilor de studii
cca 80% note de 9 și 10 și 20% note de 87.
Absolvenții secției cu frecvență a USM erau repartizați conform calificării și în funcție deperformanțele obținute în instituțiile sau întreprinderile republicii după un plan de repartiza-О мерах по коренному улучшению качества подготовки и использования специалистов с высшим
образованием в народном хозяйстве. Постановление ЦК КПСС и Совета Министров СССР от 13 марта
1987 г. № 325. http://www.school.edu.ru/laws.asp?cat_ob_no=5955&ob_no=5015&oll.ob_no_to. (consultat la 23.07.2015).
2Учебные планы. 1988. Arhiva curentă a USM.
3Кишиневский Университет. Nr.26 (1606), 23 noiembrie 1989, p. 4.
4
Cu privire la anularea susținerii examenului de stat la disciplinele sociale de către absolvenții secțiilor de ziși prin corespondență. Proces-verbal al ședinței Senatului USM din 27 noiembrie 1990. AUSM, F. 1, inv. 1, d.
4607, f. 34; Graficul de lucru al comisiilor de stat de examinare în anul 1991. Arhiva curentă a USM.
5Учебные планы. 1988-1991. Arhiva curentă a USM.
6Положение о высших учебных заведениях СССР. Постановление Совета Министров СССР от 22января 1969 г. N 64 с изм. и доп., внесенными Постановлениями Совмина СССР. http://lawrussia.ru/
texts/legal_346/doc346a990x441.htm (consultat la 12.06.2015).
7Hotărârea Senatului USM din 27 noiembrie 1990. AUSM, F. 1, inv, 1, d. 4607, f. 17.
1215

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

re și erau obligați să lucreze nu mai puțin de trei ani lalocul de muncă care i-a revenit, fiind considerați „tineri
specialiști.”.1 Destabilizarea economică și socială de lasfârșitul epocii perestroicii a generat fenomenul „diplomei libere”, absolvenții optau tot mai des să renunțe larepartizarea la un loc de muncă, fie din cauza salariilor
mici, fie a condiții necorespunzătoare sau a îndepărtării
geografice de locul de trai, și alegeau să-și identifice singuri un loc de muncă după preferințe.
Universitarii și-au pus „mari speranțe în restructurarea școlii superioare”, iar administrația a trasat
planuri mari de reformare a USM și de adaptare a formării specialiștilor la imperativele social-economice și,
mai ales, naționale ale republicii. Dar, în toamna anului
1990, făcând bilanțul reformelor, universitarii constatau
cu regret că „nu ne grăbim, batem pasul pe loc, dăm dovadă de nehotărâre greu de explicat” și că „în esență, nu
s-a schimbat nimic în politica și strategia de pregătire acadrelor”.2
Insatisfăcuți de caracterul formal și fragmentar
al reformelor învățământului superior promovate deguvernul unional, care rămâneau neclare și neînțelesede universitarii care trebuiau să le pună în aplicare, dar
Figura nr. 4. Insigna absolventuluiconștienți
de situația școlii superioare din republică, aduniversității, URSS
ministratorii universității atenționau colectivul că „nu
mai poate aștepta ceva din afară, pentru că nu mai este timp”. Și „luând în considerație condițiile
reale ale economiei de piață și situația dificilă”, invita universitarii să depășească „nesiguranța,nehotărârea în înfăptuirea unor transformări radicale în procesul de instruire”, „să manifeste
mai multă inițiativă, să caute și să găsească de sine stătător soluția multor probleme cu care se
confrunta procesul instructiv-educativ” și să muncească „cu mai multă dăruire la perfecționarea
în continuare a procesului instructiv pentru ridicarea nivelului profesional al cadrelor, pentrupăstrarea și ridicarea prestigiului diplomei universitare”3.
Totuși, perestroika a produs și rezultate pozitive pentru învățământul superior, cel puțin
prin condamnarea „prejudecăţilor ideologice” și „descătușarea” conștiinței sociale, iar cele mai
importante transformări în procesului de studii la USM în această perioadă au fost impulsionate și stimulate de renașterea națională și evenimentele produse de aceasta, transformări carevor fi dezvoltate și aprofundate în „epoca independenței”.

Положение о межреспубликанском, межведомственном и персональном распределении молодых
специалистов, оканчивающих высшие и средние специальные учебные заведения. Приказ Министерства высшего и среднего специального образования СССР от 30 июля 1980 г. N 870. http://old.
lawru.info/base18/part5/d18ru5380.htm (consultat la 21.06.2015).
2
Totalurile anului de studii 1989-1990 și sarcinile catedrelor și ale facultăților în vederea organizării procesului de învățământ în anul universitar 1990-1991. AUSM. F. 1, inv. 1, nr. 4605, f. 19-20.
3
AUSM. F. 1, inv. 1, nr. 4605, f. 20.

1216

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Figura nr. 5. Diplomă de studii superioare. Diplomă cum laude și diplomă simplă

217

1

218
5

5/6

5/6

5/6

5/6

5/6

5/6

Matematician. Profesor

JuristIstoric. Profesor de istorie și științe sociale

Filolog. Profesor (cu indicarea limbii și literaturii).
Traducător.
Jurnalist

Profesor de limba și literatura rusă în școala
moldovenească
Filolog. Profesor de limba și literatura
moldovenească

Specialitatea a fost deschisă la Facultatea de Filologie în anul 1985 în conformitate cu Ordinul nr. 42 al Ministerului învățământului din RSSM din 14.02.84 pentru absolvenții
școlilor moldovenești care susțineau admiterea la specialitatea „Limba și literatura rusă.”Matematică

Jurisprudență

8

7

Istorie6

1. Teorie literară
2. Lingvistică
1. Activitate literară la ziare și reviste
2. Activitate literară la radio și televiziune
3. Redactarea literaturii de masă4. Teoria și practica traducerii
1. Istoria URSS
2. Istorie universală
1. Construcția socialistă
2. Drept public și administrare
3. Drept economic
4. Judecătorie, procuratură și avocatură
5. Anchetă și criminalistică
1. Algebră și teoria numerelor
2. Geometrie și topologie
3. Ecuații diferențiale
4. Analiză matematică

Jurnalism (specializări:Filologie romano-germanică

5

4

3

Limba și literatura rusă în școalanațională1
Limba și literatura moldovenească 1. Teorie literară
2. Lingvistică

Limba și literatura rusă2

1

SPECIALITATE

Tabelul nr. 70
Oferta educațională a Universității de Stat din Moldova pentru anul 1988
DurataSPECIALIZĂRI
programului
CALIFICAREA OBȚINUTĂ
Fr./fr. redusă
1. Teorie literară
5/6
Filolog. Profesor
2. LingvisticăISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Fizică (profil didactico-științific)

Fizică

10

11

219

17. Finanțe și credite

15. Planificare economică și socială
16. Economia și sociologia muncii

14. Pedologie și agrochimie

12. Chimie
13. Biologie

Matematică aplicată

9

1. Zoologie
2. Botanică
3. Fiziologia plantelor
4. Fiziologia umană și animală
5. Biochimie
6. Genetică și selecție
7. Hidrobiologie și ihtiologie
8. Entomologie și protecția plantelor
9. Ecologie și protecția naturii
10. Microbiologie
1. Agrochimie
2. Pedologie
Economia și planificarea industriei
1. Economia și organizarea muncii
2. Economia și sociologia muncii
1. Buget de stat
2. Credite
3. Asigurări de stat
4. Bănci

1. Optimizare și administrare optimizată
2. Programare și asigurarea matematică și amașinilor și tehnicii de calcul
3. Metode numerice
4. Asigurarea matematică pentru sisteme
automatizate de proiectare și control
5. Cibernetică matematică
1. Fizică teoretică
2. Optică și spectroscopie
3. Electronică fizică
4. Fizica semiconductorilor și dielectricilor
1. Fizică teoretică
2. Fizica semiconductorilor și dielectricilor
3. Radiofizică
4. Electronica corpurilor solide și microelectronică

5/6

5/6
5/6

5/6

5/6
5/6

5

5

5

Economist

Economist
Economist

Pedolog

Chimist. Profesor
Biolog. Profesor de biologie și chimie

Fizician

Fizician. Profesor

Matematician

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

1. Economia comerțului
2. Economia alimentației publice
3. Economia cooperației de consum
1. Evidență, control și analiză în alimentația publică
2. Evidență, control și analiză în cooperația deconsum
3. Evidență, control și analiză în comerț

1. Evidență, control și analiză în industrie
2. Evidență, control și analiză în construcții
3. Evidență, control și analiză în transporturi(comunicații)4. Evidență, control și analiză în instituții științificeși bugetare
5. Evidență, control și analiză în deservirea publică
6. Control și revizie

220
4/5

5/6
5/6

Bibliotecar-bibliograf

Merceolog-inginer
Merceolog-inginer

Economist

Economist-organizator

5/6

5/6

Inginer-economist

Economist

5/6

5/6

Tabelul nr. 71
Evoluția specialităților și specializărilor în domeniul economic. 1985-1991
Nomenclatorul specialităților din instituțiile de învățământ din
Nomenclatorul specialităților din instituțiile de învățământ din URSS din 1987
URSS din 1975
perioada
Perioada dede studii
specialități
specializări
calificare
specialități
specializări
studiicalificare
fr./fr.
fr./fr. redusă
redusă
Planificarea
Planificarea prețurilor
economist Planificare eco- 1. Economia și planificarea industriei
economist
5/6
5/6
economiei naționale
nomică și socială
Planificarea industriei 5/6
economist -22. Merceologia mărfurilor industriale
23. Merceologia
produselor
alimentare
24. Biblioteconomie și bibliografie
1. Biblioteci de masă2. Biblioteci pentru copii și școlare
3. Biblioteci specializate

19. Informatică economică și sisteme
automate de administrare
20. Economia și organizarea
comerțului și a alimentației
publice21. Contabilitate, controlul și analiza
activității economice

18. Contabilitate, controlul și analiza
activității economice

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

1. Control și analiză în
industrie
2. Control și analiză în
construcții
3. Control și analiză
în comerț, alimentația
publică, asigurarea
tehnico-materială
4. Control și evidență în
instituțiile bugetare șiștiințifice
5. Revizie și control

221

Merceologie și orga- nizarea comerțului cumărfuri industriale
Merceologie
și organizarea
comerțului cu
produse alimentare

Organizarea
prelucrării mecanicea informației
economice
Economia
Economia comerțului
comerțului

1. Finanțe
2. Credit
3. Finanțele industriei

Contabilitate și
analiza activității
economice

Finanțe și credite-

Economia muncii

4/5

4/5

4/5

4/5

5/6

5/6

Economia și
1. Economia și organizarea munciisociologia muncii 2. Economia și sociologia muncii.
economist Finanțe și credite 1. Buget de stat
2. Credite
3. Asigurări de stat
4. Bănci
economist Contabilitate,
1. Evidență, control și analiză în industriecontrol și analiza 2. Evidență, control și analiză în construcții
3. Evidență, control și analiză în
activității
transporturi (comunicații)economice
4. Evidență, control și analiză în instituții
științifice și bugetare
5. Evidență, control și analiză în deservirea
publică
6. Control și revizie
7. Evidență, control și analiză în
alimentația publică
8. Evidență, control și analiză în cooperația
de consum
9. Evidență, control și analiză în comerț
inginer
Informatică
-economist economică și
sisteme automate
de administrare
economist Economia și orga- 1. Economia comerțului
nizarea comerțului 2. Economia alimentației publiceși a alimentației
3. Economia cooperației de consum
publice
Merceolog Merceologia
de înaltă
mărfurilor
calificare
industriale
Merceolog Merceologia
de înaltă
produselor
calificare
alimentare

economist

5/6

5/6

5/6

5/6

5/6

5/6

5/6

Merceologinginer

Merceologinginer

economistorganizator

inginereconomist

economist

economist

economist

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

I.7. Relațiile internaționale
ale Universității de Stat din Moldova
Până la începutul anilor ’70 relațiile internaționale ale Universității de Stat din Moldova
se dezvoltă în afara unor proiecte instituționalizate, cel mai frecvent sub forma participării laconferințe științifice internaționale în străinătate, sau în cadrul colaborării URSS cu țările încurs de dezvoltare, care și-au anunțat afilierea față de proiectul construcției socialiste, predândîn instituțiile locale, sau invers, găzduind studenții străini la USM, din 1962, inițial la cursurile de limbă rusă, apoi în cadrul Facultății de Pregătire a studenților străini și a facultăților
de la universitate. Până la începutul anilor ’70, anume pregătirea la USM a studenților străini,deja și din alte țări decât cele declarate de orientare socialistă, a fost prima formă constantă
instituționalizată de colaborare internațională a USM.
Deși se anunțau relații relativ constante cu alte instituții, precum cu Universitatea „A. I.
Cuza” din Iași (U.A.I.C.), totuși ele nu erau încă însoțite de un cadru instituționalizat. Schimbările
se anunță către 1973, când Universitatea de Stat din Moldova încheie pe parcurs acorduri decolaborare directă cu două instituții de peste hotare, U.A.I.C. și Universitatea „Paisie de Hilandar”
din Plovdiv (U.P.P.H.), fapt ce deschide noi orizonturi pentru cooperare internațională, permițând
desfășurarea unei mobilități periodice, stabilirea de contacte directe între profesorii și studenții
instituțiilor partenere, un schimb de experiență mai eficient atât pe plan științific, cât și didactic.
Desigur, din considerente binecunoscute, posibilități de a stabili relații directe, bazate pe acorduri
de colaborare, erau destul de limitate. În primul rând, aceste forme de parteneriat nu puteaudepăși hotarele statelor din cadrul sistemului socialist. Doar spre sfârșitul epocii sovietice, în legătură cu noua politică de destindere, în rezultatul căreia s-au profilat noi oportunități de deschidere, a devenit posibilă stabilirea contactelor directe peste „cortina de fier,” care curând avea
să se prăbușească, condiții în care Universitatea de Stat din Moldova stabilește relații directe cu
Lafayette College din SUA. După avansarea politicii de restructurare în URSS și prăbușirea regimului Ceaușescu în România, asistăm la o adevărată avalanșă de forme de cooperare a Universității
de Stat din Moldova cu instituțiile academice din România.
Deschiderea USM spre domeniul colaborărilor internaționale se produce în perioada „desprimăvărării” și este legată, în primul rând, de primirea la studii a studenților străini, în special
din țările, numite pe atunci în curs de dezvoltare, de orientare socialistă, dar pe parcursul anilor,„geografia” s-a extins, cuprinzând și studenți din țările ce nu-și anunțase atașamentul politic
pentru direcția de dezvoltare spre socialism. În 1962, la USM sosise primul grup de 37 studenți
străini, din Vietnam. Din acest an și până în 1967 au fost organizate studii pregătitoare de un an,
timp în care studenții străini studiau limba rusă, pentru a avea posibilitatea în continuare să-și
urmeze studiile de specialitate la diverse instituții de învățământ superior din URSS1.
Creșterea numărului studenților reclamă reorganizări structurale, astfel, în 1967, fiind
fondată Facultatea de pregătire pentru studenții din străinătate, condusă de prof. Mihail Sâtnic,până în 1970, mai apoi conducerea fiind preluată de conf. Anatolie Pușneac (1970-1973), conf.
Eduard Senocosov (1973-1974), conf. Teodor Țîrdea (1977), prof. Victor Isac (1977-1981),
conf. Petru Gaugaș (1981-1985), prof. Petru Gașin (1985-1988) și conf. Alexandru Cozlenco(1988-1991)2. În anul următor (1968), la această facultate a fost deschisă Catedra de Limbă
Rusă, având în componența sa 13 profesori și fiind condusă de dr. Lilia Ermacova. Noua subdiviziune a fost echipată cu mijloace tehnice necesare pentru studiul lingvistic. Din 1974, Facultatea
de Pregătire a studenților străini se completează prin Catedra de Discipline Teoretice Generale,
condusă inițial de dr. Ilie Lupu, apoi de către Petru Gaugaș și Petru Chetruș. Cei șase colaboratori ai catedrei asigurau cursurile generale de matematică, fizică, chimie și biologie3. În toCozma V. Istoria Universității de Stat din Moldova (1946-1996), Chișinău, 1996, p. 402.
Ibidem, p. 402-403.
3
Ibidem, p. 402.

1

2

222

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

talitate, din 1962 până în 1990, studiile pregătitoare de un an, apoi și Facultatea de Pregătire
pentru studenții din țările străine, au fost absolvite de 4703 studenți din 53 de țări, repartizați
în continuare, la diverse instituții de învățământ superior din URSS. Către sfârșitul anului destudii 1989/1990, în legătură cu schimbarea modulului de pregătire a specialiștilor din țările
de peste hotare, activitatea Facultății de Pregătire a fost suspendată, prin Decizia Consiliuluide Miniștri al RSSM din 20 iulie 1990, fiind disponibilizați circa 100 de specialiști ai acestei
facultăți1.
În legătură cu faptul că absolvenții Facultății de Pregătire pentru studenții străini își continuau studiile de specialitate inclusiv și la USM, numărul lor în această calitate fiind în creștere,precum și ținând cont că la USM erau organizare și alte forme de studii, precum stagii și studii
doctorale, în 1974, an în care la Universitate își urmau studiile 212 studenți de diverse niveluri
din 8 țări, a fost fondat Decanatul Universitar pentru instruirea studenților, stagiarilor și doctoranzilor de peste hotare. În următorul an de studii, numărul străinilor aflați la studii în cadrul
USM se ridică la 257 studenți și 27 doctoranzi, în privința ponderii studenților străini distingându-se facultățile de Științe ale naturii și Matematice: Biologie și Pedologie (100), Fizică (61),Chimie (51), Matematică și Cibernetică (30). Tradițional, de la începuturile activității în domeniul pregătirii studenților străini, în 1962, cea mai importantă pondere este cea a studenților
din Vietnam (182), urmată de cei din R.D. Germană (60). Decanatul respectiv a fost condus dela fondare și până în 1988 de către conf. Anatolie Pușneac, iar din 1988 funcția de conducere afost preluată de către conf. Ilie Lupu2.
În 1975 a fost instituită Catedra de Limbă Rusă pentru instruirea studenților, stagiarilor
și doctoranzilor de peste hotare, condusă inițial de dr. Tamara Jieru, iar din 1980 de către dr.
hab. Ludmila Clebanov.
De la fondarea Decanatului Universitar pentru instruirea studenților, stagiarilor și
doctoranzilor de peste hotare, aria geografică a studenților străini este în permanentă extensiune, la USM urmându-și studiile studenți din țările africane (Guineea-Bissau, Etiopia,
Tanzania, Algeria, Mali, Angola, Benin, Burundi, Burkina-Faso, Gana, Guinea, Egipt, Zair,
Zambia, Zimbabve, Camerun, Kenya, Congo, Mauritius, Madagascar, Maroc, Mozambic,
Nigeria, Cabo Verde, Ruanda, Săo Tome și Principe, Sierra Leone, Togo, Uganda, Chad), ale
Americii Latine (Bolivia, Columbia, Costa Rica, Cuba, Mexic, Nicaragua, Panama, Peru, Chile,
Ecuador), asiatice (Vietnam, Kampuchea, Laos, Thailanda, Afganistan, India, Bangladesh,
Sri Lanka, Iordania, Liban, R.P. Yemen, Siria) și europene (R.D. Germană, Bulgaria, Grecia),
iar spre sfârșitul acestei perioade, în 1990, vin să studieze la USM 58 de studenți din
România3.
În perioada 1967-1990, facultățile USM au fost absolvite de către 1138 de studenți străini, apogeul atingându-se în perioada anilor ’80, numărul absolvenților din 1981-1990 fiindde 676 (pentru comparație, în perioada anilor 1991-1995 acest număr s-a redus la 262)4. Mai
mulți absolvenți ai USM ajung să dețină poziții importante în țările de origine: Cumandian
Dumbia, devine viceministru al ocrotirii sănătății în Guinea, Mohamat Malum – Președinte alAsociației biologilor din Chad, Joze Biai - Șef al Departamentului pentru Industrie și Energie a
Ministerului de Planificare și Colaborare Internațională din Guineea-Bissau, Essapundu Gastin– conducător al sindicatului de ramură din R.P. Congo ș. a.5 Este de remarcat în mod deosebit și
activitatea USM în domeniul pregătirii specialiștilor de cea mai înaltă calificare. Între anii 1969și 1993 au absolvit doctorantura și au susținut tezele de doctor 142 de doctoranzi din străinătate. În lucrul de conducere științifică a tezelor de doctorat ale cetățenilor străini s-au remarcat profesorii: P. Soltan. A. Simașchevici, E. Pokatilov, N. Samusi, V. Șalari, I. Dediu, A. Sâciov, I.
Vaintraub, Iu. Perlin, V. Ivanov, B. Melnic. V. Zolotarschi, E. Hrișcev ș. a. Pentru merite deosebite
Ibidem, p. 403.
Ibidem, p. 403-404.
3
Ibidem, p. 405-406.
4
Ibidem, p. 403. Tab. 1.
5
Ibidem, p. 404.
1
2

223

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

în opera de formare a specialiștilor pentru țările de peste hotare USM a fost decorată cu ordinul„Prietenia” al R.S. Vietnam și cu „Insigna de Aur” a R.D. Germane1.
Din sursele de care dispunem, dinamica legăturilor de colaborare dintre Universitatea
de Stat din Moldova și Universitatea „A. I. Cuza” din Iași către în perioada 1967-1968 este încontinuă scădere, se reduce la vizitele episodice ale unor profesori din ambele instituții. Înscrisoarea adresată ministrului învățământului din RSSM V. A. Cherdivarenco, se menționează
că la toate tentativele din partea Universității de Stat din Moldova de a semna un acord de colaborare cu U.A.I.C. nu a venit niciun răspuns din partea ieșeană. Această situație a fost raportată
Ministerului de Studii Superioare și Medii de Specialitate al URSS (MSS și MS). La recomandarea ministerului de profil unional, la începutul anului 1972 a mai fost făcută o tentativă de a stabili relații durabile, de asemenea rămasă fără răspuns, lucru raportat în instanțele respective,după care MSS și MS al URSS a sancționat stoparea încercărilor de a stabili legături directe cu
U.A.I.C. și de a reveni asupra acestei probleme doar în cazul manifestării inițiativei din partea
Universității ieșene.
Probabil, în cadrul acelor „vizite episodice,” la care face referință rectorul Universității
de Stat din Moldova A.M. Lazarev, la 11 noiembrie 1971 secția de primire a studenților și
specialiștilor străini a Ministerului Învățământului de la Moscova (N. Bobrovskii), adresează o scrisoare pe numele rectorului de atunci al Universității de Stat din Moldova, doctorului
conferențiar A. I. Medvedev, în care, referindu-se la planul de cooperare culturală și științifică
dintre URSS și R.S. România pentru anul 1971, menționează despre sosirea în luna noiembrie aaceluiași an în URSS a profesorilor Nicolae I. Calu și Constantin Niculicioiu pe o perioadă de 14
zile pentru schimb de experiență, din contul pentru cooperări interuniversitare. Universitatea
de Stat din Moldova urma să răspundă dacă e disponibilă să primească profesorii din Iași și să
comunice timpul oportun pentru această vizită2. În anexe la scrisoare se menționează că prof.
dr. Nicoalae I. Calu este colaborator la Catedra de Chimie anorganică a U.A.I.C., specialist în domeniul cercetării teoretice și experimentale a unor probleme privind structura moleculară șiîn cel al compușilor anorganici, ,,urmând să întrețină discuții cu prof. Ablov din Chișinău, prof.
Busev din Moscova și Șciucarev din Leningrad3, iar pentru șederea sa la Chișinău a fost elaborat un program consistent, care includea atât obiective științifice, academice, cât și culturale4.
Constantin Niculicioiu, colaborator la Catedra de economie politică, era interesat de organizarea procesului de studii în domeniul științelor economice la Universitățile din Leningrad și
Moscova5.
Precum s-a menționat, în primăvara anului 1972, încercările de a stabili relații de colaborare cu Universitatea „A. I. Cuza” din Iași (U.A.I.C) intrase într-un impas total. Astfel, în scrisoarea din 29 mai 1972, adresată deopotrivă autorităților din republică (ministrului EducațieiRSSM V. A. Cherdivarenco, CC al PCM, șefului secției de relații internaționale M. N. Șliahtici)
și celor unionale (ministrului adjunct al Învățământului Superior și Mediu de Specialitate al
URSS N. N. Sofinskii), rectorul Universității de Stat din Moldova A. M. Lazarev, făcând trimiterela scrisoarea Ministerului Educației din RSSM din 9 iulie 1971 „Despre modalitățile realizării cooperării internaționale”, menționează că la 10 aprilie 1972, proiectul de colaborare cu
U.A.I.C. pentru anii 1973-1974 a fost expediat rectorului acestei instituții, prof. I. Creangă, cu oscrisoare de însoțire prin care era invitată o delegație a Universității din Iași pentru semnarea
oficială a acordului între cele două universități în prima jumătate a lunii mai6, apel care a rămas
fără răspuns. Insistând asupra faptului că lipsa de reacție din partea conducerii U.A.I.C. durează
de vreo 4-5 ani, inclusiv și privitor la ultimul demers, A. M. Lazarev conchide că este lipsită de

Ibidem, p. 407.
ANRM, F. 3186, d. 1040, f. 9.
3
Ibidem, f. 10.
4
Ibidem, f. 11-12, 14-15.
5
Ibidem, f. 13.
6
Ibidem, f. 18, anterior a mai fost expediată o scrisioare către rectoratul U.A.I.C. cu proiectul acordului decolaborare și invitația de a semna acordul de colaborare la Chișinău între 15-20 aprilie 1972: Ibidem, f. 24.
1
2

224

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

orice perspective tentativa de a insista în continuare asupra încheierii unui acord de colaborare. Considerând această situație ca fiind jenantă și înjositoare pentru Universitatea de Stat din
Moldova, iar recomandarea ministerului de a trece peste aceste lucruri ca fiind nesemnificative, refuză pe viitor de a continua apelurile, lăsând deschisă doar o singură modalitate de a seajunge la un acord – dacă se va manifesta o inițiativă rezonabilă din partea universității ieșene.
În același timp, A. M. Lazarev consemnează vizita consilierului Milanco Stefanovic (Consulatul
RSF Iugoslavia din Kiev) la Universitatea de Stat din Moldova, discuțiile și recomandările consilierului de a stabili relații de colaborare științifică, didactică și culturală dintre RSSM și RSF
Iugoslavia și, în particular, dintre Universitatea din Moldova și una dintre universitățile iugoslave (fiind nominalizate universitățile din Ljubleana, Skopje, Niș, Novi-Sad etc.), acordul prealabil
dat de rectorul Universității de Stat din Moldova pentru stabilirea unor relații directe cu una
dintre universitățile nominalizate, precum și solicitarea recomandărilor din partea instituțiilor
respective la acest capitol1.
La acest demers, venit din partea rectorului Universității de Stat din Moldova, pe datade 30 august 1972 vine răspunsul din partea M.Î.S. și MS al URSS, semnat de șeful direcției
afaceri externe A. Selivanov, în care este exprimat acordul cu poziția Universității din Moldova,
precum că în condițiile respective, manifestarea în continuare a inițiativei pentru dezvoltarealegăturilor cu U.A.I.C. este inoportună și se acceptă abordarea problemei despre stabilirea unuiacord de colaborare directă cu o instituție de învățământ superior din altă țară socialistă, solicitându-se o fundamentare detaliată în această privință, precum și opinia Ministerului Educației
din RSSM. În consecință, rectorul Universității de Stat din Moldova dispune pregătirea și coordonarea propunerilor pentru alegerea unei noi instituții, propunerile urmând să fie până la 15
noiembrie 19722.
Între timp, însă, se produce o schimbare a conducerii U.A.I.C., fiind ales rector prof. Mihai
Todosia, ocazie cu care este felicitat la 2 august 1972 de către A. M. Lazarev personal și dinpartea Consiliului Științific al Universității de Stat din Moldova, pe lângă urările de succes exprimându-se și speranțele în întărire a relațiilor dintre cele două universități3.
Se pare că la Ministerul Învățământului din Moscova coordonarea informației dintresecții, precum și a celei venite de la Chișinău, nu erau întru totul perfecte. Astfel, în scrisoareaemisă pe data de 12 iunie 1972 de către secția de admitere a studenților și specialiștilor străini
a ministerului moscovit, semnată de șeful secției I. N. Tabacenco, care este adresată rectorului Universității de Stat din Moldova A. I. Medvedev (sic!), făcându-se trimitere la planul decolaborare culturală și științifică dintre URSS și R.S. România pentru anul 1972, conducerea
Universității de Stat din Moldova este informată despre venirea în URSS în lunile septembrieoctombrie 1972 a doi profesori de la U.A.I.C. – dr. conf. Costică Cazacu și dr. prof. Simon Fișel
- solicitându-se examinarea programului de vizită anexat, a posibilității realizării acestuia, aoportunității termenului de ședere și a perioadei de timp comode pentru vizită. Totodată esteprevăzută eventualitatea refuzului din partea Universității de Stat din Moldova, care trebuiesă fie argumentat și expediat în timp util împreună cu recomandarea altor organizații ce vor
dispune de posibilitățile respective4.
Din anexa la scrisoarea respectivă aflăm că Costică Cazacu este conferențiar la catedra de algebră a U.A.I.C., specialist în domeniile logicii matematice și a teoriei algoritmelorși programării mașinilor de calcul și că este interesat de stabilirea contactelor științifice cu
profesorii universităților din Chișinău, Leningrad și Moscova (fiind cunoscător de limbă rusă),intenționând, în timpul vizitei să prezinte și un referat pe tema „Noțiunea de algoritm”, iar
Simon Fișel este profesor la catedra de Chimie analitică din aceeași instituție, specialist în domeniul de separare și purificare, din cadrul disciplinei respective, care intenționează să discutecu profesorii Universității de Stat din Moldova M. B. Bardin și N. Polotevnova, precum și cu coIbidem, f. 6-7.
Ibidem, f. 1.
3
Ibidem, f. 2.
4
Ibidem, f. 3.
1
2

225

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

laboratorii Academiei de Știință, profesorii Ablov și Lialicov, urmând să țină și o conferință petema separării analitice a elementelor prin sorbenți chelatori1.
De asemenea, în aceeași perioadă, Universitatea de Stat din Moldova este inclusă în circuitul relațiilor dintre institutele academice. Astfel, într-o scrisoare adresată șefului secției derelații externe a A.Ș. din URSS V. S. Rosleakov, se comunică că Universitatea de Stat din Moldova(Catedra de algebră și geometrie) va primi de la 1 octombrie 1972 pe colaboratorul Institutuluide Matematică al Academiei Române, filiala Iași, Ilie I. Burdujan, ceea ce va constitui o continuare a documentării sale, pentru că până la această dată, va frecventa secția de matematică
discretă a Institutului de Matematică al A. Ș. din RSSM 2.
Contactele între U.A.I.C. și Universitatea de Stat din Moldova în vederea semnării acorduluide colaborare au fost reluate la începutul anului 1973, la 5 februarie fiind expediată o scrisoareoficială din partea rectorului U.A.I.C. Mihai Todosia, la care este anexat proiectul acordului cu
eventualele domenii de colaborare științifică, solicitându-se în această privință opinia colegilor
de la Chișinău3. În cazul acceptării proiectului, delegația Universității de Stat din Moldova este
invitată la Iași pentru semnarea acordului la o dată care urmează să fie stabilită. Acordul urmasă fie încheiat pentru anii 1973-1974, prevăzând mobilitatea profesorilor (cate doi profesori
anual din fiecare parte pentru o lună), pentru schimb de experiență, documentare științifică,schimb de publicații didactico-științifice, fiind preconizate și domeniile de colaborare: algebrapozițională; algebra generală, geometrie și ecuații diferențiale, teoria convexității spațiului metric, limbaje algoritmice și programare, teoria grafurilor, biologie și hidrobiologie, răspândirea
microelementelor în sol, faună și floră, limba și literatura română, limba și literatura rusă4.
După întâlnirea de la Harkov din 26 martie 1973 cu ministrul adjunct al M.Î.S. și MS al
URSS, primind indicațiile respective, rectorul Universității de Stat din Moldova A. M. Lazarev a
expediat la Iași pe data de 12 aprilie scrisoarea cu răspunsul pozitiv la inițiativa U.A.I.C. La 20
aprilie rectorul Universității de Stat din Moldova a primit invitația oficială din partea rectorului U.A.I.C. M. Todosia de a veni la Iași pentru semnarea acordului de colaborare5. Pe data de 8
iunie delegația Universității de Stat din Moldova: rectorul universității A. M. Lazarev și șeful catedrei „Fizica semiconductoarelor” conferențiarul A. B. Simașchevici a fost întâmpinată în fațablocului principal al U.A.I.C. de rectorul universității Mihai Todosia, de secretarul organizației
de partid, de patru prorectori, de decanii Facultăților de Istorie și de Fizică, de șeful cancelariei
universității și de trei studenți. În cabinetul rectorului au fost susținute tratative. Propuneriledelegației Universității de Stat din Moldova de a extinde acordul la 3 ani (în loc de 2), precumși de a adăuga articole suplimentare în textul de bază al acordului nu au fost acceptate de către conducerea U.A.I.C., care, însă, a consimțit, ca adaosurile respective să apară în Protocolulanexat la Acord, care urma să fie semnat la Chișinău în septembrie 1973: invitarea reciprocă
a reprezentanților ambelor universități pentru participarea la conferințe și simpozioane organizate la Iași și Chișinău; cercetarea în comun a problemei biologiei râului Prut, schimbul
reciproc de colective sportive. A fost respinsă propunerea de a face schimb de „detașamente deconstrucție”, din cauza nepracticării acestui gen de activități în România, dar a fost acceptată
propunerea venită din partea U.A.I.C. de a face schimb de practici arheologice.
Delegația Universității de Stat din Moldova, timp de 3 zile, cu mașina pusă la dispoziție
de rectoratul U.A.I.C., a vizitat mai multe instituții, muzee și monumente precum: Institutul
Pedagogic din Suceava, Muzeul Etnografic din Gura Humorului, casa-muzeu a lui Mihai Eminescu
din satul său natal Ipotești (lângă Botoșani), casa muzeu a compozitorului Ciprian Porumbescu
în satul Stupca (lângă Suceava), celebra întreprindere vinicolă Cotnari, cetăți, biserici la Suceava,Rădăuți, Hârlău, mănăstirile Dragomirna, Voroneț, Humor, Moldovița, Sucevița, Putna etc. În

Ibidem, f. 4-5.
Ibidem, f. 19-22.
3
ANRM, F. 3186, d. 1170, f. 22. Conținutul acordului a fost considerat destul de modest de către A. M. Lazarev,
lucru pe care-l menționează în scrisoarea către ministrul V. A. Cherdivarenco: Ibidem, f. 70.
4
Ibidem, f. 23-46.
5
Ibidem, f. 68.
1
2

226

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

ultima zi au fost vizitate unele monumente istorice din Iași, după care A. B. Simașchevici a fostgăzduit de colaboratorii Facultăți de Fizcă a U.A.I.C., iar A. M. Lazarev – de Institutul de Istorie
și Arheologie a filialei din Iași a Academiei Române, unde a întreținut discuții cu directorul institutului M. Petrescu-Dâmboviță și cu alți colaboratori. A urmat și o întâlnire cu Președintele
filialei din Iași a Academiei Române, acad. M. Simionescu, unde au fost discutate probleme decolaborare științifică și, în special, cele legate de cercetarea râului Prut1. Cu aceasta programul
vizitei a fost epuizat și la 13 iunie 1973 delegația Universității de Stat a plecat la Chișinău.
După întoarcerea la Chișinău, rectorul A. M. Lazarev expediază la 15 iunie 1973 o scrisoare adresată rectorului M. Tudosia, în care, exprimându-și satisfacția privind semnarea acordului, menționează necesitatea elaborării protocolului de implementare a lui, propunerile dinpartea chișinăuiană urmând să fie expediate imediat, iar după discutarea propunerilor reciproce, delegația de la U.A.I.C. este invitată la Chișinău pentru a semna acest protocol2.
După încheierea acordului, relațiile de colaborare dintre cele două instituții tind imediat să se extindă și peste prevederile acestui acord. Astfel, deja în scrisoarea din 20 august
1973, rectorul U.A.I.C. comunică despre organizarea la instituția sa a Colocviului Național
asupra ecuațiilor funcționale (diferențiale, integrale, integro-diferențiale, cu diferențe, cu întârziere etc.), ocazie cu care invită de la Universitatea de Stat din Moldova doi reprezentanți.
Se menționează că Societatea matematică va achita și un onorar pentru prezentarea referatelor, iar U.A.I.C. va asigura cazarea. De asemenea, se menționează că această participare nu vaafecta programul de vizite prevăzute de acordul de colaborare3. Pentru participarea la acest
colocvium cu participare internațională (a savanților din Polonia, Belgia, Iugoslavia etc.) au
fost desemnați din partea Universității de Stat din Moldova profesorii V. S. Dubolari și P. V.
Chirilov4, care au prezentat la forul științific de la Iași, ce s-a desfășurat între 23-30 octombrie 1973, referatele: „Soluțiile stabile după Poisson ale ecuațiilor diferențiale cu argumentîntârziat” (V. S. Dubolari) și „Existența soluțiilor pentru ecuațiile diferențiale cu coeficienți
arbitrari” (P. V. Chirilov)5.
Planul de acțiuni privind implementarea Acordului de colaborare directă dintre
Universitatea de Stat din Moldova și U.A.I.C. pentru anii 1973-1974 prevedea următoarele
direcții:1. Studierea complexă a proceselor biologice ale râului Prut, inclusiv ale bazinului de apă
Costești, care se amenajează pe râu cu efort comun din partea URSS și R.S.R. Rezultatele acestor cercetări urmează să fie expuse într-o monografie colectivă cu titlul convențional Procesele
biologice ale râului Prut. Monografia va fi editată la Chișinău și Iași în limba moldovenească, română și rusă nu mai târziu de anul 1977. Pentru cercetarea problemei indicate Universitatea deStat din Moldova va autoriza un grup de savanți biologi în număr de 5 persoane sub conducerea
dr. în șt. biologice, prof. V. L. Grimalschi. Pentru elaborarea planului de lucru în vederea cercetărilor râului Prut, precum și a planului și structurii viitoarei monografii, Universitatea de Statdin Moldova îl va găzdui în luna noiembrie 1973 pe un termen de 2 săptămâni pe conducătorul
grupului de savanți biologi de la U.A.I.C., iar în decembrie 1973 îl va trimite pe prof. Grimalschi
V. L., conducător al grupului de savanți biologi ai Universității de Stat din Moldova, la U.A.I.C. pe
un termen de 2 săptămânii.

Ibidem, f. 54-59 – raportul amănunțit semnat de A. M. Lazarev la 4 iunie 1973 (a se vedea și programul devizită la f. 60-63). În acest raport sunt sesizabile pe deplin relațiile speciale în cadrul comunității statelorsocialiste dintre URSS și România, precum și unele atitudini speciale ale rectorului USM. Aici nu se ezită dea taxa orice pas, considerat a fi greșit al gazdelor, sau interpretat ca atare (se revine în permanență asupra
faptului că rectorul U.A.I.C. n-a întâmpinat personal delegația USM la gară, delegând în locul său pe prorectorul M. Loghin). Își găsesc loc în raport și multiple suspiciuni, bazate pe „impresii”, de nesinceritate, rigiditatea gândirii etc. Rectorul USM se arată convins că „s-a făcut tot posibilul pentru a izola delegația noastră decolectivul U.A.I.C., de a nu ne permite să ne întâlnim nu doar cu studenții, dar și cu profesorii”.
2
Ibidem, f. 49-50.
3
Ibidem, f. 20-21.
4
Ibidem, f. 17, 18.
5
ANRM, F. 3186, d. 1068, f. 40, 41.
1

227

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAÎn decursul lunilor iulie-august 1974 savanții biologi ai U.A.I.C. și cei de la Universitatea
de Stat din Moldova (câte 5 persoane din ambele părți) vor efectua în colaborare cercetări
biologice pe râul Prut: o lună lucrările se vor desfășura pe malul sovietic, iar luna a doua – pemalul românesc.
2. Pe parcursul anilor 1973-1974 Universitatea de Stat din Moldova și U.A.I.C. se vor informa reciproc și își vor coordona activitățile de cercetare comune în domeniile fizicii semiconductorilor (privind problema fizicii heterojoncțiilor) și al chimiei albuminei (privind albumina
vegetală). Cu acest scop, Universitatea de Stat din Moldova, în martie 1974, va delega pe un termen de o lună la U.A.I.C. pe dr. în științe biologice, prof. V. G. Climenco și pe candidatul în științe
fizico-matematice, docentul Simașchevici A. V., iar în aprilie-mai 1974 pe un termen de o lunăvor sosi la Chișinău doi savanți din partea U.A.I.C. Ambele universități au convenit să înceapă șisă continue schimbul de informații științifice și publicații cu scurte adnotații. În acest scop: a.
Se va face în mod sistematic schimb de literatură științifică (monografii, culegeri ştiinţifice tematice, culegeri de documente, materiale ale conferinţelor ştiinţifice etc.), de planuri ştiinţificeale catedrelor şi laboratoarelor privind atât discipline aparte, cât şi activitatea în ansamblu a
universităţii; b. Ambele universităţi vor practica un schimb sistematic de experienţă cu privire
la organizarea şi realizarea cercetărilor ştiinţifice de la facultăţi, catedre, staţii de experimentare şi laboratoare, atât prin activitatea colaboratorilor delegați la universităţile din Chişinău şiIaşi, cât şi pe calea schimbului de informaţii scrise.
3. Universitatea de Stat din Moldova şi U.A.I.C. au căzut de acord să se informeze reciproc,
în mod regulat şi la timp despre conferinţe, simpozioane şi alte întruniri ştiinţifice planificate,iar pentru participarea la cele mai importante din ele să se facă schimb de delegaţii. În acest
context: a. Universitatea de Stat din Moldova va primi în februarie 1974 o delegaţie de colaboratori ai U.A.I.C., în număr de 3 persoane, pe un termen de 10 zile, pentru participarea la conferinţa de totalizare a activității științifice, realizate de corpul didactic al Universității de Stat din
Moldova în anul 1973, şi va trimite la Iași delegaţia sa în număr de 3 colaboratori, pe termen de
10 zile, pentru participarea la conferinţa ştiinţifică a corpului didactic al U.A.I.C.;
b. Universitatea de Stat din Moldova va primi în martie 1974 pe termen de 10 zile o delegaţie studențească a U.A.I.C., alcătuită din 5 persoane, pentru a participa la conferinţa anuală
ştiinţifică a studenţilor de la Universitatea de Stat din Moldova şi va trimite delegaţia sa destudenţi, de asemenea din 5 persoane, pe termen de 10 zile la U.A.I.C., pentru a participa laconferinţa ştiinţifică a Universității din Iași;c. Universitatea de Stat din Moldova în mai-iunie 1974 va primi o delegație de profesori
ai U.A.I.C., în număr de 4 persoane, pe un termen de 10 zile, pentru participarea la conferința
științifică Unională privind problema Regulamentul juridic al complexelor agraro-industriale,
conferință ce se va desfășura la Universitatea de Stat din Moldova. U.A.I.C. va primi o delegație
de lectori și colaboratori științifici ai Universității de Stat din Moldova, în număr de 4 persoane,
pe un termen de 10 zile, pentru a participa la conferința științifică din Iași, termenul și tematica
conferinței urmau să fie stabilite ulterior.
4. Universitatea de Stat din Moldova va delega, iar U.A.I.C. va găzdui în anii 1973-1974
profesori care vor ține unele cursuri generale, cursuri speciale și pentru efectuarea lucruluiștiințific la specialitățile: a) dr. în științe fizico-matematice, prof. V. A. Șcerbacov, în octombrienoiembrie 1973, pe un termen de 2 săptămâni, pentru predarea unui curs special de ecuații
diferențiale Dinamica topologică și stabilitatea după Puasson a rezolvării ecuațiilor diferențiale;b) dr. în științe biologice V. M. Șalari, în noiembrie-decembrie 1973, pe un termen de 2 săptămâni, pentru a ține un curs special în domeniul botanicii: Sistematica și ecologia algelor dinbazinele continentale; c) dr. în științe chimice N. V. Gărbălău, în februarie-martie 1974, pe untermen de 2 săptămâni, pentru predarea unui curs special în domeniul chimiei anorganice cutema Metodele contemporane de cercetare a combinărilor de coordonare; d) cand. în științe fizico-matematice, docentul V. A. Casian, în septembrie-octombrie 1974, pe un termen de 2 săptămâni, pentru ținerea unui curs special în domeniul fizicii semiconductorilor: Unele probleme
privitoare la obținerea proprietăților și aplicarea straturilor subțiri de semiconductori. U.A.I.C. va
228

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

delega, iar Universitatea de Stat din Moldova va primi în decursul anilor 1973-1974 cu același
scop patru profesori.
5. Ambele universități au convenit să facă în mod regulat schimb de experiență privindorganizarea muncii instructiv-metodice și educative din universitate, de la facultăți și catedre,precum și referitor la îndeplinirea mutuală a practicii instructive de producere și de stagiere astudenților, doctoranzilor și profesorilor. În acest scop s-a hotărât: a. Să se facă în mod sistematic schimb de păreri și informații referitoare la programele și planurile de studii din domeniile
specialităților universitare principale, precum și în domeniul organizării muncii instructive,
metodice și educative; b. În scopul studierii reciproce a activității științifice și instructiv-educative în colectivele de studenți, doctoranzi și profesori, ambele universități au convenit ca peparcursul anului 1974 să se facă schimb de colaboratori ai rectoratului (câte 3 persoane dinfiecare parte) pe termen de 2 săptămâni; c. Universitatea de Stat din Moldova va delega în anul
1974, iar U.A.I.C. va găzdui pe un termen de o lună un grup de biologi (15 studenți și 1 lector)
pentru efectuarea practicii instructive de producere la U.A.I.C., precum și un grup de istorici(15 studenți și 1 lector) pentru participarea împreună cu reprezentanții U.A.I.C. la săpăturilearheologice de vară (în anul 1974) pe teritoriul R.S.R. În același an, U.A.I.C. va delega, la rândul
său, două grupuri de studenți (câte 15 persoane și 1 lector) pentru a face practică instructivă
de producere și pentru participarea la expediția arheologică pe teritoriul RSSM. Din cuprinsul
termenului de o lună al șederii studenților la universitatea colaborantă, trei săptămâni se vor
rezerva nemijlocit pentru practică, iar o săptămână – pentru a lua cunoștință de monumentele
istorice și cele de importanță științifico-culturală din țara gazdă.
6. Universitatea de Stat din Moldova și U.A.I.C. au convenit să realizeze în decursul anilor
1973-1974 un schimb reciproc de colective sportive studențești: a) în octombrie-noiembrie
1973 – echipe de volei; b) în aprilie-mai 1974 – echipe de baschet.
7. Cheltuielile privitoare la schimbul de savanți și studenți dintre cele două universități sevor efectua conform convenției despre colaborarea științifică și culturală dintre Universitatea
de Stat din Moldova și U.A.I.C., semnată la 8 iunie la Iași.
8. În caz de necesitate U.A.I.C. și Universitatea de Stat din Moldova vor accepta propuneri adăugătoare privind extinderea volumului și a domeniilor de colaborare dintre cele douăuniversități. Planul respectiv nu exclude posibilitățile anumitor schimbări și completări1.
Pe data de 14 septembrie 1973, într-o scrisoare oficială, rectorul U.A.I.C. comunică omologului său de la Universitatea de Stat din Moldova că a fost studiat protocolul propus ca anexă
la acordul de colaborare, care concretiza colaborarea dintre cele două instituții și care urmasă fie discutat la Senatul universitar, iar apoi înaintat Ministerului Educației și Învățământului
pentru a fi aprobat, stabilindu-se modalitățile de acoperire financiară a cheltuielilor pe care leimplică acțiunile respective2. În scrisoarea de răspuns, din 24 septembrie, rectorul Universității
de Stat din Moldova A. M. Lazarev reiterează invitația la Chișinău pentru semnarea protocolului, informează despre primirea la Chișinău, în cadrul acordului, a profesorilor de la U.A.I.C.
Mihai Cruceanu și Vasile Turliuc pe data de 1 noiembrie 1973 și despre faptul că în sensul
invers, conform aceluiași acord, vor pleca la Iași prof. B. A. Șcerbacov (șeful catedrei de Ecuații
diferențiale) și docentul A. G. Poddubnîi (catedra de Zoologie)3.
În cadrul programului de colaborare, prof. B. A. Șcerbacov a realizat o deplasare la Iași,între 12-17 decembrie 1973, în cadrul căreia a avut întâlniri și discuții cu rectorul și cu decanul facultății de matematică a U.A.I.C., a prezentat 2 referate la seminarul științific pe temaConstantele în rezolvarea ecuațiilor diferențiale după Poisson, a consultat literatura de specialitate la Biblioteca Central Universitară (B.C.U.), conform programului, a efectuat și o călătorie la
București, între 12-15 decembrie, unde a întreținut discuții cu specialiștii de la Universitatea
din București4.
ANRM, F. 3186, d. 1170, f. 26-34.
Ibidem, f. 16.
3
Ibidem, f. 10-11.
4
ANRM, F. 3186, d. 1168, f. 38-39.
1
2

229

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Acordul de colaborare a fost prelungit în 1975. În acest an, de activitatea științifică și
didactică a facultății de matematică de la U.A.I.C., a luat cunoștință docentul V. I. Parasca (5-19
februarie). La seminarul de analiză funcțională a prezentat un raport în care a expus unele rezultate științifice pe care le-a obținut în domeniul teoriei operatorilor liniari. De asemenea, înluna februarie 1975, a fost vizitată și Facultatea de Chimie de către docentul catedrei de chimieorganică N. A. Barbă, care a examinat laboratoarele de sinteză a substanțelor organice. Acesta aținut o comunicare la seminarul științific al catedrei de chimie organică, în care a expus rezultatele obținute în domeniul cercetării aminostirenelor și polimerilor.
La 6 februarie 1976 a fost semnat un nou Acord de colaborare științifică și culturală între
Universitatea de Stat din Moldova și U.A.I.C. pentru anii 1976-1980. Acordul prevedea următoarele teme de cercetare în comun:
1. În domeniul științelor matematice – „Metodele matematice de optimizare și sistemele
informaționale de conducere”;
2. În domeniul științelor istorice – „Legăturile culturii materiale ale arealului Carpatodanubian cu Europa de Est în perioadele preistorică și antică”.
Pentru coordonarea lucrărilor asupra acestor teme, anual, fiecare universitate delega lainstituția-partener câte un profesor pe un termen de două săptămâni. Astfel, în 1976 au plecat în deplasare la Iași dr. în științe fizico-matematice I. S. Cebotaru și dr. în științe istorice I. T.
Niculiță. De la Iași spre Chișinău s-au îndreptat profesorii I. Cătălin și D. Marin. În anul următor
schimbul reciproc de specialiști a continuat.
De asemenea, acordul prevedea deplasări reciproce pentru schimb de experiență în domeniul didactico-educativ și pentru a ține prelegeri. Astfel, în 1976 din partea Universității deStat din Moldova, instituția parteneră a fost vizitată de doctorul în științe biologice I. I. Dediu,
iar de la Iași a venit la Chișinău profesorul I. Nicolaescu. În 1977 la Iași a plecat dr. hab. în științe
fizico-matematice V. P. Mușinschi, iar Universitatea de Stat din Moldova l-a găzduit pe profesorul de la Iași V. Artenie (specialist în biochimie).
Ca și în cadrul acordului precedent, se prevedea schimbul de publicații științifice și didactice, informarea despre conferințe și simpozioane la care vor participa reciproc câte 1-2
profesori și 2-3 studenți. De asemenea, a fost prevăzută și practica de studii reciproce pentru
grupe de studenți a câte 10 persoane1.
Cu toate că în urma colaborărilor științifice nu a apărut nici o lucrare comună, rezultatele
acestei colaborări au fost utilizate pentru elaborările științifice ale fiecărei părți, ca de exemplu,
în studiul lui I. T. Niculiță „Geții în secolele IV-III î. e. n.”, publicată la Chișinău în anul 1977.
După realizarea planului de colaborare, Universitatea de Stat din Moldova a expediat laIași propunerea de a semna un nou acord pentru anii 1981-1985, însă, cu toate doleanțele exprimate de rectorul U.A.I.C., prof. Viorel Barbu de a continua colaborările, noul acord așa și nu
a fost semnat2.
La 29 noiembrie 1972, probabil, pe fundalul impasurilor de a stabili relații directe în
baza unui acord special cu Universitatea din Iași, rectorul Universității de Stat din Moldova A.
M. Lazarev adresează o scrisoare șefului direcției de relații externe a M.Î.S. și MS al URSS, L.
B. Bajenov, în care solicită examinarea problemei privind stabilirea unui acord de colaborare directă cu Universitatea „Paisii Hilendarski” din Plovdiv (U.P.H.P.). Ca motive sunt invocaterelațiile istorice cu Bulgaria, faptul că din 1968 orașele Chișinău și Plovdiv au devenit înfrățite,că între ele are loc un schimb constant de turiști, grupuri culturale, științifice și de producție,în componența cărora intră savanții și studenții Universității de Stat din Moldova, anual se
produce și schimbul de detașamente de construcție studențești, iar la Universitatea de Statdin Moldova învață doctoranzi și studenți bulgari (9 în 1972). În continuare se menționeazăcă în ultimii 2 ani în Bulgaria, în legătură cu reorganizarea învățământului superior, au fostînființate Universități la Plovdiv și Veliko Tyrnovo. U.P.P.H. a fost fondată pe baza Institutului
1
2

AUSM, d. 1635, f. 1-2.
AUSM, d. 2561, f. 2-5.

230

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Pedagogic de științe reale-matematice și are în prezent 4 facultăți: matematică, fizică, chimie
și biologie. Structura U.P.P.H., direcțiile sale științifice ar asigură un parteneriat potrivit pentru
Universitatea de Stat din Moldova. În legătură cu cele menționate, se solicită aprobarea încheierii unui acord de colaborare dintre Universitatea de Stat din Moldova și U.P.P.H. Suplimentar
se menționează că pe 24-25 noiembrie 1972 Universitatea de Stat din Moldova a fost vizitată derectorul U.P.P.H. Dragomir Pobornikov și de secretarul comitetului de partid, docentul Gheorghi
Klimenov, cu care s-a ajuns la o înțelegere verbală privind toate aspectele principiale ale colaborării1.
Destul de repede, către 10 ianuarie 1973, pe aceeași adresă este expediat acordul însoțit
de planul de colaborare științifică dintre ambele instituții2. Acordul a fost semnat la 21 noiembrie 19733, pentru perioada 1974-1980. În urma unei vizite speciale a rectorului Universității
de Stat din Moldova la U.P.P.H4, în martie 1974 a fost elaborat și semnat planul de colaborareștiințifică și culturală pe 1974-1976, iar la sfârșitul lui octombrie - planul detaliat. Acordul și
planul prevedeau cercetări comune, schimb de experiență științifică și didactică, schimb deliteratură tehnico-științifică, extinderea legăturilor culturale.
În legătură cu faptul că planul de lucru cu U.P.P.H. a fost semnat doar în toamna anului 1974, principalele activități privind extinderea și aprofundarea cercetărilor științifice suntprevăzute de planul de colaborare pentru anii 1975-1976. Totodată, în 1974 au fost realizateurmătoarele acțiuni: U.P.P.H. și Universitatea de Stat din Moldova au început schimbul de literatură didactică și științifică și schimbul de studenți pentru practică. În 1974 20 de studenți
bulgari au efectuat practica didactică de producție la specialitatea matematica. Studenții de la
Universitatea de Stat din Moldova de la Facultățile de Fizică și Matematică a făcut, de asemenea,
practică la U.P.P.H.
În afară de aceasta, Universitatea de Stat din Moldova și U.P.P.H. fac schimb reciproc
de colective artistice de amatori. În acest an Moldova a fost vizitată de două colective (15studenți), iar pentru studierea experienței lucrului didactico-educativ al Universității de Statdin Moldova instituția a fost vizitată de reprezentanții rectoratului, ai consulatului și ai altor
organizații de partid și obștești (6 persoane). U.P.P.H. și Universitatea de Stat din Moldova invită reciproc la conferințe științifice cadrele didactice de la instituția-partener. La conferința
Unională „Procesele fizice în heterojoncțiuni” (30 octombrie – 2 noiembrie 1974) au participat
2 colaboratori de la U.P.P.H.
Între 11-20 decembrie, cu scopul de a lua cunoștință de procesul de studii și de organizarea lucrului științific la catedra de limbă rusă contemporană, la Universitatea de Stat din
Moldova au venit doi specialiști de la U.P.P.H.5.
În vederea realizării planului pentru anii menționați, pentru ținerea cursurilor, pentru
familiarizarea cu sistemul de pregătire a cadrelor și cu organizarea cercetărilor științifice, pentru realizarea proiectelor comune U.P.P.H. a fost vizitată de 10 colaboratori ai Universității deStat din Moldova. Astfel, de organizarea procesului de studii și a muncii științifice la Facultatea
de Biologie și Pedologie a U.P.P.H. a luat cunoștință prof. B. E. Melnic (conducătorul delegației,care a participat la festivitățile consacrate fondării U.P.P.H., în martie 1975). El a asistat la orele
de laborator la zoologie, histologia și fiziologia plantelor și fiziologia animalelor, a informat
colaboratorii catedrei de anatomie și fiziologie despre tematica cercetărilor științifice în domeniul fiziologiei realizate la Universitatea de Stat din Moldova, a ajuns la un acord pentru realizarea cercetării în comun a problemei influenței factorilor stresanți asupra anumitor funcții
fiziologice. În octombrie 1976, pe aceeași linie a colaborării Facultăților de Biologie, la U.P.P.H.
a plecat A. G. Nicolaev, pentru a coordona lucrările în comun. Cu această ocazie profesorul dela Chișinău a luat cunoștință de problematica investigațiilor Institutului de cercetare a tranANRM, F. 3186, d. 1169, f. 3-4.
Ibidem, f. 2.
3
ANRM, F. 3186, d. 1316, f. 8.
4
ANRM, F. 3186, d. 1171, f. 1.
5
ANRM, F. 3186, d. 1317, f. 1-2.
1
2

231

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

dafirilor și a plantelor medicinale din Kazanlyk, precum și de cele ale Institutului de Botanică
al Academiei de Științe Bulgare. În rezultat, s-a ajuns la o înțelegere despre lucrul în comun în
domeniul cercetării legităților moștenirii semnelor chimice și morfologice la unele încrucișări
de plante aromatice și alcaloide, dar și a variabilității cariotipurilor ca rezultat al hibridizării.
Tematica cercetărilor în domeniul fizicii de la instituția-parteneră a fost examinată deprof. L. M. Panasiuc (martie 1975). Principala direcție de cercetare a catedrei vizitate, condusede prof. Vasiliev, a fost studierea calităților materialelor polimeri. Profesorul de la Chișinău aconstatat că lucrările de creare a filmelor anti-zgomot și antivibrație, de cercetare a caracteristicilor polimerilor pentru turnarea din ele a detaliilor radiotehnice sunt realizate la un nivelînalt, datorită metodologiei de lucru bine elaborate și este posibilă folosirea nemijlocită a datelor obținute de fizicienii U.P.P.H. pentru cercetarea polimerilor care interesează profesorii de la
Universitatea de Stat din Moldova.
U.P.P.H. a fost vizitată și de prof. E. P. Pocatilov. El a informat colaboratorii catedrei de fizică teoretică despre principalele direcții de cercetare a fizicienilor teoreticieni ai Universității deStat din Moldova, s-a familiarizat cu tematica cercetărilor științifice de la Facultatea de Fizică
a U.P.P.H., s-a înțeles în privința unor cercetări în comun referitor la teoria fizicii semiconductorilor. Metoda calculului secțiunii eficiente a difuziei particulelor rapide în aproximarea neBorniană, care se elaborează la catedra de fizică teoretică a U.P.P.H., conform concluziei prof.
Pocatilov, poate fi folosită de fizicienii de la Universitatea de Stat din Moldova pentru cercetarea
proceselor cinetice în semiconductoare. Examinarea tematicii cercetărilor științifice a arătat că
baza de studii și cea științifică a U.P.P.H. rămâne încă substanțial în urma celei de la Universitatea
de Stat din Moldova. Din această perspectivă, schimbul reciproc de profesori pentru schimb deexperiență urma să aducă mai mult profit părții bulgare.
În noiembrie 1976, profesorul Universității de Stat din Moldova N. V. Gărbălău a ținut oserie de conferințe la U.P.P.H. despre magnetochimia compușilor compleți. În procesul schimbului de experiență a aflat că colaboratorii Catedrei de Chimie anorganică de la U.P.P.H. cunosc
foarte bine cercetările ce se realizează la Universitatea de Stat din Moldova despre compușii
complecși ai metalelor cu amidrazonurile, care au tangențe cu cercetările de la U.P.P.H despre
compușii triosemicarbazonici. Partea bulgară a propus să colaboreze cu catedra de chimie anorganică de la Universitatea de Stat din Moldova privind cercetarea compușilor cu amidorazon.
Aceste propuneri au fost examinate în timpul vizitei la Chișinău a prorectorului U.P.P.H. A. N.
Șișkov, astfel încât, în 1977 catedrele de chimie anorganică de la ambele instituții urmau săînceapă colaborarea la tema „Cercetarea compușilor complecși 3d și a elementelor platinice cu
unele amidrazonuri”.
Pentru precizarea și detalierea programului de cercetări în comun privind algoflora iazurilor de pești din Bulgaria și Moldova, U.P.P.H. a fost vizitată în decembrie 1975 de prof. V.
M. Șalari. El a acordat consultații privind metodologia de determinare a producției primare afitoplanctonului și fitobentosului, a opinat referitor la problema suprimării genurilor de masă aalgelor albastru-verzi, a ținut o conferință cu tema „Sistemul de pregătire a specialiștilor biologi
la Facultatea de Biologie și Pedologie a Universității de Stat din Moldova”. Împreună cu docenții
D. Vodenciarov și asistentul I. Cuprianov, prof. V. M. Șalari a realizat selectarea testelor de fitoplancton și fitobentos din iazurile din raionul stațiunii balneare „Pomporov” pentru ca, pe
viitor, metodologia de cercetare să fie unificată, lucru deosebit de important pentru comparația
datelor obținute. Rezultat al cercetărilor comune urma să fie monografia comună despre fitoplanctonul iazurilor de pești din Bulgaria și Moldova, finisarea căreia a fost planificată pentru
anul 1977 (ediția în limba rusă urma să apară la U.P.P.H.).
În octombrie 1976, colegilor din Bulgaria le-a fost prezentat centrul de calcul de la
Universitatea de Stat din Moldova. Ca rezultat, în planul de colaborare pentru anii 1976-1978 afost inclus schimbul de experiență între centrele de calcul de la ambele instituții.
Docentul L. I. Donețchih (catedra de limbă rusă contemporană), în timpul șederii la
U.P.P.H. (mai 1975), a luat cunoștință de procesul de studii, de tematica cercetărilor științificede la această instituție, a informat colaboratorii catedrei de Filologie Rusă despre cercetările
232

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAștiințifice efectuate la Universitatea de Stat din Moldova, a ținut o comunicare despre totalurile
Consfătuirii unionale a slaviștilor (Ivanovo, Moscova), a ținut o discuție cu învățătorii școlii dinsatul Boleartsy despre noul program de studii. Împreună cu asistentul superior S. Kovacev aelaborat planul lucrării „Raporturile temporale în limbile bulgară și rusă”. Pe viitor, în domeniulștiințelor filologice se preconizau cercetări în comun referitoare la „Metodica predării limbii
ruse în auditoriu nerus”.
Pentru participarea la conferința științifică jubiliară a U.P.P.H., în mai 1976 a plecat docentul catedrei Fizica Semiconductorilor V. A. Casian și docentul catedrei de Comunism științific A.
N. Roșca. V. A. Casian a ținut o comunicare la conferința a XII-a a corpului profesoral-didactic cutema „Proprietățile electrice și fotoelectrice ale heterojoncțiunilor Ca As – Zn Se”. A. N. Roșca, la
adunarea festivă, o ținut o cuvântare, iar la conferință a prezentat raportul „Depășirea diviziunii
muncii între oraș și sat și formarea personalității multilateral dezvoltate” și, de asemenea, aluat cunoștință de tematica elaborărilor catedrei de marxism-leninism.
Ținând cont de comunitatea intereselor profesorilor catedrei de Marxism-leninism
al U.P.P.H. și a celei de Comunism științific a Universității de Stat din Moldova, s-a ajuns laînțelegerea despre cercetări comune la tema „Organizarea politică și structura socială de clasă
a societății socialiste”.
Către 1976 lucrările în comun cu profesorii de la U.P.P.H. au fost axate pe două teme:
1. Cercetarea fitoplanctonului în iazurile de pești din Moldova și Bulgaria (catedrele deBotanică de la ambele universități);2. Raporturile temporale în limbile bulgară și rusă (Catedra de Limbă Rusă Contemporană
a Universității de Stat din Moldova și de Filologie Rusă a U.P.P.H.).
Pe viitor, conform Planului, scara și domeniile colaborărilor urmau să fie extinse. Astfel,
cu scopul stabilirii contactelor în domeniul culturii plantelor aromatice, în octombrie 1976
U.P.P.H. a fost vizitată de șeful laboratorului de biochimie a plantelor aromatice, docentul A.
G. Nicolaev; de cercetările în domeniul științelor matematice de la aceeași instituție a luatcunoștință docentul C. F. Prisacaru; pentru elaborarea planului de lucru în comun în domeniulștiințelor sociale pentru anul 1977, U.P.P.H. urma să fie vizitată de șeful catedrei de Comunismștiințific, docentul P. N. Prisacari. Pentru cercetarea experienței instructiv-educative, pentru aține cursuri normative și speciale și pentru a participa la cercetări comune, pentru coordonarealucrărilor și consultărilor Universitatea de Stat din Moldova a fost vizitată de 3 colaboratori ai
U.P.P.H.: prorectorul pentru activitate științifică T. G. Nakov și asistenții principali ai catedrei deFilologie Rusă T. I. Dimov și S. Kovacev. În anul 1976 se preconizează vizita profesorilor Mollov
N. M., Ivanov S. A., Vodenicarov D. G., Alexandrova V. A., Grozdanova P. A.
În 1974-1976 colaboratorii Universității de Stat din Moldova au ținut cca 20 de referateși prelegeri despre dezvoltarea științei, culturii și studiilor superioare în URSS. În decembrie1975 U.P.P.H. a fost vizitată de docentul A. M. Zamorzaev, care a ținut conferința pe tema:„Despre
dezvoltarea cercetărilor în domeniul geometriei în Moldova”, iar la ședința societății bulgare dematematică de la Universitatea din Sofia a ținut referatul: „Teoria antisimetriei, extinderea sa
și aplicarea la cristalografie”. În afară de aceasta, savanții Universității de Stat din Moldova au
participat la 10 consfătuiri, simpozioane și conferințe internaționale în R.P. Bulgară.
În direcția inversă, la conferința unională „Procesele fizice în heterojoncțiuni”, organizată
de Universitatea de Stat din Moldova, au participat 2 profesori de la U.P.P.H.
Conform planului, a fost preconizat și schimbul de studenți pentru practica de producție,pentru participarea la conferințe științifice și pentru ciclul complet de studii. În 1974 la practicile de la ambele instituții au participat 20 studenți de la specialitățile fizică și matematică, în
1975 – la chimie și biologie, iar în 1976 – la filologia rusă, chimie și biologie1. În 1975 și 1976,
câte doi studenți de la Universitatea de Stat din Moldova, anual, au parcurs pe deplin cursul de
instruire la U.P.P.H. la specialitatea limba bulgară2. În anul 1976, pentru a efectua practica in1
2

ANRM, F. 3186, d. 1316, f. 1-5.
Ibidem, f. 11.

233

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

structiv-productivă au venit 18 studenți bulgari, conduși de 2 lectori, la Facultatea de Filologie,
iar în direcția opusă a plecat același număr de studenți de la Universitatea de Stat din Moldova,
de la Facultățile de Chimie și Biologie, sub conducerea lectorilor superiori V. G. Isac și A. P.
Crivoi1.
În vara anului 1974, 3 studenți bulgari, care își făceau studiile la Universitatea de Stat din
Moldova, și 12 studenți de la U.P.P.H. au format un detașament studențesc internațional, carea fost recunoscut cel mai bun în republică. În detașamentul internațional de la U.P.P.H. au fostincluși 15 studenți de la Universitatea de Stat din Moldova.
Universitatea de Stat din Moldova și U.P.P.H. au făcut schimb și de colective artistice deamatori. În 1974 la festivalul „Jubileul de Aur” al RSSM au venit două formații studențești de la
U.P.P.H.: „Zvezdy” și „Integral” – în total 15 studenți, care au evoluat cu mare succes la USM. Ei
au participat și la serata solemnă consacrată celor 25 de ani de la formarea R.D.G., de asemenea,
organizată la Universitatea de Stat din Moldova. Studenții au participat activ la seratele și săptămânile de prietenie sovieto-bulgară, deosebit de solemn – la cea consacrată celor 30 de ani
de la revoluția socialistă din Bulgaria2.
În perioada 10-14 decembrie 1979, Universitatea de Stat din Moldova a fost vizitată derectorul U.P.P.H. Pavel Anghelov cu scopul de a participa la cea de-a 4-a Conferință a rectorilor
instituțiilor de învățământ superior sovietice și bulgare, aflate în colaborare, și de a discuta un
nou acord de colaborare între Universitatea de Stat din Moldova și U.P.P.H. pentru anii 19811985. A fost elaborat proiectul planului de colaborare pentru primii 2 ani din cadrul noului
acord3.
În 1980 au continuat cercetările începute în 1978, implicând catedrele de chimie anorganică de la ambele instituții la elaborarea temei „Cercetarea compușilor complecși 3d și aelementelor platinice cu unele amidrazonuri” (conducători – prof. G. P. Sârțova și docentul A.
Șișkov), în special, pe direcția experimentală, în timpul șederii la Chișinău a chimiștilor bulgari
A. Șișkov și R. Bonceva.
În același an, pentru realizarea lucrărilor la temele comune, la Plovdiv au plecat șeful
catedrei de botanică a Universității de Stat din Moldova V. M. Șalari și colaboratorul științific allaboratorului de biochimie a plantelor aromatice O. N. Gogol. În perioada de ședere la Plovdiv,
O. N. Gogol a îndeplinit lucrul la tema „Cercetarea legităților de moștenire a semnelor chimice și morfologice ale hibridelor plantelor aromatice și alcaloide și schimbarea cariotipului înrezultatul hibridizării”. Au fost discutate rezultatele variabilității chimice a hibridelor primei
generații rezultate din încrucișarea dintre mentha canadensis (de Sahalin) și mentha longifolia.
Colegii bulgari au prezentat pentru discuție rezultatele cercetării privind încrucișarea dintre
mentha canadensis și mentha piperita (izma bună). A fost însușită noua metodologie de cercetări citologice.
Lucrările la tema respectivă au fost finalizate în acest an, fiind cercetați în totalitate 250
de hibrizi și trei combinații de încrucișare. Hibrizii fiecărei combinații de încrucișare diferă în
ceea ce privește aplicarea practică. Hibrizii primei încrucișări prezintă interes ca fiind cea mai
productivă sursă pentru extracția mentolului și carvonului, importante pentru medicină și industria alimentară. Uleiurile esențiale ale hibrizilor din a doua grupă de încrucișare au primit oapreciere înaltă în domeniul parfumeriei și, conform deciziei Consiliului de degustație, au fostrecomandate pentru a fi testate în rețete. Hibrizii celei de-a treia combinații au demonstrat ovitalitate și productivitate sporită.
Profesorul universitar V. M. Șalari a contribuit la finalizarea lucrărilor asupra temei „Componența, ecologia și cultivarea algelor planctonice prețioase în iazurile din RSS
Moldovenească și R.P. Bulgară” (începute în 1976), pe parcursul cărora au fost cercetate 250
de iazuri din RSSM și 40 din Bulgaria, fiind depistate 1221 de specii, varietăți și forme de alge
Ibidem, f. 12.
Ibidem, f. 6-7.
3
AUSM, d. 2162, f. 1.
1
2

234

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

planctonice. A fost cercetată intensitatea fotosintezei algelor planctonice și dependența acestui
proces de diversele poluări. S-a stabilit că algele planctonice uzează o parte considerabilă asubstanțelor organice și minerale care se scurg în iazuri împreună cu apele reziduale. A fost depistată o serie de specii de alge albastre-verzui, care se pretează ușor cultivării și pot fi folositeîn procesul de purificare biologică a apelor reziduale ale complexelor de creștere a animalelor.
În cursul acestei deplasări au fost prelucrate o serie de eșantioane de fitoplancton,
colectate de colaboratorii catedrei de botanică de la Universitatea din Plovdiv în iazurile depește. El a realizat în comun cu cercetătorii bulgari experiențe privind creșterea în condiții
de laborator a algelor cu scopul de a fi folosite în calitate de obiect de cultivare în masă.
În paralel, a lucrat asupra redactării generale a monografiei „Fitoplanctonul iazurilor R.S.S.
Moldovenești și R.P. Bulgare”, care urma să fie editată în 1981 în Bulgaria. Prof. V. M. Șalari aparticipat, de asemenea, la lucrările Simpozionului Internațional în or. Glagoevgrad cu genericul „Omul și biosfera”, patronat de UNESCO, precum și la ședința solemnă de la începutul
anului de studii la U.P.P.H1.
La 29 noiembrie 1980, acordul de colaborare a fost prelungit pentru anii 1981-1982, în
timpul vizitei la Plovdiv a rectorului Universității de Stat din Moldova B. E. Melnic. Cu această
ocazie, prof. B. E. Melnic a ținut câteva conferințe în fața studenților și profesorilor de la U.P.P.H.:„Progresul tehnico-științific și problema stresului”, „Probleme metodologice de ecologie a omului”, „Rolul de adaptare a hormonilor în timpul stresului”.
În primii doi ani din cuprinsul noului acord de colaborare, de fapt, au continuat colaborările începute în cadrul celui precedent între catedrele de botanică, chimie anorganică ș.a.
Specialiștii în domeniul botanicii de la ambele instituții au continuat lucrările de cercetare a taxonomiei și ecologiei fitoplanctonurilor de masă, fiind depistate 100 de specii de algeplanconice de o importanță excepțională pentru formarea bazei alimentare pentru creșterea
industrială a peștilor și a calității apei. În perioada șederii la Plovdiv, prof. V. M. Șalari a finalizat
capitolul principal („Dinamica cantității și biomasei fitoplanctonului”) al monografiei comune,prevăzute de planul de colaborare. Au fost pregătite datele privind componența taxonomică afitoplanctonului din iazurile RSSM. Prof. V. M. Șalari a realizat redactarea finală a primelor trei
capitole din monografie, cercetând, de asemenea, culturile de laborator ale algelor clorococcale. Au fost selectate teste de fitoplancton și microfitobentos din râul Marița pentru unificarea
metodologiei de cercetare a algoflorei. La seminarul științific a fost prezentată comunicarea„Productivitatea fitoplanctonului din iazurile de tip diferit și factorii care o determină”. În fațastudenților au fost ținute 4 prelegeri privind sistematica, ecologia și productivitatea algelor
planctonice.
Catedrele de Chimie Neorganică au continuat să colaboreze cercetând tema „Compuși
complecși ai materialelor tranzitive (perehodnâh) cu unele amidrazonuri”, cu scopul de a releva
posibilitățile de aplicare a acestor complexe în calitate de reagenți analitici și pentru obținerea
unor noi substanțe fiziologic active. În anul 1981 a fost realizată etapa lucrărilor privind stabilitatea termică a compușilor respectivi.
A. Toleva, asistentul catedrei de chimie anorganică a U.P.P.H., a beneficiat de un stagiu
de 3 luni la Universitatea de Stat din Moldova, contribuind la realizarea temei menționate
prin cercetarea comportamentului complexelor sintetizate în solvenți protici și aprotici, astabilității termice a aliajelor complexe de zinc, cupru și cobalt cu N3 fenilbenz- și N3 fenilpicolinamidrazonuri. Au fost pregătite și expediate pentru revistele „Kooрдинационная химия „ și„Неорганическая химия „ 3 articole.
A continuat și colaborarea dintre catedrele de Comunism Științific de la Universitatea deStat din Moldova și de Marxism-leninism a U.P.P.H., în 1982 fiind finalizată monografia comună
„Influența sistemului politic al socialismului asupra dezvoltării relațiilor sociale” și a început
lucrul asupra celei de-a doua monografii „Influența sistemului politic asupra dezvoltării structurii sociale de clasă a socialismului”.
1

AUSM, d. 2357, f. 10-14.

235

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

În baza materialelor cercetărilor comune realizate anterior în revista „Българската
русистика” (nr. 1, 1982, p. 33-43) a apărut articolul semnat de șefa catedrei de Limba RusăContemporană a Universității de Stat din Moldova L. I. Donețchih și colaboratorul U.P.P.H.
Kovacev S. „Despre problema reminiscențelor perfectului vechi în sistemul verbului slav”.
În anul 1981 nu a avut loc schimbul dintre studenți pentru practica de studii, deoarece partea bulgară a reorganizat specialitatea la care trebuia să fie efectuat schimbul și a prezentat târziu
programul privind această practică1. Din anul următor practicile studențești reciproce, devenite
tradiționale, au fost reluate și continuate în conformitate cu noul acord, semnat în 1985.
Următorul, al treilea acord dintre Universitatea de Stat din Moldova și U.P.P.H. cuprindea
anii 1986-1990 și urma, în linii generale, grila celor precedente, direcțiile prioritare de colaborare științifică constituind o continuitate a celor din primele două acorduri. Astfel, către anul
1988 colaboratorii catedrelor de chimie anorganică au valorificat cercetările comune în domeniul compușilor complecși prin publicarea a două articole în revistele de specialitate unionale,precum și a tezelor pentru Congresul al 16-lea „Mendeleev” în domeniul chimiei generale și
aplicate. De asemenea, a fost confirmat planul de elaborare în comun a unui îndrumar metodic
în domeniul menționat.
A continuat colaborarea în domeniul filologiei ruse, catedrele respective elaborând macheta unei culegeri de studii comune. În plan didactic, colaborarea în această direcție s-a manifestat prin susținerea a 10 ore de prelegeri la U.P.P.H. referitoare la probleme de poetică lingvistică, dar și prin ajutorul acordat de către prof. L. I. Donețchih la elaborarea a 4 lucrări științifice
ale profesorilor.
Colaborarea s-a extins și în domeniul informaticii, astfel, cu complexul mașinilor de calcul de la U.P.P.H. s-a familiarizat șeful catedrei de limbaje algoritmice și programare, docentul
M. G. Gonța, care, de asemenea, a examinat lucrările efectuate la aceste mașini de către colegii
bulgari și a ținut 4 ore de prelegeri la tema tehnologiilor compoziționale ale informaticii. Un
curs normativ de „Comunism științific” a fost ținut la U.P.P.H. de către șeful cadrei respective dela Universitatea de Stat din Moldova, membrul corespondent al A.Ș. a RSSM, prof. A. A. Zavtur,între 8 noiembrie și 30 decembrie 19882.
Prevederile acordului de colaborare au fost realizate către sfârșitul anului 1990. Cele mai
importante realizări au fost obținute în rezultatul cercetărilor comune din domeniile chimiei
anorganice, a botanicii și a filologiei ruse. De asemenea, o importanță notabilă au avut schimburile de studenți pentru practicile de învățământ, care au contribuit la lărgirea orizonturilor
cunoașterii pentru ambele părți. Destul de intense au fost și contactele în domeniul disciplinelor ideologice, însă desfășurarea ulterioară a evenimentelor legate de prăbușirea sistemuluisocialist a lăsat rezultatele acestor contacte în neant.
În conformitate cu decizia Consiliului de Miniștri al URSS nr. 1511 din 7 iulie 1987, înurma înțelegerilor dintre URSS și S.U.A. de la Geneva (1985) și Washington (1987) privind
dezvoltarea schimburilor umane, inclusiv la nivel academic, Universitatea de Stat din Moldova
a fost inclusă în lista universităților sovietice, care urmau să stabilească contacte directe cu
universitățile și colegiile din S.U.A. În calitate de partener al Universității de Stat din Moldova
pentru colaborare și schimb anual de grupe studențești și delegații de savanți a fost desemnat
Lafayette College din statul Pennsylvania3.
În timpul vizitei delegației Consiliului Studențesc al URSS din 17 ianiarie-2 februarie
1987 în S.U.A. au avut loc tratative în privința stabilirii universităților și colegiilor gazde (întotal 10), precum și a cuantumului delegațiilor din cadrul schimburilor interuniversitare, carea fost stabilit la cca 15 persoane anual din fiecare parte. Nu a fost stabilit însă un termen special
pentru durata acordurilor între universitățile partenere, schimbul urmând să fie renovat anual
atâta timp, cât va persista interesul pentru acest lucru4.
AUSM, d. 2791, f. 37-39.
AUSM, d. 4055, f. 104-105.
3
AUSM, d. 4553, f. 7.
4
Ibidem, f. 16-18.
1
2

236

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Conform protocolului din 24 septembrie 1987 dintre Universitatea de Stat din Moldova
și Lafayette College s-a stabilit ca schimburile să înceapă în anul 1988, fiecare delegație să fie
constituită din 15 persoane, dintre care nu mai puțin de 12 trebuie să fie studenți în vârstă depână la 25 de ani. Un profesor va conduce fiecare delegație. Vizitele vor dura 14 zile. Delegația
de la Lafayette College urma să vină în URSS pe data de 10 mai (ulterior data a fost schimbată
pentru 25 martie, apoi pentru 15 mai și, în final, pentru 12 noiembrie), iar cea de la Chișinău
– în luna octombrie. În timpul vizitei în URSS, pentru delegația instituției americane au fost
programate perioadele de ședere la Moscova (3 zile), Chișinău (8 zile) și Leningrad (3 zile).
Delegația Universității de Stat din Moldova, în mod similar, se va afla 3 zile la New York, 8 zile,
la Easton (Lafayette College) și 3 zile la Washington. În fiecare delegație obligatoriu trebuia să
fie incluși un profesor și 2-3 studenți care posedă limba țării în care vin (deci, respectiv englezași rusa). Programele de vizită trebuiau expediate către instituția-partener cu 2 luni înainte desosirea delegației. Delegația invitată achita cheltuielile pentru transportul spre Moscova sau
Leningrad și, respectiv, spre Washington sau New York, universitatea-gazdă acoperea toatecheltuielile legate de sejur, transportul local și programele culturale1.
La 14 noiembrie 1988, după șederea de trei zile la Moscova, delegația de la LafayetteCollege a sosit la Chișinău, fiind întâmpinată la Aeroport de studenții și profesorii de la
Universitatea de Stat din Moldova. A doua zi de ședere la Chișinău s-a început cu vizita la rectorat, unde rectorul B. E. Melnic le-a relatat file din istoria Universității de Stat din Moldova și
despre formele și metodele de pregătire a cadrelor la universitate. După ce au vizitat diverse
facultăți ale universității, a fost organizată o excursie în oraș, iar la sfârșitul zilei, timp de douăore s-a desfășurat întâlnirea cu studenții de la Universitatea de Stat din Moldova, o seară de expuneri privind formele de învățământ în S.U.A. și de întrebări și răspunsuri. A treia zi, studenții
americani au fost repartizați la facultăți, participând la prelegeri, seminare, secții științifice,urmând o întâlnire specială la care s-a discutat problema participării studenților la conducerea
universității, rolul și drepturile organizațiilor studențești obștești, iar seara, studenții americani au fost în vizite la familiile studenților de la Universitatea de Stat din Moldova. A patra
zi a început cu vizita la Muzeul de Istorie a RSSM, ghidată de studentul facultății de istorie a
Universității de Stat din Moldova Igor Bodiu, după care a urmat o nouă întâlnire cu studenții în
Clubul de Prietenie Internațională, fiind discutată problema legăturilor organizațiilor de tineret de la universitate cu organizațiile similare de peste hotare, ziua respectivă finalizându-se cu
vizite la Expoziția Realizărilor Economiei Naționale și la teatrul folcloric, oaspeții fiind însoțiți
de studenta facultății de limbi străine a Universității de Stat din Moldova A. Glavan. În seara
aceleiași zile a fost programată și o vizită la Facultatea de specialități obștești, unde oaspeții
au luat cunoștință de activitatea colectivelor artistice de amatori ale Universității de Stat din
Moldova. A cincea zi a fost consacrată vizitei la Muzeul Național de Arte, la Sala de Expoziții,mai apoi a fost organizată o masă rotundă cu studenții Universității de Stat din Moldova cu
tema „Tineretul și problemele ecologice ale contemporaneității”. În zilele următoare au fostorganizate excursii la Tiraspol și Odesa. După întoarcerea din aceste excursii, în ziua a opta, afost vizitat Сolegiul de Vinificație și Viticultură, iar după prânz studenții americani au participat
la activitățile cercurilor științifice studențești. În ultima zi, la rectorat au fost făcute totalurile
vizitei și schițate căile de colaborare ulterioară. După aceasta a avut loc o ultimă întâlnire cu
studenții de la Universitatea de Stat din Moldova, la care s-au discutat eventualele forme decolaborare dintre organizațiile studențești de la Universitatea de Stat din Moldova și LafayetteCollege. La 23 noiembrie delegația americană a plecat la Leningrad, unde, după o ședere de trei
zile, urma să se întoarcă în patrie2.
Întorși în S.U.A., studenții care au vizitat Universitatea de Stat din Moldova au acordat
mai multe interviuri, împărtășind impresiile lor despre această vizită. În cel mai vechi ziar universitar din S.U.A., The Lafayette, a fost publicat un rezumat al acestor interviuri, în care au fost
1
2

Ibidem, f. 68-69.
Ibidem, f. 130-133.

237

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

exprimate mai multe aprecieri superlative la adresa gazdelor. În mod special a fost remarcată ospitalitatea gazdelor. Au fost menționate și unele momente care scot în evidență anumite
percepții diferite, ca, de exemplu, distanța între profesori și studenți, care contrasta cu practica
raporturilor colegiale între profesori și studenți în țara interlocutorilor1.
Un document interesant, reflectă percepția „prudentă” a gazdelor. S-a remarcat faptul
că a fost anunțată selecția studenților americani în bază de concurs, patru dintre ei fiind lideri
ai unor organizații studențești. Conducătorii grupului erau întotdeauna cu studenții lor, carerăspândeau ziare de tipul Times. Sunt menționate și întrebările „incomode”, privind situația
materială a profesorilor, posibilitățile de mobilitate etc.2
Pe lângă înțelegerile dintre instituțiile partenere privind cadrul general al colaborării, la
Universitatea de Stat din Moldova a fost elaborat un plan de pregătire a delegației pentru plecare, care începea cu o întâlnire la sediul comitetului de partid și continua cu o serie de lecții: dinistoria S.U.A. (a) începutul colonizării Americii de Nord. Războiul pentru Independență și intrarea S.U.A. în faza imperialistă; b) S.U.A. după Marea Revoluție din Octombrie, relațiile cu URSSîn timpul celui de-al Doilea Război Mondial; c) S.U.A. după al Doilea Război Mondial – principalul pilon al lumii capitaliste; d) Relațiile sovieto-americane la etapa actuală); despre cultura
americană și influența sa în lume; despre particularitățile, tradițiile și modul de viață american;întâlniri cu membrii grupelor de creație, turistice și specializate care au avut experiența șederiiîn S.U.A3. Candidați, pentru a fi incluși în lista delegației, erau recomandați de decanatele, comitetele de partid și de comsomol ale facultăților respective.
Revenind asupra principalelor modalități de cooperare internațională a USM, trebuie săținem cont de încorsetarea lor de cadrul politico-ideologic al statului sovietic în relațiile cuțările străine. Deși anumite principii de bază ale acestui cadru rămân practic neschimbate pe
parcursul întregii perioade sovietice, anumite evoluții se produc totuși, iar spre sfârșitul anilor ’80, se erodează progresiv și principiile de bază, până a se prăbuși definitiv împreună cu
sistemul care le-a produs. Din această perspectivă, desigur, prioritare erau relațiile cu țările
sistemului socialist, afiliate C.A.E.R.-ului și Pactului de la Varșovia. Dar și în acest caz, distingem o anumită diferențiere, cauzată de diverși factori, fapt ce se răsfrânge nemijlocit și asupra
formatului de cooperare universitară. Acest lucru apare deosebit de vizibil, dacă comparăm
amploarea și intensitatea colaborărilor USM cu U.A.I.C. și U.P.H.P. În primul caz, colaborarea
este destul de limitată, prevăzând vizite reciproce de profesori și studenți, pe termen limitat
de cca 2 săptămâni, sau 1 lună (studenți), dar lipsind de fapt, elaborări științifice în comun. De
remarcat că dezvoltarea cooperării a depins nu doar de cadrul programat de sovietici, dar și deevoluțiile din țările sistemului socialist.
Astfel, la limitările, lesne de înțeles, în special în cazul unei instituții din R.S.S.M., ceînsoțeau relațiile cu instituțiile universitare din România, se adaugă și anumite reticențe de cealaltă parte, care s-au manifestat la început, în tergiversarea de durată de încheiere a Acorduluide colaborare directă, apoi, probabil în urma evoluțiilor regimului ceaușist din România, dela începutul anilor ’80, colaborarea fiind completamente sistată. În același timp, relațiile cu
U.P.H.P. din Bulgaria se dezvoltă pe un fundament mult mai generos, lucru ce se reflectă atât
cantitativ, asupra numărului de profesori și studenți incluși în circuitul schimbului (dar și atermenelor de ședere), cât și calitativ, în ceea ce privește conceperea unor teme de cercetareconcrete pentru elaborări în comun care, pe parcursul celor trei acorduri consecutive, au fostcompletate și cu teme noi.
În mod similar se caracterizează și o altă formă a relațiilor externe – participările la forurileștiințifice internaționale. Profesorii de la USM, în majoritatea absolută a cazurilor, au avut acces
la conferințe și simpozioane ce s-au desfășurat în țările socialiste. La aceste foruri erau invitați și
savanți din Occident. Astfel, prin intermediul acestor conferințe, cercetătorii de la USM aveau poIbidem, f. 141-142.
Ibidem, f. 154.
3
Ibidem, f. 79.
1
2

238

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

sibilitatea să contacteze și să fie la curent cu realizările științei occidentale. În mod special, aceste
oportunități apăreau la forurile specializate de anvergură, cu reprezentativitate notorie, la care
cercetătorii de la USM încep să participe cu regularitate începând cu anii ’70.
Acest moment relevă faptul că în această perioadă profesorii de la USM câștigă o anumită
notorietate pe scară unională, deoarece participarea la congresele internaționale din străinătate se decidea centralizat, la instituțiile academice principale (numite atunci „головные”) din
Moscova.
Astfel, în 1970, trei profesori de la USM – A. V. Simașchevici, V.A. Casian, L. M. Panasiuc– au participat la Congresul Internațional consacrat fizicii și chimiei heterojoncțiunilor semiconductorilor și a structurilor de straturi subțiri, organizat la Budapesta, prof. Iu. E. Perlin – laal XIV-lea Colocviu Internațional privind fenomenele de rezonanță magnetică1; în anul următor,prof. D. N. Todoroi a participat la Congresul I.F.I.P. din Ljubleana (Iugoslavia), iar colaboratorii
catedrei de optică M. I. Caraman și V. P. Mușinschi - la Conferința Internațională „Calitățile optice și fotoelectrice ale semiconductorilor”, din Sofia2. Prof. D. N. Todoroi a participat în 1973 șila un alt for științific reprezentativ – Congresul Internațional privind bazele matematice în programare ale tehnicii de calcul, care s-a ținut între 3-8 septembrie la Štrbské Pleso, Visoké Tatry(Cehoslovacia), unde au fost prezente peste 150 de delegații din diverse țări, inclusiv U.R.S.S.,
Cehoslovacia, Bulgaria, Ungaria, Polonia, România, Iugoslavia, SUA, Regatul Unit, Franța, R.F.
Germania, Italia, Finlanda și Suedia3.
În anul 1974 savanții de la USM au participat la patru foruri științifice internaționale dinstrăinătate, la Stuttgart, R.F.G. (V. A. Casian), Iugoslavia și R.D.G. (V. D. Belousov), Varna, Bulgaria(V. P. Mușinschi), București (M. S. Cahan)4. La Conferința Internațională de Algebră universală, la Estergom (Ungaria), a participat în 1977 docentul catedrei de Algebră superioară, I. I.
Valuță5. În același an, la al XX-lea Colocvium internațional de spectroscopie în Cehoslovacia aparticipat prof. Iu. E. Perlin6.
Profesorii de la USM au beneficiat și de stagii de scurtă durată la instituțiile universitare
din străinătate, în afara acordurilor de colaborare directă menționate. Astfel, în 1974, docentul
V. Ia. Gamurari a realizat o deplasare în Ungaria, pentru a lua cunoștință de organizarea lucrului științific la Universitatea Politehnică din Budapesta și Universitatea din Seged7. Între 8-21
octombrie 1976, a realizat o deplasare de schimb de experiență în organizarea și conducerea procesului didactic la specialitățile „Matematica” și „Matematica aplicată” la Universitatea
din Brno (Cehoslovacia) prof. I. A. Baltag8. În același an, la Universitatea Humbolt din Berlin(R.D.G.), timp de o lună, a realizat o stagiere în domeniul limbii germane, participând și la seminarul internațional de germanistică, lectorul superior al Catedrei de limbi germanice V. Ia.
Pozdneeva9.
Ocazional, pe lângă prevederile Acordurilor de colaborare directă, în urma includerii înproiecte internaționale de nivel unional, au beneficiat de mobilitate și unii studenți. Astfel, între
22 aprilie și 20 mai 1977, în cadrul unei delegații de studenți sovietici, o deplasare în Marea
Britanie a făcut studenta anului IV a secției de limbă engleză O. A. Simașchevici10.
O altă formă de colaborare științifică internațională a fost publicarea în revistele dinstrăinătate a cercetărilor savanților de la USM. Articolele publicate în străinătate treceau prinmultiple proceduri de aprobări la diverse instanțe. În 1974 a fost expediat spre publicare în
ANRM, F. 3186, d. 840, f. 56.
ANRM, F. 3186, d. 906, f. 58.
3
ANRM, F. 3186, d. 1168, f. 1-33.
4
ANRM, F. 3186, d. 1317, f. 3.
5
AUSM, d. 1801, f. 169-174.
6
Ibidem, f. 157-164.
7
ANRM, F. 3186, d. 1317, f. 3.
8
AUSM, d. 1637, f. 136-157.
9
AUSM, d. 1637, f. 129-135.
10
AUSM, d. 1801, f. 222-223.
1
2

239

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

R.D.G., la revista Fizica Status Solidi articolul semnat de N. I. Balmuș, A. A. Cliucanov și E. P.
Pocatilov Tensorul de conductibilitate electrică a poliaronilor în câmpul de radiație laser puternică. În același an a fost expediat spre publicare în revista internațională Thin Solid Films articolulelaborat de V. A. Casian și F. I. Pasecinic Investigation of the transport properties of InSb single
crystal films obtained by directional crystallization1.
De remarcat că nu doar profesorii de la USM plecau în străinătate cu diverse programe,dar și instituția chișinăuiană a găzduit specialiști din străinătate. Pe lângă cele încadrate în
acordurile de colaborare directe, menționate deja, motivele vizitelor au fost diverse. Astfel, în1973 la USM s-au aflat inginerul principal Jan Kristek și inginerul Josef Ozar, reprezentanții firmei Tesla, la facultatea de Limbi Străine, unde au realizat montarea complexelor lingafonice, dr.
Wolfgang Steinhofel din R.D. Germană a luat cunoștință de sistemul de pregătire a specialiștilor
în domeniile fizicii și matematicii, fizicienii din Iugoslavia N. Urli, șeful laboratorului de semiconductori al institutului „Rujer Bošcovic” (Zagreb) și cercetătorul științific al institutului, dr.
V. Celustka, sosiți la A.Ș. a RSSM, pe 31 octombrie au vizitat USM pentru a lua cunoștință de sistemul de învățământ și de specializarea la Facultatea de Fizică și pentru schimb de informație
tehnico-științifică și materiale publicate2.
Un capitol important în colaborările internaționale ale USM l-a constituit plecarea pentru perioade îndelungate de circa 2-3 ani, la lucrul de predare și consultare în țările în cursde dezvoltare. Docentul P. I. Vasiliev a lucrat 3 ani la centrul de petrol și textile din Algeria3.
În 1973 au plecat pentru lucrul de predare în străinătate prof. de limbă rusă N. I. Varlacova(Uganda), docentul catedrei de ecuații diferențiale A. M. Stahi și docentul catedrei Fizica semiconductorilor S. A. Daniliuc (Algeria). Anterior, de asemenea în Algeria, plecase și docentul
catedrei de biochimie a plantelor I. E. Rusnac4. În anii 1974-1976 a predat chimia analitică laInstitutul Național de industrie ușoară din Boumerdes (Algeria) colaboratorul științific superior al secției de cercetări științifice a USM I. C. Laticevschi5. Între 1974-1977, la Universitatea
din Constantina (Algeria) a predat la Facultatea de Matematică și Informatică I. V. Secrieru6. În
1977 pentru lucrul de predare au plecat în țările în curs de dezvoltare (Sudan, Laos, Mexic, Sri
Lanka, Mali, Algeria) 7 profesori de la USM7.
S-au încercat și încadrări instituționale ale colaborării cu țările în curs de dezvoltare.
Astfel, în conformitate cu planul de colaborare culturală și științifică dintre U.R.S.S. și Republica
Sierra Leone pe anii 1974-1975, Ministerul Învățământului Superior și Mediu de Specialitate
de la Moscova a planificat stabilirea unei colaborări interuniversitare dintre USM și Fourah
Bay College (cea mai veche universitate din Africa de Vest, fondată în 1827). În calitate de primpas în această colaborare, USM i s-a recomandat să expedieze pe adresa colegiului un set depublicații științifice în limba engleză și ediția completă a operelor lui K. Marx și V. Lenin. La USM
urma să fie elaborat un plan de colaborare și să fie desemnate două persoane din conducerea
universității pentru a semna la Fourah Bay College documentele respective8. Anterior, în 1968,
Fourah Bay College a fost vizitată de membrul corespondent al A.Ș. din URSS și profesorul USM
V. D. Belousov. Tot atunci s-au făcut și primele încercări de a stabili legături între universități
prin expedieri de literatură și admitere la USM a studenților din Sierra Leone9.
Acordul elaborat prevedea schimb de informații despre viața social-politică, economică și
culturală în URSS, RSSM și Sierra Leone. Urma să fie elaborat și un plan de colaborare științifică
și culturală ca anexă la acordul respectiv. Lipsa documentelor în dosare privind desfășurarea
ANRM, F. 3186, d. 1319, f. 2-4 și 24-64.
ANRM, F. 3186, d. 1171, f. 3-4.
3
ANRM, F. 3186, d. 840, f. 57.
4
ANRM, F. 3186, d. 1171, f. 2.
5
AUSM, d. 1637, f. 161-164.
6
AUSM, d. 1801, f. 181-183.
7
AUSM, d. 1802, f. 12.
8
AUSM, d. 1469, f. 1.
9Ibidem, f. 2.
1
2

240

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

acestei colaborări ne face să presupunem că materializarea sa, din motive necunoscute, nu afost realizată.
Desigur, compartimentul cel mai intens de cooperare cu străinătatea, în special cu țările
în curs de dezvoltare, îl constituie studiile la USM a studenților străini, desfășurate atât la nivel de facultate, cât și la cel de doctorat. Contribuția USM la acest capitol a fost deosebit deimportantă, aici fiind pregătiți pentru țările respective specialiști de cea mai înaltă calificare,inclusiv doctori în diverse domenii. Tezele susținute la Chișinău erau transferate la instituțiile
de origine, trecând de asemenea prin diverse instanțe de aprobare. Putem invoca ca exemplu
documentația însoțitoare de transfer în Vietnam a tezei de doctorat elaborată la USM de către
doctorandul Nguen Fâok Thani cu tema „Cercetarea proprietăților Electro-chimice ale ruteniului prin metoda voltampermetrică”1.
Plecările în țările capitaliste dezvoltate, pe lângă rarele cazuri de participări la conferințe
sau stagii de scurtă durată, de cele mai multe ori vizau stagiile lingvistice. Stagii la specialitatea
limbi străine în 1970 au fost realizate de: Cazacu V. I, Tcaceva E. A., Andreeva E. D., Varzari L.
P., Movilă V. C., Bordiuja V. (Franța), Grăchilă A. G. (Anglia)2. În 1971, Z. I. Radu a participat lacursuri lingvistice internaționale din Grenoble (Franța), iar E. A. Tcaceva, în calitate de traducător în Belgia3. În 1976, la Universitatea din Grenoble a fost în stagiune lingvistică prof. L. A.
Botnari4. În 1977, o stagiune lingvistică a fost realizată în Marea Britanie de către prof. Iu. I.
Riaboconi5.
Colaborarea internațională, în unele cazuri lua forme mai puțin obișnuite. Astfel în cadruldelegației sovietice a fost inclus lectorul superior al Catedrei de Educație fizică R. G. Smirnova,
pentru participarea la campionatul mondial de gimnastică artistică din Olanda6.
Privite în ansamblu, relațiile USM cu instituțiile academice din alte țări capătă o dezvoltare notorie către mijlocul anilor ’70. Astfel, în 1970, peste hotare, cu diverse scopuri, au plecat 84 de profesori și studenți ai USM. În același an, USM a găzduit 115 specialiști, studenți și
oaspeți din străinătate7. Acești parametri s-au menținut în linii mari și în anii ’80.
Pe parcursul unui interval de timp, de la origini și până la limita anilor ’80-’90 ai secolului
al XX-lea, dar mai ales de la sfârșitul anilor ’60, legăturile externe ale USM cu instituțiile academice din străinătate au cunoscut forme variate și intensități deosibite în funcție de atitudinile
politico-ideologice ale statului sovietic. Cu toate limitările, însă, ele au constituit un importantfactor în ridicarea nivelului de studii și de cercetări grație asimilării experiențelor instituțiilor
universitare din străinătate.

AUSM, d. 1319, f. 16.
ANRM, F. 3186, d. 840, f. 57.
3
ANRM, F. 3186, d. 906, f. 58.
4
AUSM, d. 1637, f. 158-160.
5
AUSM, d. 1801, f. 186-193.
6
ANRM, F. 3186, f. 1168, f. 34-37.
7
AUSM, d. 1802, f. 14.
1
2

241

Partea II
Universitatea de Stat din Moldova
de la sfârșitul anilor ’80 ai secolului
al XX-lea până în anul 2015
II.1. Universitatea de Stat din Moldova în contextul mișcării
de renaștere și eliberare națională
Deşi politica restructurării fusese proclamată încă în 1985, în RSS Moldovenească, inclusiv la Chişinău, spiritul acesteia pătrundea mai greu. Primele semnale privind necesitatea unor
schimbări radicale în societate, şi mai ales în politica naţională a învăţământului şi culturii,au căpătat un contur desluşit în 1987, promotorii acesteia fiind scriitorii şi intelectualii carese întruneau la şedinţele de la Uniunea Scriitorilor. La plenarele Uniunii au răsunat voci carecondamnau politica regimului sovietic din anii `50-`80, incriminând fărădelegile săvârşite deKGB şi de liderii Partidului Comunist, represiunile, foametea şi deportările. Astfel, la Adunarea
Generală a Scriitorilor din 18-19 mai 1987, mai mulţi reprezentanţi ai Uniunii au criticat politica lingvistică şi culturală promovată de conducerea PCM, accentuând consecinţele nefaste ale
acesteia pentru populaţia băştinaşă. În acest context, lingvistul Valentin Mândâcanu menţiona:„Realitatea este că masele largi de moldoveni nu-şi cunosc la parametri cuveniţi limba maternă”. În acest sens el evidenţia problema poluării masive a limbii „moldoveneşti,” indicând şi
cauzele ce determinau această realitate: „nihiliştii, prigonitorii locali ai limbii moldoveneşti…”,„atitudinea nemiloasă, distrugătoare faţă de limba moldovenească”.
Criticul literar și scriitorul Mihai Cimpoi sublinia necesitatea unor preocupări deosebite
pentru „sănătatea limbii în care scriem şi vorbim, starea şi curăţenia limbii materne”. Cu privire
la soarta unor scriitori reprimaţi în anii regimului sovietic, el menţiona: „Unii dintre cei mai
talentaţi poeţi, prozatori, critici au fost trataţi cu etichete „capitale” ce contraveneau adevărului
obiectiv…”. Iulian Filip se referea în mod direct la politica antinaţională a lui I. Bodiu, la impactul
acesteia asupra populaţiei moldoveneşti: „Iar consecinţele dezastruoase ale epocii „zooveterinare” sunt cele din viaţa spirituală a poporului şi ţin de morala şi conştiinţa lui mutilată”. Cu
aluzii la obiectivele educaţiei patriotice şi internaţionaliste, poeta Leonida Lari vorbea despre
necesitatea cunoaşterii limbii materne: „… nesocotind limba şi poporul tău nu poţi iubi limba
altuia”1.
O influenţă deosebită asupra cercurilor intelectuale din Chişinău, inclusiv asupra corpului didactico-ştiinţific al Universităţii, a avut-o Plenara conducerii Uniunii Scriitorilor din
RSSM, care şi-a ţinut şedinţele la 30 octombrie 1987. Raportul de bază, prezentat de I. Hadârcă,se încadra în tematica dictată de CC al PCM „Rolul şi responsabilitatea scriitorului în educarea internaţionalistă şi patriotică a oamenilor muncii”. Importanţa atribuită acestei plenare sedemonstra prin prezenţa în sala Uniunii Scriitorilor a unui larg public, acesta reprezentânddiverse domenii: jurnalism, cultură, învăţământ. La plenară erau asistenţi şi trimişii partidului
N. Bondarciuc, secretar al CC al PCM şi N. Mitrofanov, lucrător de răspundere al CC al PCUS.
În raportul său, Ion Hadârcă, după aprecierea stereotipică, elogioasă a importanţei „Marii
Revoluţii Socialiste din Octombrie”, cu ocazia aniversării a 70-a şi a „perestroicii” lui Mihail
Gorbaciov, a evidenţiat aspectele privind rolul educativ al literaturii din perspectivă internaţional-patriotică. Sensul clar al mesajului transmis de el era în fraza: „… internaţionalismul se1

Literatura și Arta 1987, 4 iunie.

242

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAîncepe mai întâi de toate odată cu afirmarea valorilor naţionale adevărate”.1 Vorbitorul își exprima regretul pentru faptul că prozatorii din Moldova nu abordau teme prin care să ia atitudine față de trecutul nu prea îndepărtat, aşa cum o făceau reprezentanții altor republici: Vasilii
Bâcov – Belarus, Cinghis Aitmatov – Kirghizia, Anatolie Râbacov, Iosiv Gherasimov – Rusia etc.
Cu referire la Plenara CC al PCM din iulie 1987, I. Hadârcă menţiona discursurile unor apărători
fervenţi ai politicii partidului în care erau aduse învinuiri de „tendinţe naţionaliste” promovatede către unele mijloace de informare în masă, în special fiind supus unei critici aspre săptămânalul „Literatura şi Arta”. În acelaşi context se relata despre adunarea activului republican departid la care s-au discutat sarcinile educaţiei internaţionaliste a oamenilor muncii în luminaHotărârii CC al PCUS privind evenimentele din Kazahstan, raportorul evidenţiind discursurile
unor participanţi, inclusiv cel al ministrului învăţământului D. Zidu, orientate împotriva intelectualităţii de creaţie.
În raportul prezentat era evidenţiată starea de lucruri în domeniul studierii şi predării istoriei Moldovei, accentuându-se: „Ştiinţa istorică de aici nu s-a mişcat nici cu o iotă de la spiritul
şi schemele „Cursului scurt” (Scurt curs stalinist2). De minciună şi neadevăr suferă manualele
noastre şcolare şi universitare”. În special erau menţionate chestiunea etnogenezei, respingerea de către ideologii partidului a „cunoscutelor similitudini cu etnogeneza altor culturi balcanice”. În acest fel, I. Hadârcă făcea aluzie la comunitatea de neam a populaţiei băştinaşe din
RSSM cu românii de peste Prut, referindu-se şi la teritoriile româneşti aflate în Ucraina. Atenţia
participanţilor la întrunirea scriitorilor şi a publicului care asista în sală a fost atrasă de referirile sale directe la necesitatea studierii crimelor regimului comunist: „Nu numai o singură datăşi nu de două ori s-au îndreptat represiunile staliniste împotriva intelectualităţii moldoveneşti,menţionez aici şi împuşcarea unor scriitori din RASS Moldovenească, şi deportările din anii
postbelici, şi prigonirea cadrelor din timpul lui Bodiu”3.
Mesajul formulat în raportul lui I. Hadârcă şi-a găsit reflectare în discursurile ce au urmat, scriitorii abordând cu propriile concretizări şi aprecieri diverse aspecte privind culturanaţională, istoria şi „limba moldovenească”. Cele mai importante dintre acestea vizau oportunitatea trecerii la grafia latină şi necesitatea stabilirii unor legături strânse cu România (A.
Marinat, p. 56-58); daunele provocate de bilingvismul promovat cu insistență de regimul comunist (Iu. Filip); interzicerea în anii `60 a unor cărţi, autorii lor fiind învinuiți de naţionalism(I. Vatamanu); necesitatea redenumirii unor străzi şi localităţi (M. Cimpoi); adevărul despre
foametea din 1946-1947 (Iu. Grecov); deportarea populaţiei din 6 iulie 1949 (B. Marian). Fărăezitări, pertinent, cu accente critice dure, scriitorul D. Matcovschi s-a referit la „politica antinaţională şi antipopulară” promovată de I. Bodiu în cei 20 de ani de conducere a PCM. El menţiona distrugerea poporului băştinaş care se făcea „metodic şi cu rea voinţă, cu nepăsare şi dispreţ”. În opinia scriitorului, regimul declarase constituirea naţiunii socialiste [moldoveneşti],subînțelegând prin aceasta „ o adunătură de oameni fără obiceiuri şi tradiţii proprii, fără istorie
proprie şi, firesc, fără limbă”. El constata faptul că oponenţii, slujitori servili ai partidului comunist, la afirmaţia sa despre anul 1947 ca „anul marii tragedii a poporului moldovenesc” îi reproşau: „n-a fost niciun fel de foamete, a fost numai marele ajutor al întregului popor sovietic”4.
Dezbaterile de la Uniunea scriitorilor privind situaţia lingvistică din RSSM, abordările
politicii culturale în contextul „perestroicii”, necesitatea cunoaşterii adevărului despre represiunile sovietice, deportările şi foametea din anii 1946-1947 vor provoca largi discuţii
în mediul intelectual, în rândurile corpului didactic, mai ales la facultăţile umanistice ale
Universităţii de Stat.
Материалы пленума союза МССР от 30 октября, 1987 года, Кишинев, 1988. Для служебново полизованья, с.17.
2История ВКП (б). Краткий курс, publicat în 1938, în care era prezentată concepția oficială asupra problemelor principale ale istoriei PC (b) U și ale marxism-leninismului, care nu admitea niciun fel de altă interpretare.
3
Ibidem, p. 37-38.
4
Ibidem p. 115.
1

243

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAÎntrunirile de la Uniunea Scriitorilor, tezele și revendicările formulate în cadrul lor au
influențat puternic mediul intelectual din republică, trezind spiritul de solidaritate și revoltă, acesta cuprinzând, în special, tineretul studențesc. Drept răspuns la neglijarea de către
conducerea PCM a opiniei publice privind necesitatea declarării limbii române drept limbă
de stat au început să se înființeze diverse organizații neformale – cenacluri, în cadrul cărora
erau abordate probleme referitoare la politica lingvistică, la adevărul istoric și cultural, prinmanifestări literar-artistice și muzicale. Prima organizație neformală, ce a exercitat o puternică influență asupra intelectualității și studenților a fost Cenaclul literar-muzical „Alexei
Mateevici”, creat la 15 ianuarie 1988, atunci când se marca și ziua de naștere a lui M. Eminescu.
De la primele întruniri, care aveau loc pe Aleea Clasicilor din parcul Pușkin din Chișinău, (actualmente Grădina Publică Ștefan cel Mare), animator al cenaclului era tânărul medic AnatolȘalaru, el fiind susținut de un grup de studenți de la diverse instituții de învățământ superior, de colegii lor, care organizau recitaluri de poezie și muzică. La ședințele cenaclului au
participat activ studenți de la Facultățile de Filologie și Jurnalism ale Universității de Stat: L.
Nicolăescu, D. Maxim, F. Galaicu ș.a. La întruniri erau prezenți și profesori de la Universitate.
În cadrul cenaclului se țineau și discursuri prin care vorbitorii aduceau critici la adresa
autorităților, se refereau la diverse aspecte ale istoriei Basarabiei, la starea deplorabilă a limbii „moldovenești”.
Manifestațiile organizate de cenaclul „A. Mateevici” erau strict supravegheate nu numai
de organele securității, dar și de trimișii CC al PCM, lucrători ai secției ideologice care raportau sistematic despre conținutul discursurilor rostite, erau sesizate „orientările naționaliste”
ale unor participanți. Acest mesaj, privind caracterul cenaclului, era transmis organizațiilor departid ale instituțiilor de învățământ superior, în special celei de la Universitatea de Stat.
În rândurile profesorilor dogmatizați de ideologia comunistă, la ședințele organelor departid, ori chiar la Consiliul Științific al Universității, era susținută opinia că organizațiile neformale, mai cu seamă Cenaclul literar „A. Mateevici” și Mișcarea Democratică pentru Susținerea
Restructurării, sunt principalele focare de „infectare” a studenților cu idei neconforme poziției
conducerii de partid și de stat a republicii. După cum se menționa în ziarul universității, s-aajuns până la aceea că în unele cazuri studenților li se interzicea vizitarea prietenilor, rudelorcare locuiau în căminele altor instituții de învățământ, chipurile, pentru a preveni răspândirea
ideilor extremiste și naționaliste. Redacția ziarului universității respingea opinia vehiculată
precum că studenții care frecventau ședințele cenaclului „A. Mateevici” și participau la acțiunileMișcării Democratice erau „nematurizați politic”, „slab pregătiți în spiritul internaționalismului
proletar”.
Pentru a clarifica starea de spirit în rândurile studenților și atitudinea lor față de cenaclu,
în ziar erau reproduse secvențe din discursurile susținute: „După câteva ore petrecute în cadrul cenaclului literar „A. Mateevici” mă simt parcă mai curată sufletește, mai optimistă chiar”;„Nu cred că ele influențează negativ asupra studenților. Altă vorbă e că organizațiile neformale
sunt privite ca niște focare de cultură (cenaclul A. Mateevici, în special) și, respectiv, ceea ce sevorbește în cadrul lor trebuie să prezinte, fără îndoială, o înaltă cultură…”; „Consider că forța pe
care o întruchipează cenaclul literar „A. Mateevici” și Mișcarea democratică pentru Susținerea
Restructurării contribuie la ridicarea pe o treaptă superioară a conștiinței naționale. Așadar,tot extremismul și separatismul de care suntem învinuiți constă în tendința de a afla adevărul,de a cunoaște cât mai profund istoria neamului și a graiului”. În acest context, corespondentul
redacției constata că studenții „nu erau decât căutători ai Adevărului suprem, dat fiind faptul,
că minciuna n-a fost vreodată în stare să trezească în suflete oamenilor anumite sentimente
sfinte”.1 Erau exprimate astfel atitudini, opinii pe care le susțineau în diverse ipostaze majoritatea studenților și care, pe măsură ce dezbaterile din societate privind limba, cultura națională,alfabetul latin deveneau tot mai aprinse, influențau tot mai mult climatul psihologic din universitate, determinând și o poziție fermă a corpului profesoral-didactic.
1Кишиневский Университет, 8 февраля, 1989.

244

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Un pas important în procesul de extindere și consolidare a mișcării de renaștere și eliberare națională l-a constituit înființarea Mișcării Democratice pentru susținerea Restructurării.
Fondatori ai Mișcării au fost reprezentanți ai uniunilor de creație, ai intelectualității științifice,profesori din instituțiile de învățământ superior, studenți. La adunarea de constituire, care aavut loc la 3 iunie 1988 în sala mare a Uniunii Scriitorilor, s-au luat în dezbatere diverse aspecte privind oportunitățile creării Mișcării și obiectivele ei, totodată fiind ales și un grup deinițiativă, care avea misiunea de a publica proiectele de program și statutul și de a organiza
structurile teritoriale.
În funcție de președinte al comitetului de conducere al mișcării a fost ales profesorul dela Universitatea de Stat Ion Dediu.
Sarcinile fundamentale ale Mișcării Democratice erau: conjugarea eforturilor orientate
spre destalinizarea sovietică, spre lichidarea consecințelor epocii de stagnare, spre combaterea
pe toate căile a procesului de dogmatizare a opiniei publice, spre înfăptuirea voinței poporului
de a participa la controlul puterii de stat, la afirmarea principiilor democratice ale transparenței,la lupta împotriva abuzurilor comise de organele puterii, la ocrotirea demnității etnice, la protejarea drepturilor și intereselor civile, la descătușarea forțelor creatoare ale cetățenilor în
opera de edificare economică, socială, politică și culturală a societății.
Pe lângă alte obiective, Mișcarea urmărea să susțină „ameliorarea condițiilor de dezvoltare a culturii naționale moldovenești, reîntoarcerea funcțiilor sociale ale limbii moldovenești,promovarea unei autonomii culturale reale pentru toate popoarele și etniile conlocuitoare din
RSS Moldovenească”.
Se prevedea, de asemenea, accelerarea realizării unor programe de stat în domeniulînvățământului, sănătății, asistenței sociale și alimentare. Mișcarea își asuma inițiativa, „în măsura posibilităților,” de întemeiere a unor comisii speciale, alcătuite din experți, pentru studierea problemelor cardinale culturale, economice și de dezvoltare a republicii cu dezbatereatransparentă, publică a rezultatelor activității.1
În proiectul de program al organizației era un compartiment special consacrat culturii,
din care desprindem câteva teze referitoare la revendicările ce purtau un caracter național,dezbătute în presă și la întrunirile publice:„Mișcarea considera că o chestiune de prim ordin într-o societate multinațională este stima fată de sentimentele naționale ale omului, față de limba, față de tradițiile și obiceiurile lui”.
Se accentua că adevăratul internaționalism pornește „de la cunoașterea și atașamentul față decultura națională”, iar contopirea mecanică a națiunilor este „un proces ce duce la degradarea
și dispariția culturilor naționale”; se considera că planificarea oricărei acțiuni social-economice trebuia să se efectueze ținându-se seama de urmările pe care aceasta le poate avea pentru
culturile naționale.2
Importantă era teza privind recunoașterea unității limbii moldovenești și a celei române,reabilitarea tuturor clasicilor literaturii, picturii, muzicii „moldo-române”. Drept o necesitate
stringentă era considerată „studierea aprofundată” și popularizarea largă și sistematică a istoriei poporului moldovenesc de pe pozițiile adevărului istoric. O altă revendicare a mișcării
era „deschiderea unui număr suficient de instituții preșcolare și școlare cu predare în limba
maternă, se opta pentru lichidarea grădinițelor și școlilor mixte, pentru realizarea dreptuluimoldovenilor și reprezentanților grupurilor etnice conlocuitoare de a studia în instituțiile deînvățământ superior și medii de specialitate în limba maternă”3.
Programul Mișcării se pronunța pentru decretarea limbii materne a moldovenilor dreptlimbă de stat pe teritoriul RSSM și revenirea la alfabetul latin. Statutul limbii moldovenești
urma să fie consfințit în Constituția Republicii4.
Cernencu Mihai, Galben Andrei, Rusnac Gheorghe, Solomon Constantin. Republica Moldova: Istoria politică
1989-2000. Documente și materiale, Vol II, Chisinau, USM, 2000, p. 6-7.
2
Ibidem, p. 10.
3
Ibidem, p. 11.
4
Ibidem, p. 10-12.

1

245

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Concomitent cu formarea grupurilor sale de sprijin în raioanele republicii, Mișcarea
Democratică a organizat mitinguri și demonstrații, a informat opinia publică despre situația
reală din Moldova, a coordonat campania de colectare a semnăturilor pentru oficializarea limbii române și revenirea la alfabetul latin, pentru drepturi politice și pentru descentralizarea
economiei1.
Cum era și firesc, primele discuții privind situația lingvistică din republică au avut loc în
rândul profesorilor de la Facultatea de Filologie. Diverse aspecte ale problemei s-au conturatla ședința Consiliului Științific din 15 decembrie 1987, în contextul discutării chestiunii ,,Cu
privire la activitatea catedrelor de limbă rusă contemporană și de limbă moldovenească pentru educarea patriotică și internaționalistă a studenților”. În raportul profesorului I. Dumeniuc,după referințele la raportul politic prezentat de M. Gorbaciov la Congresul al XXVII-lea al PCUS
privind procesele naționale din URSS, erau accentuate ,,fenomenele negative din sfera relațiilornaționale” și problemele care urmau a fi soluționate, acestea fiind: ecologia și ocrotirea naturii;
ocrotirea monumentelor de cultură; dezvoltarea literaturii și funcționarea limbii; valorificarea
multilaterală a moștenirii literare și înlăturarea petelor albe din istorie. Cu referire și la RSS
Moldovenească, raportorul menționa despre ascuțirea sentimentului mândriei naționale, alconștiinței naționale care ușor putea fi confundat cu naționalismul2. În raport era evidențiată
problema limbilor naționale în republică, aceasta fiind în centrul dezbaterilor publice și în presă.3 Pentru concretizare, profesorul aducea drept exemplu răspunsurile studenților la ancheta
realizată de comitetul comsomolist: ,,Indicați concret fenomenele pozitive și negative în sfera relațiilor naționale și a comunicării internaționale de la Universitate”. Răspunsurile unor
studenți erau mai mult decât semnificative: ,,Lipsa de respect corespunzător față de limba și
cultura națională”; ,,Sunt cazuri de relații încordate între studenții de diferite naționalități’’;,,Ignorarea limbii moldovenești, a tradițiilor poporului moldovenesc”; ,,Nu este respectată
limba națională. La adunare se vorbește numai în limba rusă”4. În cadrul dezbaterilor asupraraportului prezentat, profesorii Ciornâi I. și Purice M. s-au referit, pe lângă alte subiecte, la întâlnirea lui I. Druță cu studenții și profesorii Universității. În acest context ei menționau faptul
că studenții formulaseră întrebări pe care nu îndrăzneau să le discute cu profesorii, una dintre acestea referindu-se direct la necesitate trecerii limbii moldovenești la grafia latină.5 Era oconstatare relevantă, aceasta semnalând deficiența de comunicare între profesori și studenți,evitarea unor dezbateri privind situația lingvistică și necesitatea trecerii la grafia latină. Erauși situații când studenții ezitau să adreseze profesorilor întrebări privind aceste subiecte, fiind conștienți de faptul că ei puteau fi grav sancționați pentru răspunsurile adecvate. Evident,poziția studenților și a unor profesori de la facultate era influențată de mesajul discursurilor
de la Uniunea Scriitorilor.
Corpul profesoral universitar, în special profesorii de la facultățile de Filologie, Istorie,
Jurnalism, Limbi străine, Drept s-au angajat în dezbateri referitoare la problema situației lingvistice și identitare, organizate în colectivele lor, dar și în cadrul unor întruniri publice, comisii,
conferințe. La forul superior universitar, la Consiliul Științific și la Consiliile facultăților s-au
discutat subiecte privind restructurarea procesului de instruire și de educație, hotărârile adoptate de conducerea Partidului Comunist și a statului, în special acelea care țineau de instruirea
lingvistică a studenților, de adoptarea legislației privind limba de stat și trecerea la scrisul cu
grafie latină, de participarea studenților la manifestațiile publice de protest din oraș și la activitatea organizațiilor neformale. Reprezentanți ai corpului profesoral au participat la acțiunile
publice organizate de Mișcarea Democratică pentru Susținerea Restructurării și de Frontul
Popular din Moldova. Mulți dintre ei au făcut parte din grupurile de inițiativă și din organele deconducere ale acestor organizații.
Vezi: Act de identitate. Chișinău, 1995, p. 4.
AUSM, F. 1, f. 69.
3
Ibidem, F. 1, f. 71.
4
Ibidem, F. 1, f. 74.
5
Ibidem, F. 1, f. 57.
1
2

246

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

În cadrul şedinţei Consiliului Științific din iunie 1988, profesorul Coval D.V. a evidențiat
problemele stringente cu care se confruntau filologii de la Universitate. În raportul comisiei,înființate pentru studierea stării de lucruri privind predarea limbilor ruse și moldovenești șipregătirea specialiștilor la Facultatea de Filologie „în lumina hotărârilor CC al PCM”, se menționa
că procesul de instruire avea la bază culegerea de exerciții editată în anii ’60, care conținea „texte învechite, atât ca forma, cât și după conținut”. În raport se concretiza: „Fragmente din lucrările lui I. Canna, A. Lipcan, Iacob Cutcovețchi, L. Barschi pot educa la elevi tot ce vrei, numai nu
dragostea de limbă maternă”1.
El făcea apel la corpul didactic universitar, anticipând, de fapt, evenimentele ce aveau să
se deruleze în scurt timp: „Dintre subiectele de discuții așa-numite „stringente”, precum identitatea limbilor romanice înrudite, alfabetul ș.a., noi nu trebuie să facem tabu sau zonă interzisă pentru discuții, deoarece studenții vor afla aceasta din presa republicană și centrală, de lareprezentanții cercurilor de creație din republică”2.
O problemă stringentă a procesului de instruire și cercetare era utilizarea restrictivă
a fondurilor de literatură străină. În acest sens, D. Coval menționa interzicerea neoficială areferințelor la literatura romană în lucrările de curs și de diplomă ale studenților de la filologie, istorie, jurnalism, deși multe lucrări ale filologilor romani erau în fondurile Universității,ale bibliotecii „N. K. Krupskaia” și ale bibliotecii Academiei de Științe. Cu o conotație mai largă
privind mentalitatea ce domina conștiința socială de atunci, el accentua: „Trebuie sa ne descotorosim de „respingerea dușmănoasă” a tot ce s-a considerat că, dacă nu este al nostru, estestrăin”3.
La dezbaterile asupra raportului comisiei prezentat de profesorul D. Coval au participat
membrii Consiliului științific al Universității, mai hotărât și mai explicit fiind discursul profesorului A. Ciobanu. El a abordat problema bilingvismului, condamnând practica înrădăcinată
în societate, prin care limba rusă era privilegiată și dominantă în toate sferele. Cu referire laprocesul de instruire universitară, el chema corpul didactic: „să utilizăm limba moldovenească
la același nivel ca limba rusă. Să scriem lucrările de diplomă, de curs și de control în limba moldovenească”. În discursul său A. Ciobanu evidenția faptul că profesorii au încetat să recomandestudenților literatură în limbi străine și, în genere în limba romană, deși existau probleme comune, pe care le studiau și savanții din România. În acest context se exprima regretul pentru
lipsa din biblioteca Universității a unui fond de literatură ce ar cuprinde și lucrările savanților
români. El prezenta și situațiile favorabile care au existat anterior: „… mai înainte erau contacte
strânse între savanții noștri și savanții români. Făceam schimb de delegații, recenzăm reciproclucrările. Acum aceasta nu se mai face”4. Profesorul de la catedra de filosofie P. Vizir indica
impactul negativ al predării în limba rusa a unor noțiuni filosofice la Facultatea de Economie.
Necesitatea elaborării unor terminologii în limba moldovenească pentru domeniul tehnicii decalcul, electronicii și al altor discipline ce țin de științele exacte era abordată de către profesorul
de la Facultatea de Matematică N. Prisăcari5.
Apreciat în ansamblu prin mesajul său, raportul lui D. Coval a oferit membrilor Consiliului
prilejul de a-și expune părerile asupra problemelor stringente cu care se confrunta corpul profesoral și studenții universității, deși starea de timiditate mai persista, dezbaterile reducânduse doar la aspectele profesionale.
După publicarea incitantului eseu al lingvistului V. Mândâcanu „Veșmântul ființei noastre,” cercurile intelectuale din republică, corpul didactic din instituțiile de învățământ au fostbulversate de o nouă publicație privind problemele identitare. La 19 octombrie 1988, profesorul
universitar de la Catedra Istoria PCUS a Universității de Stat I. Buga a publicat în „Învățământul
Public” articolul intitulat „O limbă maternă – un alfabet”. Articolul era adresat comisiei interdeAUSM, F. 1, d. 4595, f. 88.
Ibidem.
3
Ibidem, f. 1322.
4
AUSM, F. 1, d. 4595, f. 107.
5
Ibidem, f. 108.
1
2

247

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

partamentale a Prezidiului Sovietului Suprem pentru studierea istoriei și problemelor dezvoltării limbii moldovenești, dar mai mult intelectualității din republică, cititorului larg, miilor decetățeni care se adunau duminicile în centrul Chișinăului pentru a cere de la autorități conferirea statutului limbii de stat, limbii pe care o vorbeau majoritatea locuitorilor republicii – numită atunci „moldovenească”. Drept urmare a argumentelor istorice, literare și lingvistice, autorul
concluziona: „… limba maternă, orală și literară, pe care o vorbește populația autohtonă din
RSSM și RSR este o singură limbă. Clasicii noștri au numit această limbă de origine latină – limba română și au folosit alfabetul latin. Această limbă se numește în RSR limbă română și se scriecu alfabetul latin, iar în RSSM este numită „limbă moldovenească” și se scrie cu alfabet rusesc”.
În concluzie, autorul afirma cu mesaj de îndemn: „A venit timpul, socotesc eu, de a unifica denumirea limbii noastre materne, dându-i denumirea precum o numeau clasicii, limba română.
Și să revenim la alfabetul latin pe care l-au folosit clasicii la scrierea operelor lor…”1.
La insistența organelor de partid, articolul a fost pus în discuție la ședința Catedrei, neîndoielnic, pentru a-i contesta tezele și a-l supune criticii pe autor, urmând ca apoi să fie luatemăsuri drastice de către autorități. Colegii de catedră, însă, cu argumente științifice și aprecieri
proprii au susținut poziția profesorului I. Buga (P. Andrieș, N. Brânzilă, N. Laiu, A. Groza ș.a.). Înhotărârea catedrei se menționa că „articolul „O limbă maternă – un alfabet” semnat de I. Buga,
doctor în științe istorice, tratează o temă actuală, e scris în spiritul restructurării, iar problemele abordate merită să fie examinate de Comisia interdepartamentală a Prezidiului Sovietului
Suprem al RSSM pentru studierea istoriei și a dezvoltării limbii moldovenești.” Jurnalistul
Ion Gonța a publicat în „Învățământul Public” din 2 noiembrie 1988 înregistrările făcute laședința catedrei, lucru foarte important pentru acele timpuri. Publicul larg a luat cunoștință dediscuțiile de la catedră și din relatările jurnaliștilor Valentin Dulce și Constantin Olteanu, publicate în „Tinerimea Moldovei” din 30 octombrie 1988. În acest mod cititorii au avut posibilitatea să cunoască conținutul discuțiilor și spiritul ce domnea în Universitate, ceea ce a dat curaj
participanților la manifestațiile naționale, care luau amploare. Cercurile universitare și corpul
didactic din învățământul mediu, intelectualii, în cea mai mare parte, au început să discute mai
insistent și deschis problemele identitare atât sub aspect istoric, cât și lingvistic.
Protestele studenților de la Universitate și poziția profesorilor au fost puse în discuție laȘedința Biroului Comitetului Central. Pentru poziția lor fermă în dezbaterea subiectelor identitare și susținerea revendicărilor studențești, profesorii de la universitate Al. Moșanu și I. Buga
au fost supuși unor critici și presiuni, amenințări și intimidări. Ei erau învinuiți de faptul că ar fi
fost „consultanți” și „experți” ai mișcării studențești de la universitate, incriminându-li-se, totodată „ieșiri naționaliste”. Cunoscutul publicist Ion Stici, care asistase la ședință, fiind în funcția
de redactor-șef al ziarului „Moldova Socialistă”, scria în decembrie 2005: „…celor invitați „lacovor” li se imputa că au participat la fondarea Ligii studenților, că au susținut în mod deschis
pornirile democratice ale studenților, că participau la mitinguri…”2. În special, o atitudine durăfață de cei doi profesori a manifestat primul-secretar al CC S. Grossu. Și mai apoi, la Plenara CC
din 11 mai 1989, S. Grossu relua criticile, mai ales asupra enunțului din articol „Să oprim mânacriminală ridicată asupra istoriei, naturii și culturii noastre”3. Atunci, și apoi în anii ce au urmat,
articolul profesorului I. Buga s-a învrednicit, pe bună dreptate, de cele mai înalte aprecieri.
Impactul extrem de pozitiv al acestuia îl aprecia mai târziu profesorul A. Ciobanu: „oamenii
și-au dat seama de veridicitatea celor expuse, au conștientizat care este adevărul problemelor
abordate privind unitatea etno-lingvistică a românilor-moldoveni și a întregului neam românesc4. Articolul dat a fost menționat și în raportul analitic al Comisiei pentru studierea și aprecierea regimului comunist totalitar din Republica Moldova, în care se sublinia: „De o rezonanță
deosebită, împreună cu alte publicații importante, care au marcat începutul luptei pentru limbă
Învățămîntul public, 1989, 19 octombrie.
Stici Ion. Supus torturii totalitariste pentru adevăr. În: Literatura și Arta, 2005, 15 decembrie; vezi și Stenograma ședinței Biroului CC al PCM din 13 decembrie 1988. În: Destin Românesc, 2012, nr. 5-6, p.75-87.
3
Din cartea lui M. Snegur Labirintul destinului. Vol 1, Chișinău; Draghiștea, 2007, p. 420.
4
Literatura și Arta, 2010, 16 decembrie.
1
2

248

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAși revenirea la alfabetul latin, s-a bucurat „materialul-ecou” al profesorului universitar, istoricul
I. Buga „O limbă maternă - un alfabet”.
Tezele CC al PCM au fost discutate şi la Ședința Catedrei de Economie Politică din 24
noiembrie 1988. În mare parte, profesorii, în special acei care nu vorbeau limba moldovenească, s-au pronunţat în favoarea poziţiei susţinute de conducerea partidului. Această atitudine a
expus-o profesorul P. Papcov: „...la mitinguri studenţii cer introducerea grafiei latine. Poziţia
noastră cu privire la această chestiune reiese din poziţia partidului. Discutarea tezelor trebuie
s-o desfăşurăm deschis, dar nu prin colectarea unor liste pe ascuns, aşa cum s-a făcut la catedră.
Noi înfiinţăm clubul „Mâsliteli” („Gânditorul”) şi vom atrage studenţii în el. Este necesară consolidarea forţelor”. Şi mai tranşant şi-a spus opinia profesorul S. Cocin: „V. Lenin era împotriva
limbilor de stat, pentru a nu da prioritate unei anumite naţii. Limba moldovenească e problema tuturor locuitorilor republicii şi nu e raţional de dat cuiva prioritate. Dar gazeta Literatură
şi Artă incită emoţiile, consolidează forţele cele mai rele. Frontul, aşa-numit Popular, impune
ideile republicilor baltice”. Unii profesori au susţinut ideea bilingvismului, menţionând că era
vorba de „salvarea limbii, nu de constrângere”.
La catedră s-a conturat clar și poziţia profesorilor care au criticat Tezele, respingând hotărât, în special, capitolul al III-lea din document. În discursul său profesorul V. Umaneţ, referindu-se la problemele ecologice cu care se confrunta republica şi la impactul negativ al proceselor migraţioniste, drept urmare a politicii partidului, şi-a expus concis punctul de vedere
asupra capitolului al III-lea, concluzionând printr-o întrebare retorică și un răspuns prompt:„Trebuie grafia latină? –Trebuie!”.
Profesorul M. Groza s-a pronunţat cu fermitate în favoarea acordării statutului de limbă
de stat „limbii moldoveneşti” şi a trecerii la grafia latină. El menţiona: „Problema limbii la catedră am pus-o eu. A ne eschiva de la aceasta nu se poate. Tezele publicate sunt o încercare a CC
al PCM de a ţine situaţia sub control. Nu sunt de acord cu compartimentul al III-lea. În special,
cu privire la limbă...”. În viziunea lui, modalitatea de soluţionare a problemei propusă de partid
leza interesele naţionale. El făcea apel la profesori să manifeste hotărâre în susţinerea acesteipoziţii: „Noi trebuie să spunem adevărul referitor la această problemă. Studenţii au dat semnalul, dar răspuns n-au primit. Trebuie să fie limba moldovenească în calitate de limbă de stat şinu trebuie să ne temem pentru soarta internaţionalismului”.
În cele din urmă, după lungi dezbateri, s-a adoptat hotărârea: „Catedra consideră că pe
teritoriul republicii sunt necesare două limbi de stat (moldovenească şi rusă) 1. Era propusă,astfel, soluţia pe care o doreau vorbitorii de limbă rusă, dar şi funcţionarii moldoveni care, fiind
instruiţi în şcoli ruse, ori mixte, cu facultăţi în limba rusă, îşi exercitau activitatea de serviciu înlimba rusă. Înșiși profesorii rusolingvi de la catedra respectivă priveau cu neliniște la perspectiva lor sumbră, în cazul proclamării limbii moldovenești drept limbă de stat.
Publicarea Tezelor, respingerea de către liderii partidului a revendicărilor privind limba
de stat și grafia latină a provocat largi manifestări de protest ale studenților de la Universitate,
în special de la Facultățile de Jurnalism, Drept, Istorie, Filologie, manifestări care au influențat
și starea de spirit în rândurile profesorilor, determinând implicarea lor mai activă în evenimentele ce se produceau. În ajunul zilei de 17 noiembrie 1988, studenții D. Maxim, D. Crudu,
N. Sadovei, L. Nicolăiescu, V. Cubreacov, F. Galaicu au pregătit pancarte, pentru ca a doua zi, îngrupuri mici, răzlețe să meargă în fața clădirii CC al PCM și să-și exprime public voința lor. Pe un
pancard, cel mai mare, desfășurat și ținut de studenții D. Maxim și N. Sadovei, era scris: „Tezele
CC – fața adevărată a PCM”. Acțiunile lor de protest erau strict supravegheate de securiști șimiliție. La un moment dat, de protestatari s-a apropiat o mașină în care a fost urcat fără gălăgie,rapid un grup de studenți. Aceștia au fost duși la secția de poliție de la „Sculeanca”. Unul dintre
participanți, astăzi profesor universitar, N. Sadovei menționează: „Miliția ne-a luat ușor, nu brutal, eram filmați…Ne-au dus la secția de miliție Frunze. Apoi au fost aduși și alți studenți. Eraumulți. După încercarea noastră de a face referire la încălcarea drepturilor omului, un ofițer a

1

AUSM, F. 1, d. 4093, f. 22-24.

249

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

rostit cu un ton grav: „Știți ce vă paște? Vă așteaptă Siberia”. Studenții reținuți au explicat motivele acțiunii lor, apoi peste câteva ore au fost eliberați. N. Sadovei relatează despre aceasta„Ne-au salvat colegii noștri. Au alergat la Universitate, au fost în sălile de studii. Mulțimea destudenți a venit în centru.”1. Evident, eliberarea lor a fost determinată nu doar de solidaritatea
studenților, dar și de teama organelor puterii de a nu provoca extinderea mișcării.
A urmat mitingul din fața blocului central al Universității. Pe lângă protestul lor față deTeze, studenții revendicau crearea unei Ligi a studenților – organizație democratică, de alternativă Comsomolului dogmatizat ideologic. Studentul D. Maxim, în pofida faptului că nu i s-au
dat cheile, a reușit să deschidă ușa de la balconul blocului central și s-a adresat protestatarilor2.
Pentru a-i calma pe studenți, au ieșit la balcon rectorul Universității, secretarul comitetului departid, membri ai comitetului. Despre aceasta profesorul Al. Moșanu menționează: „Rectorul și
secretarul au fost huiduiți. M-au împins pe mine să le vorbesc. Atunci m-am adresat studenților,întrebându-i: „Ce doriți? – Liga Studenților? Foarte bine. Aveți un grup de inițiativă, un proiectde statut, un lider? Nu. Atunci convocați-vă, stabiliți statutul și obiectivele”3.
A urmat convocarea unei largi Adunări a studenților de la Universitate. La 20 noiembrie
1988, la câteva zile de la acțiunile de protest din fața blocului central al Universității și din fostaPiața a Biruinței, studenții au convocat adunarea comsomolistă generală, la care au fost puse în
discuție Tezele CC al PCM, Sovietului Suprem al RSSM, Consiliului de miniștri ,,Să afirmăm restructurarea prin fapte concrete”. Adunarea, care și-a ținut lucrările la Teatrul de Vară din Valea
Morilor, a întrunit 3844 de comsomoliști. Tezele au fost respinse în întregime cu votul majorității
absolute, pentru acceptarea lor votând doar 10 persoane. Primele două compartimente erau
respinse doar pentru faptul că ele cuprindeau ,,adevăruri cunoscute de acum de oricine,’’ fără a
propune acțiuni concrete privind soluționarea problemelor menționate. Dezbaterile principale,cele mai aprinse, au avut loc vizavi de capitolul al III-lea, care se referea, după cum se menționa
în presă, la ,,zona cea mai nevralgică a sensibilității moldovenilor’’, la problemele limbii de statși ale revenirii la grafia latină. Vorbitorii l-au contrazis pe I. Panici, prim-secretar al Comitetului
raional Frunze al Comsomolului, care susținea că Tezele ,,nu neagă posibilitatea decretării limbii moldovenești ca limbă de stat pe teritoriul RSSM și nici revenirea la grafia latină”. Studenții
au demonstrat în discursurile lor că Tezele nu indică nici pe departe modul de soluționare a
problemei limbii, soluție pe care o aștepta majoritatea populației moldovenești4.
Un discurs cuprinzător și argumentat a ținut la adunare studentul de la Facultatea deIstorie V. Mutruc. El respingea vehement compartimentul al III-lea al Tezelor ,,pentru multiple
substituiri și neadevăruri”, explicând apoi caracterul antiștiințific, antipopular al acestora. Cu
privire la conducerea RSSM în contextul situației social-politice de atunci, V. Mutruc afirma căaceasta nu era în stare să soluționeze problemele arzătoare ale limbii, că a pierdut controlul
asupra evenimentelor și mergea în urma maselor. Astfel, el demonstra nu numai cunoașterea
realităților din republică, dar și curaj, punându-le în dezbatere publică, mai ales că la adunare participau reprezentanți ai CC al PCM și ai CC al Comsomolului. Importante au fost propunerile lui, care urmau a fi incluse în hotărârile adunării: (1) „Prin ziarele de limbă rusă să
fie adusă la cunoștință populației nemoldovenești toate informațiile cu privire la problemelelimbii moldovenești”; (2) „A se cere decretarea limbii moldovenești drept limbă de stat pe teritoriul RSSM, recunoașterea unității limbilor care funcționează în RSS Moldovenească și în RS
România, a se reveni la alfabetul latin”5.
Un alt lider al studențimii universitare, F. Galaicu, de la Facultatea de Jurnalism, demonstra injustețea „argumentului” din Teze, precum că statutul limbii moldovenești ca limbă destat ar duce la complicarea relațiilor dintre națiuni. Studenta L. Nicolăiescu, de la Facultatea
de Filologie, respingând Tezele, cerea să fie susținută propunerea adunării de partid aInterviu cu profesorul N. Sadovei, realizat de Gh. Palade, martie 2015.
Din relatările profesorului D. Maxim înregistrate de Gh. Palade, martie 2015.
3
Interviu cu Al. Moșanu, realizat de Gh. Palade, februarie 2015.
4Învățământ Public, 1988, 26 noiembrie, nr. 4.
5
Ibidem.

1

2

250

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAUniversității, privind convocarea unui Congres extraordinar al PCM și organizarea unei meserotunde la televiziunea moldovenească cu participarea studenților Universității de Stat, pentru
a fi date explicații clare cu referire la motivele respingerii Tezelor. Reprezentantul studenților
de la Facultatea de Drept N. Sadovei a cerut participanților la adunare să protesteze împotriva
informațiilor tendențioase ale lucrătorilor Ministerului Afacerilor Interne, difuzate în presă șila radio, cu privire la acțiunile de protest ale studenților din Piața Marii Adunări Naționaleîn ziua de 17 noiembrie 1988. Și președintele interimar al Comitetului sindical studențesc L.
Smolnițchi a supus criticii Tezele, din cauza că acestea au pus „un preț de miliarde de ruble
pentru limba și cultura poporului moldovenesc”. El cerea respingerea totală a Tezelor și publicarea hotărârii Adunării Comsomoliste în ziarele pentru tineret. La adunare era criticată șipoziția CC al Comsomolului, care îndeplinea cu credință indicațiile partidului, iar în relațiile cu
organizațiile comsomoliste universitare avea un mesaj evaziv, urmărind să potolească protestele care luau amploare.
Deși cu titlul de „Adunare Comsomolistă”, întrunirea din 20 noiembrie 1988 nu era doarstudențească, la ea fiind prezenți, cum era firesc, și profesori de la facultățile Universității.
Discursurile reprezentanților corpului profesoral, pe lângă conținutul lor, aveau o semnificație
deosebită prin faptul că demonstrau spiritul de solidaritate și de încurajare pentru acțiunile deprotest ale studenților. Astfel, profesorul de la Facultatea de Filologie I. Dumeniuc menționa caracterul „nebulos” al Tezelor, deoarece acestea nu exprimau nimic până la capăt. În acest sens elîntreba: „De ce, de exemplu, revenirea la grafia latină ar prejudicia alte națiuni și naționalități,care trăiesc în republică și se folosesc de scrisul slav, cum declară Tezele?” În concluzie, cunoscutul filolog respingea în întregime Tezele. Lectorul universitar V. Captari de asemeneaa supus criticii Tezele și, referindu-se la caracterul lor superficial, sublinia: „Nu ai ce discuta
la fraze generale sau la lucruri ce se ceartă cu adevărul în privința limbii de stat și culturii
moldovenești”.
Majoritatea ideilor și propunerilor formulate în discursurile rostite și-au găsit reflectareîn hotărârea Adunării, aceasta, din „grija” organelor de resort, nefiind publicată în întregime.
Cu toate acestea, Adunarea studenților de la Universitate în ansamblu, discursurile rostite, argumentele formulate, hotărârea finală a adunării privind respingerea Tezelor au avut un larg
ecou în rândurile studenților și profesorilor de la celelalte instituții de învățământ superior.
Acțiunile studenților de la Universitatea de Stat au bulversat mediul studențesc, determinândimplicarea mai energică și mai fermă a studențimii în mișcările de protest care aveau să ia amploare, mai ales, la începutul anului 1989.
Participarea studenților și a profesorilor de la universitate la întrunirile și la mitingurile
din oraș era consemnată la ședințele comitetului de partid al raionului Frunze și la cele ale
Comitetului orășenesc, urmărindu-se astfel, la indicația CC al PCM, aplicarea față de aceștia aunor măsuri cu caracter preventiv și profilactic. Într-o informație, parvenită la Biroul CC al PCM
în martie 1989, se menționa despre „lucrul individual de lămurire” pe care îl desfășura Comitetul
raional de partid Frunze cu „persoanele care au participat activ la mitingurile nesancționate”. Se
raporta că la comitetul de partid al Universității au fost duse convorbiri cu comuniștii, membri
ai diverselor asociații neformale, printre ei fiind I. Dediu, șeful Catedrei de Economie și Ocrotire
a Mediului, I. Buga, profesor la Catedra de Istorie a PCUS, A. Lisețchi1, șeful Catedrei de Istorie
a URSS și cu studenții M. Potorac (Facultatea de Drept), S. Uncu (Facultatea de Economie) și cu
vicepreședintele Comitetului Studențesc al Sindicatelor universitare L. Smolnițchi2.
În altă informație se comunica despre convorbirile „explicative” ale reprezentantului
Comitetului raional cu studenții de la Universitate E. Ursu (Istorie), D. Maxim (Jurnalism), O.
Zagorodniuc (Drept)3. Se comunica și faptul că Biroul Comitetului raional de partid a refuzat

Profesorul A. Lisețchi era unul dintre liderii Mișcării social-politice „Unitatea – Edinstvo”, numită simplificat„Interfront”.
2Cașu Igor, Șarov Igor. Republica Moldova de la perestroikă la independență. 1989-1991. Ed. Cartdidact,Chișinău, 2011, p. 63.
3
Ibidem, p. 67.
1251

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

primirea în rândurile candidaților de membru al PCM a studentului de la Istorie V. Banaru, care,deși era secretar al organizației comsomoliste a facultății, era calificat ca „nepregătit politic”. Înrealitate, aceasta era pedeapsa pentru activitatea lui în organizațiile neformale și participareala mitingurile din oraș1.
Conducerea PCM avea în vizorul său participarea studenților și a profesorilor din
instituțiile de învățământ superior la mitingurile și demonstrațiile din oraș. În raportul lui S.
Grosu privind situația social-politică din republică, rostit la Plenara a XIII-a a CC al PCM din mai
1989, se făceau referiri, de rând cu alte aspecte, la cazurile de încercări „încununate de succes
ale unor persoane lipsite de răspundere – de a-i antrena pe elevi și studenți la procesiunile și
mitingurile neautorizate sub lozinci naționaliste și extremiste”. Erau supuse criticii rectoratele unor instituții de învățământ superior și direcțiile instituțiilor medii de specialitate și decultură generală care nu reușiseră să orienteze „pe făgașul necesar activismul social-politic,
atracția tineretului față de tot ce e nou”. În special, era vizată Universitatea de Stat pentru faptul
că la adunarea lărgită a Consiliului științific și a Comitetului de partid din 28 februarie 1989,
la care s-a discutat chestiunea cu privirea la climatul moral-politic din această instituție, nu
s-a manifestat o atitudine suficient de critică față de participarea studenților și a profesorilor
la mitingurile din oraș. În raport se menționa că „judecând după toate aparențele, discuția nu
i-a orientat pe comuniști și pe lectori spre lichidarea completă a neajunsurilor constatate înhotărârea Biroului CC al PCM cu privire la universitate”, că, și după critica pe care o formulase
Biroul CC, „unii studenți și lectori, chiar și după hotărârea comitetului de partid, au participat
la demonstrații și la mitinguri neautorizate, că aici a avut loc o grevă, o grevă a foamei, au fostboicotate lecțiile de pregătire militară, că printre pichetiști poți întâlni și studenți de la universitate”. În viziunea primului secretar al CC, vina personală pentru aceasta o purtau rectorul B.
Melnic și secretarul comitetului de partid Gh. Rusnac, decanii și secretarii birourilor de partid
ale facultăților, șefii de catedre, „care s-au dovedit a fi incapabili să orienteze pe făgașul cel
drept activismul social-politic al studențimii, s-o ferească de influența dăunătoare a elementelor extremiste”. Era supus criticii și ministrul învățământului D. Zidu, care nu a dat dovadă de„suficientă exigență” față de Universitatea de Stat din Chișinău2.
Crearea Frontului Popular din Moldova a dat un nou impuls Mișcării de Renaștere
Națională. La congresul de constituire din 20 mai 1989 au participat 26 de deputați, 147 dedelegați și 49 de invitați, reprezentanți ai diverselor asociații obștești din 30 raioane ale republicii. În timpul înregistrării delegaților, reprezentanții CC al PCM au exercitat presiuni, insistând să se renunțe la desfășurarea congresului. Aceasta a produs o anumită incertitudine în
rândurile grupului de inițiativă.
Profesorul Al. Moșanu, care urma să țină raportul privind situația politică din republică,intrând în sala Uniunii Scriitorilor a rămas surprins, văzând starea de incertitudine a colegilorsăi. La distanță de ani, el își amintește: „M-am pregătit, am venit nu cu mult timp înainte deînceputul Adunării. Nu era nimeni în sală din cei care trebuiau să fie în prezidiu. Ion Dediu îmi
spune că a venit reprezentantul comitetului central care i-a preîntâmpinat, amenințându-i cu
excluderea din partid…” La îndemnul lui, membrii grupului de inițiativă s-au calmat, adunareaîncepându-se conform planului3.
După cuvântul de deschidere rostit de I. Hadârcă, în centrul atenției a fost raportul profesorului Al. Moșanu. El a punctat poziția conducerii republicii: respingerea revendicărilorMișcării Democratice, tergiversarea soluționării problemelor stringente privind decretarea
limbii de stat, trecerea la grafia latină, stoparea migrației, ameliorarea situației ecologice ș.a.
Toate acestea, sublinia raportorul, determinau agravarea relațiilor interetnice din republică.
Problemele ecologice au fost analizate în discursul profesorului universitar I. Dediu, careprin argumente convingătoare sublinia consecințele dezastruoase ale politicii regimului sovieIbidem, p. 63.
Învățământul Public, 1989, 13 mai.
3
Interviul lui Al. Moșanu, înregistrat de Gh. Palade, februarie 2015.
1
2

252

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

tic asupra mediului ambiant, mai ales otrăvirea solului în urma utilizării excesive a pesticidelor.
Din partea Ligii Democratice a Studenților a ținut un discurs studentul de la Universitatea deStat D. Maxim. El a relatat despre activitatea organizației pe care o reprezenta, accentuând necesitatea implicării mai active a tineretului studențesc în procesele de restructurare1.
Congresul Frontului Popular a adoptat un șir de rezoluții, printre care: despre atitudineaMișcării Democratice față de Partidul Comunist al Moldovei și față de conducerea republicii;
despre statutul limbii de stat; despre relațiile interetnice; despre suveranitatea Moldovei; despre tineret; despre unitățile militare teritoriale; despre mijloacele de informare în masă; despre moldovenii care locuiesc în afara republicii; despre pactul Molotov – Ribbentrop.
Din Frontul Popular făceau parte numeroase organizații și societăți neformale, așa precum
Asociația Istoricilor, cenaclul „A. Mateevici”, Mișcarea Ecologică, Liga Democratică a Studenților.
Un nucleu puternic îl alcătuiau profesorii și studenții Universității de Stat, reprezentanții lor
fiind aleși și în organele de conducere a organizației. Astfel, din Consiliul Frontului Popular, alesla congres, de rând cu reprezentanții uniunilor de creație, ai diverselor instituții, structuri economice, delegați din raioane, făceau parte profesorii universități: I. Dediu, N. Costin, P. Soltan.
Organul efectiv de organizare a activității Frontului era Comitetul executiv, președinte fiind alesla etapa inițială N. Costin2.
Un rol important în mișcarea de renaștere și eliberare națională l-a avut profesorul universitar de la Facultatea de Biologie, academicianul Ion Dediu. Cunoscut în mediul intelectual,dar și de către conducerea comunistă a RSSM, încă din perioada activității sale la Academia deȘtiințe ca un „naționalist”, el s-a încadrat încă din anii 1987-1988 în acțiunile de promovare arevendicărilor privind problemele ecologice, ale limbii de stat și grafiei latine. Drept urmare, el
a fost ales la 3 iunie 1988 în fruntea comitetului de conducere a Mișcării Democratice pentrususținerea restructurării, iar mai apoi în activul Frontului Popular din Moldova.
Împreună cu colegii săi el a organizat primul mare miting al Mișcării Democraticeîn piața Catedralei din centrul Chișinăului, considerat de autorități ilegal, deoarece nu avea
consimțământul organelor administrative orășenești. Pentru instigarea la „dezordine publică”,el și profesorul N. Costin au fost arestaţi, intentându-li-se un proces judiciar. Despre acele momente academicianul I. Dediu menționează: „...pe mine m-au luat de acasă, N. Costin s-a ascuns
la sora lui, miliția de acolo l-a luat. Eram însoțiți de doi maiori, în urma noastră studenții strigau:„Dacă-i judecați pe profesorii noștri, noi devastăm clădirea”3. În urma apărării avocatului, probabil, și la indicațiile organelor de partid, ei au fost eliberați, dosarul lor fiind clasat. Autoritățile,în acest mod, încercau să evite extinderea manifestațiilor de protest. În cadrul mitingurilor ce
au urmat, I. Dediu, optând cu fermitate pentru limba de stat și grafia latină, a abordat cu aceeași
insistență, prin argumente științifice și date statistice problemele ecologice cu care se confrunta republica în urma politicii economice nejustificate, promovate de „guvernarea” lui I. Bodiul.
Referindu-se la actualitatea problemelor ecologice, academicianul explică în câteva fraze: „Noi
aveam date, am moștenit de la Uniunea Sovietică cel mai îmbibat sol cu pesticide”.4 El a mai relatat despre existența la Universitate a unui grup de profesori de la Facultatea de Biologie, care,pe lângă interesul manifestat față de problemele ecologice, susțineau și Mișcarea Națională.
„Ecologiștii de atunci M. Lozan, V. Șalaru, N. Popa, P. Tarhon, Valentina Andronic - erau un curentnaționalist. Unii dintre fondatorii Frontului Popular au fost și membri ai Mișcării ecologiste”. Laîncheierea acestui subiect, I. Dediu accentua încă o dată: „Noi am avut la facultate un colectiv
naționalist foarte activ.”5
Apar și se consolidează noi forme de organizare a istoricilor și filologilor. În mai 1989
a fost convocată, din iniţiativa profesorilor de la Universitate, conferinţa de constituire aCașu Igor, Șarov Igor. Republica Moldova de la perestroikă la independență. 1989-1991. Ed. Cartdidact,Chișinău, 2011, p. 111-114.
2
Ibidem, p 115, p 134.
3Interviu cu academicianul I. Dediu, realizat de Gh. Palade, martie 2015.
4
Ibidem.
5
Ibidem.
1

253

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Asociaţiei istoricilor din Moldova. S-au discutat subiecte stringente prin actualitatea lor, acestea vizând noile criterii de organizare a procesului de studiere a istoriei şi a sistemului de predare a disciplinei în instituţiile de învăţământ. A fost ales un comitet de conducere al Asociaţiei,alcătuit din 26 persoane, în frunte fiind profesorul Al. Moşanu – preşedinte şi 3 vicepreşedinţi:I. Niculiţă – şeful Catedrei Istoriei Universală a Universităţii de Stat din Chişinău; A. Țăran, colaborator ştiinţific al Institutului de Istorie al Academiei şi P. Sandulache, de asemenea colaborator al acestei instituţii. La întrunire a fost votat proiectul de statut al Asociaţiei. Scopul noii
organizaţii era să promoveze studierea aprofundată a trecutului istoric al Moldovei, înlăturarea
monopolismului în ştiinţă, recunoaşterea şi aprecierea personalităților care au marcat evoluţia
istorică, restabilirea adevărului istoric despre crimele stalinismului1.
Acţiunile Asociaţiei erau orientate spre suprimarea procesului de falsificare a istoriei. Noile
materiale, studii şi documente ale membrilor Asociaţiei erau publicate în revista „Patrimoniu”,
în fruntea redacţiei fiind I. Ţurcanu, redactorul-şef al Editurii „Cartea Moldovenească”. Printre
primele acţiuni ale Asociaţiei a fost stoparea editării volumului 6 al „Istoriei RSS Moldoveneşti”,
care era o expresie a istoriografiei sovietice privind trecutul istoric.
Activitatea Asociaţiei depăşea însă cadrul profesional, numeroşi reprezentanţi ai ei fiind
membri ai conducerii Frontului Popular. În cea mai mare parte, Asociaţia împărtăşea ideile
acestui partid, membrii ei participând activ la manifestaţiile publice organizate în anii 19891991, la care erau revendicate drepturile naţionale şi democratice ale românilor basarabeni,
ale populaţiei băştinaşe din RSS Moldovenească. Asociaţia a organizat numeroase conferinţe,mese rotunde, întruniri cu profesorii din licee şi şcoli, la care erau dezbătute cele mai importante evenimente ce au marcat istoria Basarabiei.
La 2 august 1989 a avut loc întrunirea clubului „Muzeum” al Muzeului de literatură „D.
Cantemir” cu participarea reprezentanţilor conducerii Asociaţiei istoricilor. În cadrul şedinţei
au fost discutate aspecte ale evenimentelor din vara anului 1940, care au avut consecințe tragice pentru populația Moldovei. La adunare au participat circa 150 de persoane, în mare parteînvăţători de istorie, în prezidiumul ei fiind, pe lângă alţi reprezentanţi ai Asociaţiei, şi profesorul P. Parasca, docent al Facultăţii de Istorie a Universităţii. De rând cu ceilalţi vorbitori (P.
Sandulache, I. Conţescu, M. Dohotaru), P. Parasca s-a referit în discursul său la unele aspecte aleformării RSS Moldoveneşti în august 19402.
Profesorii și studenții USM au fost printre inițiatorii și susținătorii activi ai societății
„Limba noastră cea română”. Astfel, în ziarul universității din 25 noiembrie 1989 era reprodus
un fragment din „Apelul către cetățenii Republicii”, semnat de un grup de oameni de creație
și de știință din Moldova, în care se relata despre adoptarea legislației lingvistice și misiunea
intelectualității în procesul de implementare a acesteia: „Trebuie să fim cu toții conștienți defaptul că legile cu privire la limbă nu înseamnă funcționarea reală a acesteia. Actele legislative constituie un prim pas pe calea regenerării Maternei noastre. Este nevoie în continuare
de un efort susținut din partea întregului popor pentru materializarea acestor acte”. În acest
context, redacția ziarului se adresa tuturor studenților și profesorilor de la Universitate să
se pătrundă de marea responsabilitate ce le revenea „în sfânta acțiune de reînviere a graiului
matern”. Cititorii erau informați despre acțiunile de creare a Societății „Limba noastră” însperanța că studenții și membrii corpului profesoral se vor înscrie activ în rândul Societății
„punând umărul la nobila operă de renaștere națională a poporului moldovenesc”. Era definitși scopul principal al Societății: „să contribuie la sporirea prestigiului limbii moldovenești
(române), la ridicarea nivelului de cultură lingvistică a purtătorilor ei, la instaurarea cultului
limbii materne”.
Centrele de informare privind crearea organizațiilor de bază ale Societății la Universitate
erau redacția ziarului și Facultatea de Litere (prof. An. Ciobanu). Astfel aceasta, de rând cu acti1
2

Ibidem.
Caşu Igor, Șarov Igor. Republica Moldova de la perestroikă la independență. 1989-1991. Ed. Cartdidact,Chișinău 2011, p. 206-207.

254

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

vitatea curriculară a profesorilor și studenților de la facultățile umanistice, se încadra în sistemul de acțiuni menite să contribuie la implementarea legislației lingvistice în care Universității
îi revenea un rol esențial”.1
La 17 martie 1990, în sala de festivități a Institutului Pedagogic de Stat Ion Creangă a avut
loc Congresul de constituire a Societății „Limba noastră cea română”. Societatea era o organizație
obștească, benevolă, autogestionară, care își propunea să contribuie, prin acte exclusiv culturale și umanitare la renașterea conștiinței naționale a românilor din Uniunea Sovietică, la sporirea prestigiului limbii române, la ridicarea nivelului de cultură lingvistică a purtătorilor ei. În
statutul adoptat la Congres se menționa că Societatea urma să exercite controlul obștesc asuprafuncționării limbii române în viața politică, socială și culturală; să organizeze lecții, conferințe,cenacluri literare, festivaluri și alte activități atât pentru români, cât și pentru cetățeni de altenaționalități; să participe la elaborarea și discutarea actelor normative referitoare la limba maternă; să întrețină strânse legături cu românii de pretutindeni, precum și cu societăți similare
din alte republici și țări; să editeze ziare, buletine, almanahuri ș.a. pentru toate categoriile de cititori2. De rând cu reprezentanții diverselor instituții, societăți și organizații la Congres au luat
cuvântul și profesorii Universității de Stat: An. Ciobanu, I. Dumeniuc, ei fiind aleși și membri ai
Consiliului Societății. La facultățile Universității au fost formate grupuri de sprijin ale societății
cu implicarea profesorilor și studenților.
În rândul acţiunilor întreprinse se înscria şi Adresarea Prezidiului Societăţii „Limba noastră cea română” către Preşedintele Republicii Mircea Snegur şi Primul Ministru Mircea Druc din
26 februarie 1991, în care se insista asupra unor măsuri urgente privind implementarea legislaţiei lingvistice adoptate în august 1989. Se atrăgea atenţie la necesitatea elaborării conceptului limbii de stat şi a conceptului introducerii limbii de stat. Totodată, în Adresare se menţiona
lipsa de activitate a Comisiei Sovietului Suprem şi a Comisiei guvernului, menite să supravegheze pe baze obşteşti modul de implementare a legilor cu privire la limbi. Se sublinia necesitatea
elaborării şi adoptării unui act legislativ care să prevadă „răspunderea pentru încălcarea legilor
cu privire la limbile din RSSM”. Prezidiul Societăţii menţiona că situaţia lingvistică era agravată
şi de lipsa măsurilor eficiente de pregătire a lectorilor, referenţilor şi traducătorilor de limbă
română, precum şi a materialelor metodice necesare şi a dicţionarelor pentru promovarea limbii de stat în rândurile populaţiei republicii. Drept soluţie pentru corectarea lacunelor menţionate, autorii adresării propuneau formarea unui departament guvernamental, special finanţat
din bugetul statului, care „ să organizeze şi să coordoneze întregul proces de traducere în viaţă
a legilor cu privire la limbi”3.
Spiritul renașterii naționale domina și climatul psihologic de la Facultatea de Istorie,
studenții și profesorii participând activ la dezbaterile privind limba de stat și revenirea lagrafia latină, fie în cadrul Universității, la ședințele Consiliilor și ale Catedrelor, fie la întrunirile publice din oraș. Rectorul B. Melnic, la Ședința Consiliului Facultății în ianuarie
1989, după prezentarea dării de seamă pentru activitatea decanului V. Potlog, aprecia rolul
facultății în contextul schimbărilor care se produceau: „Facultatea dumneavoastră se bucură
de mare autoritate în republică… . Componența studenților Facultății de Istorie predispune la convorbiri interesante. Acești oameni interesanți pun în discuție chestiuni rezonabile
pentru viitor. Ei sunt băieți îndrăzneți. Cu o astfel de componență a studenților și a cadrelor
profesoral-didactice noi putem să lucrăm bine”4. Se poate remarca că opinia rectorului eraîn contradicție cu criticile pe care le făcea biroul CC al PCM în hotărârea din 13 decembrie
1988: „În rezultatul nivelului slab al muncii educative, în colectivul Universității, în special
la facultățile de Istorie, Filologie, Juridică și alte câteva facultăți, s-a creat o situație moralpolitică încordată… . Profesorii de la disciplinele sociale, în majoritatea lor, s-au eschivat dela elaborarea materialelor și de la discursurile pe teme ce țin de „petele albe” ale istoriei,Кишиневский Университет, 1989, 29 ноября.
Literatura și Arta, 1990, 22 martie.
3
Literatura și Arta, 7 martie 1991.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4225, f. 22.
1
2

255

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

problemele relațiilor naționale. Ei se încadrează încet în procesul de studiere a problemelor
acute și puțin cercetate ale istoriei Moldovei…”1.
În cadrul Consiliului Facultății au fost discutate Tezele CC al PCM, profesorii șireprezentanții studenților respingându-le prin multiple argumente. Acestea se refereau la politica națională viciată a conducerii republicii, la situația lingvistică și la problema pregătirii
cadrelor naționale.
Profesorii și studenții s-au pronunțat pentru modificări esențiale în procesul didactic șide cercetare. În special, acestea aveau în vedere disciplinele de Istorie contemporană și manualele pe care se bazau ele. La ședința Consiliului din 15 iunie 1989 discuțiile s-au axat pe diverse
aspecte ale predării istoriei societății sovietice. Reprezentanții studenților: Chirențov, Rusnac,
Ciornâi accentuau lipsa unei concepții clare privind predarea și însușirea materiei, discrepanța
dintre conținutul manualelor și a materialelor din presa periodică. Drept urmare, s-a adoptat
hotărârea de înlocuire a examenului la disciplina Istoria URSS (perioada sovietică) cu un colocviu de evaluare a cunoștințelor.
La ședințele Consiliului s-a insistat asupra extinderii predării disciplinelor și la cursurile superioare în limba moldovenească. În planul de activitate a Facultății se prevedea pentru
anul de studii 1988-1989 înființarea unui cerc care să studieze problemele actuale ale istoriei
Moldovei.
La Facultatea de Istorie a fost înființat laboratorul de cercetări științifice „Societatea românească de la est de Carpați în evoluția sa istorică din Evul Mediu până la Epoca Contemporană”.
Direcțiile principale de cercetare erau axate pe subiecte controversate, puțin cunoscute, aprinsdiscutate în presa periodică, la întruniri publice, mese rotunde etc., multe dintre ele referindu-se la evoluțiile sociale, economice și politice din spațiul Pruto-nistrean. O deosebită atenție
era acordată temelor de cercetare și de popularizare a științei în rândurile largi ale populației,care manifesta interes pentru trecutul neamului nostru: Antecedentele problemei basarabene;
Ecourile mișcărilor social-politice din Țările Române în Basarabia; Românii Basarabiei și crearea
statului modern independent român; Regimul colonial al țarismului rus în Basarabia; Mișcarea
de eliberare națională în Basarabia la sfârșitul secolului al XIX-lea și începutul secolului al XX-lea.
Semnificativă a fost poziția profesorilor la ședința Catedrei de Istorie a Ținutului Natal din 30 august 1990 în cadrul discuției privind modificarea denumirii Universității de Stat din Chișinău. Au
fost propuse două variante, profesorul Pavel Parasca pronunțându-se ca Universitatea să poarte
numele lui D. Cantemir, a doua variantă fiind promovată de I. Eremia, acesta optând pentru numele lui N. Milescu-Spătaru. În rezultatul dezbaterilor s-a hotărât a propune Consiliului Universitar
de a schimba numele Universității de Stat din Moldova „V. Lenin” în „Nicolae-Milescu Spătaru”.
Argumentele în favoarea acestei denumiri se refereau la activitatea cărturărească, științifică și
diplomatică a lui N. Milescu-Spătaru, menționându-se recunoașterea meritelor lui în cercetările
științifice din Japonia, China, Suedia, Franța, Anglia ș.a.
În cadrul mișcării pentru revendicările naționale la USM, un rol deosebit l-a avut Cenaclul„B.P. Hașdeu,” organizat de studenții Facultății de Istorie V. Mutruc, V. Solomon, Rodica Naniu,
Ina Turtureanu, V. Dumbravă. La ședințele Cenaclului participau studenți de la diverse facultăți
universitare, ziariști, publiciști, scriitori. La 13 ianuarie 1989 a fost organizată serata consacrată lui M. Eminescu. Deși au fost afișate anunțuri la toate facultățile, participanți la serată
au fost doar vreo 60 de oameni, aceasta demonstrând că în rândurile studenților mai persistaîncă o stare de pasivitate. Serata a fost moderată de criticul literar M. Cimpoi și de profesorul
universitar din Iași Ilie Bădicuț. Și în materialul semnat de studentul V. Dumbravă și în comentariul ziarului universității era exprimată îngrijorarea privind pasivitatea studenților: „Vorbim
de starea deplorabilă la care a ajuns limba moldovenească, cultura noastră națională, dar iată,când trebuie să punem umărul la propășirea ei, ne ascundem în umbra indiferenței”. Era astfel
lansat un apel pentru participarea mai activă a studenților la manifestările culturale organizateîn cadrul Universității, la facultăți sau în cămine.
1

Idem, F. 1, d. 4163, f .89-90.

256

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Corpul profesoral al Universității de Stat din Moldova a desfășurat o activitate energică învederea adoptării legislației lingvistice și a implementării ei. Problemele limbii erau abordateîn Consiliul Științific al Universității în cadrul analizei activității științifice a corpului profesoral. Astfel, prilej pentru aceasta a oferit discutarea la ședința din 24 ianuarie 1989 a chestiunii„Totalurile activității de cercetare științifică pentru anul 1988 și sarcinile privind perfecționarea
organizării și sporirii eficienței ei în anul 1989”. Raportul prezentat de prorectorul F. Pasecinic
era tradițional prin formulările sale și ocolea reflectarea subiectelor stringente, precum limba
de stat și grafia latină în activitatea profesorilor. Însă dezbaterile asupra raportului au accentuat problemele care urmau a fi soluționate. Astfel, profesoara N. Șișcan se referea la obstacolele
pe care le întâmpina la catedră în procesul de trecere la predarea cursurilor în limba moldovenească. Aspecte importante ale activității de cercetare, cu anumite accente asupra chestiunilor
de interes public aborda în discursul său filologul A. Ciobanu. El atrăgea atenția asupra faptului
că raportul era prezentat și în limba moldovenească, traducerea din limba rusă fiind, în opinia
lui, bună: „Prin aceasta Universitatea iarăși a demonstrat institutelor: politehnic, de medicină
și agricol nu numai că se poate de raportat în limba moldovenească, dar și de creat știință în
această limbă, există terminologie pentru aceasta. Dacă nu e suficientă, atunci vom crea-o, iaraceasta e foarte important, deoarece până acum mai persistă opinia că limba moldovenească
scrisă poate fi aplicată numai în domeniul științelor umanistice, dar în niciun caz în domeniulștiințelor exacte și tehnice. Aceste judecăți sunt preconcepute”. El considera că profesorii de laFacultățile de Istorie și Filologie, în contextul dezbaterilor din societate, trebuiau să se detașeze
de la temele lor proprii tradiționale și să se implice în cercetarea problemelor actuale, așa cum
erau, de exemplu, „petele albe” în istoria Moldovei. În opinia profesorului, acest subiect se referea nu numai la colaboratorii Catedrei de Istorie a Moldovei, ci la toți istoricii, urmând a se
aduce claritate asupra unor probleme abordate cu insistență în presă. Acest lucru, menționa
A. Ciobanu, se referă și la filologi, care trebuie să-și revadă planurile științifice, orientându-sespre teme actuale pentru acel moment. Cu privire la propagarea tezei despre armonia bilingvismului, el accentua că, în realitate, n-a existat niciun fel de bilingvism, ci numai monolingvism.
Drept concluzie, el întreba retoric: „Cum s-a reflectat acest proces asupra culturii poporuluimoldovenesc?”1.
O acțiune de importanță majoră a fost efectuarea în martie-aprilie 1989 a sondajului privind oportunitatea revenirii la grafia latină, sondaj realizat din inițiativa Uniunii Scriitorilor și a
Institutului de Limbă și Literatură al AȘ a RSSM, la care au participat și profesorii de la Universitate
An. Ciobanu, I. Dumeniuc și A. Bostan, docent la Catedra de limbaje algoritmice și programare. Chestionarul, cu aprobarea președintelui Sovietului Suprem al RSSM A. Mocanu, a fost publicat în cele cinci ziare republicane: „Literatura și Arta”, „Învățământul Public”, „Viața satului”,„Tinerimea Moldovei” și „Moldova Socialistă” cu un tiraj de 700 de mii de exemplare. Din cei 100
de mii de participanți la sondaj – 56% din localitățile rurale, 39,5% din Chișinău, majoritatea
absolută – 99,33% au susținut revenirea la grafia latină, „contra” pronunțându-se doar 0,39%
din respondenți. 76,71% din cei chestionați au considerat suficient 1 an pentru trecere la grafia
latină, pe când în proiectul legii respective era prevăzut un termen de 5 ani. Din orașele Bălți,Tiraspol, Bender participanții alcătuiau doar 4,5% din numărul total al celor chestionați. Se constata astfel atitudinea ostilă a populației rusofone față de doleanța firească și îndreptățită istorica moldovenilor de a reveni la scrierea cu grafie latină. Această poziție era și rodul propagandei
pe care o desfășurau diverse organizații antinaționale din republică. Rezultatele sondajului au
influențat conducerea republicii, determinând-o să grăbească adoptarea legislației privind decretarea limbii de stat și revenirea la grafia latină. Totodată, datele acestuia, publicate în presă și
mediatizate în cadrul mitingurilor din Chișinău, în colectivele de muncă au încurajat organizarea
unor noi acțiuni pentru realizarea obiectivelor renașterii naționale.
Consiliul Facultății de Filologie a discutat chestiunea privind activitatea catedrelor pentru
educarea patriotică și internaționalistă a studenților la ședința din 16 mai 1989. După audierea
1

AUSM, F. 1, d. 9945, f. 88, f. 164.

257

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

informațiilor șefilor catedrelor de literatură străină și de literatură moldovenească, în cadrul
dezbaterilor asupra problemelor enunțate s-au emis opinii diferite. Profesorul T. Melnic a accentuat deformarea noțiunilor de patriotism și internaționalism, caracteristică pentru situația
din RSSM, menționând că în multe cazuri patriotismul era diminuat prin întrebările: „...dacă
nu cumva a fost manifestată dragostea prea mare pentru trecutul istoric al poporului, ori pentru Eminescu?”. Prin aceasta, susținea profesorul, era respins patriotismul ,,fiind afirmat doarinternaționalismul”. Totodată, se constata distanțarea studenților de profesori, participarea lorla manifestațiile publice, poziția reticentă a profesorilor față de chestiunile discutate la mitingurile din oraș. T. Melnic concretiza în acest sens: ,,Pentru ce să-l pedepsim pe student, dacăel, iubindu-și poporul său, se află acolo unde se hotărăsc chestiuni importante”. Și mai critic
vorbea el despre atitudinea unor profesori: ,,Noi, ca și mai înainte, ne temem să vorbim despre
devotamentul (atașamentul) nostru pentru cultura națională „.
După adoptarea legislației lingvistice din august 1989, administrația Universității,Consiliul Științific, decanatele facultăților și-au orientat eforturile la realizarea Programului
Complex de Stat privind implementarea limbii române și a grafiei latine în procesul de instruire și de cercetare științifică.
La şedinţa Consiliului din 17 octombrie 1989, profesorul I. Dumeniuc menţiona în raportul prezentat că în situaţia politică care era la acel moment, Sesiunea Sovietului Suprem
din 29 august – 1 septembrie a adoptat „documente de importanţă istorică pentru limba moldovenească şi poporul moldovenesc, pentru grupele etnice care locuiesc compact pe teritoriul
republicii şi limbile lor”. Legislaţia lingvistică adoptată reprezenta, în opinia sa o realizare arevendicărilor înaintate pe parcursul deceniilor, pentru care fruntaşii intelectualităţii moldoveneşti „au plătit nu numai cu cariera, dar şi cu viaţa”. Profesorul aducea exemple privind rezistenţa forţelor ostile la schimbările ce se produceau, menţionând opiniile susţinute în articole
din săptămânalul unional Литературная Газета, ostilitatea manifestându-se mai ales, faţă detrecerea la grafia latină.
În raportul său profesorul respingea și combătea tezele cuprinse în publicaţiile antinaţionale prezentând explicaţii şi argumente științifice, bazate pe adevărul istoric: grafia latină
pentru moldoveni nu este doar „nişte litere”, aceasta este istoria lor, cultura, demnitatea naţională; revenirea la grafia latină în niciun caz nu însemna schimbarea religiei; renaşterea conştiinţei naţionale a popoarelor Uniunii Sovietice nu este manifestare a spiritului antirusesc;
limbii ruse i-a fost respins statutul de limbă de stat nu numai în Moldova, dar şi în alte republici
sovietice; la Sesiunea Sovietului Suprem al RSSM „discuţii dure” s-au dus nu doar referitor larecunoaşterea limbii ruse drept limba de comunicare interetnică, ci asupra articolului 1 al Legii
despre funcţionarea limbilor, în care limbii moldoveneşti i s-a acordat, de asemenea, funcţii delimbă de comunicare interetnică pe teritoriul republicii; nerecunoaşterea dreptului la grafie
latină pentru unicul popor romanic din URSS nu este altceva decât, cel puţin o manifestare aegoismului naţional; moştenirea „cultural-istorică clasică a moldovenilor s-a constituit anume
în baza latiniţei”; alfabetul rusesc pentru moldoveni, ca şi pentru alte popoare ale URSS, nu va
deveni străin niciodată. Era respinsă şi teza cu privire la „emisarii străini”, care ar fi influenţat
situaţia din republică, profesorul întrebând retoric: oare îi putem numi emisari pe toţi acei cares-au pronunţat cu fermitate pentru limba de stat şi grafia latină, pe colaboratorii Institutului deLimbă şi Literatură al AŞ a RSSM, pe profesorii A. Ciobanu, Gh. Rusnac, I. Dumeniuc, N. Matcaş,pe membrii Uniunii Scriitorilor din republică?
I. Dumeniuc menţiona că lupta dintre opiniile contrare care s-a manifestat în curs deaproape doi ani, nu a fost o luptă dintre limbi şi naţiuni, ci o luptă a ştiinţei împotriva obscurantismului, a adevărului împotriva minciunii, a gândirii creatoare împotriva dogmatismului, a competenţei ştiinţifice împotriva analfabetismului elementar. În raportul prezentat
se evidențiau acţiunile întreprinse de către profesorii Facultăţii de Filologie pentru realizarea
sarcinilor formulate în hotărârea Consiliului ştiinţific al Universităţii din 14 octombrie 1989.
Printre acestea erau: formarea unui grup alcătuit din profesorii catedrelor de la Filologie şi
ai unor catedre de la Facultatea de Limbi Străine cu misiunea de a preda lecţii de ortografie a
258

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

limbii moldoveneşti în baza grafiei latine pentru corpul didactic şi pentru studenţii de la toate
facultăţile, grupul fiind condus de profesorul Gh. Rusnac; la facultate s-au format două grupe deprofesori care-şi manifestaseră dorinţa de a însuşi limba moldovenească; studenţii de la anul
absolvent al Facultăţii (specialitatea Limba şi literatura moldovenească) au fost transferați laplan individual de studii şi repartizaţi în şcolile ruse pentru a preda limba moldovenească. Se
menționa că unii profesori şi studenţi, aşa precum A. Axan şi N. Griţco erau antrenaţi în procesul de predare a limbii moldovenești în colectivele de muncă din oraş. O parte dintre profesori
erau membrii ai colectivilor de elaborare, editare şi adaptare a manualelor, a programelor destudii şi a altor materiale didactice. De rând cu realizările obţinute, raportorul I. Dumeniucmenţiona şi anumite obstacole în calea aplicării legislaţiei lingvistice, pentru depăşirea cărora
erau necesare nu doar eforturile instituţiilor de stat şi de învăţământ, ci şi ale cercurilor largi
ale societăţii.
Profesorii de la Facultatea de Istorie printre primii au deschis calea colaborării cu
instituțiile de specialitate din România. Decanul Facultății, profesorul Alexandru Moșanu, șefii
de catedră Ion Niculiță și Pavel Parasca au încurajat delegațiile pentru stagiari și participarea la diverse simpozioane științifice. Concomitent, pentru predarea cursurilor erau invitați
profesori din România. Astfel, drept răspuns la invitație, în aprilie 1990, la Facultate s-a aflat
profesorul Paul Maichelson de la Institutul „N. Iorga” al Academiei de Științe a României. El aținut prelegeri ce vizau probleme de politologie pentru studenții de la Facultatea de Istorie.
În același timp, la facultate s-a aflat decanul Facultății de Istorie al Universității „Al. I. Cuza”
din Iași, profesorul I. Caproșu, însoțit de un grup de studenți pentru a participa la Conferința
științifică studențească1. Cu mare interes, studenții de la facultate au audiat ciclul de prelegeri
la disciplina Istoria Românilor (epoca contemporană), ținute de profesorul I. Agrigoroaiei.
În contextul desfășurării acţiunilor privind respectarea legislaţiei lingvistice adoptate la 31 august 1989 și a extinderii conflictelor cu caracter naţional și politic, profesorul dela Facultatea de Filologie a Universității de Stat T. Melnic a adresat președintelui URSS M.
Gorbaciov o scrisoare cu titlul: „Pacea și concilierea – în mâinile Dumneavoastră,” publicată în
Moldova Suverană din 29 ianuarie 1991. El accentua faptul că opoziția pro-rusă din republică, reprezentata de Mişcarea ,,Edinstvo”, din start a susţinut teza privind conţinutul, chipurile,,,discriminatoriu” al legii prin care limba moldovenească era proclamată limbă de stat, incitândspiritele și provocând manifestări de protest în rândurile populaţiei rusofone. Această opoziţie,scria profesorul, imediat a declarat un război antimoldovenesc fățiș „… care se manifesta inițial
prin nesupunere față de legile adoptate, iar apoi prin atitudinea batjocoritoare față de tot ceeste sfânt pentru popor și republică (drapelul de stat, imnul, limba naţională), fapte ce au dus lacrearea celor două republici - Transnistria și Găgăuză”. Curentul respectiv, continua profesorul,
era alcătuit din oameni ce făceau parte din conducerea de partid și administrativă, cărora li s-a
insuflat ideea că ei sunt ,,purtătorii celor mai mărețe limbi”, reprezentanţii ,,poporului eliberator, ce ocupa pretutindeni poziţia „fratelui mai mare”. O importantă teză a autorului era formulată astfel: ,,Legea despre limbă a fost adoptată nu doar din cauza limbii, și, cu atât mai mult, nu
pentru a impune pe cineva sa înveţe limba moldovenească (pe cel ignorant nu-l vei impune s-ofacă), dar pentru ca ea, de rând cu Legea despre suveranitate, să întărească speranța în reversibilitatea procesului de denaționalizare și degradare a culturii moldoveneşti”. Autorul supunea
criticii opinia exprimată și de unii deputați ai poporului URSS precum că „poporul rus este cel
mai internaţional”. Cu referinţă la conflictul care se extindea în Transnistria, el vedea soluţia
principală a problemei în răsturnarea argumentelor false despre discriminarea lingvistică apopulației rusofone”. În acest context, el menţiona că în Transnistria realitatea era cu totul alta,că, alcătuind majoritatea în raport cu moldovenii, reprezentanţii populaţiei rusofone demult aupătruns în infrastructură, au ocupat posturile-cheie în organele de partid, de drept și sovietice.
Astfel, concluziona profesorul, aceştia nu numai că nu sunt lezaţi în drepturi, ci, dimpotrivă, ei
discriminează valorile naţionale ale populaţiei moldoveneşti din regiune. Totodată, în contex1

AUSM, F. 1, d. 9945, f. 88, f. 164.

259

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

tul dezbaterilor privind semnarea Acordului Unional, T. Melnic insista asupra legiferării de jureși de facto a suveranităţii de stat a republicii. Acest fapt, susţinea el, trebuia să asigure prioritate
alegerilor republicane și reducerea la zero a confruntărilor interetnice. Acest articol-scrisoarea avut un larg ecou în rândurile publicului cititor, conţinutul materialului demonstrând ataşamentul autorului fată de situaţia lingvistică și culturală și, mai ales, preocuparea lui pentrusoluționarea conflictelor apărute după decretarea statutului de limba de stat limbii vorbite demajoritatea populaţiei din republică. Pentru cititori era interesant și faptul că scrisoarea era
adresată Preşedintelui URSS, politica lui de restructurare găsind un larg sprijin în rândurile
populaţiei. Era apreciat și curajul profesorului de a prezenta tranșant realitatea, cauzele adevărate ale apariţiei conflictului transnistrean. Necesită precizare și faptul că articolul respectiv afost prezentat pentru publicare ziarului „Moсковские куранты”.
Maturitatea ideii de renaștere națională se manifesta la întrunirile, dezbaterile, discursurile din cadrul campaniilor electorale, şi, mai ales, în riposta categorică împotriva referendumului impus de Moscova cu privire la semnarea Acordului Unional, care prevedea, în esenţă,menţinerea Uniunii Sovietice şi stopa calea RSSM spre independenţă. În acest sens sunt relevante discursurile deputaţilor Sovietului Suprem, profesori ai Universităţii de Stat din Chişinău.
Reproducem câteva secvenţe ce demonstrează viziunea lor asupra noţiunilor de suveranitate,
independenţă, identitate românească, istorie naţională. Profesorul S. Chircă îndemna să-i fie
transmis mesajul la Moscova: ,,Noi suntem o bucată ruptă dintr-un întreg, din corpul naţiunii
cu forţa. Şi faptul că noi nu vrem să ieşim din Uniunea Sovietică, ci vrem să fim un stat independent, stat suveran, aceasta e bine şi pentru Uniunea Sovietică.” Cu privire la trecutul tragic al
Basarabiei după 28 iunie 1940, el susţinea, adresându-se deputaţilor comunişti: ,,E o realitatecă cea mai întunecată şi mai grea pagină a istoriei noastre a fost scrisă tot sub regimul comunist, din păcate. Spiritul românesc era înlocuit stăruitor cu un șirag de culturi străine spiritului
nostru.1În același context, profesorul I. Buga menționa: ,,…eu aş dori să aduc în calitate de argument acel adevăr, acea tragedie a poporului moldovenesc, a românilor de la răsărit de Prut, carene dă dovadă despre faptul că încorporarea Moldovei, a poporului moldovenesc, a românilor dela răsărit de Prut şi a altor teritorii naţionale ale moldovenilor într-o nouă Uniune, într-un nou
Imperiu ar fi o tragedie în continuare.”2
N. Costin, pronunţându-se împotriva semnării tratatului unional, afirma că: „pentru noi,,românii Basarabiei Moldave”, să mă iertaţi [cei] a căror ureche nu s-a deprins încă cu aceste
etnonime, este de asemenea un adevăr istoric, constatat şi de către marii savanţi cum sunt şiMarx, şi Engels, şi Lenin. Pentru noi, „românii Basarabiei Moldave”, vremurile acestea sunt deimportanţă principial istorică pentru toţi.”3
În contextul discutării proiectului Comunităţii Statelor Suverane, proiect care fuseseră
aprobat de Parlamentul republicii, A. Moşanu, în raportul din 21 iunie 1991, se referea la trecutul Basarabiei afirmând comunitatea de spirit şi de neam a românilor dintre Prut şi Nistru: ,,[…]
Drept urmare a unor evenimente ce au izolat arbitrar populaţia românească de la răsărit dePrut de restul poporului român, la sânul căruia şi-a dus existenţa aproape două milenii, această
populaţie a fost supusă la încercări. […]Regimurile de asuprire naţională sub care ne-am aflat au făcut tot posibilul pentru negarea a tot ce e România, pentru zădărnicirea pe cât era cu putinţă a contactelor de pe cele douămaluri ale Prutului”.
În cadrul dezbaterilor parlamentare privind proiectul Declaraţiei de Independenţă a
Republicii Moldova din 26 august 1989, A. Moşanu accentua: ,,Ceea ce discutăm noi este un
document istoric şi fundamental. Noi nu putem în actul acesta despre independenţă să facem
abstracție de factorul istoric, de argumentele istorice, care au fost aduse aici „. Apoi, în acelaşi
discurs, el insista: „Dar faptele acestea ne vorbesc că noi suntem parte componentă a poporului
Cojocaru Gheorghe. Ieşirea din URSS: Republica Moldova. Bucureşti, Editura Institutului de Științe Politice șiRelații Internaționale, 2012, p. 220-221.
2
Ibidem, p. 289.
3
Ibidem, p. 295.
1

260

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

român. E părerea mea. Dacă nu apelăm la argumentele istorice, mi se pare că noi ne închidem
calea pentru a lua în discuţie pe urmă problemele [cu] care, poate, fiii noştri, nepoţii noştri vor
pune problema unirii cu România.“1Profesorii Facultății de Istorie au participat la discuții în cadrul diverselor întruniri, meserotunde, emisiuni televizate referitoare la simbolistica națională a Republicii Moldova. Din cadrul comisiei prezidențiale pentru studierea chestiunilor legate de simbolistica națională destat au făcut parte savanți, scriitori, oameni de artă, juriști, etnografi. Membri ai comisiei au
fost și profesorii C. Drahenberg și P. Parasca. La ședința parlamentului, în numele comisiei,
explicațiile de rigoare le-a dat Al. Moșanu. Despre acest fapt Președintele Republicii din acea
perioadă M. Snegur menționa: „Informația a fost extraordinar de profundă, mai ales, în aspect
istoric. Cu lux de amănunte, domnul profesor a argumentat propunerea comisiei de a avea încalitate de drapel de stat Tricolorul, specificând semnificația culorilor: albastră – cerul senin,
pacea, viața fără războaie; galben – recoltele bogate ale lanurilor de grâu și porumb, ale viilor cese coc sub razele sudice solare; roșie – simbolul revoluționar al societății noi, al mișcării înainte
pe calea democrației și progresului social, concluzionând că, în genere, drapelul tricolor reflectă mișcarea spre suveranitate națională.”2.
Profesorul respingea moțiunea formulată de reprezentanții Tiraspolului, precum că
Tricolorul nu a fost niciodată drapel de stat în Transnistria. El argumenta că Tricolorul a fostpurtat ca simbol național în anul 1917 și în Transnistria, insistând, totodată, ca să fie pedepsiți
reprezentanții administrației de la Tiraspol, Bender, Râbnița pentru declarațiile acestora că„Tricolorul nostru este fascist”3.
Misiunea filologilor nu s-a încheiat odată cu adoptarea legislației lingvistice la sesiunea a
III-a a Sovietului Suprem. Au urmat întruniri cu pedagogii din raioanele republicii, mese rotunde, numeroase publicații în presă prin care profesorii de la Universitate explicau subtilitățile
privind predarea cursului de limbă română și scrierea cu caractere latine. De o deosebită popularitate se bucurau emisiunile televizate de duminică prezentate de I. Dumeniuc și N. Mătcaș
„Învățăm a citi și a scrie cu caractere latine”, care aduceau în fața ecranului zeci de mii de telespectatori. Importanța acestor emisiuni își găsea reflectare în răvașele trimise din localitățile
republicii pe adresa celor doi profesori. Cetățenii de diferite vârste își exprimau recunoștința
pentru eforturile lor, bunăvoința, modalitatea de explicare a materiei privind însușirea scrisului cu grafie latină. O parte dintre aceste scrisori au fost publicate, unul dintre răvașe se pare afi semnificativ: „Emisiunile dvs. îi ajută foarte mult pe pedagogi, pe elevi și pe ceilalți oameni
de bună credință ca să fărâmăm pietrele indiferenței față de limbă și grafie…”4. Un larg ecou
l-a avut și articolul lui I. Dumeniuc „Povara conștiinței deformate,” publicat în ziarul Făclia.
Profesorul atrăgea atenția publicului cititor asupra consecințelor politicii naționale vicioase
promovate de regimul sovietic, indicând „multiple domenii în care au fost călcate în picioare drepturile elementare ale națiunii și ale minorităților naționale”. Apreciind la justa valoaredeșteptarea spiritului de conștiință națională în perioada restructurării, el menționa și amploarea manifestărilor antinaționale, aducând drept exemplu articole antimoldovenești „găzduite
cu dragă inimă de presa rusofonă din republică”, grevele de la Tiraspol, Râbnița, Tighina – toateorientate contra limbii poporului băștinaș „sabatul șovin” organizat la Tiraspol după sesiunea
Sovietului Suprem al RSSM, așa-numitul „referendum” de la Râbnița și Tiraspol cu foi volantedifuzate pe calea aerului etc.
Toate acestea, dar și etichetările de naționalism și extremism erau, în viziunea autorului,consecințe ale mentalității imperiale și ale atitudinii șovine față de națiunile mici, „o încercare
de a zădărnici sau, cel puțin, de a amâna instaurarea în țară a unor relații interetnice cu adevărat echitabile”. În articolul sus-numit autorul argumenta cu multă pertinență legitimitatea
introducerii grafiei latine, prevenind că în viitorul apropiat puteau fi încercări de a abroga legile
Ibidem, p. 438-439.
Snegur M. Labirintul destinului. Memorii. Chișinău, Fundația „Draghiștea”, 2007, p. 747.
3
Ibidem, p.750.
4Făclia, 17 februarie, 1990.
1
2

261

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

privind limbile în RSSM și alfabetul latin1. Era o avertizare care trebuia să alerteze societatea
asupra producerii acestui pericol și să mobilizeze intelectualitatea pentru promovarea mai insistentă și consecventă a legislației lingvistice adoptate în august 1989.
I. Dumeniuc a fost fondatorul revistei „Limba română”, fiind numit prin hotărârea
Colegiului Ministerului Învățământului redactor-șef al noii publicații. În această calitate el aacordat o atenție deosebită rubricilor „Sociolingvistica”, „Opinii și atitudini”, în care s-a vorbit
deschis și fără ezitare despre starea limbii române în republică. După cum au remarcat colegiide redacție, una dintre preocupările științifice ale profesorului a fost demonstrarea unității
de neam a românilor de pretutindeni, demonstrarea originii veridice a neamului și a limbii
noastre, realizând acest obiectiv, în special, prin materialele „Unitatea națională: argumente
lingvistice”, „Obârșii” ș.a.2
Cu o deosebită atenție el a urmărit publicarea materialelor prin care se contribuia laînsușirea limbii române literare, emblematice în acest sens fiind rubricile „Gramatica și ortografia”, „Cum vorbim, cum scriem”, „Onomastica”, „Prodidactica” ș.a. Important a fost și faptul
că I. Dumeniuc a militat nu numai pentru recunoașterea unității dintre limba „moldovenească” și cea română, dar și pentru o literatură unică, pentru o reevaluare în raport cu contextul
marii literaturi românești a operelor scrise în republică în perioada regimului totalitar comunist3.
În evoluția științei lingvistice românești și a sistemului de pregătire a cadrelor didacticepentru instituțiile de învățământ, un rol deosebit l-a avut profesorul universitar, academicianul Nicolae Corlăteanu. Deși în anii regimului comunist, chiar și în perioada de ascensiune aMișcării de Renaștere Națională, el a evitat să scrie și să vorbească despre identitatea „limbii
moldovenești” și a limbii române, susținând și teza „bilingvismului armonios”, după proclamarea independenței Republicii Moldova, academicianul a desfășurat o energică activitate pentru
promovarea limbii literare române și pentru corectitudinea exprimării în limba română. Despre
aceasta, retrospectiv, apreciindu-și activitatea științifică și didactică, Nicolae Corlăteanu avea
să recunoască că, fiind constrâns de regimul sovietic, a vorbit şi a scris despre „limba moldovenească”, deşi avea în inimă „şi Ţara şi limba şi istora întregului neam românesc”. Sugestiv şiferm era îndemnul lui pentru generaţiile de specialişti, pentru foştii elevi şi studenţi pregătiţi încei peste şaptezeci de ani de muncă ştiinţifică şi pedagogică: „Le doresc învăţăceilor mei, cărora
m-am străduit să le menţin trează conştiinţa de neam şi care muncesc acum în aşezăminte ştiinţifice, de învăţământ, de cultură, în justiţie şi în instituţiile statului, să contribuie permanentla extinderea şi consolidarea adevărului că limba noastră literară, limba exemplară pe care ofolosim şi o vor folosi generaţiile viitoare, limba lucrărilor literare şi ştiinţifice, limba din documentele administrative etc. este, precum susţine şi Academia de Ştiinţe a Moldovei, una singură
şi se numeşte Limba Română, aceeaşi pentru toţi românii (moldoveni, munteni, ardeleni, bucovineni, transnistreni, cei din Banatul sârbesc, din Ungaria, Bulgaria, Ucraina, Rusia, SUA etc.).
Sunt la o vârstă înaintată şi mulţumesc Celui de Sus că mă are în pază şi că mă pot bucura delumina Lui.”El menţiona cu mândrie utilizarea limbii române de către reprezentanţii statului în structurile europene: „Sunt recunoscător destinului că am ajuns să fiu contemporanul ideii de integrare europeană a Republicii Moldova, ţară ai cărei reprezentanţi oficiali beneficiază, în cadrullucrărilor Consiliului Europei, ale altor foruri internaţionale, de traduceri nu în pretinsa (de art.
13 al Constituţiei) limbă „moldovenească”, ci în limba literară română, limbă aptă să exprime
în chip civilizat această opţiune strategică, creând premise optime de comunicare dintre diferite naţiuni şi culturi. Cred că în condiţiile actuale se impune, mai mult decât oricând în istoria
Basarabiei, concilierea (inclusiv a partidelor politice) în problema denumirii limbii. Istoria însăşi reclamă acest obiectiv”.
Făclia, 13 și 27 aprilie 1990.
Limba română, 1992, nr 4, p. 3.
3
Ibidem.
1
2

262

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Academicianul N. Corlăteanu îndemna, în special, forurile abilitate ale republicii, să decidă prin consens, modificarea art.13 al Constituţiei şi legiferarea denumirii corecte a limbii destat drept „limbă română”. Cu mesaj testamentar, el scria: „Cei din fruntea ţării sunt chemaţi să
repare greşelile trecutului, de aceea mă adresez lor: fiţi mai înţelepţi, renunţaţi la vechile precepte, oficializaţi adevărul, faceţi să dispară dintre noi, pentru totdeauna, „mărul discordiei”!
Numai astfel vom redobândi demnitatea de cetăţeni ai unui stat realmente liber, independentşi suveran. Ţineţi minte! – v-o spun în calitate de încercat drumeţ pe întortocheatele căi ale basarabenilor – limba română este numele corect şi adevărat al limbii noastre şi ea trebuie să ne
unească, să devină un izvor de bucurii pentru contemporani şi pentru cei ce vor veni după noi.
Eu cred, cred sincer în izbânda limbii române şi a neamului românesc! Dixi et salvavi animam
meam!”.
Totodată, el chema la intensificarea procesului de cultivare a limbii „pentru a face să pătrundă normele literare cât mai adânc în toate cercurile de vorbitori”, atribuind în acest proces
un rol deosebit mijloacelor mass-media, emisiunilor radiofonice, televizate, ziarelor, revisteloretc. Astfel, accentua savantul: „se va lărgi şi funcţionarea plenară a limbii române literare în
Republica Moldova”, faptul acesta contribuind la cultivarea sentimentului de mândrie a cetăţenilor republicii pentru apartenenţa la neamul din care au făcut parte „oameni de seamă, cunoscuţi în alte ţări din lume ca D. Cantemir, V. Alecsandri, M. Eminescu, I. Creangă, M. Sadoveanu,
L. Rebreanu, L. Blaga ș.a.”1. Incontestabil, publicaţiile lui N. Corlăteanu apărute după anul 1990,poziţia savantului în cadrul Academiei de Ştiinţe a Republicii Moldova, discursurile sale la întrunirile ştiinţifice şi în aulele universitare au constituit un suport temeinic pentru apărătorii şi promotorii limbii române, pentru promovarea corectitudinii în exprimare și în scriere.
După cum menţiona A. Ciobanu, ideile, gândurile, presupoziţiile academicianului erau „conjugate cu teza magistrală – unitatea lingvistică, istorică şi de neam a moldovenilor, muntenilor, ardelenilor, bucovinenilor, bănăţenilor etc., într-un cuvânt – a românilor de pretutindeni şidintotdeauna”2.
După adoptarea legislației lingvistice, de rând cu acțiunile pentru realizarea acesteia, la Universitatea de Stat s-au organizat manifestații solemne pe 31 august 1989. În aulele studențești erau ținute prelegeri privind semnificația statutului limbii de stat și a trecerii
la grafia latină. De asemenea, au fost organizate expoziții de carte, mese rotunde, conferințe.
Importante prin solemnitatea lor au fost adunările profesorilor și studenților din fața blocului central al USM la care erau ținute discursuri de reprezentanți ai administrației, ai corpului
profesoral, profesori invitați de la instituțiile de învățământ superior din România, de scriitori
și jurnaliști.
În anul 1990 la USM sărbătoarea ,,Limba Noastră” a fost organizată în ziua de 26 august, programul cuprinzând mai multe manifestări cu caracter național-cultural. Profesorii șioaspeții evenimentului au participat la inaugurarea în incinta bibliotecii a unei expoziții decarte românească. Apoi a urmat un miting în fața blocului central al Universității, moderat deprorectorul P. Chetruș. Pe frontispiciul terasei de la intrarea în clădire era scris fraza-motto a
poetului L. Damian ,,O limbă este un popor, E sufletul ce-l are”. După discursul de deschidere,rostit de prorector, au vorbit profesori, scriitori, oaspeți din România. Profesorul A. Ciobanu,în discursul său menționa consecințele nefaste ale politicii lingvistice promovate de regimul
sovietic, accentuând necesitatea respectării corectitudinii limbii materne – ,,așa-zisa limbă
moldovenească”, care, sublinia el, era identică cu limba vorbită dincolo de Prut. Totodată, profesorul atrăgea atenția participanților la miting asupra legilor privind limba de stat și revenirea
la grafia latină, adoptate la 31 august 1989. În încheiere, A. Ciobanu făcea un apel, îndemnândpe cei prezenți, să se înscrie în Societatea ,,Limba Noastră cea Română”, să se mobilizeze pentru
a neutraliza rezistența funcționarilor rusofoni, care se opuneau cerințelor de trecere la limba
română în instituțiile de stat și administrative.
1
2

Interviul cu acad. N. Corlăteanu realizat de Al. Bantoș, în Limba Română, 1995, nr. 1, p. 44-51.
Anatol Ciobanu - savant, pedagog şi cetăţean. În: Limba Română, 1995, nr. 3(21), p. 90.

263

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Semnificativă era participarea la miting a rectorului Universității din Timișoara, care avorbit despre importanța sărbătorii și despre comunitatea de soartă a românilor din Basarabia
și a celor de pe teritoriul Transilvaniei, anexat de maghiari în 1940. Un mesaj însuflețitor pentru
profesorii și studenții adunați a transmis prin versurile sale Leonida Lari, poetă, absolventă afacultății de Litere de la universitate. Evenimentul a culminat cu încingerea unei hore, la care au
participat toți cei prezenți și ansamblul de dansuri populare al Casei de Cultură a Universității,horă care simboliza unitatea de spirit, de idei, de sentimente.
În următorul an, 1991, sărbătoarea „Limba Noastră” la USM s-a desfășurat în ziua de
31 august, în contextul proclamării independenței Republicii Moldova, acest eveniment dându-i manifestării o semnificație deosebită. La deschiderea mitingului din fața blocului central
al Universității, rectorul B. Melnic i-a felicitat pe cei prezenți, încheind cu sloganul: ,,Trăiască
Republica independentă!”. Solemnitatea și relevanța evenimentului a fost marcată prin intonarea imnului de stat ,,Deșteaptă-te, române”, adoptat de către Parlamentul republicii. A urmat
discursul absolventului Universității, scriitorului, deputatului parlamentar, I. Vatamanu, care,menționând importanța victoriei obținute odată cu proclamarea independenței Republicii
Moldova, a subliniat necesitatea unei munci asidue pentru implementarea legislației lingvistice în vigoare, menționând: ,,Universitatea ar trebuie să fie în fruntea mișcării de renaștere
națională „.
Profesorii Universității au participat la activitatea diverselor asociații și societăți, promovând astfel obiectivele Mișcării de renaștere națională. La începutul anilor ‘90, după proclamarea independenței, un rol mobilizator pentru corpul didactic, în special din învățământul
preuniversitar, l-a avut Liga Pedagogilor din Republica Moldova. După alegerea în fruntea comitetului de conducere a profesorului universitar de la facultatea de Biologie a USM, P. Tarhon,
Liga a militat atât pentru revendicările profesionale ale profesorilor, cât și pentru acțiuni hotărâte în scopul realizării legislației lingvistice adoptate în august 1989. Astfel, în martie 1993,
la Congresul al II-lea conducerea Ligii a pus în discuție situația creată în urma acțiunilor promovate de grupările parlamentare antinaționale. După raportul președintelui Ligii P. Tarhon
și dezbaterile ce au urmat, cei peste 425 de delegați la congres, în prezența unor deputați ai
Parlamentului Republicii, au adoptat o rezoluție în care se constata agravarea situației socialpolitice ,,ca rezultat al forțelor reacționare pro-imperiale și cripto-comuniste, ce au purces larevizuirea și lichidarea cuceririlor democratice ale Mișcării de renaștere și eliberare națională”.
Era supus criticii modul distorsionat de aplicare a legii despre statutul limbii române și se constata ,,ineficiența structurilor puterii executive”, care neglijau interesele vitale ale populației
românești din Basarabia. În acest sens era menționată circulara din 16 februarie 1993 prin careli se cerea ministerelor, departamentelor, organelor centrale ale puterii locale ca proiectele dehotărâri, dispoziții și legi să fie prezentate Guvernului în limba de stat și în limba rusă.
Congresul Ligii considera necesar:- să se revină asupra legilor Republicii Moldova privind limba de stat și funcționarea limbilor pe teritoriul republicii, legiferându-se glotonimul ,,limba română” și reconfirmarea acestui adevăr odată cu adoptarea noii Constituții a Republicii Moldova;- să fie anulată circulara din 16 februarie, care cerea scrierea actelor guvernamentale în
limba română și în limba rusă;- să fie calificate drept acte de instigare la vrajbă socială, de stimulare și perpetuare aefectelor și consecințelor ocupației sovietice tentativele ,,de a legifera, odată cu adoptarea noii
Constituții, noțiunile false de ,,popor moldovenesc” și ,,limbă moldovenească”, inventate și speculate de regimul stalinist în scopul legiferării actului banditesc de dezmembrare a neamului
nostru”1.
Această hotărâre adoptată cu participarea reprezentanților corpului profesoral al
Universității de Stat era în unison cu cerințele pe care le formulau cercurile culturale, filologii,
scriitorii în primii ani după decretarea limbii de stat și revenirea la grafia latină.
1

Țara, 1993, 11 mai.

264

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAO acțiune antinațională de proporții a fost întreprinsă de guvernarea agrariană prin organizarea congresului „Casa noastră” din 5 februarie 1994, prin care se urmărea promovarea,,moldovenismului”, negarea valorilor spirituale şi istorice româneşti. Drept răspuns la discursul ținut de preşedintele Republicii Moldova Mircea Snegur la acest congres, istoricii de la diverse instituţii de cercetări ştiinţifice şi de învăţământ au dat publicităţii o ,,scrisoare deschisă”
intitulată ,,Pericolul aservirii politice a veşnicelor adevăruri”. Printre semnatari erau şi istoricii
de la Universitate, care au contribuit la alcătuirea textului scrisorii. Pentru a releva pondereași gradul de argumentare științifică a dezideratelor acestui apel, prezentăm în continuare lista integrală a semnatarilor: M. Adauge, istoric, redactor superior la editura „Universitas”; V.
Banaru, lector la catedra „Arheologe şi Istoria Antică” a Universității de Stat din Moldova; T.
Bantoş, lector la Universitatea de Stat din Moldova; I. Borziac, doctor în istorie, cercetător ştiinţific principal la Institutul de Arheologie şi Istorie Veche al A.Ş. a R.M; M. Cernenco, doctor în
istorie, şef de catedră, Universitatea Liberă Internaţională din Moldova; S. Ciubotaru, istoric,
consilier, Ministerul Culturii al R.M.; P. Cocârlă, doctor în istorie, conferenţiar la catedra „Istoria
medie şi modernă” a Universităţii de Stat din Moldova; I. Conţescu, redactor-sef adjunct larevista „Cugetul”; I. Eremia, doctor în istorie, conferențiar-interimar la catedra „Istoria românilor” a Universităţii de Stat din Moldova; Gh. Gonţa, doctor în istorie, conferenţiar universitar,şeful catedrei „Istoria românilor” a Universității Pedagogice de Stat „Ion Creangă”; A. Groza,
doctor în istorie, colaborator la Academia de Poliție „Ştefan cel Mare”; I. Hâncu, doctor în istorie, şeful laboratorului „ Tracologic” al Universităţii de Stat din Moldova, V. Matei, istoric, directorul editurii „Hyperion”; N. Moldovanu, doctor în istorie, conferenţiar universitar, InstitutulNaţional de Instruire Continuă; L. Moldovanu, doctor în istorie, conferenţiar la catedra „Istoria
românilor” a Universităţii de Stat din Moldova; A. Moraru, doctor habilitat în istorie, profesor
universitar, Institutul Naţional de Instruire Continuă; V. Mutruc, cercetător ştiinţific inferior la
Institutul de Istorie al A.S. a R.M.; I. Negrei, istoric, redactor-şef la revista „Cugetul”; I. Niculiță,doctor habilitat, profesor universitar la Universitatea de Stat din Moldovă; Gh. Nicolaev, doctor în istorie, secretar ştiințific al Institutului de Istorie al A.Ş. a R.M; I. Ojog, lector la catedra„Istoria medie şi modernă” a Universității de Stat din Moldova; Gh. Palade, doctor în istorie,
conferenţiar la catedra „Istoria românilor” a Universităţii de Stat din Moldova; P. Parasca, doctor în istorie, conferenţiar universitar, şeful catedrei „Istoria romanilor” a Universităţii de Statdin Moldova; A. Petrencu, doctor în istorie, conferenţiar universitar la Universitatea de Stat din
Moldova; V. Pleșca, lector-asistent, catedra „Arheologie și istorie antică” a Universității de Statdin Moldova; C. Popovici, doctorand la catedra „Istoria românilor” a Universităţii de Stat din
Moldova V. Popovschi, cercetător ştiinţific la Institutul de Istorie al A.Ş. a R.M.; Gh. Postica, doctor în istorie, conferenţiar universitar, director-adjunct al Institutului de Arheologie şi Istorie
Veche al A.Ş. a R.M.; Al. Roman, doctor habilitat în istorie, conferenţiar la catedra „Istoria românilor” a Universităţii de Stat din Moldova; E. Sava, doctor în istorie, Institutul de Arheologieşi Istorie Veche al A.Ş. a R.M., şeful secţiei „Cultură materială la Muzeul de Arheologie”; I.
Semeniuc, lector-asistent la catedra „Istoria Romanilor” a Universității de Stat din Moldova; V.
Sorochin, doctor in istorie, cercetător ştiinţific superior al Institutului de Arheologie şi Istorie
Veche al A.Ş. a R.M.; I. Şarov, aspirant la catedra de „Istorie contemporană” a Universității deStat din Moldova; I. Șișcanu, doctor în istorie, conferenţiar universitar, şeful Secţiei „Istoria
contemporană a românilor” a Institutului de Istorie al A.Ş. a R.M.; V. Tomuleț. doctor în istorie, conferenţiar la catedra „Istoria medie şi modernă” a Universității de Stat din Moldova; I.
Ţurcanu, doctor în istorie, conferenţiar universitar, redactor-șef al revistelor „Patrimoniu” şi„Revista de istorie a Moldovei”, directorul editurii „Universitas”; I. Varta, doctor în istorie, colaborator ştiinţific superior la Institutul de Istorie al A.Ş. a R.M.; V. Văratic, doctor în istorie, şeful
secţiei „Istoria modernă a românilor” la Institutul de Istorie al A.Ş a R.M.; A. Agachi, doctor în
istorie, colaborator ştiinţific coordonator la Institutul de Istorie al A.Ş. a R.M.; E. Istrati, doctor
în istorie, colaborator ştiinţific superior la Institutul de Istorie al A.S. a R.M.; I. Chirtoagă, doctor în ştiinţe istorice, colaborator ştiinţific, coordonator la Institutul de Istorie al A.Ş. a R.M.; A.
Găină, doctor în ştiinţe fizico-matematice, colaborator ştiinţific superior la Institutul de Istorie
265

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

al A.Ş. a R.M.;. V. Mischevca, colaborator ştiinţific la Institutul de Istorie al A.Ş. a R.M.; V. Tcaci,
colaborator ştiinţific la Institutul de Istorie al A.Ş. a R.M.; I. Buga, doctor-habilitat în istorie,
profesor universitar; A. Eşanu, doctor-habilitat în istorie, membru corespondent al A.Ş. a R.M.,
directorul Institutului de Istorie al A.Ş. a R.M.; Gh. Negru, cercetător ştiinţific la Institutul deIstorie al A.Ş. a R.M.; N. Tudoreanu, doctor-habilitat în istorie, profesor universitar, seful catedrei „Istorie antică și medievală” a Universităţii Pedagogice de Stat „Ion Creangă”.
În preambulul adresării era formulată motivaţia acestei acţiuni: ,,Ne-a mirat insistenţa
cu care aţi folosit nişte date cu caracter istoric, dar ne-a dezgustat scopul pentru care acestea
au fost folosite, şi, mai ales, maniera incorectă, sfidătoare de bun simţ şi de elementară cultură
istorică, în care au fost manipulate”.
În primul compartiment al scrisorii era evidenţiat scopul şi sensul discursului preşedintelui M. Snegur, titlul fiind ,,Argumente bicisnice şi false”. Astfel, istoricii accentuau falsitatea
tezelor expuse în discursul președintelui, în special a „argumentelor” cu privire la etnogeneza„poporului moldovenesc” și la existența a două popoare – moldoveni și români – și a două limbi
diferite – moldovenească și română.
În scrisoare se menționa: „Preocuparea de căpetenie a cuvântării dvs. a fost să dovediţi
aceea ce sute de ani la rând s-au străduit zadarnic s-o realizeze mulţi alţii, chiar dacă, spre deosebire de dvs., aceştia au manipulat, de regulă, cu îndemânare de profesionişti, o informaţie
istorică, pe care statutul nostru de specialişti în domeniul istoriei nu ne permite s-o comparăm
cu cele câteva ,,argumente” bicisnice şi false, ce se conţin în cuvântare, culese în grabă şi fărăpricepere de cine ştie ce sfetnic pripăşit în umbra preşedinţiei. Istoria o arată cât se poate declar că toţi aceştia au fost fie străini, fie cu simbrie de la străini. Numărul lor, din nefericire, n-afost mic. Odată cu avântul mişcării naţionale de la sfârşitul anilor `80, numărul acesta s-a redus
brusc. Dar iată că, graţie, Dumnezeu ştie căror metamorfoze politice, aceste lugubre vedenii ale
trecutului, acest blestem al neamului este readus printre noi chiar de acela care are datoria să
le stea în cale cu tot ce-i stă în putinţă, chiar cu preţul propriei sale vieţi.” Semnatarii accentuau obiectivele discursului rostit la Congres de președinte: „Ceea ce Vă căzniţi dvs. să dovediţi
populaţiei republicii, chinuite de cu totul alte necazuri decât acelea ale dvs., e că românii dedincoace de Prut nu sunt de fapt români, că noi am fi doar moldoveni”.
În continuare la cele menționate, autorii „scrisorii deschise” se refereau la caracterul discursului lui M. Snegur, apreciind că „moldovenismul” promovat de el era antiştiinţific, antinaţional, antiistoric şi, în esența sa, românofob. Se arăta că și în trecut se manifestaseră tendințe dea promova această teză: „Această boală s-a mai cunoscut pe la noi, despre ea a vorbit foarte instructiv ilustrul nostru înaintaş de breaslă Radu Rosseti, care o numea ,,moldoveniță”. Maladiaînsă a dispărut, la vremea sa, repede şi irevocabil, aşa cum orice organism sănătos se eliberează
de tot ce dăunează evoluţiei sale normale. De ea nu este imposibil a scăpa, deoarece i se cunoaşte perfect diagnosticul: ignoranţa, lipsa desăvârşită a sentimentului naţional şi frica puzderiei
de burtăverde din locurile cu câştig uşor şi nemuncit din sistemul agroindustrial şi din cabinetele guvernământului de a-şi pierde aceste locuri. Când cunoaştem această realitate, ne maipoate oare mira dementa agresivitate antinaţională a agrarienilor?”
Semnatarii prezentau explicit argumente privind etnogeneza şi unitatea poporului român şi, apoi, ,,pentru acel ce vrea să înveţe istoria românilor, deci şi a moldovenilor”, explicau
condiţiile istorice în care au apărut şi au evoluat statele româneşti. În acelaşi context era argumentată afirmaţia:,,Numele de ,,moldoveni” desemnează nu un popor anume, ci doar o parte aneamului românesc”. Acest nume, se menţiona în text, ,,vine de la toponimul Moldova şi este,prin urmare, de esenţă geografică, nu de natură etnică, tot aşa cum sunt numele românilor aşezaţi în alte părţi ale teritoriului naţional. Altfel spus, fiind moldoveni după regiunea unde ne-amnăscut, noi suntem în acelaşi timp români, ca parte integrantă a poporului roman, indiferent că
ne place aceasta sau nu”.
Importantă era acea parte a scrisorii în care se argumenta legitimitatea votării de către
Sfatul Ţării a Unirii Basarabiei cu România la 27 martie 1918. Cu privire la voinţa înaintaşilor
care au votat Unirea era evidenţiată semnificaţia tăgăduirii acesteia de către ideologii agrari266

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

eni. ,,Punerea sub semnul întrebării a conştiinţei româneşti a acestor premergători de seamă ainoştri loveşte dintr-o dată dublu în interesul nostru naţional. Odată, orientând spre anul 1812şi încercând să legitimeze cotropirea atunci de către ţarism a ţinutului, şi, în acelaşi timp, spre
anul 1940, anulând necesitatea lichidării consecinţelor pactului Ribbentrop-Molotov, de vreme
ce Basarabia nu este pământ românesc”1.
Politica orientată spre realizarea legislației lingvistice din 1989 era atent urmărită decătre reprezentanții diplomatici ai Federației Ruse la Chișinău. Ambasada Federaţiei Ruse adifuzat o declaraţie a MAE de la Moscova în care era exprimată nemulţumirea faţă de preconizata atestare a cadrelor de conducere din republică privind cunoaşterea limbii de stat2. În acest
context, un grup de oameni de ştiinţă de la Universitatea de Stat din Moldova, de la Institutul
de Lingvistică al Academiei de Ştiinţe a Republicii Moldova, de la catedra de Limbă Latină şi
Terminologie Medicală a Universităţii de Medicină „Nicolae Testimiţeanu” din Chişinău au dat
publicităţii un mesaj de răspuns, argumentând legitimitatea şi corectitudinea politicii promovate de conducerea republicii în vederea realizării legislaţiei lingvistice adoptate în august
1989. În rândurile celor 76 de semnatari erau profesorii de la facultăţile Universităţii, Anatolie
Ciobanu, Vitalie Marin, Ion Dumeniuc, Grigore Cincilei, Victor Banaru, Gheorghe Rusnac, Ion
Melniciuc, acei care au fost în primele rânduri ale luptătorilor pentru limba de stat şi grafia
latină. Se prezentau date şi statistici convingătoare, care demonstrau că după 1989 „conducătorilor rusofoni li s-au creat condiţii reale pentru însuşirea limbii române”. Se menţiona că
numai în oraşul Chişinău funcţionau 36 de şcoli medii ruse şi 11 mixte – româno-ruse; 2 şcoli
evreieşti, un gimnaziu ucrainean. În același sens era prezentat şi tabloul pentru oraşele Bălţi
şi Râbniţa, unde funcţionau respectiv 14 şi 11 şcoli ruse. Autorii scrisorii menţionau şi grija pe
care o manifesta statul faţă de celelalte limbi vorbite pe teritoriul republicii. Astfel semnatarii
respingeau cu argumente teza vehiculată în documentul ambasadei despre „reducerea grupelor şi claselor cu predarea în limba rusă”.
Cu privire la necesitatea respectării „standardelor internaţionale din domeniul drepturilor omului,” la care făcea referință MAE al Federaţiei Ruse, autorii mesajului menţionau că
tocmai aceste „standarde” erau încălcate în cazul românilor moldoveni din Transnistria, „precum şi a celor peste jumătate de milion de români din Rusia”. Se afirma, totodată, că „cetăţenii
rusofoni care trăiesc în Republica Moldova de zeci de ani nu sunt stingheriţi şi persecutaţi denimeni, nu le sunt lezate drepturile”.
Propunerea de a anula atestarea cadrelor, opinau semnatarii scrisorii, nu era altceva
decât o presiune asupra statului suveran Republica Moldova. Se amintea Ambasadei Ruse că
românii moldoveni alcătuiau circa 65 la sută din populaţia Republicii Moldova, afirmându-secă minorităţile naţionale nu aveau dreptul să opună rezistenţă politicii statului privind promovarea limbii române. În scrisoare era subliniat faptul că, în comparaţie cu limba maternă
a băştinaşilor, care se mai afla „în rol de cenuşăreasă”, limba rusă nu avea nevoie de protejare,deoarece ea continua „a sta în capul mesei” și funcționa în toate sferele economiei și culturii
din republică. În partea finală a mesajului, semnatarii lui concluzionau, cu sens de apel către
autorități și, mai ales, către minoritățile naționale, că unica premisă pentru afirmarea relațiilor
de prietenie și înțelegere în republică era cunoașterea limbii de stat, stima față de poporul în
mijlocul căruia trăia populația rusofonă, stima față de istoria, cultura și datinile acestui popor3. Venirea la putere a agrarienilor, a comuniştilor şi a interfrontiştilor în rezultatul alegerilor
din 27 februarie 1994 a înclinat raportul de forţe în favoarea adversarilor renaşterii naţionale,care au întreprins acţiuni orientate să diminueze valorile româneşti, limba română şi predarea istoriei românilor în instituţiile de învăţământ preuniversitar. Ei au creat condiţii pentru
repunerea în funcţiune a limbii ruse, au atacat concepţia de „popor român” şi „limbă română”,
au purces la revizuirea concepţiei de predare a istoriei neamului, de organizare a învăţămânŢara, 05.03.1994.
Moldova Suverană din 1994, 26 martie.
3
Țara, 5.04.94.
1
2

267

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

tului naţional. Persoanele nedorite au fost excluse din diverse instituţii de stat, de la Radioul şi
Televiziunea Naţională. A fost lichidat Departamentul de Stat al Limbilor, a fost dezorganizat,
practic anulat, sistemul de atestare a cadrelor de conducere privind cunoaşterea limbii de stat.
Intelectualitatea ştiinţifică şi de creaţie care a luptat pentru limba de stat şi grafia latină, pentru
cultura naţională a fost marginalizată.
A fost neglijată opinia Academiei de Ştiinţe privind existenţa în republică a unei singure
limbi literare – limba română. N-a fost luat în seamă Apelul Congresului al V-lea al Filologilor
Români din 6-9 iunie 1989 adresat Parlamentului la sugestia ilustrului filolog cu renume mondial Eugen Coşeriu, Apel în care Parlamentul era rugat să ţină cont de adevărul ştiinţific referitor
la denumirea limbii de stat, „pentru a se pune capăt unui capitol ruşinos al ideologiei şi practicii
din fostul regim totalitar”. Guvernul a anulat prevederea ordinului Ministerului Învăţământului
264 din 21 august 1993 prin care conducătorii instituţiilor de învăţământ de toate gradele erau
obligaţi să asigure toate condiţiile pentru ca, începând cu 1 septembrie 1994, să treacă la predarea disciplinelor de profil la toate specialităţile în limba română1.
Dar şi în noile condiţii, nefavorabile forţelor naţionale, s-au depus eforturi pentru promovarea valorilor româneşti. Profesorii din fruntea Asociaţiei Istoricilor au opus rezistenţă
tentativelor de introducere în învăţământ a cursului de istorie integrată şi de excludere în acest
mod a Istoriei românilor.
Societatea „Limba noastră cea română,” din care făceau parte profesorii de la facultăţile
Universităţii, mai ales filologii, au cerut revizuirea Constituţiei. Şi în noile condiţii politice revista „Limba română” a inserat în paginile sale numeroase articole ale filologilor universitari,contribuind la promovarea valorilor culturale românești și la menținerea predării în școli acursului de limbă română.
Alarmaţi de acţiunile represive întreprinse de organele de conducere agrariene asupra cadrelor didactice antrenate în activitatea de predare a istoriei naţionale, a limbii şi literaturii române în învăţământul de toate gradele, un grup de iniţiativă, alcătuit din profesorii
Facultăţii de Istorie Gheorghe Palade, Pavel Parasca şi ai Facultăţii de Filologie - Timofei Melnic,
Ion Melinciuc, Tamara Cristei ș.a. au organizat în ziua de 20 ianuarie 1995 în incinta Casei deCultură a Universităţii o largă întrunire, cei peste 400 de participanţi reprezentând 32 de instituţii de învăţământ, de ştiinţă şi cultură din republică. Scopul principal era de a elabora în comun o tactică şi o strategie de apărare a drepturilor fundamentale: dreptul la profesie, dreptul
la propriile convingeri şi libera lor exprimare, dreptul de a fi mesager al adevărului istoric înfaţa tinerei generaţii, drepturile copiilor şi tineretului de a avea acces la adevărurile ştiinţifice
etc. Membrii prezidiului, profesorii Anatol Ciobanu şi Gheorghe Palade au îndemnat vorbitorii
să-şi expună opiniile faţă de situaţia creată în domeniul vieţii culturale şi, mai ales, în sistemul
de învăţământ, accentuând aspectele antinaţionale ale politicii duse de guvernarea agrariană.
În acest context au ţinut discursuri profesorii P. Parasca, Gr. Cincilei, T. Melnic, V. Gajos, cercetătorul ştiinţific V. Pâslaru, scriitorul I. Ciocanu, învăţătorii G. Caliniuc, A. Omelianov ş.a.
A fost adoptată o Declaraţie de protest adresată conducerii Republicii şi s-a creat un comitet republican de apărare a drepturilor fundamentale ale omului în condiţiile în care partidul
agrarian, aflat la putere, îşi impunea pe toate căile ideologia sa, sfidând principiile democraticeşi cuceririle mişcării de renaştere naţională din anii 1989-19912.
În Declaraţia adoptată se constata, în primul rând, că introducerea glotonimului de „limbă
moldovenească” drept denumire a limbii oficiale a statului în unităţile de învăţământ, culturăşi ştiinţă de toate gradele prin aplicarea forţei, prin intimidare şi izolaţionism cultural – acţiuni
declanşate după 27 august 1994 de către organele puterii de stat împotriva cadrelor didacticeşi a oamenilor de ştiinţă, a filologilor şi istoricilor era considerată nedemocratică, contradictorie Constituţiei şi actelor internaţionale referitoare la drepturile omului. Se mai menţiona
și contradicţia dintre realităţile din sistemul de învăţământ, unde se înrădăcinaseră termenii
12Mătcaș N. Scrisoare de dincolo de moarte. Limba Română, 1995, p. 20-21.
Limba Română, 1995, nr. 2, p. 4.

268

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA,,limba română”, ,,literatură română”, ,,istoria românilor,” şi articolul 13 din Constituţie susținut
de factorii de decizie ai puterii. În această ordine de idei, se accentua că excluderea acestor termeni din uzul curent, didactic, ştiinţific şi oficial, se egala cu renunţarea la libertate în educaţie,instruire, ştiinţă, cultură şi comunicare şi prilejuia „condamnarea românilor moldoveni la subdezvoltare intelectuală şi spirituală prin limitarea contextului cultural impus de o terminologie
inadecvată....”1.
Prin Declaraţia adoptată participanţii la întrunire îşi exprimau protestul energic și categoric împotriva politicii educaţionale şi profesionale prejudicioase şi cereau:
1. Oprirea imediată a acţiunilor discriminatorii faţă de elevi, studenţi, cadre didacticedin şcoli şi universităţi, față de savanţi filologi, istorici, pedagogi a căror onestitate şi ale căror
convingeri ştiinţifice nu le permit să promoveze în procesul de învăţământ neadevărul ştiinţific
legiferat de Articolul 13(1) al Constituției.
2. Instituirea unui moratoriu cu privire la utilizarea glotonimului „limba moldovenească”
pentru întreg Articolul 13(1), nu numai pentru partea a doua a acestuia, acordându-li-se astfel
românilor moldoveni aceleaşi drepturi constituţionale ca şi cetăţenilor alolingvi, pentru care
atestarea privind cunoaşterea limbii oficiale a statului a fost amânată.
3. Menţinerea în şcoli şi universităţi, în toate instituţiile şi domeniile publice, în titlurile
de programe, manuale, în denumirile disciplinelor şi cursurilor, ale catedrelor şcolare şi universitare, în temele de cercetare ştiinţifică, la olimpiade, concursuri etc. a glotonimului „limba
română”, recunoscut de toţi specialiştii noştri de prestigiu şi de forurile lingvistice mondiale
drept unica denominaţie ştiinţifică a limbii române literare, a termenilor „limba română” şi„istoria românilor”.
4. Asigurarea dreptului cadrelor didactice de a-şi alege manuale pentru predarea cursurilor şcolare şi universitare, indiferent dacă acestea sunt editate la Chişinău sau peste hotare; scoaterea interdicţiei de editare şi reeditare a manualelor elaborate de specialişti din Moldova.
5. Luarea de măsuri urgente pentru stoparea campaniei de dezinformare a populaţiei
privitor la limbă, istorie, cultură şi conştiinţă naţională; a campaniei de defăimare a oamenilor
de cultură şi ştiinţă care promovează un alt punct de vedere decât cel oficial; stabilirea unor
competiţii sănătoase şi democratice de idei prin acordarea posibilităţilor egale de a-şi expune
punctul de vedere la audiovizualul de stat tuturor oamenilor de ştiinţă şi cultură.
„Nesatisfacerea revendicărilor expuse mai sus ne va acorda în mod automat dreptul dea declanşa alte măsuri de protecţie socioculturală, inclusiv greva generală a cadrelor didacticedin şcoli şi universităţi.
Apelăm către forţele democratice ale societăţii să ne sprijine prin acţiuni legale şi masive
în vederea reinstaurării în drepturile sale a adevărului ştiinţific şi a libertăţii în educaţie.”2
În scopul internaționalizării problemelor cu care se confrunta învățământul și
instituțiile culturale din RM în condițiile guvernării agrariene, participanții la întrunirea din
20 ianuarie 1995 au adresat organismelor internaționale – Adunării Generale a Consiliului
Europei, Comisiei Europene pentru Drepturile Omului ș.a., un Apel, solicitând sprijin în procesul democratizării societății și afirmării dreptului populației românești la identitate și limbă națională. Apelul semnat de profesorul T. Melnic și Ion Vicol a fost transmis de deputatul V.
Nedelciuc și Congresului American, acesta subliniind contextul adoptării lui, în cadrul întrunirii internaționale „Nation Breakfast Prager”. Deputatul a menționat voința opoziției din RM
de integrare în Uniunea Europeană și pericolul pentru parcursul democratic al RM în cazul
apropierii de Rusia. Totodată, el a insistat asupra faptului că reprezentanții corpului didactic
preuniversitar, profesorii, oamenii de artă din Moldova erau persecutați doar pentru că își
declarau identitatea, limba și cultura română. În această ordine de idei, V. Nedelciuc a pledat
pentru mediatizarea în Vest a Apelului cadrelor didactice din Moldova și pentru susținerea
cauzei lor.
1
2

Ibidem, p. 5-8.
Ibidem.

269

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

La problemele cu care se confrunta Republica Moldova în procesul democratizării
societății, inclusiv la aspectele privind limba de stat, alfabetul latin și identitatea românească s-a
referit și deputatul Martin R. Hoke în discursul său din Camera Reprezentanților a Congresului
American, rostit în ședința din 12 mai 19951.
În apel, participanții la adunare își exprimau adeziunea la eforturile pentru obținereade către Republica Moldova a statutului de membru al Consiliului Europei, deoarece acest
organism internațional putea oferi garanții suplimentare „ireversibilității schimbărilor
democratice survenite în societatea noastră în ultimii ani”. Se atenționa despre politica de manipulare a regimului totalitar și consecințele acesteia asupra vieții spirituale a
populației românești din Republica Moldova, precizându-se că termenul „limbă moldovenească” fusese inventat de Stalin „cu scopul de a crea un „Zid berlinez” între aceasta șilimba și cultura română”. Acesta, se accentua în Apel, „s-a dovedit a fi cel mai puternic
instrument de dezrădăcinare a identității etnice a populației românești din Basarabia șide privare a ei de valorile culturale proprii”. Semnatarii documentului explicau cercurilor
occidentale semnificația Marii Adunări Naționale din 31 August 1989 și argumentarea decătre Academia de Științe a tezei privind denumirea corectă a limbii vorbite de populația
autohtonă a Republicii Moldova: „există doar o singură limbă literară est-romanică – română, moldoveneasca fiind doar un subdialect…”. În raport cu satisfacția pe care o aveau
românii de la Est de Prut în momentul decretării limbii de stat și a trecerii la grafia latină în august 1989, era menționată „frustrarea legată de reintroducerea falsului termende „limbă moldovenească,” pe care partidul agrarian majoritar reușiseră să-l introducă în
Constituție”. Implementarea acestui neadevăr avea consecințe grave, aceasta însemnând„o nouă izolare spirituală, dar și o viitoare distanțare de la idealurile integrării europene”.
Totodată, se menționa despre presiunea exercitată de guvern împotriva cadrelor didacticedin învățământ în cazul utilizării glotonimului „limbă română” și umilința lor în urma impunerii de a perpetua „vechile minciuni propagandistice”.
La finele Apelului reprezentanții corpului didactic, ai instituțiilor științifice și culturaleîși exprimau protestul, calificând acțiunile guvernului agrarian drept încălcare a drepturilor
omului și a dreptului profesional, a dreptului la educația tinerei generații în limba maternă înbaza adevărului științific. Era exprimat și protestul împotriva impedimentelor impuse profesorilor și cercetătorilor de a participa la emisiunile radio și televizate.
Semnatarii documentului făceau apel la Consiliul Europei „pentru suport în speranța că
nu vor ignora aceste cazuri de încălcare a libertății profesionale și a demnității umane”. Implicit,
Apelul, fiind transmis congresmenilor americani, era adresat și forului legislativ superior al
SUA, de asemenea în speranța de a obține susținere în parcursul nostru pentru edificarea unuisistem educațional democratic.
Drept urmare a declarației rectorului USM în fața Consiliului profesoral al Facultății deIstorie privind punerea în aplicare a ordinului ministerial ce prevedea excluderea cursurilor de Istorie a Românilor, Limba și Literatura română și înlocuirea lor cu disciplinele Istoria
Moldovei, Limba și Literatura moldovenească, urmând apoi și redenumirea respectivă a catedrelor care aveau în competența lor predarea acestor cursuri, profesorii și studenții au inițiat
acțiuni de protest în Piața Marii Adunări Naționale. Odată cu extinderea acestora prin aderarea la mișcarea corpului profesoral didactic din celelalte instituții de învățământ superior, acolectivelor din liceele și colegiile din Chișinău, la 17 martie a fost declarată greva generală.
Drept argumentare se menționa impunerea de către conducerea agrariană a unor neadevăruri
științifice și istorice, condițiile economice și sociale dezastruoase în care activau colectivele
instituțiilor de învățământ, lipsa unor acțiuni de sprijinire a drepturilor acestora din partea
administrației și a sindicatelor2.
Din comitetul de grevă abilitat să negocieze revendicările cu administrația făceau par1

2

Congressional Record – Extension of Remarks, 12 mai, 1995, p. 1026-1027.
Limba Română, 1995, nr. 3(21), p. 6.

270

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

te profesori și studenți de la USM (A. Petrencu – președinte, Gh. Palade – vicepreședinte, I.
Melniciuc, Oleg Cernei, Mihai Godea ș.a.).
Revendicările greviștilor, formulate în numeroasele discursuri rostite la mitingurile zilnice din Piața Marii Adunări Naționale, au fost discutate și aprobate la ședința Comitetului degrevă din 21 martie 1995, fiind apoi revăzute și modificate la 27 martie în urma eșuării negocierilor cu Comisia guvernamentală, creată în acest scop. Pe prim-plan erau cerințele ce țineau
de predarea istoriei, de limba de stat, de procesul de instruire, de administrarea instituțiilor deînvățământ superior, de pregătirea cadrelor didactice. Astfel, revendicarea principală se referea
la modificarea Constituției: ,,În numele părinților, buneilor, copiilor, fraților și surorilor noastre,în numele sutelor de mii de țărani, muncitori, intelectuali din întreaga republică care s-au solidarizat cu revendicările noastre și continuă să adere la Greva Generală, cerem:
1. Pentru a asigura stabilitatea socială și continuitatea instruirii tinerei generații în spiritul adevărului științific și istoric, indiferent de conjunctura politică, pentru a exclude pe viitor
impunerea ideologiei forțelor politice guvernatoare în sistemul de învățământ, Președintele
Republicii Moldova să inițieze revizuirea Constituției, iar Parlamentul să adopte până la 31
martie 1995 următorul proiect de lege:
Proiect
Legea cu privire la modificarea unor articole din Constituția Republicii Moldova
În textul Constituției Republicii Moldova se introduc următoarele modificări:
Articolul 1. Preambulul se omite.
Articolul 2. Articolul 13 se expune în următoarea redacție:,,Articolul 13. Limba oficială
(1) În Republica Moldova limba oficială este limba română.
(2) Modul de funcționare a limbii vorbite pe teritoriul Republicii Moldova se stabilește
prin lege organică.”Mai multe revendicări țineau de lichidarea integrală a restanțelor la salarii, pensii, burse
și indemnizații, de indexarea veniturilor bănești ale populației, de impozitele asupra imobiluluisocial ș.a. Greviștii mai cereau acordarea autonomiei instituțiilor de învățământ superior, în
special, anularea Hotărârii Guvernului privind alegerea rectorului și renunțarea la presiuni și
intimidări față de cadrele didactice, studenți și elevi.
În cadrul grevei participanții la mișcare au recurs la cele mai diverse acțiuni; organizarea
manifestațiilor în Piața Marii Adunări Naționale, marșuri de protest pe bulevardele Chișinăului,pichetări ale instituțiilor centrale ale statului, ale sediilor mass-media, blocări ale unor artere de circulație din capitală. Zilnic aveau loc mitinguri la care luau cuvânt profesori, studenți,reprezentanți ai uniunilor de creație, delegați din satele și orașele republicii. Pe parcursul grevei
comitetul de conducere a întreprins acțiuni pentru internaționalizarea problemelor cu care se
confrunta societatea din Republica Moldova, mai ales a celor din domeniul învățământului. La
29 martie 1995 participanții la Greva generală au adoptat un apel adresat Consiliului Europei,
Federației internaționale ,,Helsinki” pentru drepturile omului, altor organisme internaționale.
În acest document se menționa: ,,În instituțiile de învățământ de toate gradele este impusă ideologia forțelor politice guvernatoare, contrară adevărului științific și istoric. Astfel, sunt anulate cursurile de Istorie a Românilor, de Limba și Literatura Română și înlocuirea cu istoria
Moldovei, cu Limba și literatura moldovenească, ceea ce însemnă în esență o politică de genocid spiritual pentru populația românească, ce constituie circa 65% din totalul populației”.
Se atrăgea atenția la starea materială deplorabilă a muncitorilor, țăranilor și funcționarilorcare nu primeau salarii la timp, cu reținere uneori de 3-4 luni, la sărăcia și viața mizeră caredominau societatea din republică, accentuându-se că prin politica promovată de guvernare seîncălca dreptul constituțional al cetățenilor la viață. Astfel, greviștii în apelul lor solicitau de laorganismele internaționale menționate „să întreprindă măsuri care ar pune capăt politicii denerespectare a drepturilor omului în Republica Moldova „1.
1

Limba Română, 1995, nr. 3(21), p. 17-18.

271

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Referindu-se la semnificația grevei, profesorul A. Moșanu scria în anul 2007: „În ciuda
faptului că raportul de forțe în societate era defavorabil segmentului democratic al acesteia, tineretul studios și cadrele didactice, sprijinite de opoziția parlamentară, de uniunile de creație,de numeroși simpatizanți, au asigurat, printr-un efort deosebit, câștigarea primei bătălii pentruapărarea sistemului educațional bazat pe valori europene și naționale românești”1. Discursurile
rostite la mitingurile din Piața Marii Adunări Naționale, revendicările greviștilor, mediatizate în presă, au captat atenția și interesul majorității populației, în special a intelectualității, areprezentanților corpului didactic, mulți dintre ei exprimându-și public solidaritatea cu greviștii.
Reproducem unele pasaje din discursurile pronunțate, sau din scrisorile de adeziune care erau
primite zilnic de la diverse instituții, de la reprezentanți ai învățământului. Astfel, profesorul T.
Melnic, șeful Catedrei de Literatură Română de la USM, declara: „Din partea guvernanților, înParlament și în Guvern se fac niște declarații calomnioase prin care se încearcă a ne umili – orușine! – declarându-se nici mai mult, nici mai puțin că noi, chipurile, adică studenții și profesorii, am fi instigați de către cineva. Nu-i adevărat! Să nu creadă nimeni în aceste insinuări! Pentru
că s-a constituit Marea Adunare Națională, la care participă reprezentanți ai tuturor categoriilor sociale: muncitori, țărani, intelectuali. Or, oamenii aceștia știu bine ce vor și sunt sigur că
greva studenților va dura până când toate cerințele vor fi satisfăcute.”2.
De la aceeași Facultate, conferențiarul Gh. Colțun scria în revista „Limba Română”: „…amorganizat întrunirea oamenilor de știință și a profesorilor de la instituțiile de învățământ dinChișinău. Am adoptat o declarație, pe care am vrut s-o prezentăm conducătorilor republicii, darnici unul dintre ei nu a catadicsit să ne primească”. Cu privire la conținutul declarației, el scriaîncă în luna februarie, când apăruseră primele indicații guvernamentale, să nu mai numim limba drept română: ,,Noi menționăm că, dacă nu se va respecta adevărul științific referitor la istoria românilor și la limba română, ne asumăm responsabilitatea de a organiza o grevă generală
a tuturor pedagogilor.”
Apoi el menționa că greva era „o izbucnire a sufletului nostru, care nu mai poate suportafărădelegile, deoarece în fiecare zi este călcată în picioare nu numai demnitatea noastră, dar șiștiința”3.
În interviul profesorului I. Ciornâi, șeful Catedrei de Limbă Română Contemporană seaccentua partea științifică a problemei limbii: „În ultimul timp la noi se insistă asupra glotonimului „limba moldovenească”. Eu consider că în acest caz este vorba despre sechestrarea limbii
române. Vorbim despre una și aceeași limbă vorbită atât în stânga, cât și în dreapta Prutului.
Adevărul este că moldovenii vorbesc limba română. E unicul termen care trebuie acceptat astăzi, dar și totdeauna de către noi”4.
Pentru o „mișcare studențească civilizată” se pronunța profesorul de la aceeași catedră,doctorul habilitat în filologie, V. Marin. El susținea: „N-am pus niciodată la îndoială că limba
noastră e română și că „dulcele grai moldovenesc” este subordonat ei”. Profesorul menționa
despre inadvertența utilizării glotonimului „limba moldovenească” în cazurile cele mai bătătoare la ochi: scrierea decretelor prezidențiale, discursurile conducătorilor Republicii Moldova în
cadrul organismelor și întrunirilor internaționale5.
Un eseu relevant, cu aprecieri în cunoștință de cauză, privind Greva generală a profesorilor și studenților a publicat I. Melniciuc, conferențiar la Facultatea de Filologie a USM, membru
al Comitetului de coordonare a grevei. El scria: ,,Cu Torța – făclie în mâini - mii de studenți universitari au făcut corp unic în față blocului universitar de studii în ziua de 20 martie curent sprea dialoga sub cer liber cu rectorul USM Gheorghe Rusnac. O oră de așteptare. O oră de speranță.
O oră de scandare: ,,Să vină rectorul la noi!”. În lipsa rectorului, menționa profesorul, în fațaMoșanu Al. Greva generală a studenților, liceenilor și profesorilor. În: Destin Românesc, 20012. An. VII, nr.
5-6., pag. 41-42.
2
Limba Română, 1995, nr. 3(21), p. 24.
3
Ibidem, p. 30-31.
4
Ibidem, p. 31.
5
Ibidem, p. 31.

1

272

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

studenților au ieșit profesorii de bună-credință: ,,Creștea coloana din facultăți, catedre, laboratoare. Din oameni de bună-credință”. Profesorul Ion Melniciuc caracteriza astfel negocierile
pe care le purtau greviștii: ,,Comisia guvernamentală, goală (în vorbe), a fost înlocuită (de fapt,
cârpită) cu alta – prezidențială. Aceiași miniștri (doar mai puțini la număr), aceeași atitudine(din timp programată). Aceeași transparentă nedorință de a soluționa revendicările greviștilor.
Tergiversările constituie unica armă împotriva Adevărului. Minciuna e în capul mesei”. El reproducea și scandările greviștilor: ,,Jos rectorul Rusnac!”, ,,Jos ministrul Gaugaș!”, ,,Jos guvernul
Sangheli!”, ,,Jos minciuna!”, ,,Jos trădătorii!”, ,,Jos analfabeții!”, ca apel la rezistență fiind sloganul„Noi de-aicea nu plecăm, nu plecăm acasă, până nu ne câștigăm libertatea noastră”1.
Greva generală din martie-aprilie 1995, la cârma căreia s-au aflat profesorii și studenții
de la USM împreună cu reprezentanții altor instituții de învățământ, n-a obținut realizarea tuturor revendicărilor, rămânând nesoluționate în mare parte problemele cu caracter social și
economic. Și totuși, această largă acțiune a reușit să stopeze ofensiva forțelor aflate la putere
asupra cuceririlor mișcării de renaștere și eliberare națională de la hotarele anilor `80-`90 ai
secolului trecut. Un rezultat efectiv a fost moratoriul președintelui Mircea Snegur privind punerea în aplicare a Concepției predării istoriei, limbii și literaturii în instituțiile de învățământ.
A rămas în istorie, ca o victorie a Grevei generale, mesajul Președintelui Mircea Snegur prezentat Parlamentului în ziua de 27 martie 1995, prin care el a pronunțat fără echivoc fraza pe
care o așteptau cercurile intelectuale, științifice, corpul didactic din instituțiile de învățământ
din republică: ,,Limba română este numele corect al limbii materne”. Președintele a înaintat
Parlamentului spre examinare proiectul modificării Constituției, în care se prevedea:,,Art. 1. – Aliniatul (1) al art. 13 din Constituția Republicii Moldova se modifică și va aveaurmătorul conținut:,,(1) Limba de stat (oficială) a Republicii Moldova este limba română”.
Art. 2. – Aliniatele (1) și (2) din articolul 118 se vor da într-o nouă redacție:,,(1) Procedura juridică se desfășoară în limba română.
(2) Persoanele care nu posedă sau nu vorbesc limba română au dreptul de a lua cunoștință
de toate actele și lucrările dosarului, de a vorbi în instanța prin interpret”.2
La hotarele anilor ‘80-’90 ai secolului trecut, Universitatea de Stat din Chișinău, cea maimare instituție de învățământ superior din RSSM a evoluat în condițiile restructurării, de ladogmatismul ideologic și executarea strictă a ordinelor, indicațiilor și hotărârilor CC al PCM și
ale guvernului spre contestarea politicii promovate de regimul sovietic, mai ales în sfera lingvistică și a relațiilor naționale. Revendicările scriitorilor privind decretarea statutului limbii destat și trecerea la grafia latină au fost susținute și promovate în cadrul unor organizații neformale, așa precum Cenaclul „A. Mateevici”, Mișcarea Democratică pentru susținerea restructurării și Frontul Popular din Moldova, la acțiunile acestora participând activ profesorii și studenții
de la facultățile Universității.
Problemele lingvistice erau puse în discuție la început timid și cu anumite ezitări, apoi
tot mai activ, deschis și hotărât la consiliul științific al Universității și cu o deosebită insistență
la consiliile facultăților, în special a celor umaniste – Filologie, Istorie, Limbi Străine, Drept.
Profesorii în majoritatea cazurilor s-au pronunțat pentru adoptarea legislației lingvistice privind decretarea limbii de stat și revenirea la grafia latină. Istoricii, la diverse întruniri, prinpublicații, în cadrul asociației istoricilor s-au pronunțat pentru demonopolizarea științei istorice, combaterea falsificărilor, elucidarea obiectivă a trecutului istoric, accentuând necesitatea
elucidării represiunilor staliniste, foametei din 1946-1947, deportărilor populației.
Profesorii de la Universitate au constituit un nucleu puternic după alegerile democraticedin februarie-martie 1990 în Parlamentul Republicii, au contribuit la adoptarea legilor despre
simbolica națională, a declarației de Suveranitate, aceste acțiuni fiind încununate prin votarea la 27 august 1991 a Actului de Independență a Republicii Moldova. După 1989, profesorii
1
2

Ibidem, p. 10-11.
Ibidem, p. 50.

273

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAUniversității au contribuit prin cele mai diverse forme (conferințe, mese rotunde, emisiuni televizate și radiofonice, publicații în presă) la realizarea programului complex privind aplicarea
legislației lingvistice. Un rol deosebit i-a revenit revistei „Limba Română”, redactor șef fiind I.
Dumeniuc, și Societății Limba Noastră cea Română. În momentele decisive a anilor 1994-1995,
atunci când conducerea agrariană a întreprins acțiuni de demolare a valorilor obținute în rezultatul mișcării de renaștere și eliberare națională, profesorii și studenții Universității au fost în
fruntea mișcării de apărare a acestora, expresia cea mai relevantă fiind grevele din anul 1995.

II.2. Evoluția valorilor universitare:
Restructurarea facultăților, catedrelor, centrelor,laboratoarelor și crearea noilor subdiviziuni
didactico-științifice și de cercetare
Evenimentele care se desfăşoară în URSS în perioada restructurării gorbacioviste au influenţat în mod direct şi învăţământul superior din RSSM, inclusiv de la Universitatea de Statdin Moldova. Ţinând cont de faptul că USM era parte componentă a sistemului sovietic de învăţământ şi cercetare, iar noile procese ale „restructurării” veneau tot de la Moscova, este mai
mult decât necesară o scurtă trecere în revistă a principalelor evenimente pentru a înţelege şia explica corect procesele care au avut loc la USM ce țin de modificările facultăților, catedrelor,centrelor de cercetare etc.
Deja în august 19881 cotidianul Учительская газета publica două proiecte de reformare a învăţământului, unul dintre ele, pregătit de către Colectivul temporar de cercetare ştiinţifică Şcoala, fiind considerat mai democratic. Anume acest Proiect a şi fost discutat la Congresullucrătorilor din învăţământ în luna decembrie 1988. Delegaţii au susţinut ideile de democratizare şi umanizare a societăţii, pledând pentru schimbări revoluţionare în activitatea şcolii. Dar
nemulţumirea studenţilor faţă de disciplinele sociale creştea, iar o mare parte din profesorii
care predau discipline sociale considerau că ştiinţa lor trece printr-o criză acută. În acest context, în septembrie 1989 avea loc Consfătuirea şefilor de direcţii din Ministerele Învăţământului
Public din republicile unionale şi directorii institutelor de reciclare, responsabili de predarea
disciplinelor sociale. În rezultat, Comitetul de Stat al URSS pentru învăţământul public a emis
ordinul despre introducerea în calitate de discipline sociale obligatorii următoarele cursuri:
Istoria social-politică a secolului XX, Filosofia, Economia politică, Probleme de teorie a socialismului contemporan. În acelaşi timp, ţinând cont de profilul instituţiei de învăţământ superior,de particularităţile naţionale şi regionale, de interesele şi solicitările studenţilor se introducea predarea, facultativ sau obligatoriu, a cursurilor Sociologie, Politologie, Psihologie socială,Istoria şi teoria religiei şi ateismului2.
La recomandarea Consiliului, catedrelor Discipline sociale, instituţiilor de învăţământ superior le-au fost acordate mai multe drepturi: să determine succesiunea studierii disciplinelorsocial-politice; repartizarea orelor între diferite cursuri sau introducerea din contul acestora aunor noi discipline sociale; să stabilească formele de evaluare a studenţilor, forma şi conţinutul
Anterior, la 13 martie 1987 a fost adoptată Hotărârea CC al PCUS despre elaborarea unor programe de învăţământ unice la Istoria PCUS, Filosofie, Economia politică şi Comunismul ştiinţific (Постановление ЦККПСС и СМ СССР от 13 марта 1987 г. № 325 о мерах по коренному улучшению качества подготовкии использования специалистов с высшим образованием в народном хозяйстве (http://www.school.
edu.ru/laws.asp?cat_ob_no=5955&ob_no=5015&oll.ob_no_to=).
2Даньшина С.А. Развитие отечественного высшего обществоведческого образования во второй половине XX века, în Вестник Удмуртского Университета, История и Филология, Выпуск 3, Ижевск,2012, с. 123-124. (http://vestnik.udsu.ru/2012/2012-053/vuu_12_053_19.pdf).
1274

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

examenelor, inclusiv a celor de stat; să publice literatură metodică în tiraj mic; să organizezesecţii, facultăţi, institute. Dar profesorii de la disciplinele sociale au solicitat ca studierea obligatorie sau facultativă a disciplinelor sociale să fie determinată de Comitetul de Stat al URSS,
fiindcă, considerau ei, exista primejdia ca rectorii instituţiilor de învăţământ superior tehnic sătreacă toate disciplinele sociale la studiere facultativă1.
În sfârşit, catedrele disciplinelor sociale aveau dreptul de a confirma corelarea orelor decurs, seminar, consultaţii, lucrul independent etc. Se permitea utilizarea a jumătate din timpul
rezervat pentru disciplina obligatorie pentru organizarea cursurilor şi seminarelor speciale pe
problematica respectivă. Numărul de ore de contact direct al profesorilor care predau disciplinele sociale nu trebuia să depăşească 400 ore2.
În virtutea acestor schimbări s-a activat lucrul şi în centrele universitare din RSSM. Aiciînsă problema democratizării învăţământului a fost legată de cea naţională.
Pe 24 octombrie 1988 era convocată o şedinţă extraordinară a Catedrei de Istorie a PCUS
de la Universitatea de Stat din Moldova. Iniţiatorul convocării şedinţei extraordinare a fost,după cum a afirmat el însuşi, şeful catedrei, dar, cu toate acestea, unii membri au exprimat îndoieli. Motiv pentru această convocare a servit publicarea la 19 octombrie 1988 de către ziarulÎnvăţământul Public a articolului semnat de profesorul universitar Ion Buga, membrul catedrei,
O limbă maternă – un alfabet3, în care se afirma destul de limpede şi convingător că moldovenii
sunt români, iar limba este unică – limba română. Tot aici se argumenta necesitatea introducerii grafiei latine şi a limbii române în calitate de limbă de stat etc. La şedinţa extraordinară
urma să se discute articolul publicat de profesorul Ion Buga, lucru nemaiîntâlnit până atunci înexperienţa catedrei, fapt ce a provocat nedumerirea autorului articolului, dar şi a unor membri ai catedrei. La şedinţa respectivă au participat rectorul Universităţii, academicianul Boris
Melnic, locţiitorul Şefului Secţiei ştiinţă şi instituţii de învăţământ al CC al PC al Moldovei, reprezentanţii a 5 organe de presă din republică. Membrii catedrei s-au pronunţat deschis asupraarticolului în cauză, unii l-au acceptat în întregime, alţii nu au fost de acord cu anumite poziţii,cum ar fi: necesitatea introducerii grafiei latine, moldovenii sunt români, limba este unică –limba română. Un singur reprezentant al catedrei a vorbit, cum s-a exprimat dânsul, în „limba
maternă”, adică în limba română, fiindcă pentru unii reprezentanţi ai catedrei „limba maternă”
era rusa. Vorbitorul şi-a exprimat nedumerirea că „tovarăşii” care au venit la noi de decenii şipe care îi numim băştinaşi, nu-şi dau interesul să cunoască măcar 100 de cuvinte din limbabăștinașilor. Reprezentantul Secţiei ştiinţă şi instituţii de învăţământ al CC al PC al Moldovei declară că sunt necesare argumente ştiinţifice referitoare la trei probleme importante: identitatea
limbii române şi a celei moldoveneşti, necesitatea introducerii limbii moldoveneşti ca limbă
de stat, necesitatea trecerii la grafia latină. Rectorul Universităţii afirma că această discuţie îl
convinge de faptul că la catedră nu au loc dezbateri, dacă ar fi avut loc „astăzi nu am vorbi despre adevăruri demult cunoscute”. Sunt unele cuvinte nereuşite, a continuat domnia sa, unele
expresii nefericite, în cadrul discuţiilor ele ar fi putut fi înlăturate şi articolul ar fi fost mai reuşit, dacă se discuta la catedră. În această situaţie, şeful catedrei propune ca în hotărârea finală
să fie înscris că articolul se aprobă, dar să fie indicate şi acele probleme, cu care unii membrinu sunt de acord. Autorul articolului Ion Buga este de acord cu această propunere. Totuşi, maimulţi colegi s-au pronunţat împotrivă şi, până la urmă, în Hotărârea definitivă a catedrei s-a
scris: Articolul lui I. Buga O limbă maternă – un alfabet este scris pe o temă actuală, în spiritul
restructurării şi problemele enunțate merită să fie examinate în Comisia Interdepartamentală
a Prezidiului Sovietului Suprem al RSSM privind studierea istoriei şi problemele dezvoltării
limbii moldoveneşti4.

Даньшина С.А. Развитие отечественного высшего обществоведческого образования. c. 125.
Ibidem.
3
Mai multe aprecieri ale articolului a se vedea: http://www.crisana.ro/stiri/reportaj-40/scrisoare-din-chiinau-republica-moldova--147481.html
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4087, f. 35-63. Ulterior, pe 31octombrie – 1 noiembrie 1988 la Chişinău a avut loc
Consfătuirea de lucru a savanţilor romanişti din URSS. Consfătuirea a recomandat Comisiei Interdeparta1
2

275

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAAşadar, articolul semnat de profesorul universitar Ion Buga ridica o serie de probleme
fundamentale, probleme care, în interpretarea vorbitorilor, corespund întru totul procesului derestructurare din URSS şi liniei promovate de partidul comunist.
În pofida faptului că la catedră se discută problemele arzătoare ce ţin de viaţa republicii
şi a instituţiei, totuşi, deocamdată nu sunt depăşite vechile stereotipuri, mai ales atunci cândera vorba de propria activitate didactică. Astfel, la şedinţa din 27 decembrie 1988 au fost adoptate mai multe propuneri referitoare la disciplinele sociale şi anume: să fie păstrate cursurile
independente Istoria PCUS, Economia politică, Filosofia marxist-leninistă şi Socialismul ştiinţific,
iar propunerea de a modifica denumirea cursului Istoria PCUS în Istoria PCUS şi mişcarea comunistă şi muncitorească sau Experienţa istorică a PCUS şi mişcarea muncitorească să fie considerată iraţională1.
Începând cu anul 1989, la Universitatea de Stat din Moldova demarează un proces ireversibil de restructurare a facultăţilor şi catedrelor, mai ales a celor de profil sociouman, restructurare legată de procesele care aveau loc în întreaga URSS. Într-o mare măsură, Universitatea
de Stat din Moldova a simţit cursul evoluţiei evenimentelor, uneori, anticipându-le chiar. Spreexemplu, la şedinţa Senatului USM din 24 ianuarie 1989, adică cu mai bine de jumătate de anpână la adoptarea legislaţiei lingvistice a RM, unul dintre membrii Senatului a amintit de ordinul rectorului care s-a citit acum, referitor la necesitatea trecerii la învăţământul în limba moldovenească2, ordin care, cu regret, nu a fost depistat. Un alt membru al Senatului, A. Ciobanu aconstatat faptul că Secţia Cercetări Ştiinţifice de la USM a prezentat Raportul despre activitateaştiinţifică în două limbi, moldovenească şi rusă şi a apreciat textul în limba moldovenească
drept destul de bun. Prin aceasta, a continuat vorbitorul, Universitatea din nou demonstrează
Institutului politehnic, de medicină, agricol etc. că se poate scrie în limba moldovenească nu
numai darea de seamă, dar se poate utiliza şi în ştiinţă această limbă, pentru că există terminologia necesară. Dacă ceva nu este, îşi exprima încrederea profesorul A. Ciobanu, vom crea,
fiindcă până acum există opinia că în limba moldovenească se poate scrie doar la disciplinele
umanitare, nicidecum la cele reale şi tehnice3. Aşadar, după cum reiese din cele de mai sus,
Universităţii de Stat îi aparţine în întregime prioritatea schimbărilor radicale în domeniul predării şi activităţii ştiinţifice în limba română.
De o atenţie maximă din partea organelor de partid, care încă mai controlau procesul
ideologic din republică şi de la Universitate, a beneficiat Catedra de Istorie a RSS Moldoveneşti4.
În Raportul Comisiei care a efectuat controlul catedrei, prezentat la şedinţa Senatului USM
din 28 februarie 1989, s-a subliniat faptul că la şedinţa activului de partid republican catedra a fost criticată „pentru slaba atenţie faţă de educarea internaţionalistă şi patriotică” şică disciplina predată de profesori nu ar corespunde cerinţelor actuale, cerinţe pe care ei leînţelegeau în felul lor. Criticii din rândul partidului comunist erau deranjaţi de faptul că la catedră nu era o unitate de opinii: referitor la una şi aceeaşi problemă, au constatat ei, cadrele
mentale pentru studierea istoriei și a problemelor dezvoltării limbii moldoveneşti: (1) decretarea limbii
naţionale din RSS Moldovenească drept limbă de stat în republică; (2) recunoaşterea unităţii limbilor carefuncţionează în RSS Moldovenească şi în Republica Socialistă România; (3) revenirea la sistemul grafic latin”. Ulterior, în Hotărârea Comisiei Interdepartamentale pentru studierea istoriei și problemelor dezvoltării
limbii moldoveneşti, din 28 decembrie 1988 se considera necesar a se renunţa la concepţia existenţei a douălimbi est-romanice, recunoscându-se identitatea lingvistică moldo-română. De asemenea, Comisia a recomandat ca limba moldovenească să fie decretată limbă de stat pe teritoriul RSSM, cu operarea modificărilor
de rigoare în Constituţie, solicitând Prezidiului Sovietului Suprem crearea unui grup de lucru, a decis săînainteze Prezidiului Sovietului Suprem un demers privind aprobarea trecerii la grafia latină şi însărcinarea
Consiliului de Miniștri al RSSM pentru elaborarea programului de măsuri necesare.
1
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4087, f. 95.
2
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4598, f. 4.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4598, f. 5.
4
În materialele respective, catedra dată apare cu denumirea de Catedra Istorie a RSS Moldoveneşti, dar şi deIstorie a Moldovei.

276

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

didactice au opinii diametral opuse1. Ulterior, unul dintre vorbitori, menţionând că studierea istoriei Moldovei este astăzi foarte complicată şi că sunt multe întrebări la care catedranu poate răspunde sau răspunde „nu chiar corect”, evident, din punctul de vedere al PCUS,
recomandă ca la catedră să fie elaborat un curs care să fie discutat și aprobat la catedră, iar
profesorii să se conducă în mod obligatoriu de acest curs2. Dar, la o asemenea „realizare ştiinţifică” a membrilor catedrei nu s-a mai ajuns. Conform opiniei autorului Raportului, asupra
calităţii cercetărilor din domeniul istoriei RSSM se răsfrânge şi faptul că istoricii locali nu
cunosc limbile statelor din apropiere – latina, italiana, româna, greaca, turca, bulgara, polona,maghiara etc.3 La Senatul amintit s-a pus şi sarcina de a studia problema utilităţii Catedrei
de Istorie a RSSM în calitate de Catedră interuniversitară, fiindcă, se sublinia, disciplina datănu se predă la toate instituţiile de învăţământ superior din Chişinău4. În Hotărârea Senatului
referitor la Catedra de Istorie a RSSM se menţiona că pe parcurs s-a realizat un anumit lucru
în ce privește educaţia patriotică şi internaţionalistă, dar la catedră nu este unitate de opinii
referitor la problemele etnogenezei, limbii şi culturii poporului moldovenesc şi că sarcina debază a catedrei este să scape cât mai repede de concepţiile şi dogmele eronate şi dăunătoaredin perioada stalinismului şi cea a stagnării5.
Senatul Universităţii din 28 februarie 1989 a ascultat şi Raportul de activitate pe anul
1988 prezentat Boris Melnic, rectorul USM, Raport în care, printre multe alte probleme abordate, se sublinia și faptul că în anul de referinţă a scăzut reuşita studenților la obiectul Istoria
PCUS6 şi că, după o pauză de mai mulţi ani, în anul 1988 absolvenţii iarăşi au susţinut examen
la disciplina marxism-leninism7. Principalele neajunsuri ale ştiinţelor sociale şi istorice, menţiona rectorul, sunt conservatorismul, demonstraţiile cu citate, analiza superficială a factorilor
istorici, economici, sociali, precum și conjuncturismul8.
Vorbitorul din partea comitetului de partid al Universităţii de Stat din Moldova, referindu-se la tulburările din 22 ianuarie 1989, a subliniat faptul că problema limbii şi grafiei nu este
chiar atât de simplă, dar rezolvarea ei nu mai poate fi tărăgănată. Dar, menţiona el, aceasta nu
depinde de voinţa şi dorinţa colectivului Universităţii, ci de eşaloanele superioare de partid şi
de stat9. În continuare, se subliniază necesitatea pregătirii specialiştilor în limba moldovenească, iar la admitere studenţii să fie înmatriculați ţinându-se cont de procentul populaţiei moldoveneşti – 63,9%, în perspectiva ca peste 3-4 ani să avem specialişti în domeniul economiei,
jurisprudenţei etc., care să aplice liber terminologia în limba moldovenească şi rusă, fiindcă
„limba moldovenească la Universitate şi în republică nu este anulată”10.
Cu toate acestea, în Hotărârea Senatului din 28 februarie 1989, menţionându-se părţile
pozitive şi cele negative în activitatea din anul precedent şi obiectivele pe anul următor, tradiţional, se sublinia că e necesar să se întreprindă totul în vederea îndeplinirii indicaţiilor congresului al XXVII-lea al PCUS, ale plenarelor şi conferinţelor de partid, iar catedrele de ştiinţe
sociale să ridice nivelul prelegerilor în corespundere cu hotărârile PCUS11. Ulterior, la şedinţa
Senatului din 28 martie 1989 pentru unele facultăţi (economie) se recomanda elaborarea literaturii metodice în limba moldovenească12.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4598, f. 167.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4598, f. 128.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4598, f. 168.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4598, f. 170.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4598, f. 174-175.
6
Lipsa de interes faţă de Istoria PCUS era la nivel unional. A se vedea: Перестройка преподавания общественных наук: очерк мнений. Результаты социологического исследования (март, 1989 г.), Москва,1989, c. 11.
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4598, f. 147, 149.
8
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4598, f. 158.
9
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4598, f. 162.
10
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4598, f. 162-163.
11
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4598, f. 133-136.
12
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4599, f. 40-43.
1
2

277

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAPe data de 31 martie 1989 a fost adoptată Hotărârea Colegiului Ministerului Învăţământului
Superior din RSSM „Despre mersul restructurării predării disciplinelor sociale la Universitatea
de Stat din Chişinău în numele lui V.I. Lenin”. Adoptarea legilor despre funcţionarea limbilor în
RSSM la sfârşitul lunii august 1989 a pus în faţa tuturor facultăţilor şi catedrelor de la USM problema necesităţii introducerii unor cursuri noi, care să fie predate în limba moldovenească șisă corespundă cerinţelor timpului, editării în limba moldovenească a manualelor și a recomandărilor metodice etc., iar profesorii să se încadreze activ în realizarea acestor obiective. Este deremarcat poziţia fermă referitoare la legislaţia lingvistică a Senatului USM care, în Hotărârea
adoptată la 14 septembrie 1989, prevedea să fie dusă munca explicativă atât printre studenţi,cât şi printre profesori pentru traducerea acestor legi în viaţă1.
Dar situaţia nu era atât de simplă şi uşor de realizat, chiar şi din punct de vedere tehnic.
Situaţia cu maşinile de dactilografiat era destul de alarmantă. Conform ordinului rectoruluinr. 6 din 21 ianuarie 1994, deci după aproape patru ani şi jumătate de la adoptarea legislaţiei
lingvistice în Republica Moldova, la Universitatea de Stat, din cele 386 de maşini de dactilografiat, doar 186 erau cu alfabet latin, restul 200 erau încă vechi, cu alfabet chirilic. Ordinul
legifera perfectarea şi completarea documentaţiei universitare doar în limba română la toate
facultăţile, catedrele, la toate subdiviziunile, precum şi crearea condiţiilor necesare în vedereapregătirii pentru atestarea cadrelor privind nivelul de cunoaştere a limbii de stat2. Din această cauză, un timp destul de îndelungat după aprobarea legislaţiei lingvistice în Moldova, multe procese-verbale ale catedrelor şi alte documente au fost dactilografiate în grafie chirilică.
Procesele-verbale ale şedinţelor catedrelor, mai ales din anii 1989 – 1990, atestă cu lux deamănunte acest fapt.
În pofida schimbărilor din întreaga URSS, inclusiv şi din RSSM, CC al PCM continua să
aprecieze rolul înalt al disciplinelor sociale şi să le perceapă ca pe un suport ideologic al politicii
promovate de partidul comunist, fapt atestat în documentul din septembrie 1989 Despre situaţia predării disciplinelor sociale în instituţiile de învăţământ superior din RSS Moldovenească, actieşit sub „îngrijirea” Sectorului învăţământului public al Secţiei Ideologice al CC al PCM. Actul încauză sublinia faptul că în instituţiile de învăţământ din republică se introduc, obligatoriu şi facultativ, disciplinele Istoria culturii naţionale3 şi universale, Istoria şi teoria religiei şi ateismului,Sociologie4, Politologie5,,Psihologie socială, iar în locul disciplinelor Istoria PCUS şi Comunismulştiinţific sunt introduse cursurile Istoria social-politică a secolului al XX-lea şi Probleme de teorie a socialismului contemporan6. Important este de subliniat faptul că disciplina Politologie se
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4601, f. 93.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4928, f. 6-7.
3
Documentul este în limba rusă şi este utilizat termenul отечественной (отечествo - patrie), nu
национальной (naţională). Este evident faptul că patria pentru Sectorul nominalizat al CC al PCM nu era
RSSM, ci URSS, fiindcă tot în acest document, pentru anul 1991 se prevedea publicarea „culegerii de materiale la istoria PCUS şi istoria URSS” (Igor Caşu, Igor Şarov. Republica Moldova de la perestroică la independenţă. 1989-1991: Documente secrete din arhiva CC al PCM. Chişinău, Cartdidact, 2011, p. 257).
4În iunie 1988 Biroul Politic al CC al PCUS a adoptat hotărârea Despre ridicarea rolului sociologiei marxistleniniste în rezolvarea problemelor cardinale ale societăţii sovietice. Prin aceasta a fost scoasă „interzicerea”
dezvoltării sociologiei, iar prin redenumirea Institutului de cercetări sociale în Institutul de sociologe, ea afost instituţionalizată ca ştiinţă. Către luna martie 1989 în toate republicile unionale erau deja Asociaţii
ale sociologilor, cu excepţia Federaţiei Ruse (Новикова С.С. Социология: история, основы, институционализация в России http://www.gumer.info/bibliotek_Buks/Sociolog/Novik/06.php); Г. В. Осипов,возрождение российской социологии (60-90-е годы xx века): страницы истории (http://socioline.ru/
files/003.OSSIPOV%5B1%5D.pdf ).
5
Prin Hotărârea Comitetului de Stat pentru învăţământ al URSS din 4 noiembrie 1988, nr. 386 Despre nomenclatorul specialităţilor lucrătorilor ştiinţifici, au fost introduse mai multe specialităţi ce ţin de ştiinţele
politice, cum ar fi Teoria şi istoria ştiinţei politice, Procese şi instituţii politice, Cultura şi ideologia politică
etc. În 1990 au fost susţinute primele teze de doctor habilitat, apoi, din 1991 şi primele teze de doctor. (Я.А.
Пляйс. Политическая наука в России от истоков до наших дней. Москва, 1999, с. 7-8).
6Caşu Igor, Şarov Igor. Republica Moldova de la perestroică la independenţă. 1989-1991: Documente secrete
din arhiva CC al PCM. Chişinău, Cartdidact, 2011, p. 256.
1
2

278

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

introducea paralel cu Istoria social-politică a secolului al XX-lea şi Probleme de teorie a socialismului contemporan. Din documentul dat aflăm şi despre existenţa unui Sector de predare a disciplinelor sociale, la iniţiativa căruia a fost creat Consiliul republican al profesorilor care predau
disciplinele sociale, ce includea 10 secţii ştiinţifico-metodice specializate. Totuşi, lucrul acestora
nu era efectiv, actul în cauză constata că se tărăgănează elaborarea concepţiei predării disciplinelor sociale, în primul rând, a Istoriei social-politice a secolului al XX-lea şi Probleme de teorie asocialismului contemporan. De aceea actul examinat aici cerea „elaborarea proiectelor programelor de lucru” pentru aceste două discipline1. Pe de altă parte, autorii documentului citat nu
aveau de gând să se despartă de disciplinele Istoria PCUS şi Istoria URSS: în anul 1991 urmau
să apară câte o culegere de materiale la istoria PCUS şi URSS2, dar nici de statul URSS, profesorii
ce predau disciplinele sociale urmau, în anii 1990-1995, să-şi ridice calificarea la Institutele deridicare a calificării din Moscova, Leningrad, Kiev, Mensk „şi la alte universităţi ale Uniunii”3.
În sfârşit, urmează partea cea mai importantă a documentului: în scopul ridicării autorităţii
profesorilor care predau disciplinele sociale, şefii de catedre erau incluşi în componenţa nomenclaturii CC al PCM şi erau confirmaţi în calitate de lectori politici (политдокладчиками)de rang (звена) republican4. În afară de aceasta, lucrul profesorilor disciplinelor sociale urmasă fie activizat de consfătuirile care aveau să funcţioneze permanent pe lângă CC al PCM, desecretarii comitetelor de partid ale instituţiilor de învăţământ superior5.
Pe data de 26 septembrie 1989 Senatul USM, printre multe alte probleme din ordinea
de zi, examina şi probleme referitoare la rezultatele examenului de stat din iunie 1989 la disciplina Marxism-leninism. Raportorul, şeful Catedrei de Istoria PCUS, a menţionat că în cadrul
examenului s-a demonstrat că studenţii înţeleg, unii mai bine, alţii mai rău, corect marxism-leninismul şi linia PCUS şi recomanda să se acorde o atenţie mai mare marxism-leninismului, să
fie ridicat nivelul lecţiilor şi să fie editat un manual6. Pronunţându-se pe marginea Raportului,
unul dintre membrii Senatului a observat că opinia studenţilor de a menţine şi în continuare
examenul de stat la marxism-leninism este negativă7. Foarte interesantă este Hotărârea finală a
Senatului referitoare la această problemă, subliniindu-se că activitatea catedrelor disciplinelorsociale a fost îndreptată spre realizarea hotărârilor Congresului al XXVII-lea al PCUS şi altor documente de partid, spre însuşirea de către studenţi a teoriei marxist-leniniste. În acelaşi timp
s-a menţionat că studenţii cunosc slab operele lui Marx, Engels, Lenin şi, în general, documentele partidului şi ale guvernului. Mai mult chiar, ei nu se orientează în evenimentele care au locîn ţara noastră8, evident, nu se orientează, în sensul în care se orientau unii profesori de la catedrele disciplinelor sociale. În Hotărârea menţionată se sublinia necesitatea de a ridica nivelulpredării disciplinelor sociale, însuşirea profundă a teoriei marxist-leniniste de către studenţi
şi chiar să solicite Comitetului Învăţământului Public al URSS ca în noua Programă la cursul demarxism-leninism să fie indicată bibliografia obligatorie9.
Dacă catedrele ce ţin de profilul real nu au fost afectate grav de noile schimbări socialpolitice şi, în mod tradiţional şi-au continuat lucrul asupra temelor de cercetare din perioada
anterioară, ţinând totuşi cont de noile schimbări, altele au nimerit într-o cu totul altă situaţie.
Totuşi, procesul de „umanizare” nu a trecut totalmente pe lângă facultăţile disciplinelor exacte.
Spre exemplu, Senatul din 28 noiembrie 1989 a examinat problema despre situaţia învăţământului matematic la USM. În cadrul dezbaterilor, autorul Raportului a fost întrebat, cum se desfăşoară „umanizarea” la Facultatea de Matematică. Răspunsul a fost mai mult evaziv: matematica
Ibidem, p. 256-257.
Idem, p. 257.
3
Idem, p. 258.
4
Ibidem.
5
Ibidem.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4601, f. 153-156.
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4601, f. 119.
8
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4601, f. 158.
9
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4601, f. 159.
1
2

279

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

este o ştiinţă aproape umanitară, deoarece toţi acei care se ocupă cu ştiinţa trebuie să posedeşi cunoştinţe matematice1.
Problema noilor forme de predare a disciplinelor sociale în condiţiile restructurării afost discutată la şedinţa Senatului din 26 decembrie 1989. În cadrul discuţiilor reprezentantul
Catedrei de Filosofie a anunţat Senatul că s-a renunţat la vechea denumire de Filosofia marxist-leninistă şi curând se va elabora cursul Istoria gândirii filosofice2. Reprezentantul Catedrei
Ateism Știinţific a declarat că se intenţionează de a include disciplina ateismul ştiinţific, în cursul Istoria culturii mondiale şi a solicita ajutorul rectoratului în realizarea acestui obiectiv3. Dars-a făcut auzită şi o replică, în sensul că mulţi lectori de la această catedră nu mai pot preda
acum4. La aceeaşi şedinţă a Senatului a fost anunţată şi cererea studenţilor de la Facultatea deFilologie, care, printre altele, solicitau excluderea examenului la disciplina marxism-leninism şisusţinerea a două examene la disciplinele de specialitate5.
În Decizia finală a Senatului USM din 26 decembrie 1989 s-a subliniat că s-au precizat
denumirile cursurilor predate (Filosofie, Economie politică, Politologie şi teoria socialismului,
Istoria mişcării comuniste şi muncitoreşti)6. De asemenea, se solicita precizarea în continuare a denumirii cursurilor predate la catedrele care țin disciplinele sociale în conformitate cu
Ordinul nr. 685 al Ministerului Învăţământului al URSS din 22 august 1989; se accepta propunerea Catedrei de Comunism ştiinţific de a modifica denumirea în Catedra de Politologie şi Teorie
a socialismului şi trecerea la predarea, începând cu anul 1990, a disciplinei Bazele politologiei
şi teoriei socialismului cu acelaşi număr de ore care l-a avut anterior disciplina comunismulştiinţific7.
Aici ar fi de remarcat că prima Catedră de Politologie din URSS a fost formată imediatdupă ordinul amintit mai sus, în august 1989 la Facultatea de Filosofie de la Universitatea din
Sanct-Petersburg. S.A. Danşina sublinia că această catedră nu s-a format pe calea redenumiriicatedrei de comunism ştiinţific, cum s-a practicat ulterior în majoritatea instituţiilor de învăţământ superior, ci în rezultatul instituţionalizării colectivului de adepţi, mulţi dintre care se ocupau de problemele ştiinţelor politice în grupul Sociologia politicii, apoi în Secţia din Leningrad aAsociaţiei sovietice de ştiinţe politice8. Totuşi, după unele informaţii, prima Catedră de Politologie
din URSS a fost formată în primăvara anului 1989 la Institutul Politehnic din Talin9.
În cadrul aceleiaşi şedinţe a Senatului din 26 decembrie 1989, unul dintre membrii acestuia şi-a pus scopul să abată audienţa de la „gândul că ştiinţele sociale nu trebuie şi că studenţii
ne vor da afară”, evident, din auditorii. Vorbitorul îşi argumenta opinia prin aceea că „toate
universităţile din lume au”, desigur, asemenea discipline. Soluţia propusă de acesta era fără nicio perspectivă, dar dânsul a propus-o: la examenul de stat la disciplina marxism-leninism să

AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4601, f. 164.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4601, f. 38.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4601, f. 38.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4601, f. 39.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4601, f. 42.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4601, f. 60.
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4601, f. 62-63. Doi autori de la Universitatea de Stat din Belarus, N.A.Antanovici şi
S.A.Kozlova, în baza lucrării: Мошняга В, Руснак Г. Политическая наука в Молдове: состояние ипроблемы, în Мошняга В, Руснак Г. Проблемы политического анализа. Часть 2, Кишинев, 2004,
с. 3-11, scriu că la Univesrsitatea de Stat din Moldova predarea politologiei s-a început la 1 septembrie 1990, iar Catedra Politologie a fost înfiinţată în fеbruarie 1991 (Н.А.Антанович, С.А.Козлова.
Rазвитие политической науки в странах CHГ (http://elib.bsu.by/bitstream/123456789/94360/1/%D0%A0%D0%B0%D0%B7%D0%B2%D0%B8%D1%82%D0%B8%D0%B5%20%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D0%B8%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%B5%D1%81%D0%BA%D0%BE%D0%B9%20%D0%BD%D0%B0%D1%83%D0%BA%D0%B8%20%D0%B2%20%D1%81%D1%82%D1%80%D0%B
0%D0%BD%D0%B0%D1%85%20%D0%A1%D0%9D%D0%93.pdf)).
8Даньшина С.А. Развитие отечественного высшего обществоведческого образования. c.125-126. Asociaţia a fost întemeiată în anul 1960; С.А.ЛАНЦОВ. Становление российской политологии (http://www.
spbumag.nw.ru/2000/philos/15.html).
9
http://studopedia.info/1-79995.html
1
2

280

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

fie introduse şi subiecte despre socialismul contemporan1. Mult mai radicali au fost studenţii,membri ai Senatului. Unul dintre ei a declarat ferm că lor li se predă pe vechi Istoria partidului(PCUS) şi ei încă nu ştiu ce examene vor susţine2.
Dintre catedrele de la Facultatea de Drept doar Catedra disciplinelor de stat sau Drept
statal, cum mai apare ea în unele documente, la şedinţa din 5 septembrie 1989 îşi formulează
obiectivele activităţii, pornind de la proiectul Platformei PCUS Politica naţională a partidului în
condiţiile contemporane şi de la legislaţia lingvistică, adoptate de Sesiunea a XIII-a a Sovietului
Suprem al RSSM din 31 august – 1 septembrie 19893. În cadrul şedinţei s-a subliniat importanţa
legilor adoptate şi necesitatea de a mări numărul disciplinelor predate în limba moldovenească.
De asemenea, s-a subliniat că acordarea statutului de limbă de stat este un proces obiectiv şi căeste necesară lărgirea sferelor oficiale de utilizare a limbii moldoveneşti în politică, economie,
stat, legislaţie, învăţământ etc. Caracteristic este faptul că nimeni dintre membrii catedrei n-a
pus la îndoială necesitatea introducerii limbii moldoveneşti şi nici n-a fost exprimată teama că
populaţia rusofonă ar avea de suferit, că ar fi marginalizată. Importanţa legilor adoptate a fost
apreciată nu numai prin prisma „însuşirii de către toţi cetăţenii a limbii moldoveneşti, dar şi arespectării normelor literare ale ei, prin îmbogăţirea fondului de cuvinte, mai ales utilizându-se
grafia latină”. Mai mult chiar, s-a hotărât ca în lunile ianuarie şi mai 1990 fiecare cadru didactic
al catedrei să prezinte o dare de seamă în care să informeze colegii despre extinderea sferei deutilizare a limbii moldoveneşti în predarea disciplinelor de drept4.
Dacă autorităţile ştiinţifice în domeniul dreptului de la Universitatea de Stat din Moldova
înţelegeau şi interpretau corect evoluţia evenimentelor din ţară, autorităţile comuniste se plasau pe alte poziţii. La Plenara CC al PCUS din 19-20 septembrie 1989 S. C. Grossu, primul secretar al CC al PCM, susţinea ideea înaintată de M. S. Gorbaciov de a acorda limbii ruse statut delimbă de stat pe întreg teritoriul URSS5, iar reprezentantul Turkmeniei afirma că în felul acesta„s-ar destinde încordarea în toate republicile”6. În acest context, la 20 septembrie 1989 a şi fost
adoptată Platforma PCUS Politica naţională a partidului în condiţiile contemporane, care stipulacă întărirea prin lege a limbii ruse în calitate de limbă de stat şi funcţionarea ei pe baze egale cu
limbile de stat ale republicilor ar corespunde intereselor tuturor popoarelor sovietice7.
Problema utilizării limbii moldoveneşti în predarea cursurilor de către profesorii catedrei Drept statal a fost discutată şi la şedinţa din 16 octombrie 19898. La şedinţa din 1 septembrie 1990, la începutul noului an de învăţământ, prima problemă discutată la catedră, deasemenea, a fost problema lărgirii ciclului de cursuri predate în limba română, în grafie latină
– în toate grupele moldoveneşti predarea să fie în limba de stat. Profesorii catedrei s-au inclus
activ în procesul de depolitizare a disciplinelor predate, fiind introduse cursuri noi, cele anterioare erau comasate şi lipsite de nuanţa politică. Problema însuşirii limbii la catedra numită era pusă destul de limpede: „limba de stat trebuie însușită de către acei lectori şi studenţi
care n-o posedă”9. La şedinţa din 24 octombrie 1990, membrii catedrei Drept statal au abordat
problema Rolul catedrei dreptului statal în studierea şi elucidarea problemelor suveranităţii de
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4601, f. 39.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4601, f. 39
3
Consiliul de Miniştri al URSS a reacţionat destul de târziu şi contrar aşteptărilor. Spre exemplu, Hotărârea
Consiliului de Miniştri din 15 august 1990, care urma să intre în vigoare din 1 iulie 1991 prevedea ca paşapoartele şi cărticelele de muncă să fie realizate după un model unic pentru toată URSS în „limba oficială a
URSS” şi în limba republicii unionale respective. Detalii a se vedea: Постановление от 15 августа 1990 г. N
829 о внесении изменений и признании утратившими силу решений правительства СССР в связи сзаконом СССР „О языках народов СССР” (http://zakon.7law.info/base19/part1/d19ru1516.htm).
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4332, f.2-4.
5Maтериалы Пленума Центрального комитета КПСС, 19-20 сентября 1989, Москва, Издательство Политической литературы, 1989, p.. 39, 121.
6
Ibidem, p.. 131.
7
Ibidem, p. 230.
8
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4332, f. 40-42.
9
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4478, f. 1-3.
1
2

281

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

stat a RSS Moldova. Declaraţia despre suveranitate, adoptată de către Sovietul Suprem al RSS
Moldoveneşti pe data de 23 iunie 1990, a fost calificată drept „document de importanţă istorică
în consolidarea statalităţii republicii”, s-a subliniat că explicarea Declaraţiei trebuie să fie făcută
la toate disciplinele catedrei: „problema dată trebuie să treacă prin tot procesul nostru de învăţământ”, prin realizarea tezelor de an, de licenţă etc.1Aşadar, specialiştii în domeniul dreptului de la Universitatea de Stat din Moldova şi-au
spus cuvântul: profesorii şi studenţii sunt obligați prin lege să învețe limba de stat şi să contribuie la consolidarea statalităţii republicii. Nu avem absolut nici o aluzie a juriştilor de la
Universitatea de Stat, referitoare la faptul că aceste legi ar încălca drepturile naţiunilor conlocuitoare din Republica Moldova.
La şedinţa Catedrei de Istoria PCUS din 31 august 1989 şeful catedrei anunţa că în anul
curent de studii se presupune că vor fi pregătite noi programe ale cursului care vor fi publicate până la 1 noiembrie 1989 şi chiar, sublinia dânsul, va fi modificată denumirea cursului din
Istoria PCUS în Istoria social-politică a secolului al XX-lea. În acelaşi timp, vorbitorul a declarat
ferm că în anul de studii 1989-1990 membrii catedrei vor continua, ca şi anterior, predarea
cursului Istoria PCUS2. Aşadar, nu depistăm în concepția şefului Catedrei de Istorie a PCUS încercarea de a traduce în viaţă Hotărârea Colegiului Ministerului învăţământului Superior din
RSSM „Despre mersul restructurării predării disciplinelor sociale la Universitatea de Stat dinChişinău în numele lui V.I. Lenin” din 31 martie 1989, adoptată cu 5 luni anterior, sau a altui
document important, Ordinul Comitetului de Stat din URSS despre învăţământul public, din
22 august 1989, Nr. 685, „Despre restructurarea predării disciplinelor sociale în instituţiile deînvăţământ superior”.
La şedinţa următoare a Catedrei de Istorie a PCUS din 29 septembrie 1989, şeful catedrei anunţă despre noua programă a cursului Istoria social-politică a secolului al XX-lea, dar
un membru al catedrei declară că este vorba doar de o schemă şi că doar cineva din ministerulînvăţământului public insistă ca noua programă să fie studiată, pe când, afirma el în continuare,ministrul zice că „nu trebuie să ne grăbim, mai aşteptăm, ne mai consultăm cu Moscova”3.
În aceeaşi situaţie dificilă s-au pomenit şi catedrele disciplinelor sociale. Prin ordinul rectorului din 3 ianuarie 1990, în scopul generalizării experienţei şi recomandării noilor forme şi
metode de educaţie politico-ideologică, social-psihologică, morală şi estetică, şi, de asemenea,întru executarea directivei Consiliului de miniştri al RSSM din 16 noiembrie 1989, se preconizaorganizarea la Universitatea de Stat din Moldova a conferinţei Aspecte politico-ideologice, social-psihologice şi estetice ale educaţiei tineretului, finanţată de Ministerul Învăţământului Public,
conferinţă la care urmau să participe cca 200 de persoane4. Organelor de resort de atunci din
republică li se părea că anume tineretului îi lipsesc aceste aspecte ale educaţiei de care, tot ei,
se ocupaseră permanent.
În pofida rezistenţei şefului Catedrei de Istorie a PCUS, despre care s-a relatat mai sus,
schimbările nu puteau fi evitate şi pe 23 ianuarie 1990 Senatul USM lua hotărârea de a modifica
denumirea Catedrei de Istorie a PCUS în Catedra de Istoria Politică a secolului al XX-lea5. Ulterior,prin ordinul rectorului din 2 februarie 1990, în temeiul noilor planuri de activitate, a solicitărilor din partea facultăţilor şi hotărârii Senatului Universităţii de Stat din Moldova Catedra deIstorie a PCUS era redenumită în Catedra Istoria politică a secolului al XX-lea6.
Mai mult chiar, în virtutea anumitor factori, pe care nu îi cunoaştem cu certitudine, pe 26
ianuarie 1990 era emis ordinul rectorului USM prin care se stabileau examenele de stat la disciplinele sociale: Filosofia marxist-leninistă (pentru 9 specialităţi de la USM), Economia politicăAUSM, F. 1, inv. 1, d. 4478, f. 5-6.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4266, f.1-3.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4266, f. 5-6.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4409, f. 3-4.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4602, f. 2, 5.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4409, f. 45.
1
2

282

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA(pentru 14 specialităţi) şi Socialismul ştiinţific (pentru 5 specialităţi)1. Într-adevăr, specialităţile
respective au susţinut probe la disciplinele sus-numite, inclusiv Socialismul ştiinţific2.
În atare situaţie, în procesul-verbal de la şedinţa din 8 februarie 1990 Catedra de Istorie
a PCUS apare cu noua denumire, Catedra de Istorie Politică. Situaţia creată era destul de complicată, dar unii membri ai catedrei respective nu se prea gândeau să cedeze poziţiile. Unul dintre
ei a declarat destul de categoric că în general anul acesta va fi anul luptei studenţilor împotrivaştiinţelor sociale şi că „noi trebuie să fim loiali, să explicăm studenţilor că ei nu au dreptate”.
Cu toate că mai mulţi profesori de la catedră menţionează slaba pregătire a studenţilor, şeful
catedrei afirma: considerăm că sesiunea [de iarnă] s-a realizat organizat, menţionăm reuşita
înaltă a studenţilor pentru prima jumătate a anului de studii. „E adevărat, continuă vorbitorul,
studenţii de la secţia de zi, cu excepţia celor de la facultatea de istorie, nu au susţinut examenul”.
Aceste afirmaţii ale sefului de catedră au fost fixate în hotărârea finală a catedrei referitoare la
problema discutată3. Aşadar, în sesiunea de iarnă a anului de studii 1989-1990, examenul la
Istoria PCUS nu a fost susţinut de către studenţi, cu excepţia studenţilor Facultăţii de Istorie.
Abia în cadrul aceleiaşi şedinţe din 8 februarie 1990, cu o întârziere de cca jumătate dean, a fost prezentat şi discutat Ordinul Comitetului de Stat din URSS pentru învăţământul public
din 22 august 1989, Nr. 685, „Despre restructurarea predării disciplinelor sociale în instituţiile
de învăţământ superior”, ordin care recomanda de a introduce disciplinele Istoria social-politică a secolului al XX-lea, Filosofia, Economia politică şi Probleme de teorie a socialismului contemporan. Unul dintre membrii catedrei menţiona că Comitetul de Stat nu ne grăbeşte să trecem
la predarea noii discipline, dar nici nu putem sta prea mult pe vechile poziţii. De asemenea, el
a subliniat că Secţia de învăţământ a Universităţii cere ca imediat să trecem la predarea noii
discipline, iar ministerul este gata să publice manuale la cursul Istoria politică. Concomitent,
vorbitorul recomanda un articol al lui V.K. Gorev, metodist principal în Direcţia Centrală pentru
predarea ştiinţelor sociale a Comitetului de Stat al URSS pentru învăţământul public, articoltipărit la sfârşitul anului 1989 în care, a ţinut el să sublinieze, „veţi găsi sfaturi, cum trebuie deelaborat cursul de istorie politică, pivotul căreia să fie istoria PCUS”4.
Aşadar, unii membri ai Catedrei istoriei politice a secolului al XX-lea în niciun fel un vroiau să renunţe la cursul Istoria PCUS şi căutau menţinerea lui pe orice căi. Şi aceasta în pofida
faptului că studenţii de la mai multe facultăţi au cerut excluderea Istoriei PCUS din planurile deînvăţământ, înlocuirea examenului la Istoria politică a secolului al XX-lea cu colocviu, iar în sesiunea de iarnă a anului de studii 1989-1990, după cum s-a arătat, doar studenţii de la Facultatea
de Istorie au susţinut acest examen5.
Pentru realizarea ordinului nr. 685, menţionat mai sus, la şedinţa din 8 februarie 1990
s-a decis ca să se adreseze rectoratului pentru modificarea denumirii catedrei din Istoria PCUS
în Catedra de Istorie Politică, cu toate că, după cum s-a arătat, decizia Senatului era încă din
23 ianuarie 1990, iar ordinul rectorului apăruse încă la 2 februarie 1990. La întrebarea dacăstudenţii de la Drept şi Jurnalism vor studia disciplina Istoria politică a secolului al XX-lea s-arăspuns că se va studia la toate facultăţile, cu excepţia facultăţilor de Istorie de la universităţi şi
institutele pedagogice, unde în continuare se va preda Istoria PCUS6. Comentariile cred că suntde prisos.
Unul dintre profesorii de la catedra dată a fost indignat de faptul că „Baltag7 şi întreaga
lui companie” i-a reproşat că ceea ce predau profesorii de la această catedră, în realitate este
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4409, f. 39.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4410, f. 91, 102.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4266, f.71-72.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4266, f. 73-74.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4267, f. 7-8.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4266, f. 75.
7Este vorba de Inochentie Baltag, care, ulterior, prin Hotărârea Nr. 205 din 06.07.1990 a fost numit în funcţia
de prim- locţiitor al Ministrului Știinţei şi al Învăţămîntului al R.S.S. Moldova (http://lex.justice.md/index.p
hp?action=view&view=doc&lang=1&id=300102).
1
2

283

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

istoria politică a Rusiei şi nu adevărata istorie politică a lumii. Tot el a mai adăugat că organizaţiile obşteşti lucrează cu studenţii, iar „noi nu facem nimic”. „Trebuie să ne întâlnim mai des cu
studenţii, a solicitat dânsul, şi să ducem munca de lămurire”1, adică să li se explice studenţilor
„neînţelegători” cât de bun şi de necesar este cursul predat de ei.
Un alt profesor de la catedră a declarat că este necesar ca din al doilea semestru al anului de studii 1989-1990 să se predea cursul Istoria politică, la care altul a reproşat că pentru
aceasta este necesar ca membrii catedrei să aibă din timp textele lecţiilor la acest curs, să nu seîntâmple că în orar este scris Istoria politică, dar în realitate să se predea Istoria PCUS. Ori cum
se mai pronunţă cineva dintre membrii catedrei, dacă nu renunţăm acum la Istoria PCUS, „la 1
septembrie [1990] vom arăta foarte palid”2.
Finalul discuţiilor a fost expus în forma cea mai categorică de către şeful catedrei: „Haideți
să fim organizaţi. Denumirea cursului nu va fi schimbată”3. Nu întâmplător, în Hotărârea
Senatului USM din 9 martie 1990, privitor la raportul rectorului USM se sublinia: „o atenţie
deosebită cere îmbunătăţirea radicală a componenţei cadrelor şi structura catedrelor ştiinţelor
sociale”4.
În pofida poziţiei categorice a şefului catedrei, în final s-a decis ca să solicite rectoratului
modificarea denumirii catedrei în Catedra de Istorie Politică. Începând cu a doua jumătate aanului de studii să se predea cursul Istoria politică, să fie elaborate programul noului curs, pecare ei îl vedeau cu acelaşi număr de ore ca şi cursul de Istoria PCUS, 120 de ore pentru facultăţile reale şi, respectiv, 170 de ore pentru facultăţile umanistice. De asemenea, s-a prevăzut
ca textele prelegerilor să fie elaborate până la sfârşitul lunii iunie 1990 şi, pentru ca întreprinderea dată să aibă succes, Introducerea şi 9 teme ale noului curs au fost repartizate pentru
realizare la 16 cadre didactice de la catedra respectivă. De asemenea, s-a considerat iraţională
unirea Catedrei de istorie politică cu Catedra Problemele socialismului contemporan5, aşa cum
s-a procedat atunci în alte universităţi din URSS6.
Aşadar, membrii Catedrei de Istorie politică se străduiau să dea lucrurilor o aparenţă favorabilă. La şedinţa din 22 februarie 1990 şeful catedrei a prezentat totalurile consfătuirii dela Ministerul învăţământului al RSSM unde s-a subliniat necesitatea trecerii la studierea Istoriei
politice7. Dar numai aparent, fiindcă la şedinţa catedrei din 10 mai a fost dezvăluită adevărata
stare de lucruri: facultăţile au redus drastic numărul de ore la cursul Istorie politică – de la 120
şi 170 de ore, la doar 72 de ore, iar la Facultatea de Economie chiar la 54 de ore8. De asemenea,s-a subliniat că studenţii de la mai multe facultăţi nu frecventează lecţiile, refuză să susţină examen, insistând ca acesta să fie înlocuit cu un colocviu. În decizia finală a catedrei s-a menţionat
faptul că „studenţii de la Facultatea de Biologie şi Pedologie şi cei de la Facultatea de Chimie
nu se comportă bine, nu frecventează prelegerile şi seminarele, au declarat grevă şi cer ca în
sesiunea de vară examenul să fie înlocuit cu colocviu”9.
În acest context, unul dintre membrii catedrei aminteşte colegilor că în prima jumătate
a anului de studii s-a predat Istoria PCUS, iar în a doua jumătate – Istoria politică, curs care nu
este asigurat cu literatură şi propune ca să fie create condiţii normale pentru studenţi, ca ei săsusţină cu succes examenul10. Rămâne doar să intuim ce semnifica fraza „a crea condiţii normale
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4266, f. 75.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4266, f. 76.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4266, f.76.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4603, f. 26.
5
Fosta Catedră de comunism ştiinţific. Despre aceasta a se vedea mai jos.
6
A se vedea exemplul Universităţii din Pavlodar, unde în baza ordinului nr. 685 şi a hotărârii Senatului din 30
martie 1990 şi a ordinului rectotului din 5 aprilie catedra Istoria PCUS şi comunismul ştiinţific au fost unite
şi formată catedra Istorie politică şi teorie a socialismului (http://www.ppi.kz/index.php?option=com_con
tent&view=article&id=240%3A0000-00-00&catid=57&Itemid=104&lang=kz).
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4266, f. 86.
8
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4266, f. 106, 108.
9
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4266, f. 106-107.
10
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4266, f. 107.
1
2

284

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

pentru ca studenţii să susţină cu succes examenul la cursul Istoria politică”, în condiţiile cândnu dispun de sursele necesare pentru pregătire.
Dar lucrurile mergeau din ce în ce mai rău. La următoarea şedinţă a Catedrei de Istorie
politică, care a avut loc tot în luna mai, s-a discutat doar o singură problemă – micşorarea numărului cadrelor didactico-ştiinţifice la catedră. Drept consecinţă, trei membri ai catedrei devârstă pensionară, printre ei şi şeful catedrei, au plecat la odihna binemeritată1. La şedinţa
Senatului USM din 26 iunie 1990 unul dintre membrii Senatului a propus ca disciplina Istoria
politică a URSS să fie lichidată2. Nu s-a luat nici o decizie în acest sens, dar către ultima şedinţă a Catedrei de Istorie politică din 2 iulie 1990, s-a creat o situaţie deplorabilă. Unul dintre
membrii catedrei constata destul de îngrijorat că „în ultimul timp nimeni nu ne acordă niciun
ajutor – nici CC al PC al Moldovei, nici ministerul nostru. Nu lucrează cu noi nici rectoratul, nici
comitetul de partid al universităţii. Noi astăzi nu ştim ce vom preda la 1 septembrie”3, adică în
noul an de învăţământ.
Aceasta a fost ultima şedinţă a Catedrei de Istorie a PCUS, devenită între timp, de Istorie
politică a secolului al XX-lea. Agonia unei catedre şi a disciplinei respective, de care membrii
acesteia nu se puteau despărţi atât de uşor, agonie care a durat cca 1,5 ani, a luat sfârşit.
Ulterior, prin ordinul din 19 septembrie 1990 se lichida Catedra de Istorie Politică a secolului al XX-lea, membrii catedrei erau avertizaţi că, după expirarea a două luni, vor fi concediaţi
conform legii. Sediul Catedrei de Politologie era mutat în sediul Catedrei de Istorie Politică asecolului al XX-lea4.
Dacă ne referim la situaţia unor asemenea catedre de la alte instituţii de învăţământ superior din fosta URSS, constatăm că la Universitatea de Stat din Moscova, Catedra de Istorie
a PCUS a existat până în luna martie 19915, la unul dintre Institutele din Habarovsk, catedra
respectivă a funcţionat până în 19926.
O altă catedră afectată grav de procesul de restructurare din URSS a fost Catedra de
Comunism ştiinţific. În Raportul Comisiei care a verificat activitatea Catedrei de Comunism ştiinţific, prezentat la şedinţa Senatului pe 25 aprilie 1989, se solicita renovarea cursului de comunism ştiinţific în legătură cu modificările aşteptate, activizarea disputelor ştiinţifice, fiindcă,se sublinia în Raport, membrii catedrei au rămas în afara discuţiilor problemelor limbii, a relaţiilor interetnice, a proceselor de migraţie, a „petelor albe” în istorie etc.7 În decizia Senatului
referitoare la chestiunea abordată se sublinia necesitatea restructurării cardinale a cursuluide comunism ştiinţific în anul următor şi se solicita ca să fie întreprinse măsurile necesare
pentru pregătirea specialiştilor calificaţi şi, desigur, căliţi din punct de vedere ideologic8. Dar,se pare, la acel moment membrii Catedrei de Comunism ştiinţific încă nu conştientizau profunzimea schimbărilor din URSS. Despre aceasta vorbește şi faptul că la 22 iunie 1989 Catedra de
Comunism ştiinţific a înaintat la concursul pentru cea mai bună lucrare pentru anii 1987-1989
lucrarea lui A. Zavtur Идеи Великого Октября в свершениях молдавского народа, publicată
la Chişinău în anul 19879.

AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4266, f. 110.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4604, f. 134, 150.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4266, f.123.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4410, f.167-168.
5
http://www.hist.msu.ru/Admin/profs.htm; La Universitatea de Stat a căilor de comunicare din Moscova, Catedra de Istorie a PCUS a existat tot până în 1991 (http://miit.ru/portal/page/portal/miit/divs/
hist?id_page=1206&id_pi_cpm=3&id_pi_divs=1215&id_pi_hist=1212&id_pi_mm=48&id_pi_mmc=64&id_
pi_m2l=67&id_pi_top=1265&ct_hist=3&ct_mmc=2&curr_page_divs=1&curr_page_hist=1&curr_page_
mmc=1&id_division_divs=22664&id_division_hist=22664&idk_info_hist=1137&letter_divs=0&search_
divs=0&view_mode_divs=2.0&view_mode_top=1).
6
http://pnu.edu.ru/ru/faculties/full_time/uf/iogip/about/.
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4599, f. 114-116.
8
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4599, f. 100-101.
9
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4600, f. 119. În procesul-verbal al şedinţei catedrei nu este indicat că cel de-al doilea
autor al acestei lucrări era E.Ciobu.
1
2

285

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Planul şedinţelor Catedrei Comunismul ştiinţific1 pentru anii 1989-1990, plan aprobat, cel
mai probabil, la ultima şedinţă din anul de studii 1988-1989, prevedea pentru anul următor
de studii, 1989-1990, confirmarea programei unui nou curs - socialismul ştiinţific2. Aşa au interpretat membrii catedrei respective necesitatea şi importanţa restructurării gorbacioviste,făcând încercarea de a argumenta necesitatea, de această dată, a cursului socialismul ştiinţific.
Desigur, era un pas, dar înapoi.
Pe data de 29 august 1989 avea loc şedinţa Catedrei de Socialism Știinţific, moment fixat
în procesul-verbal nr.1. Şeful catedrei, profesorul universitar A. Zavtur, propunea spre discuţie
noua programă a cursului socialismul ştiinţific, subliniind că până la restructurare, predarea comunismului ştiinţific era „semnificativ îndepărtată de viaţă”. Aluzia critică la cursul predat pânăacum nici pe departe nu semnifica distanţarea de „valorile” comuniste şi socialiste. În opinia
vorbitorului, noua programă vizează conştientizarea importanţei sociale a acestei ştiinţe, adică
a socialismului ştiinţific, care porneşte, afirma vorbitorul, de la analiza realităţii. Adică anterior,în predarea cursului de comunism ştiinţific nu se pornea de la aceasta. Se mai afirma că nouaprogramă va ridica interesul studenţilor faţă de problemele acestui curs, că „logica expunerii
obiectului cursului corespunde mai mult transformării socialismului ştiinţific în teoria şi practica activităţii conştiente a truditorilor”, evidenţiază mai reliefat modul, metodele şi mijloacelede realizare a cerinţelor teoriei socialismului ştiinţific3. După această stufoasă şi totalmente
neclară prezentare, membrii catedrei au decis ca în noul an de studii, 1989-1990, cursul să fie
predat după noua programă şi să fie elaborate prelegeri în limba rusă şi „moldovenească”.
A doua şedinţă a Catedrei de Socialism Știinţific a avut loc abia pe 21 decembrie 1989, adică timp de patru luni nu a avut loc nici o şedinţă a catedrei respective. De rând cu alte probleme,la această şedinţă s-a discutat şi textul prelegerii unui coleg de catedră cu tema Societatea socialistă şi renovarea revoluţionară a ei. Colegii, în general, nu au apreciat chiar bine textul lecţiei,după care şeful catedrei a generalizat: „Cu prezentarea textelor lecţiilor lucrul merge rău, meritul lui (a colegului care a prezentat textul lecţiei –I.E.) constă în faptul că el totuşi l-a prezentat.
Textul lecţiei, după denumirea temei (subl.- I.E.), corespunde noului curs”4, adică cursului desocialism ştiinţific. Aşadar, lucrurile mergeau destul de prost. După patru luni de zile de lucru
asupra cursului Socialismul ştiinţific, profesorii aşa şi nu au înţeles ce trebuie să prezinte sprediscuţie şi, evident, ce urmează să predea studenţilor. Şedinţa catedrei din 21 decembrie 1989
atestă limpede că reorientarea spre cursul socialismul ştiinţific a creat o situaţie de impas şi ea
trebuia depășită de urgenţă.
În atare situaţie se simţea necesitatea stringentă de a rezolva problema „de sus”. Prinordinul rectorului din 2 februarie 1990, emis, după cum se subliniază în el, în temeiul noilor
planuri de activitate, a solicitărilor din partea facultăţilor şi hotărârilor Senatului USM, Catedrade Comunism ştiinţific era redenumită Catedra de Politologie şi Teorie a Socialismului5.
În acest context, apariţia Catedrei de Politologie şi Teorie a Socialismului pe locul II în
clasamentul Totalurilor activităţii de producere şi ştiinţifice a colectivului universităţii pe anul
1989 şi decorarea acestei catedre, conform ordinul rectorului din 26 aprilie19906, cu Diploma
de onoare a Universităţii de Stat din Moldova este totalmente nejustificată – cel mai probabil,acţiunea dată era un tribut plătit tradiţiei sovietice, când una dintre catedrele care predau discipline sociale trebuia premiată obligatoriu.
Pe 20 aprilie 1990 aceiaşi membri ai catedrei se întruneau în cea de-a treia şedinţă înanul de studii 1989-1990, de această dată a Catedrei de Politologie. Apelativul „şi teorie a soÎn acel timp, în URSS erau cca 1000 de catedre de Comunism ştiinţific (Новикова С.С. Социология: история,основы, институционализация в России http://www.gumer.info/bibliotek_Buks/Sociolog/Novik/06.
php).
2
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4268, f. 1.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4275, f. 1-2.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4275, f. 4-5.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4409, f. 45.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4410, f. 43-44.
1

286

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

cialismului”, dispare. La ordinea zilei era un singur subiect – discuţii despre mersul lucrărilor
asupra cursului de politologie. Colaboratorii catedrei și-au expus punctul de vedere asupra activităţii realizate și s-a decis ca până la 30 aprilie să fie prezentate toate textele prelegerilor, iar
textele discutate să fie traduse şi în „limba moldovenească”1.
În luna iunie 1990 activitatea catedrei a decurs într-un ritm destul de rapid: au avut loc
patru şedinţe ale Catedrei de Politologie la care au fost discutate 7 texte de prelegeri2.
În raportul de dare de seamă a Catedrei de Politologie pentru anul de studii 1989-1990 se
subliniază că a activat Seminarul metodologic la care, de rând cu alte subiecte, au fost discutateşi probleme actuale ale teoriei socialismului şi că în anul de studii respectiv disciplina politologia nu s-a predat3.
Noul an de învăţământ 1990-1991 începea cu şedinţa Catedrei de Politologie din 28 august 1990. La ordinea de zi era un singur subiect: situaţia ştiinţelor sociale în instituţiile deînvăţământ superior. Membrii catedrei şi-au exprimat îngrijorarea în legătură cu micşorareanumărului de ore la majoritatea disciplinelor de ştiinţe sociale. De asemenea, la şedinţa amintită s-a afirmat că predarea cursului de politologie la anii I sau II nu este reală, fiindcă disciplina nu este atât de uşoară, s-au convins acei care au predat comunismul ştiinţific şi au făcut oîncercare nereuşită de a întocmi un curs de socialism ştiinţific. În cadrul şedinţei catedrei s-a
afirmat că predarea cursului de politologie la anii I şi II ar fi o consecinţă a faptului că n-a pututfi convins la timp rectoratul şi conducerea universităţii ca această disciplină trebuie predată laanii superiori. Se solicita chiar ca despre necesitatea studierii acestei discipline să se discute înpresă și la televiziune. Unii membri ai catedrei afirmau şi mai categoric că trebuie să fie propagată această disciplină, „fiindcă mulţi nu au idee despre ea”, iar „mulţi decani” de la facultăţile
Universităţii erau învinuiţi că „înţeleg greşit necesitatea acestui obiect”4.
Să conştientizăm bine faptul că aceste declaraţii erau făcute de cadrele didactice de la
Universitatea de Stat din Moldova care predaseră disciplina comunismul ştiinţific, făcuseră otentativă nereuşită de a preda socialismul ştiinţific, iar în ultimele câteva luni se apucaseră şide politologie. Ei singuri abia acum îşi formau o idee despre noua disciplină, care desigur, cums-au convins, peste hotare se preda demult. De asemenea, la sus-numita şedinţă s-a afirmat că
textele prelegerilor deja discutate urmează a fi multiplicate, pentru ca fiecare lector să le aibă ladispoziţie5. Adică era vorba despre crearea unui curs unic de politologie, exact în sensul în careanterior se predase istoria PCUS şi comunismul ştiinţific – fiecare profesor urma să expună exact
aceleaşi idei, necesitatea pluralităţii opiniilor în cursul de politologie încă nu era sesizată.
La şedinţa Catedrei de Politologie din 10 octombrie 1990 au apărut divergenţe serioase cu privire la programa cursului. Unii profesori militau pentru continuarea lucrului asupra
perfecţionării programei şi abia după aceea să fie publicată, alţii afirmau că s-a lucrat destulde mult asupra programei şi ea poate fi publicată în starea actuală la tipografia universităţii,urmând ca ulterior să se lucreze asupra perfecţionării ei pentru a fi publicată la editura Cartea
Moldovenească sau la o altă editură. În final a fost acceptată cea de a doua propunere6.
Între timp a fost anunţat şi concursul la postul de şef al Catedrei de Politologie. Documentele
au fost depuse de către un singur candidat – Gh. Rusnac, care, la şedinţa catedrei din 22 octombrie 19907 a şi fost recomandat Consiliului ştiinţific (Senatului) al Universităţii de Stat din
Moldova pentru a fi ales în această funcţie. În cadrul aceleiaşi şedinţe un cadru didactic şi-a
exprimat indignarea că norma didactică a membrilor catedrei a fost mărită la 720 de ore şi că,
din câte cunoaşte el, „nici într-o altă instituţie de învăţământ nu s-a procedat în aşa fel”8.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4275, f. 9-10.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4275, f. 11-18.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4268, f. 7, 12.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4541, f. 1.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4541, f. 2.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4541, f. 3-4.
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4541, f.5.
8
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4541, f. 6.
1
2

287

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Examinarea atentă a proceselor-verbale ale acestei catedre indică limpede că amintitul
profesor avea toate motivele să fie nemulţumit. Despre aceasta ne vorbeşte următorul fapt: laşedinţa catedrei din 10 octombrie 1990, un cadru didactic a prezentat darea de seamă pentru
activitatea didactico-ştiinţifică pe anii 1987-1990 și a anunţat că în acest timp el a îndeplinit unvolum de 1700 de ore şi că anual preda tocmai 70 ore prelegeri şi 40 ore seminare. Pe parcursul
celor 4 ani - perioada de dare de seamă - norma anuală a cadrului didactic respectiv era de 422
de ore, dintre care 110 ore contact direct. Aşadar, motivul nemulţumirii cadrului didactic este
mai mult decât evident, dar mai important apare faptul că şi la acest capitol – reglementarea
normei didactice şi excluderea disciplinelor „prestigioase” – Universitatea de Stat din Moldova
a fost printre primele instituţii de învăţământ.
La şedinţa din 3 noiembrie 1990 şeful catedrei anunţa că i s-au adresat studenţii şi decanul
Facultăţii de Fizică cu solicitarea ca examenul la Politologie să fie înlocuit cu colocviu. Problema,continuă şeful catedrei, a fost semnalată la rectorat şi de studenţii de la alte facultăţi. Cauza invocată de către studenţi era că nu au la dispoziţie literatura necesară pentru a se pregăti. Este
interesant de remarcat faptul că niciun profesor de la catedră nu a vrut să accepte solicitarea studenţilor şi a decanului de la Facultatea de Fizică1. În decizia catedrei referitoare la acest subiect seprevedea ca fiecare cadru didactic de la catedră să intensifice activitatea de lămurire în rândurile
studenţilor, în formaţiunile de studii şi în grupele de seminare unde au ore, despre locul şi rolul
politologiei în pregătirea specialistului contemporan2. Aşadar, s-a încercat din nou soluţionarea
problemelor existente la catedră din perspectiva studentului „inconştient”.
Ulterior, pe data de 17 ianuarie 1991 membrii Catedrei de Politologie au continuat discuţiile asupra programei disciplinei. Pornind de la faptul că la facultăţile umanistice se preda
un curs de 70 de ore, iar la facultăţile reale un curs de 34 de ore, s-a ajuns la concluzia că suntnecesare două programe. Fiindcă una deja era pregătită, s-a decis ca până la 20 februarie să fie
finalizată şi programa pentru cursul de 34 de ore3.
În raportul final de activitate al Catedrei de Politologie pentru anul de studii 1990-1991
era supusă criticii metodologia expusă în operele clasicilor marxism-leninismului şi se explica căpolitologia interpretează toate problemele legate de politică, reieşind din valorile general-umaneşi nici o doctrină politică nu se bucură de superioritate. Anume din acest considerent, în pofida
realităţilor expuse mai sus, în raport se subliniază că această disciplină „a fost acceptată de către
tineretul studios”4. În raport se mai menţionează şi faptul că în martie-aprilie 1991 a apărut cursul de politologie în „limba de stat” şi în limba rusă5. În sfârşit, se solicita mărirea numărului deore la facultăţile reale de la 34 la 50 de ore şi se afirma că la facultăţile umanistice este imposibilde realizat 30 de ore prelegeri şi 40 ore seminar într-un singur semestru6, cu alte cuvinte, se cerea
extinderea lui în două semestre, evident, cu toate consecinţele care decurgeau din aceasta.
Procese similare aveau loc şi la alte universităţi din fosta URSS. Cel mai timpuriu
Departament de Ştiinţe politice a fost creat la Universitatea din Letonia în anul 1989, de asemenea, în baza Catedrei de Comunism ştiinţific7. La Universitatea de Stat „M. V. Lomonosov” dinMoscova, Catedra de Comunism ştiinţific din cadrul Facultăţii de Filosofie a fost transformată înanul 1990 în Catedra de Teorie a Socialismului, iar din anul 1991 – în Catedra de Politologie8. La
Universitatea de Stat din Sanct Petersburg abia în anul 1995 Catedra de Filosofie şi Comunismștiinţific s-a divizat în trei părţi: Catedra de Filosofie, Catedra de Politologie şi Drept, Catedra deSociologie şi Psihologie Socială9.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4541, f. 8-9.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4541, f. 9.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4541, f. 24.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4542, f. 4.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4542, f. 6.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4542, f. 9.
7Латвийский университет, http://www.politnauka.org/comm/lu/.
8История факультета (http://new.philos.msu.ru/info/history/).
9Истороия кафедры философии, http://philosophy.faculty.ifmo.ru/.
1
2

288

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Catedra de Ateism ştiinţific, de asemenea, a nimerit în iureșul evenimentelor, care, în cele dinurmă, a dus la dispariţia acestei catedre. Prin Scrisoarea instructivă a Ministerului învăţământului
din RSS Moldovenească din data de 10 august 1989 Despre predarea în instituţiile de învăţământ
superior, medii şi profesionale din RSSM a Istoriei, teoriei religiei şi ateismului, a Eticii, a Esteticii,
a Istoriei culturii universale şi naţionale, a Istoriei Moldovei se anula predarea Ateismului ştiinţific
şi se recomanda predarea Istoriei, teoriei religiei şi ateismului în toate instituţiile de învăţământ
superior în volum de 24 şi 36 de ore1. Conţinutul Scrisorii a fost prezentat la şedinţa Catedrei deAteism Știinţific pe data de 7 septembrie 1989, dar propunerea despre modificarea denumiriicatedrei în Catedra de Istorie şi Teorie a Religiei şi Ateismului a fost discutată abia la 26 octombrie, când şeful catedrei anunţa despre necesitatea acestei modificări în legătură cu modificarea
cursului normativ din Bazele ateismului ştiinţific în Istoria şi teoria religiei şi ateismului şi despre
necesitatea de a prezenta programa disciplinei respective până la 7 decembrie 19892.
Nu toţi membrii catedrei erau de acord cu modificarea dată, dar afirmau acest lucru indirect. Unul dintre ei a menţionat că recent a luat parte la o conferinţă ştiinţifică în Ucraina(Zaporojie), participanţii căreia, neliniştiţi de starea de lucruri, au trimis o scrisoare la
Secretariatul CC al PCUS în care îşi exprimau îngrijorarea faţă de delăsarea educaţiei ateiste,
de atitudinea neadecvată a comitetelor de partid faţă de problemele ateismului ştiinţific, derestrângerea educaţiei ateist-ştiinţifice în şcoală3. Totuşi, membrii catedrei respective nu aumers pe calea participanţilor la conferinţa amintită, în sensul că nu au scris scrisori instanţelor
superioare de stat şi de partid republicane sau unionale.
La 16 noiembrie 1989 membrii Catedrei de Istorie şi Teorie a Religiei şi Ateismului au
discutat proiectul programei Istoria şi teoria religiei şi ateismului. După ce a vorbit unul dintre
membrii catedrei, şeful acesteia V. Gajos a concluzionat: „Cu regret, dar de la bun început noi
am mers pe o cale greşită”4. Pentru a redresa situaţia a fost luată decizia ca toate temele cursului să fie repartizate între membrii catedrei care urmau să prezinte proiectele programei
pentru fiecare temă către 20 noiembrie 19895. Adică se mergea pe aceeaşi cale pe care am
observat-o deja şi la alte catedre – pregătirea unui curs unic, predat de toți membrii catedrei latoate facultăţile Universităţii, pentru evitarea divergenţelor de opinie.
Şedinţa dată mai atestă faptul că era încă foarte greu de debarasat de mentalitatea veche.
Şeful catedrei a propus ca la Universitate să fie reluată activitatea şcolii tânărului lector ateist şi
a indicat concret persoana care trebuia să realizeze acest deziderat. Persoana respectivă, deșinu manifesta nici pe departe o atitudine negativă faţă de această idee, a refuzat categoric să se
implice în această activitate, dar, în rezultatul votării membrilor catedrei, a fost impus să accepte „oferta”, fiind obligat să completeze şcoala respectivă cu ascultători până la 20 noiembrie, iar
la 30 noiembrie 1989 deja să înceapă cursurile6.
Prin ordinul rectorului din 2 februarie 1990, după cum se menţionează, în temeiul noilor
planuri de activitate, a solicitărilor din partea facultăţilor şi a deciziilor Senatului USM, Catedrade Ateism ştiinţific era redenumită în Catedra de Istorie a Religiei şi Teoriei Ateismului Știinţific7.
Dar această catedră, după cum vom vedea mai jos, a avut o viaţă destul de scurtă.
La şedinţa catedrei din 22 februarie 1990 a fost discutată şi aprobată programa cursului
Istoria şi teoria religiei şi ateismului. Tot la această şedinţă, şeful catedrei a anunţat că el lucrea-

AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4269, f. 4-5. Dosarul 4601, care include Procesele-verbale ale Senatului USM lunile
septembrie-decembrie 1989 conţine şi o filă fără titlu şi fără dată, semnată de V.Gajos, şeful Catedrei deAteism Știinţific, în care el interpreta Ordinul nr. 685 din 22 august 1989 al Comitetului Învăţământului Public al URSS în sensul că catedrele universitare, ce predau discipline sociale, au dreptul singure să-şi aprobenumărul de ore la Istoria PCUS, Filosofie, Economia politică, Comunismul ştiinţific, Istoria şi teoria religiei şiateismului, eticii, esteticii … (AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4601, f. 162).
2
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4269, f. 12.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4269, f. 13.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4269, f. 20-21.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4269, f. 21.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4269, f. 22.
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4409, f. 45.

1

289

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAză la o nouă programă a cursului, anume Istoria culturii universale1. Această ultimă programă
a fost discutată la şedinţa catedrei din 29 martie 1990, şedinţă la care s-a propus şi includerea
temelor din cultura Moldovei, iar denumirea cursului să fie modificată în Istoria culturii universale şi naţionale2.
La şedinţa Senatului USM din 27 februarie 1990 era aprobată programa cursului Istoria
şi teoria religiei şi ateismului şi se solicita Ministerului Învăţământului Public al RSSM să confirme programa dată în calitate de program obligatoriu pentru toate instituţiile de învăţământ
superior din republică cu un număr de 36 ore pentru facultăţile de istorie, drept şi jurnalism,
iar pentru celelalte facultăţi – 24 de ore3.
La una din următoarele şedinţe şeful Catedrei de Istorie şi Teorie a Religiei şi Ateismului
informa despre faptul că recent a fost la cursurile de recalificare de la Moscova şi că majoritatea
catedrelor similare cu cea de la Chişinău au fost lichidate. Totuşi, afirma el, studenţii manifestă
interes faţă de istoria religiei, faţă de situaţia religiei în lumea contemporană, de aceea este
necesar să se orienteze spre această disciplină, să desfăşoare activitatea respectivă la facultăţişi în instituţiile de învăţământ superior. „Soarta disciplinei noastre depinde de noi”4, a mai afirmat el. Ţinând cont de statutul interuniversitar al catedrei respective, membrii ei predau şi lacelelalte instituţii de învăţământ superior din ţară, predare care lăsa mult de dorit. În pofida
faptului că noul curs se numea Istoria şi teoria religiei şi ateismului, studenţii de la Facultatea deIstorie de la Institutul Pedagogic de Stat „Ion Creangă” s-au adresat decanatului ca să excludă
examenul de la cursul respectiv, fiindcă, în realitate, afirmau ei, se predă cursul de ateism ştiinţific, obiect care nu mai corespunde cerinţelor contemporane5.
Şeful catedrei respective era deranjat şi de deschiderea şcolilor duminicale pentru copii
şi adulţi, unde se studia Biblia şi subiecte religioase. Exprimându-şi nedumerirea faţă de asemenea activităţi, dânsul concluziona că este regretabil că asemenea şcoli își găsesc adepți din
rândurile studenţimii şi intelectualităţii sovietice6. În atare situaţie s-a decis ca până la 1 iulie
1990 să fie editat cursul Istoria religiei şi ateismului7.
La 16 aprilie 1990 avea loc şedinţa următoare a Catedrei de Istorie şi Teorie a Religiei
şi Ateismului. Problema pusă în discuție a fost despre lichidarea Catedrei de Istorie şi Teorie a
Religiei şi Ateismului8. Ulterior, pe data de 24 aprilie 1990 Consiliul [Senatul] Universităţii de Stata luat decizia despre lichidarea Catedrei de Istorie şi Teorie a Religiei şi Ateismului şi a Catedrei
de Etică şi Estetică şi instituirea unei catedre noi – Catedra de Istorie a Culturii Universale şiNaţionale, Religiei, Eticii şi Esteticii9. Şeful acestei catedre V. Gajos îşi exprima nemulţumirea
că nu pot, în opinia sa, să fie unite specialităţile istoria culturii cu etica, acestea sunt, afirma el,
lucruri diferite10. Straniu însă, cum nu observase anterior dânsul marea diferenţă între Ateismulştiinţific şi Istoria culturii universale!? Ordinul rectorului din 16 mai 1990 prevedea desfiinţarea catedrelor de Etică şi estetică şi Istoria şi teoria religiei şi ateismului şi formarea Catedrei deIstorie şi Teorie a Culturii Universale şi Naţionale pentru predarea cursurilor de istorie şi teorie
a culturii universale şi naţionale, istoria şi teoria religiei, eticii şi esteticii11. Printr-un nou ordin
din 17 mai 1990 erau stabilite unităţile didactice ale acestei catedre – 9 unităţi12. Totuşi, conform
proceselor-verbale, ultima şedinţă a Catedrei de Istorie şi Teorie a Religiei şi Ateismului a avut
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4269, f. 45-49.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4269, f. 68-75.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4602, f. 136-137.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4269, f. 34.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4269, f. 35-37.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4269, f. 37.
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4269, f. 39-40.
8
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4269, f. 78.
9
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4603, f. 131.
10
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4603, f. 82.
11
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4410, f. 70.
12
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4410, f. 77.
1
2

290

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

loc pe 27 iunie 19901, iar în Darea de seamă pentru anul de studii 1989-1990 se indica despre
necesitatea revizuirii lucrului asupra cursului Istoria şi teoria religiei şi ateismului şi a pregătirii
unui nou curs Istoria şi teoria culturii universale şi naţionale2. Prin ordinul prorectorului pentru
activitatea didactică din 12 iunie 1990 doi conferenţiari ai catedrei respective erau anunţaţi că,în legătură cu lichidarea Catedrei de Etică şi Estetică Marxist-leninistă, ele urmau să fie eliberate
din serviciu, conform legislaţiei în vigoare, după două luni de zile3.
Între timp, pe 23 iunie 1990, avuse loc şi prima şedinţă a Catedrei de Istorie şi Teorie a
Culturii Universale şi Naţionale, fapt atestat de procesul-verbal nr. 1 al şedinţei catedrei respective. La şedinţă au participat doar 4 membri ai catedrei, inclusiv şeful acesteia V. Gajos şi, de asemenea, încă două persoane, şeful secţiei cadre şi preşedintele organizaţiei sindicale de la USM.
La şedinţă s-a discutat un singur subiect – recomandarea a încă trei persoane pentru suplinirea
posturilor vacante la catedră4. Cea de-a doua şedinţă a catedrei a avut loc pe 27 august 1990.
Şeful catedrei i-a informat pe cei prezenți despre Decizia Ministerului învăţământului şi ştiinţei
din 21 august 1990 prin care se suspenda predarea unor discipline socioumanistice şi introducerea altora cum ar fi: Politologia, Filosofia, Istoria şi teoria religiei şi a gândirii ateiste, Istoria
culturii universale5. Pe data de 24 decembrie 1990 a avut loc şedinţa comună a Catedrei Istoria
şi Teoria Culturii Universale şi Naţionale de la USM și a catedrei similare de la Universitatea
Pedagogică de Stat „Ion Creangă”. La şedinţa respectivă s-a vorbit despre necesitatea cooperării
între cele două catedre, însă nu au fost prezentate clar direcţiile de conlucrare. Printre deciziile
mai importante, în opinia membrilor celor două catedre, au fost cele referitoare la necesitatea
de a mări numărul de ore la disciplina dată până la 90 - 106 şi de a „ruga organele de resort să
furnizeze materialele ilustrative necesare”6. Membrii catedrei erau într-o aparentă căutare. La
1 martie 1991 a fost discutat conceptul disciplinei Istoria şi filosofia religiei şi aprobat proiectul
de programă7. La şedinţa din 29 martie 1991 şeful catedrei a informat că la şedinţa Senatului
USM a fost definitivat sistemul disciplinelor socioumane: Istoria culturii, Filosofia, Politologia,
Istoria religiei, Economia politică. Cel mai mare neajuns, în opinia dânsului, numărul mare deore pentru cadrele didactice – 750-800, singur pledând pentru 600-650 de ore8. Între timp,
membrii catedrei pregăteau noul curs şi la şedinţa din 19 aprilie 1991 s-a discutat textul prelegerii prezentată de V. Gajos Cultura şi civilizaţia daco-getică9.
Activitatea Catedrei de Istorie a Culturii Naţionale şi Universale era discutată la şedinţa
Senatului USM din 26 mai 1992. Referindu-se la programa cursului, raportorul (Gh. Rusnac) a
subliniat că examinarea acesteia a lăsat impresia că este militarizată şi ideologizată, adică, a explicat el, „conţine multă politică şi puţină cultură”. Reieşind din aceste constatări, se recomanda
elaborarea unei noi programe de studii, iar la predare să se ţină cont de specificul facultăţilor10.
Şeful catedrei respective a solicitat micşorarea numărului de ore la 350, fiindcă profesorii nu
au timp să se ocupe de ştiinţă11. În decizia Senatului din 26 mai 1992 s-a menţionat că pe parcursul anilor 1990-1992 la catedră s-au acumulat o serie de probleme nesoluţionate, de aceea
este necesar să se ridice nivelul eficienţei şi calităţii, iar către anul de studii 1992-1993 să seelaboreze noile programe ale cursurilor12.
Pe data de 30 august 1989 avea loc şedinţa catedrei de Economie politică. Una din problemele discutate a fost Ordinul nr. 685 din 22 august 1989 al Comitetului Învăţământului Public
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4269, f. 82.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4270, f. 25.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4410, f. 101.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4425, f. 1-5.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4425, f. 6-7.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4425, f. 18-21.
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4425, f. 26.
8
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4425, f. 33.
9
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4425, f. 36.
10
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4726, f. 135-143.
11
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4726, f. 128.
12
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4726, f. 131.
1
2

291

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

al URSS referitor la predarea disciplinelor sociale şi Hotărârea Ministerului Învăţământului
Public al RSSM Despre mersul restructurării predării ştiinţelor sociale la Universitatea de Stat dinChişinău. Șeful catedrei i-a îndemnat pe membrii catedrei să se mobilizeze pentru înţelegerea
profundă a conceptului teoretic al restructurării și renovării societăţii socialiste. „O problemă
importantă, a ţinut să sublinieze dânsa, rămâne restructurarea predării economiei politice ca
un concept integru al ştiinţei marxist-leniniste”. Domnia sa a mai subliniat necesitatea de atrece la noi programe de predare, de a edita literatură necesară studenţilor în limbile moldovenească şi rusă1. La una din şedinţele următoare, care a avut loc pe 12 octombrie 1989, şefa catedrei liniştea cadrele didactice cu nişte date sociologice conform cărora cca 80% din studenţi
se pronunţă pentru audierea cursurilor de Economie politică şi Filosofie, iar cca 20% – pentru a
studia Istoria PCUS şi Comunismul ştiinţific2.
În legătură cu tensionarea situaţiei politice din republică, pe data de 23 noiembrie 1989
era convocată o nouă şedinţă a Catedrei de Economie politică la care se discuta problema privind intensificarea lucrului educativ-politic printre studenţi. Pentru luna decembrie se prevedeau mai multe activităţi în cadrul cărora urma să li se explice studenţilor politica naţională a
PCUS, să le formeze o poziţie civică activă, responsabilitate, o cultură înaltă a relaţiilor interetnice3. Următoarea şedinţă a catedrei era convocată pe 30 noiembrie 1989. În cadrul acesteia,şefa catedrei prezenta o comunicare cu tema Bazele ştiinţifice ale economiei politice. Autoarea îicritică pe acei savanţi care, în opinia ei, au vulgarizat economia politică şi prezintă marxism-leninismul ca pe o dogmă. Mai mult chiar, dânsa face referinţe critice la adresa unor colegi de catedră, la lecţiile cărora a asistat şi a constatat că studenţii nu înţeleg deosebirea între economia
politică a capitalismului şi economia politică a socialismului. Pentru redresarea situaţiei dânsa
recomandă insistent ca aceştia să studieze mai profund lucrările clasicilor marxism-leninismului: Trei izvoare şi trei părţi componente ale marxismului, volumele II şi III ale Capitalului şi AntiDühring4. Toate acestea decurgeau în condiţiile când studenţii din formaţiunile de studii cu
predare în limba moldovenească cereau înlocuirea examenului la disciplina Economia politică
şi susţinerea doar a unui colocviu. Profesorii catedrei, cu unele excepţii, s-au pronunţat contra
acceptării cerinţelor studenţilor: ei urmau să le explice că nedorinţa lor de a studia economia
politică a socialismului este profund greşită5.
Şefa catedrei era ferm convinsă că marxismul este bun, dar „noi identificăm neînţelegerea noastră, perceperea noastră simplistă, cu marxismul”, afirma ea la şedinţa Senatului din 9
martie 1990. Nemulţumită de atitudinea actuală a societăţii şi, în primul rând, a studenţilor
faţă de disciplinele sociale, dânsa prognoza că lucrurile pot să se termine rău. În opinia dânsei,
restructurarea disciplinelor sociale trebuie să ridice nivelul politic general6. În acest context, un
alt membru al Senatului a replicat că „la istorie, de exemplu, studenţii nu se duc la acei lectoricare nu au un nivel înalt de pregătire profesională”7.
La şedinţa din 5 aprilie 1990 membrii Catedrei de Economie Politică discutau proiectul
Statutului Universităţii de Stat din Moldova. O parte dintre ei erau profund deranjaţi de faptul
că, în opinia lor, proiectul îngrădeşte dreptul la învăţătură a altor naţionalităţi, nu „confirmă
direcţia internaţionalistă”, se încalcă dreptul la învăţătură a reprezentanților altor naţionalităţi,are loc „marginalizarea populaţiei rusofone”. La toate acestea alţi colegi de la catedra respectivă
au ripostat categoric: proiectul Statutului nu exclude dreptul populaţiei rusofone la admitere,dar studenţii trebuie să cunoască limba moldovenească. Evident, subliniau ei, aceasta nu este osarcină de o singură zi, ci este vorba de un program pentru realizarea căruia sunt necesari 5-10
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4271, f. 1, 2, 4.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4271, f. 15.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4271, f. 21-23.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4271, f. 31-32.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4271, f. 32-33.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4603, f. 4.
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4603, f. 6.
1
2

292

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

ani1. Pe data de 14 iunie 1990, în cadrul şedinţei, şefa Catedrei de Economie Politică prezenta oinformaţie despre Problemele globale ale contemporaneităţii şi reflectarea lor în cursul economia politică în care relata despre vizita sa în SUA în componenţa unei delegaţii a Comitetului
Femeilor Sovietice. În cadrul vizitei, a menţionat dânsa, au fost abordate mai multe probleme
cum ar fi: dezarmarea, ecologia, drepturile omului, dar, sublinia vorbitoarea, atenţia i-a fostatrasă de studierea în instituţiile de învăţământ a istoriei gândirii economice - „studiază volumele II şi III ale Capitalului lui K. Marx, clasicii marxism-leninismului”2. Este mai mult decât evidentă tendinţa autoarei de a mai prezenta încă un argument în favoarea menţinerii economiei
politice în limitele, cum afirmase dânsa anterior, „ştiinţei marxist-leniniste”.
Pe parcursul anului de studii 1990-1991 s-a făcut încercarea de a modifica denumirea
catedrei respective. La şedinţa din 14 octombrie 1990 este fixată decizia de a schimba denumirea catedrei din Catedra de Economie Politică în Catedra de Teorie Economică şi Istoria
Gândirii economice3. Dar, la o altă şedinţă, din 7 februarie 1991, s-a anunţat că la şedinţa dela Academia de Ştiinţe a RSS Moldoveneşti, care a avut loc pe data de 28 ianuarie 1991, s-a
decis să se păstreze denumirea de Economie politică4. Cu toate acestea, conform procesului-verbal, şedinţa din 19 iunie 1991 a fost a Catedrei de Teorie Economică5, fără să putem
preciza când a fost modificată denumirea. La şedinţa din 4 aprilie 1991 şefa catedrei anunţa
despre desfiinţarea organizaţiei de partid de la USM şi dreptul fiecărui cadru didactic de aadera la orice altă organizaţie politică. În ceea ce priveşte procesul de dezideologizare, sublinia dânsa, aceasta înseamnă că se respinge (în originalul procesului-verbal, se repeză – I.E.)
unica ideologie, marxism-leninismul, şi că acest proces şi-a găsit deja oglindire „şi în programul cursului nostru (în originalul procesului-verbal a ceasului – I.E.) de economie politică”6.
Desfiinţarea organizaţiei de partid de la USM nu înseamnă nici pe departe că în republică nu
erau forţe care doreau restabilirea ei. La şedinţa Senatului USM din 26 februarie 1991 unul
dintre membrii Senatului observa: „nu-mi pot închipui depolitizarea, când domnul Eremei7
vrea să fie introdus iarăşi partcomul”8.
Pe data de 27 noiembrie 1990 Senatul USM a examinat problema cu privire la suspendarea examenului de stat la disciplinele sociale pentru absolvenţii USM9, iar decizia a stat labaza ordinului rectorului din ziua următoare. Pe data de 28 noiembrie 1990, în baza deciziei
Senatului din 27 noiembrie 1990, apărea ordinul rectorului Despre examenele de stat în anul
1991, ordin prin care, în „corespundere cu explicaţiile Comitetului de Stat al Învăţământului
din URSS şi a demersurilor de la facultăţi”, pentru absolvenţii anului 1991 se anula examenul
la disciplinele sociale şi „notele obţinute de studenţi la examenele de curs la disciplinele sociale urmau să fie trecute în contul examenului de stat după cum urmează: Economia politică,pentru studenţii de la facultăţile de economie, economia comerţului, drept; Filosofia, pentru
absolvenţii facultăţilor chimie, fizică, biologie şi pedologie, filologie, istorie, biblioteconomie,
matematică şi cibernetică, jurnalism, filologie romano-germană”. De asemenea, pentru studenţii care realizează teze de licenţă s-a prevăzut introducerea examenului de stat la specialitate10.
Aşadar, dorinţa de a încadra examenul la disciplinele sociale în lista examenelor de stat era atâtde mare, încât s-a acceptat chiar ca studenţii să nu susţină examenul respectiv, dar nota să li sepună totuşi, acea de la examenul de curs.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4271, f. 59-63.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4271, f. 71-72.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4423, f. 5.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4423, f. 14.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4423, f. 21.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4423, f. 17.
7
Eremei Grigore, ultimul prim-secretar al Partidului Comunist al RSS Moldovenești (februarie - august1991).
8
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4618, f. 6.
9
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4607, f. 8, 23.
10
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4411, f. 51.
1
2

293

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVATotuşi, acest ordin aşa şi nu a mai fost tradus în viaţă. Spre exemplu, absolvenţii de laFacultăţile de Chimie, Fizică, Biologie şi Pedologie, Drept au susţinut teza de licenţă şi examenulla specialitate, iar examenul la una din disciplinele sociale, conform ordinului din 28 noiembrie
1990, nu a fost inclus. De asemenea, absolvenţii anului 1991 de la Facultatea de Istorie susţinuseră anterior examenele la Filosofia marxist-leninistă şi Istoria filosofiei. În lista examenelor destat al acestor absolvenţi disciplina Filosofie aşa şi nu a fost inclusă: este inclusă doar lucrarea
de diplomă (teza de licenţă) şi examenul la specialitate. Dar, curios lucru, cu toate că se introdusese deja disciplina Istoria românilor, absolvenţii facultăţii au susţinut Istoria naţională 1.
Evident, modificările intervenite şi, în primul rând, micşorarea numărului de ore, a dus lamicşorarea numărului de unităţi la catedre. Spre exemplu, prin ordinul nr. 114 din 4 iulie 1991
se menţiona că în legătură cu micşorarea numărului de ore la Catedra de Economie Politică 3
persoane erau concediate2.
Pe data de 28 septembrie 1989 avea loc prima şedinţă a Catedrei de Filosofie din anul destudii 1989-1990, care punea în discuţie hotărârile Plenarei PCUS din septembrie 1989 şi, înlumina hotărârilor acesteia, obiectivele catedrei în educarea internaţionalismului şi patriotismului la etapa actuală. Raportorul principal evidenţia câteva aspecte esenţiale din hotărârile
Plenarei şi anume, drepturile şi obligaţiile cetăţenilor, dreptul de a vorbi şi a-şi educa copiii înlimba maternă, îndemna comuniştii să-şi definească clar poziţia referitoare la URSS – sunt pentru menţinerea ei sau pentru despărţire. În acelaşi timp, s-a subliniat că acei care nu împărtăşesc
politica PCUS nu trebuie persecutaţi. Evident, vorbitorul a subliniat şi necesitatea intensificării
lucrului educativ, patriotic şi internaţionalist printre studenţi. Pe marginea comunicării s-auîncins discuţii aprinse. Unul dintre membrii catedrei a apreciat referatul prezentat drept foarte
general, dar el nu era de acord nici cu politica promovată de Mihail Gorbaciov, nici cu poziţia
adoptată de Mircea Snegur, care nu a făcut o apreciere simbolisticii din trei culori, simbolistică
care încă, în opinia vorbitorului, nu era legiferată. Un coleg i-a reproşat destul de categoric căodată ce poporul a acceptat tricolorul, înseamnă că această simbolistică este legitimă. Mai multchiar, el afirma că poate prezenta mai multe documente care atestă faptul ocupării Moldovei decătre URSS în anul 19403. Examinarea afirmaţiilor celorlalţi membri ai catedrei atestă limpede
faptul că o bună parte dintre ei acceptau procesele democratice care se dezvoltau în URSS şi
RSSM, spre deosebire de o altă parte, care nu le acceptau. Ulterior, în cadrul altor şedinţe dinacest an de studii, probleme similare, practic, nu mai sunt fixate în procesele-verbale.
Prima şedinţă a Catedrei de Filosofie în noul an de studii (1990-1991) avea loc la 4 octombrie 1990. Reducerile de cadre erau destul de drastice: dacă la şedinţa catedrei de la începutul anului trecut erau prezenţi 24 de membri, la şedinţa din 4 octombrie erau doar 16 cadre
didactice. Ca şi în anul trecut, procesele-verbale, până la şedinţa din 21 martie 1991, au fostscrise în limba rusă. Începând cu această ultimă şedinţă, procesele-verbale au început să fie
scrise în limba română cu grafie latină. Anterior mai fusese o excepţie, în procesul-verbal din
6 decembrie 1990 luarea de cuvânt a unui vorbitor şi decizia la una din problemele discutate
sunt fixate în limba română cu grafie latină, restul în limba rusă. Aceasta ne duce la gândul că
nu lipsa maşinii de dactilografiat era cauza scrierii proceselor-verbale în limba rusă.
Problema studierii disciplinelor sociale şi reorganizarea cursurilor în conformitate cu
dispoziţia Ministerului Ştiinţei şi Învăţământului Despre depolitizarea învăţământului a fost
examinată la şedinţa Senatului USM din 26 martie 1991. Dar raportul prezentat de V. Gajos4 afost atât de lipsit de substanţă, încât unul dintre membrii Senatului a observat că chestiunea
pe care a examinat-o raportorul viza depolitizarea învăţământului, dar în realitate, el a relatat
despre politizarea lui şi chiar a considerat necesar să-l întrebe pe autorul raportului cum înţelege el termenul depolitizare. Răspunsul lui V. Gajos a fost următorul „să nu se amestece niciun
Кишинёвский Ордена Трудогого Красного Знамени Государственный Университет имени В.И.Ленина.
Приложение к диплому № … Выписка из зачётной ведомости.
2
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4436, f. 179.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4273, f. 1-5.
4
Raportul... a se vedea AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4618, f. 101-104.
1

294

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

curent politic în procesul de învăţământ”1. Unul dintre membrii Senatului a afirmat că acel carenu a studiat lucrările lui Marx şi Engels nu poate fi considerat savant, după cum nu poate fi
considerat savant acel care a crezut în lucrările lui Marx şi Engels, atenţionând asupra faptului
că anul acesta de studii şi la noi, şi la Iaşi, pentru prima dată se predă disciplina Politologia2. Îndecizia Senatului din 26 martie 1991 referitoare la problema discutată se aproba activitatea
catedrelor socioumanistice, dar li se recomanda să intensifice activitatea şi să publice manuale
atât de necesare studenţilor3. Concomitent, se indica că în planurile de studii la toate specialităţile USM se includeau următoarele discipline socioumanistice:
1. Istoria culturii universale şi naţionale;
2. Bazele ştiinţelor economice şi istoria gândirii economice;
3. Politologia;
4. Filosofia şi istoria filosofiei;
5. Istoria şi filosofia religiei4.
La şedinţa Senatului din 26 decembrie 1989 era examinat Raportul Comisiei USM care,pe parcursul lunii decembrie, a controlat Facultatea de Istorie, raport prezentat de către preşedintele Comisiei V. Gajos. Raportorul a adus o serie de acuzaţii în adresa facultăţii, care, înopinia mai multor membri ai Senatului, inclusiv a rectorului, nu prezentau obiectiv situaţia.
Unul dintre membrii senatului a solicitat ca pe viitor V. Gajos să nu mai fie numit în fruntea
comisiilor pentru controlul facultăţilor. Evident, multe dintre pretenţiile raportului, cum ar fi
că facultatea realizează în mod nesatisfăcător legislaţia lingvistică (Legea despre limba de statşi revenirea la grafia latină) erau exagerate, ori, de la adoptarea acesteia până la momentul
controlului trecuseră abia trei luni. Totuşi, Hotărârea Senatului obliga facultatea să intensificelucrul în această direcţie, dar şi în direcţia predării cursurilor în limba de stat5. Exact peste unan, la şedinţa Senatului din 25 decembrie 1990, doctorul conferenţiar I. Mocreac a prezentat
un Raport în care a indicat succesele şi carenţele în procesul de predare a cursurilor în limba
română, evidenţiind, îndeosebi, aspectele pozitive de la Facultatea de Istorie6. Conform deciziei
luate, „aproximativ peste un an să se revină la chestiunile trecerii ireversibile în toate structurile Universităţii la limba de stat şi alfabetul latin”7.
Catedra de Istorie a URSS, de asemenea, a fost grav afectată de procesele restructurării.
La şedinţa din 18 septembrie 1989, prima şedinţă din noul an de studii 1989-1990, printre
altele, s-a discutat şi problema privitor la introducerea unor modificări în programele de studii,
lucru necesar în legătură cu schimbările profunde care au loc în societate. Către 13 octombrie
1989 schimbările în program au fost făcute şi aprobate la şedinţa catedrei de la data indicată8.
Ulterior, pe data de 16 februarie 1990 a fost discutată o altă programă, modificată, la disciplina
Istoria URSS, perioada sovietică, în care au fost introduse unele teme noi, cum ar fi, Anul 1917
– alternative de dezvoltare; Uniunea Sovietică – stat autoritar (1938-1953); Începutul şi eşecul
tranziţiei de la statul autoritar la statul democratic (1954-1964); 1985 – URSS pe calea creării
socialismului uman, democratic9.
Totuşi, aceste măsuri cosmetice nu erau pe măsură să salveze disciplina Istoria URSS.
Republica Moldova îşi declarase clar calea spre independenţă şi cursul de Istorie a URSS, cu unnumăr masiv de ore, nu mai putea fi acceptat. La şedinţa din 11 mai 1990 s-a discutat problema
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4618, f. 69. Definiţia din DEX: Concepție în sociologia contemporană, potrivit căreia, înstadiul actual de dezvoltare a societății capitaliste, sub influența revoluției științifice și tehnice, instituțiile șiorganizațiile sociale și-ar pierde caracterul de clasă, conținutul politic.
2
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4618, f. 69-70.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4618, f. 71.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4618, f. 72.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4602, f. 59-90.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4607, f. 81-85.
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4607, f. 74.
8
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4399, f. 3, 6.
9
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4399, f. 50.

1295

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

reducerii cadrelor în legătură cu majorarea normei didactice de la 550 ore la 740 ore pentru
fiecare profesor şi reducerea numărului de ore la disciplina dată1. Peste câteva zile, pe datade 15 mai avea loc o nouă şedinţă a catedrei la care a fost discutată problema dată. Membrii
catedrei au fost informaţi că numărul total al orelor la catedră s-a micşorat cu 2000, ceea ceînsemna reducerea cu 4 unităţi. Evident, situaţia a provocat nemulţumirea membrilor catedrei.
Şeful acesteia a propus să se adreseze la rectorat cu o Prezentare în care se exprima dezacordul
total cu reducerea a 4 unităţi de la catedră, măsură care, în opinia sa, nu ar corespunde noilor
norme moral-umane şi juridice. De asemenea, se face referinţă şi la un Ordin al MinisteruluiÎnvăţământului Superior al URSS din 3 iulie 1956 prin care, pentru cadrele didactice care predau disciplina Istoria URSS se stabilea norma didactică de 550 de ore, iar pentru şeful catedrei– 420 de ore. Se mai indica că acest ordin încă nu este anulat, de aceea norma didactică a profesorilor catedrei trebuie stabilită după acest ordin. Autorul Prezentării mai făcea referinţă şi lanecesitatea revizuirii cursului, dar mărirea numărului de ore pe care urma să-l realizeze fiecare
cadru didactic, afirma el, se va răsfrânge negativ asupra acestui proces. În sfârşit, se considera
că ordinul nr. 685 din 22 august 1989 nu poate servi drept bază legală pentru majorarea numărului de ore pentru cadrele didactice de la Catedra de Istorie a URSS2. Prezentarea a fost supusă
votului şi a fost votată în unanimitate de către membrii catedrei3. Aşadar, toţi membrii catedrei
respective erau pentru schimbări democratice, dar … în limitele legislaţiei din anul 1956 !!!
Dar, în pofida acestei poziţii, pe 13 septembrie 1990 avea loc ultima şedinţă a Catedrei deIstorie a URSS, şedinţă la care a participat şi decanul Facultăţii de Istorie. Acesta a adus la cunoştinţă că a fost primită o scrisoare instructivă de la viceministrul Inochentie Baltag4 referitor
la depolitizarea ştiinţei. Este vorba despre Dispoziţia Ministerului Ştiinţei şi Învăţământului al
RSSM nr. 15 din 21 august 1990 Despre depolitizarea şi dezideologizarea învăţământului superior. La Consiliul ştiinţific al facultăţii s-a propus să fie formate trei catedre: Istorie antică, Istoria
evului mediu şi epocii moderne, Istorie contemporană. Principalul, a menţionat decanul, estemenţinerea potenţialului ştiinţifico-didactic la facultate. Şeful catedrei a ţinut să sublinieze că
problema lichidării Catedrei de Istorie a URSS nu ţine de depolitizare, ci de proclamarea suveranităţii republicii. Oricum, menţiona el, disciplina respectivă, cu un număr mai mic de ore, darva fi predată şi în continuare şi solicita ca membrii catedrei să nu intre în panică5. Totuşi, unul
dintre profesori, nemulţumit de situaţia creată, a ţinut să amintească colegilor că problemadată s-a rezolvat ca şi anterior, în stil vechi, administrativ de comandă6. Ce ar însemna în opinia
sa un „stil nou”, dânsul nu a desfăşurat.
Pe data de 29 august 1989 a avut loc şedinţa Catedrei de Istorie a Moldovei. Şeful catedreianunţa că încă în primăvară a fost pregătită o variantă nouă a programei cursului Istoria RSS
Moldoveneşti pentru facultăţile neistorice, dar ea trebuie încă o dată revăzută şi prezentată
pentru a fi discutată la Consiliul metodic al facultăţii şi la Ministerul Învăţământului Public.
Ulterior, la şedinţa din 19 septembrie 1989 şeful catedrei a propus ca în planul de lucru al catedrei să fie prevăzută realizarea unei conferinţe ştiinţifice cu genericul „50 de ani de la formarea
RSS Moldoveneşti”7. Evident, profunzimea schimbărilor în viaţa social-politică a ţării încă nu
era sesizată de şeful acestei catedre.
La şedinţa Catedrei interuniversitare de Istorie a Moldovei din 21 noiembrie 1989, una din
problemele discutate a fost problema măsurilor întreprinse de catedră pentru îndeplinirea hotărârilor biroului CC al PCM privitor la îmbunătăţirea cercetării ştiinţifice în domeniul istoriei
RSS Moldoveneşti în condiţiile restructurării. Şeful catedrei a dat citire măsurilor care urmau
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4399, 60-61.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4399, f. 71-73.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4399, f. 68.
4Este vorba de Inochentie Baltag, care, prin Hotărârea Guvernului Nr. 205 din 06.07.1990 a fost numit înfuncţia de prim-locţiitor al Ministrului Știinţei şi Învăţământului al RSSM.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4399, f. 91-92.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4399, f. 92.
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4404, f. 1-2.
1
2

296

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

să fie realizate, 17 la număr, dar care, spre regret, în procesul-verbal nu sunt fixate, doar se indică că ele se păstrează în mapa nr. 26 de la catedră1.
La şedinţa Catedrei de Istorie a Moldovei din 8 februarie 1990 unul dintre subiectele discutate s-a referit la măsurile cu privire la predarea istoriei Moldovei. Şeful catedrei a prezentat
informaţia referitoare la scrisoarea unui coleg de la catedră adresată instanţelor republicane,în care acesta a manifestat grijă faţă de predarea cursului Istoria Moldovei şi a propus un şir demăsuri pentru îmbunătăţirea predării. Una dintre acestea, a afirmat şeful catedrei, se referă
direct la catedră. Este vorba despre necesitatea aprovizionării catedrei cu hărţi şi cu alte materiale didactice. În cadrul discuţiilor s-a menţionat că în republică nu avem instituţii speciale
care să se ocupe de aceste probleme şi că nu le putem aştepta de la nimeni, singuri trebuie să
confecţionăm hărţile necesare. Referitor la celelalte propuneri din scrisoare, s-a anunţat că ele
au fost discutate cu prorectorul pentru activitatea didactică, cu şeful de studii şi colaboratorul
din secţia relațiilor cu ţările străine. Concluzia la care au ajuns aceștia este următoarea: fie că
autorul scrisorii vrea să se evidenţieze pe sine, fie că, într-adevăr, el este îngrijorat de starea
lucrurilor. „Să zicem că e a doua”, a concluzionat şeful catedrei2. În cadrul aceleiaşi şedinţe afost nominalizat grupul de profesori care să alcătuiască noua programă a cursului Istoria RSS
Moldoveneşti pentru facultăţile de istorie3.
Procesul-verbal al şedinţei catedrei din 2 aprilie 1990 a fost scris în grafie latină – multaşteptata maşină de dactilografiat cu litere latine, în sfârşit, a apărut. Tot în cadrul acesteişedinţe au fost anunţate rezultatele controlului activităţii catedrei efectuat de către Comisia
Senatului USM (I.I. Buga), comisie care a constatat că catedra tinde spre renovarea cursului şi
spre conferirea unui caracter problematic disciplinei predate4. Datele prezentate anterior atestă însă destul de bine faptul că „caracterul problematic” al temelor predate în cadru cursului
respectiv era destul de evident.
Conform procesului-verbal, pe data de 19 aprilie 1990 avea loc şedinţa Catedrei de Istoriea Ținutului Natal5, dar problema schimbării denumirii şi a modificării statutului catedrei a fostdiscutată abia la şedinţa catedrei din luna mai. Şeful catedrei a adus la cunoştinţă ordinul rectorului din 16 mai 19906. Ordinul respectiv se referea nu numai la Catedra de Istorie a Moldovei,ci şi la alte catedre7, motiva schimbarea prin „necesitatea folosirii mai rezultative a potenţialului ştiinţifico-metodic universitar şi rezolvării în condiţii optime a problemelor ce ţin de studierea ştiinţelor sociale şi a nivelului de cultură generală, în conformitate cu ordinul Ministeruluiînvăţământului public al RSSM şi cu hotărârea Consiliului ştiinţific”. Drept rezultat, Catedra interuniversitară Istoria Moldovei era desfiinţată şi se forma noua Catedră universitară de Istoriea Ținutului Natal. Profesorii urmau să predea cursul de istorie a ţinutului natal. În acelaşi timp,
pentru postul de şef de catedră urma să se anunţe concurs8.
Şeful catedrei şi-a exprimat nemulţumirea şi chiar indignarea faţă de acest ordin al rectorului, ordin ce ţinea de modificarea denumirii şi a statutului catedrei, dar şi de perspectiva trecerii postului de şef de catedră prin concurs. Hotărârea finală adoptată la catedră a fostde a apela la serviciul juridic al Universităţii de Stat din Moldova şi al Ministerului Ştiinţei şiÎnvăţământului pentru a solicita argumentarea acestei modificări şi, de asemenea, de a interveni cu o adresare către Comitetul Republican al Sindicatelor pentru clarificarea acestui ordin
al rectorului9.

AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4404, f. 8.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4404, f. 31.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4404, f. 32.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4404, f. 35.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4404, f. 36.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4404, f. 38.
7
Prin acelaşi ordin se desfiinţau Catedrele de Etică şi Estetică şi de Istoria şi Teoria Religiei şi Ateismului şi seforma una singură, Istoria şi Teoria Culturii Universale şi Naţionale.
8
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4410, f. 70.
9
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4404, f. 38-39.
1
2

297

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Pe 27 august 1990 avea loc prima şedinţă din noul an de studii (1990-1991) al Catedrei
de Istoria Ținutului Natal cu noul şef de catedră desemnat, Pavel Parasca. Acesta a anunţat că în
virtutea schimbărilor care au loc, până la sfârşitul primului semestru al anului de studii 19901991 „catedra îşi asumă obligaţiunea de a pregăti programa la cursul de Istorie a românilor,întrucât a apărut programa şcolară1 cu această denumire”. În cadrul şedinţei s-a hotărât caproiectul programei noii discipline, Istoria românilor, să fie prezentat pentru a fi discutat către
15 octombrie 19902.
Între timp, pe data de 19 septembrie 1990 este emis ordinul rectorului nr. 170, bazat pe
decretul Sovietului Suprem al RSS Moldoveneşti din 27 iulie 1990 şi pe dispoziţia MinisteruluiȘtiinţei şi Învăţământului al RSS Moldovenești din 21 august 1990, prin care se excludeau „din
planurile de învăţământ la toate specialităţile disciplinele social-politice (istoria Moldovei, istoria politică a secolului al XX-lea, economia politică, comunismul ştiinţific, teoria socialismului,filosofia marxist-leninistă, ateismul)” şi se includeau „în planurile de învăţământ la toate specialităţile disciplinele Istoria statului moldovenesc şi a neamului român, Istoria culturii universaleşi naţionale, Bazele ştiinţelor economice şi istoria gândirii economice, Politologia, Filosofia şi istoria filosofiei, Istoria religiei. Conform ordinului respectiv, prin hotărârea Consiliului Ştiinţific
(Senatului) universitar şi aprobarea Ministerului Ştiinţei şi Învăţământului puteau fi introduseşi „alte discipline sociale (umanitare)”. Prin acelaşi ordin se modifica denumirea catedrei din
Istoria ţinutului natal în Istoria statului moldovenesc. Aşadar, în ordinul emis de rectorul USM,
era omisă sintagma „şi neamului român”, sintagmă pe care o găsim în Dispoziţia MinisteruluiŞtiinţei şi Învăţământului al RSS Moldova din 21 august 19903.
La şedinţa Senatului USM din 25 septembrie 1990 s-a discutat problema structurii şi denumirii catedrelor la Facultatea de Istorie, raportor fiind decanul facultăţii respective. Hotărârea
Senatului sublinia că în conformitate cu concepţia învăţământului istoric naţional, aprobat
de guvernul Republicii Moldova, în care un rol de bază revine istoriei neamului, se lichidează
catedrele de Istorie a URSS, Istorie antică şi ev mediu, Istorie nouă şi contemporană. În noua
structură a Facultăţii de Istorie se prevedeau următoarele catedre: Catedra de Istorie Antică şi
Arheologie, Catedra de Istorie Medie şi Modernă; Catedra de Istorie Contemporană, Catedra deIstorie a Statului Moldovenesc4.
Ulterior, la şedinţa catedrei din 2 octombrie 1990 a fost modificată şi denumirea Catedrei
de Istorie a Statului Moldovenesc. Şeful catedrei a anunţat despre hotărârea Senatului USM, carea dat catedrei denumirea de Istoria Statului Moldovenesc, decizie adoptată de către Senat fărăconsultarea opiniei membrilor catedrei. Pornind de la acest fapt, şeful catedrei a pus sub semnul întrebării valabilitatea deciziei Senatului USM şi a propus o altă denumire pentru catedradată, anume Catedra de Istorie a Românilor, denumire care, în opinia domniei sale, reflectă
mult mai adecvat realitatea. Unii membri ai catedrei au avut anumite rezerve faţă de această
denumire şi au propus ca noua denumire a catedrei să fie Catedra de Istorie Naţională. Ambele
denumiri au fost puse la vot. În rezultat, cu majoritate de voturi, 6 la 2, a fost adoptată hotărâreade a numi catedra şi cursul predat, Istoria românilor, hotărâre transmisă Senatului USM pentru
a fi confirmată5.
Ordinul rectorului din 17 Octombrie 1990 făcea referinţă la „concepţia învăţământului
istoric naţional, aprobată de guvernul RSSM în care un loc de bază trebuie să fie atribuit istoriei neamului şi istoriei universale”. În legătură cu aceasta şi în temeiul hotărârii Consiliului
Facultăţii de Istorie din 24 septembrie 1990 şi a hotărârii Consiliului ştiinţific [Senatului] din
25 septembrie 1990, se schimba structura Facultăţii de Istorie: se lichidau catedrele existentela acel moment (Catedra de Istorie a URSS, Istorie antică şi evului mediu, Istorie nouă şi contemBâcu V., Corovai Gh., Moraru A., Parasca P., Postică Gh., Haheu V. Programe pentru şcolile de cultură generală.
Istoria Românilor. Clasele a V-a – a XI-a. Chişinău, 1990.
2
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4548, f. 1-2.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4410, f.167-168.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4605, f. 96.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4548, f. 7-8.
1

298

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

porană, cu excepţia Catedrei de Istorie a Ținutului Natal) şi se formau trei noi catedre: Istorie
Antică şi Arheologie, Istorie Medie şi Modernă, Istorie Contemporană1.
Către 18 octombrie noua denumire a catedrei, Catedra de Istorie a Românilor, încă nu era
legiferată, în ordinul rectorului nr. 183 din 18 octombrie 1990 catedra era menţionată încă cu
vechea denumire, Catedra de Istorie a Statului Moldovenesc2. La şedinţa Senatului din 23 octombrie 1990 decanul Facultăţii de Istorie prezenta noua structură a facultăţii, care prevedeaurmătoarele catedre: Catedra de Arheologie şi Istorie Veche, Catedra de Istorie Medie şi Modernă,Catedra de Istorie Contemporană, Catedra de Istorie a Românilor, Catedra de Sociologie, structură care a fost aprobată de Senat3. Dar şi în ordinul rectorului nr. 200 din 26 noiembrie 19904
nu figura încă noua denumire a catedrei. Abia în ordinul de premiere a colaboratorilor USM
apare denumirea Catedra de Istorie a Românilor5. În continuare, activitatea Catedrei de Istorie aRomânilor a fost dedicată alcătuirii programelor, cursurilor, dar şi cercetării problemelor ştiinţifice de Istorie a românilor6.
Procesele-verbale ale Catedrei de Literatura moldovenească pentru anii 1989-1991 neoferă posibilitatea de a urmări evoluţia în timp şi a acestei catedre. La şedinţa din 13 septembrie 1989 profesorul I. Osadcenco propunea să fie reînnoit programul la literatura din secolul al XIX-lea, să fie introduse teme noi referitoare la activitatea unor astfel de scriitori ca
Dobrogeanu-Gherea, T. Maiorescu etc. „Dacă am trecut la grafia latină, sublinia profesorul Ion
Osadcenco, să lărgim aria propagării literaturii critice române”, „trebuie ca grafia latină să fie
aplicată în mijlocul studenţilor, tezele de curs şi de diplomă să fie scrise cu acest alfabet”, continua reputatul profesor7. Totuşi, este de remarcat faptul că la numita catedră primul procesverbal în grafie latină a fost scris abia la şedinţa din 13 martie 1990, situaţie care s-ar explică
prin lipsa utilajului tehnic necesar – maşinile de dactilografiat cu litere latine, dar, în acest cazapare inexplicabil faptul că procesul-verbal al şedinţei din 26 aprilie 1990 este scris în grafie
latină, iar suplimentul de 1 pagină, Propuneri ale Catedrei de Literatură Moldovenească pentru
planul de colaborare cu Universitatea din Iaşi, aprobat în aceeaşi zi, este scris în grafie chirilică8.
Şi dacă la şedinţa din 13 septembrie 1989 s-a propus un curs special Literatura contemporană
română9, cursul opţional Literatura română este introdus abia prin hotărârea catedrei din 26
aprilie 199010.
Este semnificativ şi faptul că la şedinţa din 14 decembrie 1989 şeful Catedrei deLiteratura Moldovenească menţiona că în şcolile ruse din Chişinău „toţi învaţă cu dragoste limba moldovenească”11, lucru care, de fapt, până în prezent nu se adevereşte.
În general, este de subliniat că în limbajul profesorilor de la numita catedră, cel puţin aşa
apare situaţia în cele 14 procese-verbale ale şedinţelor catedrei, sintagma „limba română” lipseşte cu desăvârşire, o singură dată, în Raportul de dare se seamă pe anul de studii 1989-1990
avem sintagma „limba maternă”12, în rest doar sintagma „limba moldovenească”.
La 11 septembrie 1990 avea loc şedinţa Catedrei de Literatura Moldovenească, dar planulde studii este deja modificat substanţial. Profesorul Ion Osadcenco afirma că în anul curent destudii începe studierea literaturii române, altcineva propune ca să fie invitat un profesor din
România pentru a preda cursul Literatura română din secolul al XX-lea13. Procesul-verbal nr.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4411, f. 3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4411, f. 5.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4605, f. 9, 36.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4411, f. 35.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4411, f. 105.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4548, f. 13-14, 36, 39-42, 43-46.
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4345, f. 1.
8
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4345, f. 33, 37.
9
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4345, f. 2.
10
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4345, f. 35.
11
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4345, f. 21.
12
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4346, f. 15.
13
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4490, f. 1-2.
1
2

299

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

2 din 25 octombrie 1990 este deja al şedinţei Catedrei de Literatura Română, de aici şi modificările necesare în cursurile predate. Situaţia este apreciată drept destul de complicată, dar,de la fiecare profesor se solicită să depună toate eforturile pentru a face faţă cerinţelor1. Înmod surprinzător, procesul-verbal din 8 februarie 1991 apare ca fiind al şedinţei Catedrei deLiteratură Moldovenească2. Era, cred, o simplă gafă tehnică. Oricum, legăturile catedrei respective cu România se intensifică, se prevedea plecarea unor profesori în România3, invitarea unor
profesori din România pentru a ţine cursuri, fapte elucidate în Darea de seamă pe anul de studii
1990-19914.
O evoluţie similară se observă şi la Catedra de Limba Moldovenească, denumire care apare şi în şedinţa de la începutul anului de studii din 4 septembrie 1989. Una dintre problemele
discutate la această şedinţă au fost obiectivele catedrei în lumina legilor adoptate pe data de 31
august 1989, legi care vizau direct catedra respectivă. Este vorba de două: Legea nr. 3462, Cu
privire la revenirea limbii moldoveneşti la grafia latină şi Legea nr. 3464, Cu privire la statutul
limbii de stat a RSS Moldoveneşti, ambele adoptate pe 31 august 1989. Prima lege abroga legea
RSS Moldoveneşti din 10 februarie 1941 prin care scrisul moldovenesc se trecea la alfabetul
rus şi se prevedea „a trece scrisul limbii moldoveneşti la grafia latină”. Cea de-a doua lege prevedea completarea Constituţiei RSS Moldoveneşti cu articolul 701, care prevedea: „Limba destat a Republicii Sovietice Socialiste Moldoveneşti este limba moldovenească. Limba de stateste folosită în viaţa politică, economică, socială şi culturală şi funcţionează pe baza grafiei latine”. În cadrul şedinţei amintite, s-a subliniat că în pofida tuturor greutăţilor (lipsa de manuale,
unii vor continua să scrie în grafie chirilică etc.), este necesar de a trece imediat la grafia latină
(deşi Legea prevedea o perioadă de trecere până în 1993), grafia latină să fie utilizată şi în grupele cu predare în limba rusă şi ca toţi ei să poată comunica în limba moldovenească. Din lipsa
utilajului tehnic necesar, primele procese-verbale ale şedinţelor de la catedra respectivă sunttipărite cu grafie chirilică, începând cu procesul-verbal nr. 5 din 28 septembrie 1989 – cu grafie
latină, pentru ca, surprinzător, procesul-verbal al şedinţei din 6 aprilie 1990 să fie tipărit iarăşi
cu grafie chirilică5.
Totuşi, modificarea în denumirea limbii evolua destul de lent. La şedinţa din luna octombrie 1989 pe ordinea de zi a acestei catedre era un singur subiect: Discutarea programelor delucru la limba moldovenească. La şedinţă au fost adoptate 6 programe, în toate este doar sintagma „limba moldovenească”6. La şedinţa din 6 aprilie 1990, printre alte probleme, s-a discutatşi Despre calitatea predării limbii moldoveneşti la facultăţile de fizică şi de matematică, la cares-a subliniat că nici decanatele şi nici studenţii nu au pretenţii faţă de calitatea predării. Mai
mult chiar, studenţii de la Facultatea de Fizică au solicitat predarea unui „curs de literatură”7.
În sfârşit, Darea de seamă pe anul de studii 1989-1990, de asemenea, fixa sintagma „limba
moldovenească”8.
Prima şedinţă din anul de studii 1990-1991 din 3 septembrie 1990, de asemenea, era
a Catedrei de Limbă Moldovenească, dar a doua, din 2 octombrie 1990, deja era a Catedrei deLimbă Română. Cu toate acestea, la această şedinţă au fost aprobate nouă cursuri, în 5 dintre
ele era sintagma limba moldovenească, sintagma limba română lipseşte. Modificarea are loc peparcursul anului de studii. Spre exemplu, la şedinţa din 21 ianuarie 1991 se discuta textul uneiprelegeri şi profesorii vorbeau deja despre fonetica limbii române9. Oficial, trecerea de la sintagma „limba şi literatura moldovenească” la sintagma „limba şi literatura română” a fost legifeAUSM, F. 1, inv. 1, d. 4490, f. 4-6.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4490, f. 11.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4345, f. 38-39.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4491, f. 13-15.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4347, f. 1-6, 36.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4347, f. 11-12.
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4347, f. 36-37.
8
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4493, f. 8.
9
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4492, f. 1, 3, 4, 26.
1
2

300

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVArată la şedinţa Senatului din 26 martie 19911. Ulterior, profesorii catedrei se pronunţă categoricîmpotriva utilizării sintagmei „limba moldovenească”. Spre exemplu, în şedinţa din 29 aprilie
1991 se discuta o teză de doctorat şi autorul acesteia era atenţionat asupra terminologiei utilizate. „E vorba de limba română, şi nu moldovenească. Trebuie să ţinem seama de ultimele
evenimente”2, sublinia unul dintre membrii catedrei. Aşadar, ar reieşi că enigmaticele „ultimele
evenimente” au modificat definitiv opţiunea profesorilor pentru sintagma „limba română”, sintagmă pe care o regăsim şi în Darea de seamă a catedrei pe anul de studii 1990-19913.
Discuţii referitoare la necesitatea educării studenţilor în spiritul patriotismului şi internaţionalismului se purtau şi la Catedra de Bibliologie. La şedinţa catedrei respective din 24
octombrie 1989 una dintre problemele discutate a fost anume aceasta. Un cadru didacticoştiinţific a formulat obiectivul principal într-un mod destul de interesant şi original: în grupele
moldoveneşti, sublinia dânsa, trebuie de orientat atenţia la educaţia patriotică, să-i învăţăm
pe studenţi cultura limbii moldoveneşti, iar în grupele cu predare în limba rusă, dimpotrivă, enecesar să atragem atenţia principală asupra educaţiei internaţionaliste, înţeleasă nu în sensul
sovietic, ci în sensul familiarizării studenţilor din grupele respective cu bogata cultură a poporului moldovenesc. Un membru de partid de la catedră a propus ca să se adune, în primul rând,comuniştii, să discute platforma PCUS referitoare la problema naţională şi fiecare comunist
să-şi determine clar poziţia sa4. Iar la şedinţa Catedrei de Bibliologie din 27 decembrie 1989 au
fost luate mai multe angajamente în vederea realizării legilor despre limbi adoptate în republică, care ţin de publicarea materialelor nu numai în limba rusă, ci şi în limba moldovenească5.
Examinarea proceselor-verbale de la Facultatea de Biblioteconomie atestă că termenul limba
română se încetăţeneşte din toamna anului 19906.
La Facultatea de Jurnalism în procesele-verbale pentru anul de studii 1989-1990 este
prezent doar termenul limba moldovenească, procesele-verbale sunt scrise în limba moldovenească şi rusă7. La şedinţa Senatului USM din 25 septembrie 1990 a fost pusă în discuţie decizia
Consiliului profesoral al Facultăţii de Jurnalism din 30 august 1990, decizie care recomanda, înlegătură cu evenimentele din ultimii ani, redenumirea vechilor catedre în Catedra de Teorie şi
Practică Editorială, Catedra de Redactare, Traducere şi Editare, Catedra de Istorie a Jurnalisticii8.
Şedinţa Catedrei de Istorie a Jurnalismului din 1 noiembrie 1990 discută problema despre reorganizarea procesului de învăţământ la Facultatea de Jurnalistică. Şeful catedrei V. Klobuţki
a declarat destul de categoric: „Trebuie să ne gândim ce putem să facem pentru ca să ridicăm
facultatea din mizerie”9. Procesul-verbal ne indică în legătură cu problema dată că „au avut
loc dezbateri furtunoase”, dezbateri, care, spre regret, au rămas în afara procesului-verbal. S-ahotărât totuşi ca problema dată să fie discutată şi la Consiliul Facultăţii de Jurnalism10.
Procesele social-politice de la sfârşitul anilor ’80 – începutul anilor ’90 au atins direct
Catedra de Literatură Rusă şi Sovietică şi Catedra de Limbă Rusă Contemporană. Procesul-verbal
al Catedrei de Literatură Rusă şi Sovietică din 24 mai 1990 fixează un zvon auzit de o profesoară, că studenţii din formaţiunea de studii cu predare în limba moldovenească vor să susţină
examenul la disciplina ei în limba moldovenească, situația care a fost avizată favorabil de către
şeful catedrei11. Mai mult chiar, la şedinţa catedrei din 30 iunie 1990 se propune ca examenul laliteratura rusă să fie înlocuit cu colocviu12, spre deosebire de catedrele disciplinelor sociale, se
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4618, f. 77, 105.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4492, f. 47.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4493, f. 15.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4362, f. 5.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4362, f. 17.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4505,f. 4; 4507, f. 6.
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4354, 4356.
8
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4605, f. 44.
9
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4499, f.7.
10
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4499, f. 8.
11
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4343, f. 103.
12
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4343, f. 105.
1
2

301

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

insista categoric să se menţină examenul. Abia la şedinţa Catedrei de Literatură Rusă şi Sovietică
din 28 februarie 1991 era abordată problema predării disciplinei Teoria literaturii „în lumina
noii gândiri social-politice”. La amintita şedinţă a fost ridicată problema referitoare la metoda
realismului socialist. Membrii catedrei au atenţionat asupra faptului că disciplina respectivă
este politizată, ideologizată, în predare predomină principiul de partid şi de clasă. Şi dacă unii
dintre profesori au subliniat că încă mai demult au micşorat anumite părţi ale cursului, alţii,susţinători ai vechiului concept marxist-leninist, dimpotrivă, au afirmat că „la V.I. Lenin suntidei admirabile, însă popovii1, elţinii2 şi alţii au scuipat pe ideile lui”3. Evident, mişcarea democratică din URSS nici pe departe nu era pe placul acestor membri ai catedrei respective. De
asemenea, a fost exprimată şi speranţa că la catedră se va mări numărul de ore, mizându-se pe
faptul că va fi înlăturată disciplina Politologia, dar, absolut fals, se credea că această problemă
va fi soluționată de prodecanul facultăţii Gh. Dodiţă, în obligaţia căruia era să prezente un nou
plan de studii4.
Catedra de Limbă Rusă Contemporană a fost atinsă de consecinţele restructurării, cel puţin judecând după procesele-verbale, abia în vara anului 1991, când, la şedinţa din 20 iunie
1991, se constata necesitatea reducerii cadrelor în legătură cu lipsa înmatriculării studenţilor
la specialitatea 02-185. Cel mai probabil, este vorba de lipsa înmatriculării studenţilor la această specialitate încă din vara anului 1990, fiindcă la 20 iunie 1991 rezultatele admiterii încă nu
aveau cum fi cunoscute. Aceeaşi situaţie se constata şi din ordinul rectorului nr.115 din 5 iulie
1991, anume micşorarea numărului de ore la Catedra de Limbă Rusă Contemporană, urmată de
reducerea personalului didactico-ştiinţific6, reduceri continuate şi ulterior. Prin ordinul rectorului nr. 149 din 7 octombrie 1991 se reduceau încă patru cadre didactico-ştiinţifice de laaceastă catedră7. Problema dată s-ar fi putut soluţiona într-un mod mai puţin dureros, fiindcă
Senatul USM din 28 mai 1991 a decis introducerea limbii române şi a limbii ruse la facultăţile
nefilologice8, dar, în cadrul şedinţei Senatului din 3 septembrie 1991, unde, de asemenea, afost discutată problema dată şi au fost exprimate opinii controversate privitor la necesitatea
studierii limbii ruse, şefa catedrei a propus ca în anul de studii 1991-1992 studierea limbii rusela facultăţile nefilologice să fie anulată, propunere acceptată de Senat9.
Reminiscenţe ale trecutului sunt observate şi la Catedra de Pedagogie şi Psihologie. În
timpul discuţiilor din cadrul şedinţei Senatului din 24 aprilie 1990 s-a examinat modul în careau fost modificate programele noi în raport cu cele veci şi dacă nu apare ca un anacronism
practica pionerească. Răspunsul a fost că programa prevede această practică şi, deocamdată, nu
poate fi anulată10. Evident, nu s-a găsit soluția potrivită. În cadrul aceleiaşi şedinţe a Senatului
s-a propus ca în componenţa Catedrei de Pedagogie şi Psihologie să fie incluşi metodiştii de latoate facultăţile, iar catedra să fie numită Catedra de Pedagogie, Psihologie şi Metodica predării11,
dar propunerea a rămas în afara discuţiilor membrilor Senatului.
La şedinţa din 24 aprilie 1990 a fost discutată problema disciplinelor sociale şi au fostprezentate spre aprobare Programele respective. În cadrul discuţiilor s-a subliniat faptul că
disciplinele sociale nu trebuie lichidate și nici reduse. Unul dintre membrii Senatului, A. Zavtur,
venea cu nişte planuri grandioase: noi avem de gând să realizăm un program la politologie
Aluzie la G. H. Popov, unul din liderii mişcării democratice de la sfârşitul anilor ‘80-începutul anilor ’90 din
URSS, primul primar al Moscovei şi la adepţii acestuia.
2
Aluzie la B.N. Elţin, primul preşedinte al Federaţiei Ruse şi la adepţii acestuia.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4488, f. 73-76.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4488, f. 77.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4486, f.26.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4436, f. 180.
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4436, f. 222.
8
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4619, f. 15-16.
9
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4620, f. 9.
10
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4603, f. 75-76.
11
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4603, f. 116.
1

302

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAdupă care se predă în toate universităţile lumii, dar 50 de ore este puţin1. Problema programei la Politologie a apărut şi la şedinţa Senatului din 27 noiembrie 1990. Unul dintre membrii
Senatului, profesorul P. Vizir a menţionat că programa poate fi acceptată, dar a formulat şi întrebarea, oare sunt în stare membrii catedrei să predea după această programă?2.
La amintita şedinţă a Senatului USM din 24 aprilie 1990 studenţii, membri ai Senatului
au criticat drastic disciplinele sociale. O studentă de la Facultatea de Limbi Străine a declarat că„la noi la facultate ştiinţele sociale sunt prost predate, s-a schimbat doar denumirea, iar lectorii
toarnă apă …”3. Un alt student s-a exprimat în sensul că nu trebuie să excludem disciplinele sociale, „dar la noi, cum s-a citit istoria PCUS, aşa şi se citeşte”4. În rezultatul discuţiilor s-a hotărât
ca programele la disciplinele sociale să fie aprobate aşa cum au fost ele prezentate5.
În rezultatul evenimentelor de la sfârşitul anilor ’80 la USM se crease următoarea situaţie. Conform Statelor de personal6 (Штатное расписание) pentru anul 1990 la Universitatea
de Stat din Moldova funcţionau următoarele facultăţi şi catedre:
Facultatea de Matematică – Catedre: Geometria superioară; Ecuaţii diferenţiale; Algebra
superioară; Analiza matematică; Cibernetica matematică; Cercetări operaţionale; Limbaje algoritmice şi Programare. (7 catedre).
Facultatea de Fizică – Catedre: Fizica generală; Fizica experimentală; Fizica semiconductoarelor; Electronica; Optica şi spectroscopia; Fizica teoretică; Laboratorul de analiză rentgheno - structurală; Observatorul astrofizic.
Facultatea de Chimie – Catedre: Chimia analitică; Chimia neorganică; Chimia organică;Chimia fizică.
Facultatea de Biologie şi Pedologie – Catedre: Fiziologia şi biochimia plantelor;
Fiziologia omului şi a animalelor; Zoologia; Botanica; Ecologia şi ocrotirea mediului înconjurător; Cabinetul Metodica predării biologiei; Genetică; Pedologia şi agrochimia; Laboratorul
Agrobiologie de învăţământ; Vivariul; Laboratorul intercatedral pentru analiza radioimunologică; laboratorul intercatedral de microscopie electronică.
Facultatea de Drept – Catedre: Drept Statal; Procedură penală şi criminalistică; Drept
civil şi procedură civilă; Drept penal şi criminologie; Cabinetul Informaţii juridice; Laborator decriminalistică; Teoria generală a statului şi dreptului.
Facultatea de Filologie – Catedre: Limba rusă contemporană; Literatura rusă şi sovietică; Fonolaboratorul; Literatură moldovenească; Lingvistica generală şi romanică; Laborator
intercatedral pentru predarea limbii şi literaturii în şcolile medii; Literatura universală; Limba
moldovenească.
Facultatea de Ziaristică – Catedre: Istoria presei, televiziunii şi radiodifuziunii; Teoriaşi practica presei de partid şi sovietice; Redactare şi activitate editorială; Fotolaboratorul destudii; Laboratorul cinematografic de studii; Laboratorul ziaristic; Laboratorul de studii pentru
dactilografiere şi imprimare dictafonică; Laboratorul televiziunii de studii; Laboratorul poligrafic.
Facultatea de Biblioteconomie – Catedre: Biblioteconomie; Bibliografie; Laboratorul
mijloacelor de învăţământ pe lângă Catedra de Biblioteconomie.
Facultatea de Limbi Străine – Catedre: Filologia engleză; Filologia franceză; Limba franceză; Filologia spaniolă; Laboratorul de studii a limbii orale; Limbile germanice.
Facultatea de Economie şi Comerţ – Catedre: Merceologia; Economia şi organizarea
comerţului; Evidenţa contabilă şi analiza activităţii economice în comerţ.
Facultatea de Profesii sociale (fără catedre)
Facultatea de Economie – Catedre: Economia şi sociologia muncii; Planificarea econoAUSM, F. 1, inv. 1, d. 4603, f. 82.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4607 f. 23.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4603, f. 82.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4603, f. 83.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4603, f. 83.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4413, f. 27-27 verso.
1
2

303

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAmică socială; Finanţe şi credit; Statistică; Evidenţa contabilă, controlul şi analiza activităţii economice; Metodele economico-matematice; Informatică economică şi sistemele automatizate dedirijare; Laboratorul general de mijloace tehnice de pe lângă Catedra de Economie a Muncii;
Facultatea de Istorie – Catedre: Istoria antică şi medievală; Istoria nouă şi contemporană; Istoria Moldovei (Istoria ţinutului natal), între timp devenită, cum s-a arătat mai sus,
Catedra de Istorie a Românilor;Secţia de pregătire a cetăţenilor străini – Catedre: Știinţe naturale; Știinţe sociale;
Limba rusă; Laboratorul de mijloace tehnice; Cabinetul metodic;
Decanatul universitar al studenţilor străini cu Catedra de Limba Rusă; Laboratorul
lingafonic de studii.
De asemenea, conform documentul respectiv, erau şapte Catedre universitare: Catedrade Filosofie; Catedra de Economie Politică, Istoria şi Teoria Culturii Universale, Pedagogie şi
Psihologie, Cultura fizică, Apărarea civilă, Catedra Militară, la care se adăuga, ca structură aparte, şi Muzeul universităţii 1.
În altă parte a acestui important document sunt amintite Catedra de Istorie a URSS2,
Catedra de Istorie a PCUS3, Catedra de Comunism ştiinţific4, Catedra de Ateism ştiinţific5,
Catedra de Etică şi Estetică6, adică acele catedre care pe parcursul anului 1990 au fost lichidate.
De asemenea, actul în cauză aminteşte şi Muzeul în numele lui V.I. Lenin7.
În anii ’90 ai secolului trecut a apărut şi ideea unirii Facultăţii de Filologie cu Facultatea
de limbi romano-germanice. Dar, la şedinţa Senatului USM din 26 ianuarie 1991 unul dintre
membrii Senatului s-a pronunţat categoric împotriva unirii acestor facultăţi8. Tot la această
şedinţă a Senatului, în decizia luată referitoare la problema umanizării învăţământului, s-a
subliniat necesitatea de a crea condiţii pentru reînfiinţarea Catedrei de Filologie Clasică, iar laFacultatea de Istorie să se studieze disciplina Limba greacă veche9.
Problema umanizării învăţământului universitar a fost discutată şi la şedinţa Senatului
USM din 24 martie 1992, şedinţă la care s-a constatat că au fost excluse disciplinele social-politice şi au fost introduse discipline socioumanistice, însă pentru o bună parte din ele lipseşte
literatura în limba română10.
Depolitizarea şi dezideologizarea activităţii la USM s-a manifestat şi în lichidarea secţiei
speciale. Prin ordinul rectorului nr. 15 din 25 ianuarie 1991, în legătură cu trecerea universităţii la noi forme de gospodărire, diminuarea considerabilă a lucrului „conform regimului”(порежиму) de la 1 februarie se lichida Secţia I (I часть), şi, de asemenea, Secţia II (II часть) (activitatea cu colaboratorii supuşi militari)11. Totuşi, Secţia II se vede că a fost numai reorganizată,fiindcă prin ordinul rectorului nr. 5 din 15 ianuarie 1992 ei i se ordona să controleze toate datele colaboratorilor supuşi militar până la 5 martie 199212. Secţia II a mai supravieţuit un timp,
fiind dizolvată real prin ordinul B-05 12 din 31 ianuarie 1992. Ordinul se baza pe faptul că „înultimul timp au avut loc schimbări esenţiale în modalitatea de evidenţiere a persoanelor supuse serviciului militar, în alcătuirea planurilor de mobilizare, în scăderea vădită a corespondenţei cu parafa „secret”. Având în vedere perfecţionarea structurii Universităţii de Stat,” se ordona
desfiinţarea de la 1 aprilie 1992 a secţiei a II-a, și, în locul ei şi a secţiei I dizolvată anterior, se
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4413, f. 31-41.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4413, f. 85.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4413, f. 86 verso.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4413, f. 87.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4413, f. 87.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4413, f. 87 verso.
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4413, f. 87 verso.
8
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4617, f. 97.
9
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4617, f. 97.
10
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4726, f. 58-60.
11
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4436, f 41.
12
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4718, f. 10.
1
2

304

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

organiza în componenţa USM secţia specială cu un personal de 3 unităţi1. Conform ordinului
rectorului nr. 86 din 11 iulie 1994 şi această secţie specială se dizolva de la 12 iulie 19942.
Prin ordinul rectorului nr. 39 din 6 martie 1991 a fost creată o comisie „pentru cercetarea şi reexaminarea motivelor concedierii din funcţie a persoanelor care au suferit depe urma politicii de deznaţionalizare în perioada anilor ‘70-’80”. Comisia din 5 persoane,
trebuia să reexamineze toate materialele, iar rezultatul trebuia să fie prezentat până la 25
martie 19913. Crearea comisiei atestă limpede orientarea clară a USM spre depolitizare şi
dezideologizare. Şi tot în această direcţie era orientat şi ordinul nr. 45 din 15 martie 1991,
emis în temeiul Directivei Ministerului Știinţei şi Învăţământului al RSS Moldova nr. 06/203
din 11.03.1991, prin care „pentru realizarea Hotărârii Sovietului Suprem al RSS Moldova
din 1 martie 1991 „Cu privire la hotărârile unor Soviete locale de deputaţi ai poporului din
RSS Moldova în problema referendumului URSS”, se suspenda pentru 16-17 martie anul curent în localurile Universităţii de Stat orice manifestări culturale, religioase sau politice”4.
Demilitarizarea USM s-a manifestat prin ordinul nr. 127 din 21 august 1991, în legătură cu
ordinul Ministrului Apărării al URSS din 5 iulie 1991, coordonat cu Comitetul de Stat al URSS
pe Învăţământ Public despre anularea pregătirii militare a studenţilor după programul ofiţerilor în rezervă. Se ordona încetarea de la 1 septembrie 1991 a lecţiilor la pregătirea militară
a studenţilor tuturor facultăţilor şi se lichida catedra respectivă5. Același lucru era stipulatși în ordinul nr. 150 din 6 noiembrie 1991, emis în conformitate cu Decretul preşedintelui
RM nr.164 din 22 august 1991 privind suspendarea activităţii structurilor organizatorice ale
partidelor politice, organizaţiilor obşteşti şi mişcărilor de masă în instituţiile de stat şi cu
ordinul Ministerului Ştiinței și Învățământului nr. 342 din 14 octombrie 1991 referitor la
aceeași chestiune, prin care se ordona „a suspenda activitatea şi a interzice crearea unor noi
organizaţii primare, comitete şi altor structuri organizatorice ale partidelor politice, a altor
organizaţii obşteşti şi mişcări de masă la Universitatea de Stat din Moldova”. De asemenea,
se stabilea că participarea sau neparticiparea colaboratorilor USM la activitatea partidelor
politice, a altor organizaţii obşteşti şi mişcări de masă „nu poate servi motiv pentru restricţia
drepturilor lor, inclusiv, a dreptului de a ocupa un post la USM”6.
Procesul de lichidare şi restructurare a catedrelor disciplinelor sociale nu a fost unicul în
procesul evoluţiei Universităţii de Stat din Moldova. Universitatea s-a orientat spre deschiderea unor noi facultăţi şi catedre la care să fie pregătiţi specialişti în cele mai diverse domenii.
Pentru asigurarea unui învăţământ mai calitativ, unele catedre au fost divizate. Prin ordinul
din 2 februarie 1990, în temeiul noilor planuri de activitate, a solicitărilor din partea facultăţilor şi în baza hotărârilor Senatului USM, erau introduse modificări în denumirea catedrelorşi facultăţilor. Este de remarcat că la sfârşitul anului 1989 în componenţa Universităţii de Staterau 12 facultăţi: Istorie, Limbi Străine, Drept, Biblioteconomie, Economie şi comerţ, Jurnalism,
Filologie, Fizică, Chimie, Matematică şi Cibernetică, Biologie şi Pedologie, Economie. Prin ordinul amintit se modifica denumirea Facultăţii de Limbi Străine în Facultatea de Filologie romano-germană, denumirea a trei catedre din cadrul Facultăţii de Economie şi a trei catedre dediscipline sociale7, despre ultimele trei catedre s-a relatat mai sus.
Câteva săptămâni mai târziu, prin ordinul rectorului din 28 februarie 1990, la Facultatea
de Istorie a USM a fost înfiinţată, începând cu 1 martie 1990 Catedra de Sociologie8. Pentru prima dată, problema înfiinţării unei asemenea catedre a fost discutată la şedinţa Senatului din
28 noiembrie 1989 în legătură cu Ordinul Ministerului Învăţământului Superior de a se preda
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4718, f. 18.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4928, f. 169.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4436, f. 71.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4436, f. 82.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4436, f. 199.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4436, f. 223.
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4409, f. 45.
8
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4409, f. 86.
1
2

305

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

disciplina Sociologie, dar o hotărâre în acest sens nu s-a luat, subliniindu-se doar că o asemenea
catedră să nu fie deschisă în cadrul Facultăţii de Economie1. Din actul Sectorului învăţământul
public din cadrul Secţiei ideologice a CC al PC al RSSM aflăm că la Universitatea de Stat din
Moldova urma să fie deschisă Catedra interuniversitară de Sociologie, care să asigure predarea
cursurilor Sociologie şi Psihologie socială şi, respectiv, pregătirea cadrelor de sociologi, dar că
deschiderea acestei catedre se tărăgănează2. Mai mult chiar, în perspectivă, se planifica crearea la Universitatea de Stat din Moldova a unei Secţii de Sociologie cu deschiderea ulterioară a
Facultăţii de Filosofie şi Sociologie3. Problema includerii sociologiei la o viitoare Facultate deFilosofie a fost pusă de către Pavel Vizir la şedinţa Senatului din 26 martie 19914, dar a fostlăsată fără răspuns.
La şedinţa Senatului din 23 mai 1989 a fost discutată activitatea Facultăţii de LimbiStrăine. În cadrul discuţiilor, profesorul Anatol Ciobanu a solicitat ca studenţii şi decanatul acestei facultăţi să ajute Republica în însuşirea alfabetului latin, în propagarea acestuia5. Aşadar,legislaţia lingvistică încă nu era adoptată, dar profesorii universităţii erau pe prima linie în
propagarea grafiei latine.
Ulterior, la şedinţa Senatului USM din 27 iunie 1989, de către şefa Catedrei de LimbiStrăine a fost pusă problema divizării acestei catedre, invocându-se numărul mare de colaboratori (50 de persoane) şi dificultatea de a conduce o asemenea catedră. Propunerea nu a fostînsă acceptată, urmând să se revină la această problemă când va fi determinată structura facultăţilor umanitare6. Între timp, la şedinţa Senatului din 24 octombrie 1989 a fost modificată
denumirea Facultăţii de Limbi Străine în Facultatea de Filologie Romano-germană7. Ulterior, laşedinţa Senatului din 24 aprilie 1990 s-a luat decizia de a diviza Catedra de Limbi Străine în
Catedra de Limba Franceză şi Catedra de Limbi Germanice8. Prin ordinul rectorului USM din 16
mai 1990 se prevedea ca, începând cu 1 iunie 1990, Catedra de Limbi Străine să fie împărţită
în Catedra de Limbă Franceză şi Catedra de Limbi Germanice şi ambele catedre să fie în cadrul
Facultății de Filologie Romano-germană9. Pe 4 iulie 1990 un nou ordin al rectorului stipula încăodată despre aceea că în baza Catedrei universitare de Limbi Străine să fie formate, începând cu
15 iulie, Catedra de Limbă Franceză şi Catedra de Limbi Germanice, cu indicarea personalului
didactic pentru fiecare catedră10.
Tot în cadrul aceleiaşi şedinţe a Senatului din 24 aprilie 1990 a fost luată decizia de a modifica denumirea Catedrei Cercetări Operaţionale în Catedra de Metode Numerice şi Optimizare
de la Facultatea de Matematică şi Cibernetică11.
Concomitent, a fost abordată şi problema Facultăţii de Biblioteconomie. Directorul bibliotecii USM a pus problema destul de limpede: ori facultatea rămâne în cadrul Universităţii
şi studiile se vor efectua pe parcursul a 5 ani, ori trece în componenţa Institutului Pedagogic.
În această situaţie, mai mulţi membrii ai Senatului au subliniat importanţa acestei Facultăţi şinecesitatea de a rămâne în cadrul USM12. Problema acestei facultăţi a fost discutată şi la şedinţa
Senatului din 28 mai 1991 când s-a subliniat necesitatea reorganizării pregătirii cadrelor la
specialitatea Biblioteconomie şi bibliografie şi trecerii de la 5 ani de studii, la 4 ani13.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4601, f. 174-175.
Caşu Igor, Şarov Igor. Republica Moldova de la perestroică la independenţă 1989-1991: Documente secrete
din arhiva CC al PCM. Chişinău, Cartdidact, 2011, p. 256.
3
Ibidem, p. 257.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4618, f. 70.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4600, f. 3.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4600, f. 58.
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4601, f. 4.
8
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4603, f. 85.
9
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4410, f. 72.
10
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4410, f. 125.
11
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4603, f. 85, 134.
12
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4603, f. 76.
13
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4619, f. 14.
1
2

306

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

O pierdere semnificativă pentru Universitatea de Stat a fost reorganizarea Facultăţii deEconomie şi a Facultăţii Economie şi Comerţ în instituții separate. Prin ordinul rectorului nr.
143 din 4 octombrie 1991, emis în legătură cu Hotărârea guvernului RM din 25 septembrie
1991, nr. 537 şi cu Ordinul Ministerului Ştiinţei şi Învăţământului al RM din septembrie 1991,
se ordona să fie creată o comisie pentru organizarea lucrului de transferare a studenţilor şi ainfrastructurii aferente în gestiunea nou-createi Academii de Știinţe Economice1.
O grea lovitură a suferit şi Facultatea de Drept de la Universitate: o bună parte din profesorii facultăţii au plecat şi s-au angajat în alte instituţii de învăţământ, deschise de curândîn republică. Drept consecinţă, la şedinţa Senatului USM din 23 aprilie 1991 se menţiona căde la facultatea respectivă au plecat 16 doctori în ştiinţe2. Aceasta, dar, mai ales, noile cerinţe
ale societăţii au generat o serie de schimbări şi la facultate. La şedinţa Senatului din 24 septembrie 1991 a fost prezentată decizia Consiliului Ştiinţific al Facultăţii de Drept din 14 septembrie 1991, care, în legătură cu suspendarea unor discipline, solicita desfiinţarea Catedrei
de Teorie Generală a Statului şi Dreptului, colaboratorii căreia urmau să fie transferaţi la catedrele Discipline de Stat şi Drept Civil şi Procedură Civilă, să fie modificată denumirea catedrei
Discipline de Stat în Drept Constituţional şi Administrativ, iar până la începutul anului de studii
1992-1993 să fie înfiinţată Catedra de Teorie şi Istorie a Statului şi Dreptului. Dar propunerea nu
a fost acceptată la şedinţa Senatului, motivându-se prin aceea că pentru acceptarea ei mai suntnecesare consultaţii suplimentare3.
Proclamarea suveranităţii şi independenţei Republicii Moldova, lărgirea relaţiilor cu alte
state necesita perfecţionarea specialiştilor cu profil juridic, în special, în problemele dreptuluiinternaţional. De aceea, în temeiul hotărârii Consiliului Facultăţii de Drept şi a deciziei Senatului
USM din 25 februarie 1992, prin ordinul rectorului nr. 31 din 9 martie 1992 se înfiinţa, începând cu 10 martie 1992, în cadrul Facultăţii de Drept, Catedra de Drept Internaţional şi Relaţii
Economice Externe cu predarea disciplinelor în limba de stat şi în limbi moderne4.
Schimbările intervenite în viaţa Republicii Moldova, noile cerinţe pe care le înainta societatea au dus la schimbări în cadrul tuturor facultăţilor Universităţii de Stat di Moldova. Senatul
din 26 mai 1992 a discutat şi a soluţionat pozitiv problema înfiinţării la Facultatea de Chimie aunei noi catedre – Tehnologie Chimică şi Chimia Ambiantă şi a deschiderii unei noi specializări
Chimia tehnologică în scopul formării specialiştilor, care până acum nu se pregăteau în RM5. Deasemenea, în cadrul aceleiaşi facultăţi, în conformitate cu ordinul rectorului nr. 93 din 7 iulie
1992, începând cu 15 august 1992 se deschidea Catedra de Chimie Industrială şi Ecologică6.
Pe data de 17 martie 1992 Consiliul ştiinţific al Facultăţii de Biologie şi Pedologie a decis
să se adreseze Senatului USM cu propunerea ca începând cu anul de studii 1992-1993 să fondeze în cadrul Facultăţii Secţia interdepartamentală de ecologie şi geografie şi să fie introdusă specializarea geografie (profil de producţie). Dar propunerea dată nici n-a fost inclusă în ordinea
de zi a Senatului din 17 aprilie 1992. Această adresare a fost depistată printre alte materiale aleședinței respective a Senatului7.
Conform Bilanţului activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul
1992, în anul de referinţă la Universitatea de Stat din Moldova erau 10 facultăţi8: Matematică
şi Cibernetică cu 7 catedre; Fizică cu 5 catedre; Chimie cu 4 catedre; Biologie şi Pedologie cu 7
catedre; Ziaristică cu 3 catedre; Istorie cu 4 catedre; Filologie cu 6 catedre; Filologie Romanogermanică cu 4 catedre; Drept: (numărul catedrelor nu este indicat); Biblioteconomie cu 2 catedre. În afară de acestea, erau şi catedre interuniversitare: Istorie şi teorie a culturii universale
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4436, f. 215-216.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4618, f. 117.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4620, f. 41-42.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4718, f. 43.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4726, f. 133.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4718, f. 140.
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4726, f. 75.
8Este omisă Facultatea de Teologie.
1
2

307

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

şi naţionale, Pedagogie şi psihologie, Politologie, Filosofie, Economie politică, Educaţie fizică. De
asemenea, în cadrul Universităţii de Stat din Moldova activau 14 laboratoare de cercetări ştiinţifice (LCŞ) şi 31 de colective de creaţie provizorii (CCP)1. În anul 1992 din 55 de catedre
universitare, 27 erau conduse de doctori habilitaţi şi doar 7 catedre aveau în componenţa lor
doctori habilitaţi2.
Ţinând cont de necesitatea pregătiri şi dirijării procesului de învăţământ la specialitatea de Psihologie, prin ordinul rectorului nr. 22 din 15 aprilie 1993 se restructura Catedra dePedagogie şi Psihologie şi se crea, începând cu 31 martie 1993, Catedra universitară de Psihologie.
Concomitent, catedră aparte rămânea Catedra de Pedagogie3.
La şedinţa Senatului din 29 aprilie 1993 a fost discutată problema despre modificarea
structurii Universităţii de Stat din Moldova, care prevedea înfiinţarea unei noi facultăţi, anume
a Facultăţii de Filosofie şi Psihologie, menţionându-se că pe parcursul a doi ani s-au înmatriculat
studenţi la specializările Filosofie şi Psihologie în cadrul Facultăţii de Istorie. Tot atunci s-a intervenit şi cu propunerea de a comasa Catedra de Filosofie cu Facultatea de Teologie, fapt imposibil de altfel, fiindcă Facultatea de Teologie se subordona Mitropoliei Moldovei. De asemenea, s-a
propus ca în structura viitoarei Facultăți de Filosofie să fie încadrate şi catedrele universitare4.
Conform deciziei Senatului USM din 29 aprilie 1993, decizie semnată de preşedintele Senatului
Petru Chetruş şi de secretarul acestuia Gh. Sorbală, se aproba deschiderea Facultăţii de Filosofie
şi Psihologie cu trei catedre: Filosofie, Psihologie şi Istoria şi teoria culturii universale şi naţionale5.
Cu toate acestea, la şedinţa Senatului USM din 25 mai 1993 s-a subliniat faptul că la şedinţa anterioară a Senatului USM din 29 aprilie 1993 nu s-a acceptat includerea Catedrei de Istorieşi Teorie a Culturii Universale şi Naţionale în componenţa Facultăţii de Filosofie şi Psihologie.
Problema dată a fost discutată ulterior în cadrul Comisiei Senatului, care a aprobat următoarea structură a Facultăţii de Filosofie şi Psihologie: Catedra de Filosofie, Catedra de Economie
Politică, Catedra de Psihologie şi Catedra Istorie şi Teorie a Culturii Universale şi Naţionale. Şeful
acestei catedre, V. Gajos, şi-a exprimat nemulţumirea faţă de această decizie şi a solicitat ca respectiva Catedră de Istorie şi Teorie a Culturii Universale şi Naţionale să rămână catedră universitară6. În această situaţie, Petru Chetruş, preşedintele Senatului, a declarat că numita catedră
ar trebui inclusă fie în componenţa Facultăţii de Istorie, fie în componenţa Facultăţii de Filosofie
şi Psihologie şi, dacă domnul Gajos nu vrea să accepte acest lucru, atunci, a ţinut el să sublinieze,„probabil e cazul să rezolvăm problema în mod administrativ, ori să amânăm rezolvarea problemei pentru luna iunie”, ultima propunere fiind acceptată de către membrii Senatului7.
La şedinţa Senatului din 29 aprilie 1993, decanul Facultăţii de Istorie a propus o nouăstructură a Facultăţii, conform căreia urmau să fie create trei Institute a câte patru catedre
fiecare, după cum urmează:1. Institutul de Arheologie, Istorie veche şi Tracologie, cu patru catedre:a) Arheologie, Istorie antică şi Tracologie;b) Epigrafie şi Bizantinologie;c) Etnologie şi Etnografie;d) Muzeografie.
2. Institutul de Istorie a Românilor cu patru catedre:a) Istoria medie a românilor;b) Istoria modernă a românilor;c) Societatea românească contemporană;Date conform Bilanţului activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 1992, Chişinău,1992.
2
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 1992, Chişinău, 1992, p. 39.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4818, f. 32-33.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4829, f. 50-51.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4829, f. 55.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4829, f. 111.
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4829, f. 112.
1

308

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAd) Paleografie şi turcologie.
3. Institutul de Istorie universală cu patru catedre:a) Catedra de Istorie Medie;b) Catedra de Istorie Modernă;c) Istoria Societăţi Contemporane şi Politologie;d) Istoria Gândirii Istorice1.
Dar proiectul propus de profesorul Ion Niculiţă, decanul Facultăţii de Istorie, n-a fost
acceptat. În decizia Senatului din 29 aprilie 1993 cu referință la acest subiect se prevedea
doar deschiderea la Facultatea de Istorie a specializării în domeniul politologiei2. La şedinţa
Senatului din 25 mai 1993 s-a stipulat includerea Catedrei de Politologie în cadrul Facultăţii deIstorie, unde urma să fie deschisă şi specializarea Politologie3.
În ceea ce priveşte întemeierea Facultăţii de Filosofie, lucrurile se mai amânau pentru un
timp. Ordinul rectorului nr. 80 din 27 octombrie 1993 se referea la restructurarea Facultăţii deIstorie şi a catedrelor universitare. Prin ordin, de la 1 noiembrie 1993 în cadrul Facultăţii de Istorie
se organiza Secţia de Filosofie şi Psihologie (până la înfiinţarea facultăţii respective). În cadrulSecţiei nou-fondate, începând cu 1 noiembrie 1993, se înfiinţa o catedră nouă – Catedra de Știinţe
Socioumane, în baza comasării Catedrei de Istorie şi Teorie a Culturii Universale şi Naţionale şi a
Catedrei de Economie Politică. Şi tot prin acest ordin, în scopul pregătirii cadrelor la specializarea
Istorie şi Politologie, Catedra de Politologie era subordonată Facultăţii de Istorie4. Ar fi de subliniat şi faptul că anterior acestei date, la şedinţa Senatului din 29 aprilie 1993 a fost prezentat unproiect de decizie conform căruia urma să se formeze Catedra de Politologie şi Economie Politică
prin comasarea acestor două catedre, însă proiectul dat nu a fost acceptat5. Organizarea activităţii didactice şi ştiinţifice a Secţiei de Filosofie şi Psihologie a fost discutată pe data de 22 martie
1994 la şedinţa Senatului USM. S-a constatat că organizarea Secţiei în cadrul Facultăţii de Istorieeste binevenită, s-a atenţionat asupra realizărilor, activitatea acesteia fiind apreciată satisfăcător şi recomandându-se întărirea legăturilor cu structurile similare de la Academia de Ştiinţe a
Moldovei, de la Universitatea Pedagogică de Stat „Ion Creangă” şi de la Universitatea de Medicină.
Concomitent, decizia Senatului din 22 martie 1994 recomanda rectoratului USM să examineze înviitorul apropiat problema deschiderii Facultăţii de Filosofie şi Psihologie6.
Ţinând cont de necesităţile economiei naţionale a Republicii Moldova, la şedinţa Senatului
din 23 noiembrie 1993 s-a decis introducerea a trei specializări noi la Facultatea de Drept şianume: Carieră juridică, Drept economic şi administrativ, Drept internaţional şi Relaţii economice externe7.
Restructurarea facultăţilor universitare continua. Prin ordinul rectorului nr. 91 din 29
noiembrie 1993, în componenţa Secţiei de Filosofie şi Psihologie se prevedeau trei catedre:
Filosofie, Ştiinţe socioumane şi Psihologie, cu modificările respective în conducerea catedrelorşi a personalului didactico-ştiinţific din ele8. Ulterior, prin ordinul rectorului nr. 37 din 5 aprilie
1994, în baza Secţiei de Filosofie şi Psihologie a Facultăţii de Istorie se deschidea Facultatea deFilosofie şi Psihologie cu catedrele de Filosofie, Psihologie, Ştiinţe socioumane9.
La şedinţa Senatului USM din 29 aprilie 1993 a fost discutată şi problema Facultăţii de
Biblioteconomie, propunându-se ca această facultate cu cei 150 de studenţi să fie încadrată
de la 1 septembrie 1993 în cadrul Facultăţii de Filologie10. În acest sens, a fost pregătit şi un
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4829, f. 60.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4829, f. 75.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4829, f. 111.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4818, f. 112.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4829, f. 79.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1940, f. 9-10.
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4829(a), f. 10.
8
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4818, f. 139.
9
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4928, f. 69.
10
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4829, f. 51.
1
2

309

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

proiect de decizie a Senatului USM1. Dar, conform deciziei definitive, semnată de preşedintele
şi secretarul Senatului, se prevedea comasarea Facultăţii de Biblioteconomie cu Facultatea deJurnalistică2. Prin ordinul rectorului nr. 167-p din 20 septembrie 1993 se lichida Facultatea de
Biblioteconomie şi se instituia Secţia de Bibliologie în cadrul Facultăţii de Jurnalism. Printr-un
nou ordin al rectorului, nr. 89 din 25 noiembrie 1993, „în componenţa Secţiei de Bibliologie aorganiza Catedra de Bibliologie şi Asistenţă Informaţională şi Cabinetul de Bibliologie3.
Necesităţile economiei naţionale cereau deschiderea a noi specialităţi. Spre exemplu, înşedinţa Senatului USM din 25 mai 1993 a fost aprobat contractul de colaborare cu uzina detelevizoare Alfa, care solicita pregătirea specialiştilor necesari, a câte 10-12 persoane anual. Înacest context, Facultatea de Fizică intervenea la Senat cerând deschiderea specialităţii solicitate la Catedra de Electronică, solicitare acceptată de Senat4.
Conform Bilanţului activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 1993,
în anul de referinţă la USM erau 10 facultăţi: Matematică şi Cibernetică – 7 catedre; Fizică –5
catedre; Chimie – 5 catedre, Biologie şi pedologie – 7 catedre; Jurnalistică – 4 catedre, Istorie – 4catedre; Litere – 5 catedre; Limbi şi literaturi străine – (datele lipsesc); Drept (datele lipsesc);
Biblioteconomie – 1 catedră, „Bibliografie” – de la 1 septembrie 1993 facultatea este lichidată, catedra trece în componenţa Facultăţii de Jurnalistică. De asemenea, în cadrul Universităţii activau
6 catedre universitare (Pedagogie, Psihologie, Politologie, Filosofie, Economie politică, Educaţie
fizică), 14 laboratoare de cercetări ştiinţifice, un centru tehnico-ştiinţific cu autogestiune. În 1993,
din 53 de catedre universitare 29 erau conduse de doctori habilitaţi, 15 catedre nu au în componenţa lor niciun doctor habilitat. La Facultatea de Matematică şi Cibernetică, din cele 7 catedre,
una singură este condusă de doctor habilitat şi una are în componenţa sa doctori habilitaţi5.
La şedinţa Senatului din 26 aprilie 1994 a fost discutată problema privind înfiinţarea
unei noi Catedre de Matematică, care să asigure predarea matematicii la Facultăţile de Chimie,
Fizică şi Biologie. În cadrul dezbaterilor s-au evidenţiat mai multe opinii: să fie creată o asemenea catedră; să fie rezolvate toate problemele fără a înfiinţa structuri noi; rezolvarea problemeisă fie amânată pentru şedinţa următoare, ultima propunere fiind acceptată de Senat6.
În legătură cu faptul că la Facultatea de Istorie s-a deschis specializarea Istorie şi Relaţii
internaţionale, la şedinţa Senatului din 28 iunie 1994 s-a aprobat noua denumire Catedra
Politologie şi Relaţii Internaţionale în loc de Catedra de Politologie 7.
Prin ordinul rectorului nr. 110 din 9 septembrie 1994, în vederea îmbunătăţirii pregătirii
cadrelor în domeniul dreptului şi organizării specializărilor suplimentare, se fonda Catedra de
Drept Constituţional şi Drept Administrativ8. La şedinţa Senatului USM din 4 octombrie 1994
s-a decis divizarea Catedrei Discipline Statale în două catedre independente: Catedra de Drept
Constituţional şi Administrativ şi Catedra de Teorie şi Istoria Dreptului9. Şi tot în cadrul şedinţei Senatului din 4 octombrie 1994 a fost concretizată denumirea Facultăţii de Jurnalistică –Facultatea de Jurnalism şi Știinţe ale Comunicării10.
Conform Bilanţului activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul
1994 în anul de referinţă, în cadrul USM erau 10 facultăţi: Matematică şi Cibernetică – 7 catedre; Fizică – 5 catedre (în Raportul pentru anul 1994 este semnalat și Observatorul Astrofizic);
Chimie – 5 catedre; Biologie şi Pedologie – 7 catedre (Catedra de Ecologie şi Protecţie a Mediuluiînconjurător devine interuniversitară); Jurnalism şi Ştiinţe ale Comunicării – 4 catedre; Istorie
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4829, f. 79.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4829, f. 55.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4818, f. 136-137.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4829, f. 112-113.
5Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 1993, Chişinău, 1993, p. 44.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4940, f. 62.
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4940, f. 127.
8
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4929, f. 6.
9
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4941, f. 5.
10
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4941, f. 5.
1
2

310

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA– 5 catedre (se adaugă Catedra de Politologie şi Relaţii Internaţionale); Litere – 5 catedre; Limbi
şi Literaturi Străine – 5 catedre; Drept – 4 catedre; Filosofie şi Psihologie – 3 catedre. De asemenea, erau două catedre universitare (Pedagogie, Educaţie fizică) și un centru tehnico-ştiinţific
cu autogestiune. În anul de referinţă, 1994, în cadrul USM activau 52 de catedre, 18 laboratoarede cercetări ştiinţifice, 29 de colective provizorii de creaţie, 8 grupuri de colaboratori ce au
efectuat cercetări conform contractelor1.
Senatul USM acorda în permanenţă o atenţie sporită catedrelor care predau disciplinele sociale. La şedinţa Senatului din 24 ianuarie 1995 a fost examinată activitatea catedrelor
Discipline socioumane şi Politologie şi Relaţii internaţionale în vederea atestării acestora2. Îndecizia Senatului din 24 ianuarie 1995 se menţionau părţile pozitive în activitatea acestor catedre, dar se menționa și necesitatea sporirii eforturilor în vederea elaborării materialelor ştiinţifice, didactice şi metodice, prezentarea planurilor de perfecționare a cadrelor didactice etc.3
La şedinţa Senatului USM din 24 februarie 1995 s-a discutat şi problema Procesul destudii şi politica, raportul de bază fiind prezentat de rectorul USM. Atenţionând asupra numărului mare de partide din RM, despre intenţiile acestora de a atrage universitarii în rândurilelor, rectorul sublinia: „Mai mult chiar, partidele, devenind forţe politice de guvernământ, caută
neapărat să refacă studiile universitare, învăţământul în spiritul propriilor concepţii, cadrele
didactice care au alte păreri, poate chiar diametral opuse, sunt declarate duşmani ai poporului, trădători de neam, cozi de topor, oameni rămaşi în urmă, în sfârşit, persoane în opoziţie
faţă de stat, de ordinea şi de legislaţia în vigoare”4. Vorbitorul se pronunţa împotriva deservirii
unui anume partid de către cadrele didactice universitare şi chema „pedagogul universitar să
slujească legilor dezvoltării omului şi omenirii”. „Ştiinţa, adevărul, legile naturii şi ale societăţii
trebuie să fie icoanele universităţilor, dacă ei sunt adevăraţi pedagogi, savanţi”5. „Universitatea,
rectoratul o concepe în afara intrigilor partinice și politice”6.
Cuvinte, desigur, foarte frumoase, dar tragedia constă în faptul că în luna următoare rectorul USM a uitat de ele şi pe data de 17 martie 1995, în cadrul unei şedinţe extraordinare acadrelor didactico-ştiinţifice de la Facultatea de Istorie, rectorul le aduce la cunoștință profesorilor aşa-numita Decizie a Ministerului Învăţământului al Republicii Moldova de excluderea Istoriei Românilor din învăţământul universitar şi de introducere a Istoriei Moldovei, decizie
care trebuie aplicată în practică până la 1 septembrie 1995. Această şedinţă a provocat începutul, iniţial în cadrul Facultăţii de Istorie, a unei mişcări de neîndeplinire a pretinsei Decizii,
mişcare care a continuat în zilele următoare cu grandioasele manifestări din martie 1995, înprimul rând, ale studenţilor, la care au aderat şi alte pături sociale.
Ulterior, la şedinţa Senatului USM din 28 martie 1995 rectorul prezenta informaţia privind activitatea Universităţii în luna martie 1995 şi anunţa că, începând cu 18 martie 1995, laFacultatea de Istorie, iar din 20 martie şi la alte facultăţi, activitatea este deosebit de complicată. Rectorul amintea şi de Comitetul studenţilor şi al profesorilor care a declanşat o grevă,grevă ce a afectat nemijlocit USM. „Sunt cunoscute deja cerinţele, este nominalizată comisia
de conciliere, au loc tratative, dar comitetul de grevă condus de domnul Petrencu Anatol,ţinea să sublinieze rectorul, nu acceptă propunerile rezonabile de a întoarce studenţii în auditorii şi de a continua în paralel şedinţele Comisiei guvernamentale şi ale Comitetului degrevă. Este cunoscut că acţiunile greviştilor, în opinia rectorului, contravin legii. Toţi avem
dreptul să protestăm vizavi de unele hotărâri sau decizii. Singura condiţie însă este de a respecta legea”7.
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 1994, Chişinău, 1995, p. 4.
Informaţia despre rezultatele lucrului Comisiei Senatului USM în vederea atestării Catedrelor Discipline socioumane şi Politologie şi relaţii internaţionale a se vedea: AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5073, f. 9-17.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5073, f. 22.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5073, f. 62.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5073, f. 63.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5073, f. 63.
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5073, f. 119-120.
1
2

311

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

În cadrul şedinţei Senatului din 25 aprilie 1995, după discutarea primului subiect –Activitatea decanatului şi a catedrelor Facultăţii de Fizică în vederea pregătirii tinerilor specialişti – s-a discutat şi o problemă care nu a fost inclusă în ordinea de zi și anume: Cu privire
la trecerea specialităţii Relaţii internaţionale de la Facultatea de Istorie la Facultatea de Drept.
Conform procesului-verbal, problema dată a fost ridicată1 de conducerea Facultăţii de Drept.
Numita sursă nu prezintă opiniile membrilor Senatului referitoare la acest subiect, ci doar decizia, votată unanim: „A lăsa specialitatea Relaţii Internaţionale la Facultatea de Istorie, acolo
unde a fost întemeiată pentru prima dată”2. O soluţie corectă, dar care ulterior nu a mai fost
respectată.
Un an mai târziu, prin ordinul rectorului nr. 65 din 29 iunie 1995, „în scopul pregătirii şiasigurării mai ample a ramurilor economiei naţionale cu cadre de înaltă calificare în domeniulştiinţelor politice” se stipula „crearea, cu începere de la 30 iunie curent în cadrul Universităţii
de Stat, a Facultății de Ştiinţe Politice”. Până la 10 iulie, decanul interimar urma să prezinte rectorului propuneri referitor la: 1. Structura facultăţii; 2. Denumirea catedrelor şi a specialităţilor;
3. Modalitatea de transfer a cadrelor didactice şi a contingentului de studenţi; 4. Patrimoniul
şi sediul facultăţii3. Următorul ordin al rectorului, nr. 87 din 5 septembrie 1995, era emis înlegătură cu formarea Facultăţii de Ştiinţe Politice şi prevedea transferul Catedrei de Politologie
şi Relaţii Internaţionale de la Facultatea de Istorie la facultatea nou-deschisă şi, în baza acestei
catedre, la noua facultate se organizau alte două catedre: Catedra de Politologie şi Catedra deRelaţii Internaţionale. De asemenea, la noua facultate, din cadrul Facultăţii de Istorie se transferau studenţii specialităţilor Istorie şi politologie, Istorie şi relaţii internaţionale, Istorie şi bazele
statului şi dreptului4.
Toamna târzie a anului 1995 aducea noi schimbări la Facultatea de Istorie. Prin ordinul
rectorului nr. 117 din 6 noiembrie 1995, în temeiul hotărârii Consiliului al Facultăţii de Istorie
din 31 octombrie 1995, în vederea asigurării procesului didactic la facultate, specializării la istoria culturii, pregătirii mai aprofundate a specialiştilor pentru licee şi instituţii de învăţământ
superior, în cadrul Facultăţii de Istorie se înfiinţa Catedra de Istorie a Artelor5. Peste mai binede doi ani, în scopul perfecţionării sistemului de pregătire a specialiştilor în diverse ramuri ale
culturii, inclusiv a profesorilor şcolari pentru disciplina Istoria religiei, prin ordinul rectoruluinr. 17 din 12 decembrie 1997, Catedra de Istorie a Artelor din cadrul Facultăţii de Istorie era
redenumită în Catedra de Istorie a Culturii şi Religiei6.
Conform Bilanţului activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul
1995, în anul de referinţă la USM erau 11 facultăţi: Matematică şi Cibernetică – 7 catedre; Fizică
– 5 catedre; Chimie – 5 catedre; Biologie şi Pedologie – 7 catedre, inclusiv Catedra de Ecologie şiProtecţie a Mediului înconjurător, interuniversitară; Jurnalism şi Ştiinţe ale Comunicării – 4 catedre; Istorie – 4 catedre (dispare Catedra de Politologie şi Relaţii Internaţionale; Litere – 6 catedre (apare Catedra de Filologie Clasică); Limbi şi Literaturi Străine – 6 catedre (apare Catedrade Filologie Engleză); Drept – 5 catedre; Filosofie şi Psihologie – 3 catedre; Ştiinţe politice – 2catedre. De asemenea, erau două catedre universitare (Pedagogie, Educaţie fizică) şi un centru
tehnico-ştiinţific cu autogestiune. În total, în anul 1995 erau 54 de catedre, 18 laboratoare decercetări ştiinţifice, 20 de colective provizorii de creaţie, 12 grupuri de colaboratori, care aufăcut cercetări conform contractelor economice7 (Tabelul nr. 72).

În original este scris ridicolă.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5073, f. 160.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5041, f. 101.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5041, f. 127-128.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5041, f. 184.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5298, f. 28.
7
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 1995, Chişinău, 1996, p. 4.
1
2

312

313

1

2. Istoria
Românilor

7. Fiziologia
și Biochimia
plantelor

5. Chimie
5. Genetică
Industrială
și Ecologică
6. Zoologie

LitereJurnalism șiștiințe ale
comunicării

4. Drept
4. Bibliologie 4. Limbă
4. Limbă
Procesual Penal și și Asistență
Română
Franceză
Criminalistică
Informațională Aplicată
5. Drept și
5. Literatură 5. Literatură
Procedură Civilă
Rusă
Universală

Limbi șiliteraturistrăine

6. Limba
Rusă

6. Limbi
Germanice

1. Teoria și Istoria 1. Teoria și
1. Lingvistică 1. Filologie
Dreptului
Practica Presei Română,Franceză
Generală și
Romanică
2. Științe
2. Relații
2. Drept
2. Istoria
2. Filologie 2. Filologiesocioumane Internaționale Internațional și
Jurnalisticii
Clasică
Spaniolă și
Dreptul Relațiilor
Italiană
Economice
3. Psihologie
3. Drept Penal și 3. Redactare 3. Literatură 3. Filologie
Criminologie
și Activitate
RomânăEngleză
Editorială

Catedre1. Filosofie 1. PolitologieȘtiințe Politice

Catedre universitare

3. Ecologie
3. Istoria
Medie șiși Protecția
mediuluiModernă
înconjurător
4. Pedologie și 4. Istorie
Agrochimie
Contemporană

2. Fiziologia
Omului și
Animalelor

1. Arheologieși Istorie
Antică

Drept

Tabelul este alcătuit după: Bilanțul activității științifice a Universității de Stat din Moldova în anul 1995. Chișinău, 1996.

Pedagogie
Educație fizică

7. Cibernetica
Matematică

4. Analiză
Numerică și
Optimizare
5. Limbaje
5. Fizica
algoritmice și semiconProgramare ductorilor
6. Algebră

3. Chimie
3. Fizică
experimentală Organică
și metodicapredării
4. Fizică
4. Chimie
generală
Fizică

2. Chimie
Analitică

3. Ecuații
Diferențiale

Biologie șipedologie

1. Chimie
1. Botanică
Anorganică

2. Electronică

Matematică și
cibernetică

2. Analiză
Matematică

Fizică

1. Fizică
teoretică

Chimie1. Geometrie

Istorie

Facultăți
Filosofie și
Psihologie

Tabelul nr. 72

Arte frumoase

Structura Facultăților USM la sfârșitul anului 19951

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Printre materialele procesului-verbal al şedinţei Senatului USM din 30 aprilie 1996 seaflă un document foarte interesant. Este vorba de o propunere semnată de decanul Facultăţii
de Jurnalism şi Știinţe ale Comunicării V. Moraru, propunere discutată şi acceptată la şedinţa Consiliului Facultăţii respective din 28 ianuarie 1996. Propunerea prevedea schimbările destructură în cadrul facultăţii şi anume, instituirea a patru departamente: Departamentul deJurnalism (în baza fostei Catedre de Teorie şi Practică a Presei), Departamentul de Comunicare
Instituţională (în baza fostei Catedre de Istorie a Jurnalisticii), Departamentul de Bibliologieşi Asistenţă Informaţională (în baza fostei catedre de Bibliologie şi Asistenţă Informaţională),Departamentul de Comunicare Socială compus din două catedre – Limbajul mass-media (înbaza fostei Catedre de Redactare şi Activitate Editorială) şi Catedra de Comunicare Socială.
Modificările preconizate erau argumentate prin necesitatea de a implementa noul plan de studii în cadrul modernizării facultăţii în conformitate cu prevederile Programului TEMPUS1. Dar,nu se ştie din ce cauză, problema dată nici nu a fost pusă în discuţie la Senat și nici în ordinea dezi nu figurează. Ulterior, prin ordinul rectorului nr. 101 din 16 iulie 1996, ca răspuns la demersul decanului Facultăţii de Jurnalism şi Știinţe ale Comunicării şi în baza deciziei Senatului din
30 aprilie 1996, având în vedere oportunitatea perfecţionării cadrelor şi antrenării facultăţii
respective în programul TEMPUS, se crea Catedra de Comunicare socială2. Prin ordinul nr. 133
din 16 octombrie 1996, în scopul realizării programului TEMPUS la Facultatea de Jurnalism şiȘtiinţe ale Comunicării se amenajau două săli cu computere3.
Intervin anumite schimbări şi în cadrul Facultăţii de Filosofie şi Psihologie. Prin ordinul
rectorului nr. 102 din 22 iulie 1996, în vederea perfecţionării procesului didactic, în cadrul facultăţii nominalizate se instituia Catedra de Sociologie şi Istorie a Filosofiei4.
În legătură cu introducerea unor noi specialităţi, intervin modificări şi în structura
Facultăţii de Limbi Străine. Prin ordinul rectorului nr. 120 din 30 august 1996, în legătură cu
deschiderea la Facultatea de Limbi Străine a specialităţii de translatori şi în corespundere cu
decizia Senatului din 28 mai 1996 se crea în cadrul facultăţii respective Catedra de Teorie şi
Practică a Traducerii5.
De asemenea, prin ordinul rectorului nr. 123 din 18 septembrie 1996, ţinând cont de necesitatea perfecţionării procesului de instruire în domeniul pedagogiei, Catedra de Pedagogie
se includea în componenţa Facultăţii de Filosofie şi Psihologie6.
La şedinţa Senatului din 24 decembrie 1996 a fost ascultat Raportul privind activitatea
Facultăţii de Filosofie şi Psihologie, membrii comisiei formulând, de rând cu altele, şi demersul
că ar fi necesar de deschis la această Facultate o Catedră de Filosofie a Culturii7, dar rectorul
a respins categoric această propunere, motivând că la Facultatea de Istorie „este o asemenea
catedră” şi „fondarea unei noi catedre de același fel este, consider, neraţională”8. Avea dreptate
rectorul doar într-o singură privinţă. Termenul cultură era prezent în denumirea Catedrei deIstorie a Culturii şi Religiei de la Facultatea de Istorie, la care făcea referinţă, dar ceea ce se propunea, Catedra de Filosofie a Culturii, era o entitate cu conţinut diferit.
În anul 1996 la cele 11 facultăţi ale USM erau 62 de catedre, 2 centre tehnico-ştiinţifice,19 laboratoare de cercetări ştiinţifice, 36 de colective provizorii de creaţie, 14 grupuri de colaboratori care realizau cercetări conform contractelor economice9.
Prima jumătate a anului 1997 aduce noi schimbări în structura facultăţilor USM. Prinordinul rectorului nr. 63 din 29 mai 1997, în scopul valorificării şi implementării în procesul
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5190, f. 141.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5090, f. 142.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d., f. 201.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5090, f. 143.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5090, f. 164-165.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5090, f. 170.
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5191, f. 41.
8
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5191, f. 21.
9Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 1996, Chişinău, 1997, p. 4.
1
2

314

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

formativ a noi sectoare de comunicare, în baza solicitării decanatului Facultăţii de Jurnalismşi Ştiinţe ale Comunicării1 şi a deciziei Senatului USM din 13 mai 19972 se modifica denumirea
Catedrei de Istoria Jurnalisticii în Catedra de Comunicare Instituţională3.
De asemenea, prin ordinul rectorului nr. 64 din 2 iunie 1997 se modifica denumirea
Facultăţii de Matematică şi Cibernetică în Facultatea de Matematică şi Informatică4, denumire
care reflecta mai veridic schimbările produse în procesul de modernizare a facultăţii, de instituire a noilor specialităţi şi a noilor interese ştiinţifice ale colaboratorilor.
Pe data de 5 iunie 1997, cu propuneri de reducere a cadrelor la Facultatea de Litere venea
decanatul Facultăţii respective, care, „ţinând cont de condiţiile financiare dificile”, propunea
următoarele reduceri de cadre: un prodecan, o unitate de laborant la Catedra de Limba Română
Aplicată, comasarea Catedrelor de Limba Rusă cu cea de Literatură Rusă în una singură cu cca
13 unităţi, ceea ce va permite reducerea unui şef de catedră şi a două laborante5.
Problema privind optimizarea structurală a facultăţilor şi a serviciilor universitare a fostdiscutată la şedinţa Senatului din 24 iunie 1997. Drept motiv pentru aceasta a servit demersul
Decanului Facultăţii de Biologie şi Pedologie, care sublinia că „în vederea cerinţelor de optimizare
a structurii facultăţii, a reducerii numărului de cadre şi în baza deciziei de la consfătuirea care aavut loc la rectorat”, în prezenţa prorectorilor şi a şefilor de catedră de la Facultatea de Biologie
şi Pedologie, se propunea lichidarea Catedrelor de Fiziologie şi Biochimie a Plantelor Ecologice, deZoologie și de Ecologie şi protecţia mediului ambiant şi în locul acestora să fie create catedrele deZoologie şi ecologie (şef – I. Toderaş) și de Fiziologie, biochimie şi genetică (şef – M. Duca)6.
Tot pe data de 24 iunie 1997, la şedinţa Consiliului profesoral al Facultăţii de Jurnalismşi Ştiinţe ale Comunicării s-a discutat problema Cu privire la reducerea cheltuielilor pentru salarizarea cadrelor didactice şi s-a luat hotărârea de „a comasa Catedra de Redactare şi Activitate
Editorială cu Catedra de Comunicare Instituţională”7.
Procesul-verbal al şedinţei Senatului din 24 iunie 1997 conţine o pagină cu indicarea
optimizărilor structurale ale facultăţilor de la Universitatea de Stat din Moldova. Conform acesteia, la Facultatea de Fizică se comasau Catedrele Fizică Generală şi Fizică Experimentală. La
Facultatea de Filosofie şi Psihologie se prevedea: „A comasa Catedrele de Pedagogie şi Psihologie
într-o catedră unică Psihopedagogie”8. În dosarul examinat găsim şi extrasul din procesul-verbal nr. 6 al Consiliului Facultăţii de Filosofie şi Psihologie din 18 iunie 1997, şedinţă la care aparticipat şi prim-prorectorul Petru Gaugaş şi la care s-a discutat despre Restructurarea subdiviziunilor Facultăţii în lumina ultimelor dispoziţii ale Ministerului Învăţământului, Tineretului
şi Sportului al RM, în care se consemna discuția despre comasarea Catedrelor Psihologie şiPedagogie într-o singură catedră, Psihopedagogie. Dar toţi cei 10 membri participanţi la şedinţă
au votat contra comasării catedrelor respective. În această situaţie, decizia finală a Consiliului
profesoral a fost „de a căuta noi modalităţi în vederea realizării dispoziţiei Ministerului”9. Încontinuare, conform paginii indicate, la Facultatea de Litere se comasau catedrele de Limbă
rusă şi Literatură Rusă, la Facultatea de Istorie, Catedra de Istorie a Culturii şi Religiilor se reorganiza în catedră universitară cu specialişti de la Catedra de Științe Socioumane, la Facultatea deBiologie şi Pedologie se comasau Catedrele de Ecologie cu cea de Zoologie şi Catedra de Genetică
cu cea de Fiziologie şi Biochimie a Plantelor, la Facultatea de Jurnalism şi Ştiinţe ale Comunicării
– Catedra de Redactare şi Activitate Editorială10.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5311, f. 101.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5311, f. 98.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5298, f. 98.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5298, f. 99.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5311, f. 56.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5311, f. 46.
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5311, f. 51.
8
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5311, f. 57.
9
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5311, f. 58.
10
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5311, f. 57.
1
2

315

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Ordinul rectorului nr. 86 din 1 iulie 1997 era emis în vederea necesităţii perfecţionării
structurii facultăţilor şi a catedrelor. Prin el, în baza a două catedre – de Zoologie şi Ecologie şiProtecţia muncii – se forma una – Catedra de Zoologie şi Ecologie (şef – I. Toderaş). În baza adouă catedre, Fiziologia şi Biochimia Plantelor şi Genetică, se crea una – Catedra de Fiziologie,
Biochimie şi Genetică Vegetală (şef – M. Duca). În baza Catedrei de Limba Rusă şi a Catedrei deLiteratura Rusă se crea una – Catedra de Limba şi Literatura Rusă. În baza catedrelor de Fizică
generală şi Fizică experimentală şi metodica predării se crea una – Catedra de Fizică Aplicată. Înbaza a două catedre, Pedagogie şi Psihologie, se crea una – Catedra de Pedagogie şi Psihologie.
La Facultatea de Jurnalism şi Știinţe ale Comunicării se lichida Catedra de Redactare şi Activitate
Editorială1.
Dar nu la toate facultăţile se mergea pe calea comasării. Prin ordinul rectorului nr. 114
din 11 septembrie 1997, în vederea perfecţionării pregătirii specialiştilor la Facultatea deȘtiinţe Politice, în cadrul acesteia se deschidea Catedra de Discipline Juridice2. De asemenea,
prin ordinul rectorului nr. 115 din 12 septembrie 1997 în cadrul Facultăţii de Drept se instituia
Catedra Dreptul Antreprenoriatului, cu transferarea predării la numita catedră a şapte discipline şi a unui curs special3. De asemenea, prin ordinul nr. 129 din 16 octombrie 1997, în temeiul
demersul şefului catedrei V. Umaneţ, se modifica denumirea catedrei respective din Catedra deŞtiinţe Socioumane în Catedra de Știinţe Economice. O parte din cadrele didactice de la Catedrade Știinţe Socioumane, după cum s-a menţionat şi mai sus, au fost transferate la Catedra deIstoria Culturii şi Religiei4.
Prin hotărârea Senatului USM din 25 noiembrie 1997, începând cu 1 ianuarie 1998 se
diviza Catedra de Limbi Germanice, „care era numeroasă” şi se formau două catedre, Catedrade Limbă Engleză (20,25 de unităţi didactice) şi Catedra de Filologie Germană (16 unităţi
didactice)5. Această decizie a Senatului a stat la baza ordinului nr. 145 din 26 noiembrie 1997,
care stipula că întru studierea mai aprofundată a limbii germane şi a limbii engleze, Catedra deLimbi Germanice se diviza în Catedra de Filologie Germanică şi Catedra de Limbă Engleză6.
Printr-un alt ordin, cu nr. 146, tot din 26 noiembrie 1997, în temeiul hotărârii Senatului
USM din 25 noiembrie 19977, se schimba denumirea Catedrei de Limba şi Literatura Rusă în
Catedra de Filologie Rusă, dat fiind că aceasta include în sine compartimentele de lingvistică şi
literatură rusă8.
Drept consecinţă a modificărilor întreprinse, către finele anului 1997 la USM erau 61 decatedre, 2 centre tehnico-ştiinţifice, 22 de laboratoare de cercetări ştiinţifice, 38 de colective provizorii de creaţie, 18 grupuri de colaboratori, care efectuau cercetări conform contractelor9.
În anul de studii 1996-1997 a continuat activitatea în cadrul Programului TEMPUS TACIS
referitoare la Modernizarea Facultăţii de Jurnalism şi Ştiinţe ale Comunicării în colaborare
cu Universitatea Complutense din Madrid, având ca partener şi Universitatea La Sapienza din
Roma. Drept consecinţă, au avut loc schimbări de structură în cadrul Facultăţii, fiind organizată
Catedra de Comunicare Instituţională și revăzută structura subdiviziunilor auxiliare. De asemenea, a fost instituit Centrul Informaţional computerizat şi Laboratorul Tehnologii informaţionale. Facultatea a fost înzestrată cu echipament nou în valoare de 30 de mii de dolari pentru
dotarea Laboratorului Poligrafic, iar biblioteca facultăţii a fost completată cu 60 de titluri decarte în limba spaniolă10.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5298, f. 132-133.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5298, f. 181.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5298, f. 182.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5298, f. 207.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5313, f. 86.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5298, f. 227-229, inclusiv persoanele angajate pentru fiecare catedră.
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5313, f. 86.
8
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5298, f. 230.
9Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 1997, Chişinău, 1998, p. 4.
10Bilanţul activităţii ştiinţifice … pentru anul 1997, Chişinău, 1998, p. 71.
1
2

316

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Prin ordinul rectorului nr. 11 din 19 ianuarie 1998, în scopul utilizării spaţiului universitar şi în legătură cu fondarea Catedrei de Limbi Moderne Aplicate, se indica sediul acesteia1.
Decizia Senatului referitoare la acest subiect apare cu întârziere de o săptămână, abia la 27
ianuarie 1998, decizie ce stipula că „întru perfecţionarea pregătirii specialiştilor la Facultateade Știinţe Politice și pentru studierea aprofundată a limbilor moderne”, în cadrul facultăţii nominalizate se constituia Catedra de Limbi Străine Aplicate2. Ordinul 19 din 28 ianuarie 1998 era
dedicat constituirii Catedrei de Limbi Străine Aplicate în cadrul Facultăţii de Ştiinţe Politice3.
Ordinul rectorului nr. 33 din 5 februarie 1998, prin care se prevedea fondarea Catedrei
de Studii Sud-est Europene, cu indicarea spaţiului unde urma să fie plasată4, ca atare, nu este un
ordin de fondare. Abia prin ordinul nr. 85 din 15 mai 1998 se asigura primirea la USM a Misiunii
UNESCO, condusă de directorul general Federico Mayor, iar în cadrul programului se prevedea
deschiderea Catedrei de Studii Sud-est Europene cu suportul UNESCO5. Catedra respectivă apare
ca rezultat al contractelor încheiate între Universitatea de Stat din Moldova şi Fundaţia SOROSMoldova din 3 februarie 1997 şi cu UNESCO (CEPES) din 15 noiembrie 1997.
Prin decizia Senatului USM din 30 septembrie 1998, în baza demersurilor Facultăţilor
de Matematică şi Informatică şi Jurnalism şi Ştiinţe ale Comunicării se modificau denumirile
catedrelor Limbaje Algoritmice şi Programare în Catedra de Informatică, Catedra de Teorie şi
Practică a Presei în Catedra de Jurnalism, Catedra de Bibliologie şi Asistenţa Informaţională în
Catedra de Biblioteconomie şi Asistenţa Informaţională6. Motivarea acestor modificări din partea Facultăţii de Jurnalism şi Știinţe ale Comunicării era că, în condiţiile de modernizare a facultăţii în cadrul proiectului TEMPUS TACIS, pregătirea cadrelor pentru instituţiile bibliotecarecapătă dimensiuni noi, care se cuprind în noţiunea biblioteconomie7.
La şedinţa Senatului din 1 decembrie 1998 a fost din nou abordată problema modificării
denumirii Catedrei de Pedagogie şi Psihologie în Catedra de Psihopedagogie, demersul respectiv
fiind semnat doar de şeful acestei catedre C. Platon. În cadrul dezbaterilor dânsa a subliniat
că noua denumire este mai potrivită, fiindcă profilul de pregătire a specialiştilor este psihopedagogie şi se instruiesc psihologi-pedagogi. Totuşi, ţinând cont de faptul că problema nu afost discutată la Şedinţa Consiliului profesoral al Facultăţii respective, Senatul a recomandat
discutarea acestei probleme mai întâi în cadrul facultăţii, după care se va reveni la discuţie în
cadrul Senatului USM8.
Ca rezultat al remanierilor indicate, în anul 1998 la Universitate erau 61 de catedre, uncentru şi 22 de laboratoare de cercetări, 33 de colective provizorii de creaţie, 13 grupuri decolaboratori, care efectuau cercetări în baza contractelor economice9.
Prin ordinul rectorului nr. 11 din 21 ianuarie 1999, întru optimizarea procesului de învăţământ şi asigurarea mai amplă a lucrului individual cu studenţii, Catedra de Drept şi Procedură
Civilă era divizată în Catedra de Drept Civil şi Catedra de Drept Procesual Civil, cu indicareaunităţilor didactice pentru fiecare catedră10. Decizia Senatului referitoare la acest subiect este
adoptată la şedinţa din 26 ianuarie 199911.
La aceeaşi şedinţă a Senatului din 26 ianuarie 1999 a fost luată hotărârea de a modifica
denumirea Facultăţii de Ştiinţe Politice în Facultatea de Ştiinţe Politice şi Administrative12. Laşedinţa Senatului USM din 30 iunie 1999, în baza demersului decanului Facultăţii de ŞtiinţeAUSM, F. 1, inv. 1, d. 5430, f. 23.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5462, f. 61.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5430, f. 33.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5430, f. 52.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5430, f. 151.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5461a, f. 49.
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5461a, f. 66.
8
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5461a, f. 22.
9Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 1998, Chişinău, 1999, p. 3.
10
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5590, f. 17-19.
11
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5613, f. 52.
12
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5613, f. 13.
1
2

317

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAPolitice şi Administrative, care îşi motiva intervenţia prin necesitatea „optimizării procesului destudii” la facultate1, a fost examinată problema desfiinţării Catedrei de Discipline Juridice de lafacultate.
Unele modificări au loc şi la Facultatea de Matematică şi Informatică. La şedinţa Senatului
din 28 decembrie 1999 a fost aprobată decizia Consiliului de Administraţie din 14 decembrie 1999 cu privire la reorganizarea Catedrei de Informatică și redenumirii acesteia – Catedrade Informatică şi Tehnologii de Programare – „în conformitate cu cerinţele actuale de renovări
formative şi curriculare, pentru optimizarea procesului didactic la Facultatea de Matematică şi
Informatică și îmbunătăţirea nivelului de pregătire a cadrelor la specializările de informatică” 2.
Tot la şedinţa Senatului USM din 28 decembrie 1999 a fost aprobată modificarea „denumirii filialei Catedrei de Zoologie din cadrul Institutului de Zoologie al AŞM în filiala Catedrei
de Zoologie şi Ecologie pentru pregătirea licenţiaţilor şi doctoranzilor la specialităţile ecologie,
protecţia mediului şi utilizarea raţională a resurselor naturale3.
Drept consecinţă a modificărilor care au avut loc pe parcursul anului 1999, la USM activau 61 de catedre, un centru şi 21 de laboratoare de cercetări ştiinţifice, 32 de colective provizorii de creaţie, 12 grupuri de colaboratori care efectuau cercetări conform contractelor economice4.
La şedinţa Senatului USM din 22 februarie 2000, în temeiul demersului dnei M. Bulgaru,şefa Catedrei de Sociologie şi Istorie a Filosofiei5, a fost examinată problema reprofilării catedrei respective. În decizia luată la Senat se menţiona că „în vederea optimizării procesuluide pregătire a cadrelor la specialităţile sociologie şi asistenţă socială, a reorganiza Catedra deSociologie şi Istorie a Filosofiei şi a o denumi în continuare Catedra de Sociologie şi Asistenţă
Socială”. Aceeaşi decizie prevedea că specializarea în domeniul Istoriei filosofiei va fi asigurată
de Catedra de Filosofie6. Decizia dată a stat la baza ordinului rectorului nr. 57 din 21 martie
2000 prin care se reorganiza Catedra de Sociologie şi Istoria Filosofiei în Catedra de Sociologieşi Asistenţă socială, iar specializarea în domeniul istoriei filosofiei se transfera şi va fi asigurată
de Catedra de Filosofie7.
Pe data de 21 decembrie 2000 apărea ordinul semnat de prorectorul pentru studii princare se modifica structura a trei facultăţi. La Facultatea de Fizică erau comasate Catedrele deElectronica cu cea de Fizica aplicată şi se forma Catedra de Fizica aplicată şi informatica. La
Facultatea de Biologie şi Pedologie au fost comasate Catedrele de Pedologie şi agrochimie cu
cea de Zoologie şi Ecologie şi s-a format Catedra de Știinţe ale Solului şi Ecologie. La Facultatea
de Istorie a fost lichidată Catedra de Istorie Contemporană şi s-a format Catedra de Istorie
Universală. De asemenea, a fost lichidată Catedra de Istoria Culturii şi Religiei, membrii acesteia
trecând în componenţa Catedrelor de Istorie Universală şi de Istorie a Românilor8. În rezultatul
acestor modificări au fost reduse patru unităţi de laborant superior.
Drept consecinţă a modificărilor efectuate, USM încheia anul 2000 cu 47 de catedre, uncentru şi 21 de laboratoare de cercetări ştiinţifice, 21 de colective provizorii de creaţie, 10 grupuri de colaboratori care efectuau cercetări conform contractelor economice9 (Tabelul nr. 73).

AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5615, f. 127. Decizia Senatului referitoare la această problemă nu se află în procesulverbal.
2
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5617a, f. 5. Decizia Senatului referitoare la această problemă, f. 16.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5617a, f. 19. Decizia Consiliului Ştiinţific al Facultăţii de Biologie şi Pedologie din 7 decembrie 1999; a se vedea: AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5617a, f. 59.
4
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 1999. Chişinău, 2000, p. 3.
5
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 5, f. 62.
6
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 5, f. 13-14.
7
AUSM, F. 1, inv. 2, u.p. 3, d.5764, f. 71.
8
AUSM, F. 1, inv. 2, u.p. 3, d. 5764, f. 491. Ordinul rectorului nr. 138 din 13 iunie 2001 constată că „prin decizia
Senatului universitar din 29 iunie 2000 la Facultatea de Istorie au fost comasate Catedrele de Istorie Medie
şi Modernă, de Istorie contemporană şi de Istorie a Culturii şi Religiei şi în baza lor s-a format Catedra deIstorie Universală” (AUSM, F. 1, inv. 2, u.p., d. 113, f. 177.).
9Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 2000. Chişinău, 2001, p. 3.
1

318

Chimie319

1

Jurnalism șiȘtiințe ale
Comunicării

Limbi șiLiteraturiStrăineCatedre universitare

6. Limbă
Franceză
7. Literatură
Universală
8. Teoria
și Practica
Traducerii

4. Filologie
Spaniolă și
Italiană
5. LimbăEngleză

3. Filologie
Germană

Catedre1. Arheologie și 1. Bibliologie
1. Filologie
Istorie Antică și AsistențăEngleză
Informa-țională
2. Istorie
2. Jurnalism
2. Filologie
Universală
Franceză

Istorie

3. Fizica
3. Istoria
Aplicată și Românilor
Informatică

2. Fizica
Teoretică

2. Pedagogieși Psihologie

3. Sociologieși Asistență
Socială

1. Fizică

Fizică

1. Filosofie

Filosofie și
Psihologie

1. Limbi
ModerneAplicate
2. PolitologieȘtiințe
Politice șiAdministrative

3. Relații
3. Limba Română, 3. Analiză
InternaMatematică
Lingvisticaționaleși Ecuații
Generală și
Diferențiale
Romanică
4. Literatură
4. Informatică
Română
și Tehnologii deProgramare

1. Algebră și
Geometrie

Matematică și
Informatică

2. Filologie Rusă 2. Matematică
Aplicată

1. Filologie
Clasică

LitereTabelul este alcătuit după: Bilanțul activității științifice a Universității de Stat din Moldova pentru anul 2000. Chișinău, 2001.

Cultură Fizică
Protecția Civilă
Științe Economice

4. Drept
Constituțional și
Drept Administrativ
5. Drept Internaționalși Dreptul Relațiilor
Economice Externe
6. Drept Penal și
Criminologie
7. Drept Procesual
Penal și Criminalistică
8. Teoria și Istoria
Dreptului

Drept

1. Chimie
1. Dreptul
Analitică și Antreprenoriatului
Organică
2. Științe
2. Chimie
2. Drept Civil
ale Solului Anorganică
și Ecologie și Fizică
3. Biologie 3. Chimie
3. Drept ProcesualUmană șiIndustrială și Civil
Animală
Ecologică

1. Biologie
Vegetală

Biologie șiPedologie

Facultăți

Tabelul nr. 73

Artefrumoase

Structura Facultăților USM la sfârșitul anului 20001

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Anul 2001 aduce noi schimbări în structura facultăţilor Universităţii. Prin ordinul rectorului nr. 41 din 3 martie 2001, în conformitate cu decizia Senatului din 27 februarie 20011, decizie luată în baza hotărârii Consiliului profesoral al Facultăţii Ştiinţe Politice şi Administrative,
se modifica denumirea acestei Facultăţi în Facultatea de Relaţii Internaţionale, Ştiinţe Politiceşi Administrative2.
Ţinând cont de specificul Facultăţii de Filosofie şi Psihologie, unde un rol din ce în ce maimare revene specialităţii sociologie, prin decizia Senatului din 27 martie 2001, în baza demersului3 decanului Facultăţii de Filosofie şi Psihologie se aproba modificarea denumirii acestei
facultăţi în Facultatea Filosofie, Psihologie şi Sociologie4.
Prin ordinul rectorului nr. 145 din 20 iunie 2001 era restructurată Facultatea deMatematică şi Informatică. Ordinul sublinia că „având în vedere necesitatea înlesnirii conducerii metodico-ştiinţifice a specialiştilor de matematică şi informatică în direcţia modernizării
procesului de învăţământ, a perfecţionării nivelului de instruire a cadrelor şi în conformitate
cu decizia senatului din 29 mai 2001”5 şi, de asemenea, la prezentarea decanului Facultăţii deMatematică şi Informatică, se stabilea următoarea structură a Facultăţii: Catedra de Algebră
şi Geometrie, Catedra de Analiză Matematică şi Ecuaţii Diferenţiale, Catedra de Matematică
Aplicată, Catedra de Informatică şi Tehnologii de Programare, Catedra de Informatică şi
Optimizare Discretă, cu confirmarea respectivă a şefilor de catedră6.
Conform Raportului prim-prorectorului USM Petru Gaugaş, prezentat Senatului pe datade 30 noiembrie 2001, la Universitatea de Stat erau 49 de catedre la care activau 1113 cadre
didactice (fără Facultatea de Arte Frumoase)7.
Dar modificările continuau. La şedinţa Senatului din 25 decembrie 2001 a fost examinată problema Cu privire la perfecţionarea structurii facultăţilor. În decizia Senatului se spunea:„Având în vedere necesitatea înlesnirii conlucrării metodico-ştiinţifice a specialiştilor universitari
în domeniul modernizării procesului de învăţământ, a perfecţionării nivelului de instruire a tinerilor specialişti, Senatul decide „transferarea Catedrei de Pedagogie şi Psihologie de la Facultatea
de Filosofie, Psihologie şi Sociologie la Facultatea de Istorie, modificarea denumirii Facultăţii deIstorie în Facultatea de Istorie şi Psihologie, iar Facultatea de Filosofie, Psihologie şi Sociologie încontinuare urma să se numească Facultatea de Asistenţă Socială, Sociologie şi Filosofie8. Decizia
Senatului se materializa prin ordinul rectorului nr. 324 din 27 decembrie 20019.
În rezultatul modificărilor întreprinse, la sfârşitul anului 2001 în cadrul USM activau
50 de catedre, un centru şi 19 laboratoare de cercetări ştiinţifice, 24 de colective provizoriide creaţie, 15 grupuri de colaboratori, care efectuau cercetări ştiinţifice conform contracteloreconomice10.
Din perspectiva modificărilor structurii facultăţilor şi a USM, în general, anul 2002 ocupă un loc deosebit. Deja la 10 ianuarie 2002, prin ordinul rectorului, în cadrul FRIŞPA se crea
Catedra de Administraţie Publică şi Drept11.
Continuau modificările şi în cadrul altor facultăţi. Prin decizia Senatului din 26 martie 2002, luată în temeiul demersului12 decanului Facultăţii de Asistenţă socială, Sociologie
Decizia Senatului a se vedea: AUSM, F. 1, inv. 2, d. 9, f. 87. Extrasul din procesul-verbal nr.15 din 14 februarie
2001 al şedinţei Consiliului profesoral al facultăţii Ştiinţe Politice şi Administrative, a se vedea f. 123.
2
AUSM, F. 1, inv. 2, d.113, f. 50.
3
Demersul a se vedea: AUSM, F. 1, inv. 2, d. 9, f. 341.
4
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 9, f. 318.
5
Decizia Senatului a se vedea AUSM, F. 1, inv. 2, d. 10, f. 99. Demersul decanului Gh. Ciocanu. AUSM, F. 1, inv. 2,
d. 10, f. 100.
6
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 113, f. 185.
7
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 114, f. 177.
8
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 114, f. 243.
9
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 113, f. 421.
10
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 2001. Chişinău, 2002, p. 3.
11
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 231, f. 12.
12
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 115, f. 320.
1

320

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAşi Filosofie, dar şi în „legătură cu faptul că au intervenit schimbări în orientarea didactică a Catedrei de Filosofie”, se modifica denumirea acestei catedre în Catedra de Filosofie şiMetodologie a Știinţei1.
După numai un an de zile de la modificările efectuate în cadrul Facultăţii de Matematică
şi Informatică, la această facultate s-a simţit necesitatea unei noi structuri. În primăvara anului
2002 urma un nou demers2 al decanului Facultăţii de Matematică şi Informatică. În rezultat eraluată o nouă decizie Senatului USM din 30 aprilie 20023, decizie urmată de ordinul rectoruluinr. 114 din 15 mai 2002 referitor la modificarea structurii Facultăţii cu catedrele următoare:
Catedra de Algebră şi Geometrie, Catedra de Analiză Matematică şi Ecuaţii Diferenţiale, Catedrade Matematică Aplicată, Catedra de Informatică şi Optimizare Discretă, Catedra de Tehnologii
de Programare, Catedra de Informatică Aplicată, cu confirmarea respectivă a şefilor de catedră4.
La aceeaşi şedinţă a Senatului USM din 30 aprilie 2002, a fost examinată solicitarea
membrilor fondatori ai Institutului de Ştiinţe Reale privitor la „constituirea în cadrul USM aunei structuri în baza contingentului de studenţi transferaţi de la IŞR şi a cadrelor didactice, în
conformitate cu legislaţia Republicii Moldova5. În decizia Senatului, Cu privire la constituirea
noii facultăţi în cadrul USM, decizie adoptată în baza hotărârii membrilor fondatori ai IŞR, se
stipula: „Se aprobă constituirea în cadrul USM a Facultăţii Ştiinţe Economice şi Aplicative înbaza contingentului de studenţi, a cadrelor didactice de la IŞR şi transmiterea de către această
instituţie a cotei-patrimoniu, necesară pentru asigurarea procesului de învăţământ”6.
În baza deciziei amintite, urma ordinului rectorului nr. 86-c din 15 mai 2002 prin carese instituia noua Facultate de Ştiinţe Economice şi Aplicative, iar prin ordinul rectorului nr. 158
din 13 iunie a aceluiaşi an se aproba structura acestei facultăţi, iniţial doar cu două catedre:
Catedra de Ştiinţe Economice (pregătirea specialiştilor la 4 specialităţi) şi Catedra de Știinţe
Aplicative (5 specialităţi). Decanul ad-interim urma să prezinte propuneri referitoare la statele de funcţiuni, la planurile şi programele de studii, la licenţele pentru pregătirea cadrelor
respective7. Pe data de 13 septembrie 2002, prin ordinul rectorului nr. 229 era confirmat decanul ales al facultăţii8. Ulterior, prin ordinul rectorului nr. 258 din 3 octombrie 2002 suntformate noi catedre: Catedra de Finanţe, iar Catedra de Management şi Finanţe urma să senumească doar Catedra de Management9. Ulterior, prin decizia Senatului din 24 septembrie
2002, se accepta demersul Institutului de Relaţii Economice Internaţionale, care şi-a întrerupt
activitatea, de a deschide în cadrul Facultăţii de Știinţe Economice şi Aplicative specialitateaRelaţii economice internaţionale10.
Astfel, după mai bine de un deceniu de la separarea celor două facultăţi care pregăteau
cadre în domeniul economiei şi comerţului, în structura Universităţii de Stat din Moldova aluat fiinţă o nouă facultate – Facultatea de Ştiinţe Economice şi Aplicative.
La şedinţa Senatului din 24 septembrie 2002 a fost examinată problema Cu privirela aprobarea instituirii Catedrei de Cercetare şi Implementare a Metodelor Netradiţionale deStudiere şi a Statutului respectiv. Pornind de la „necesitatea coordonării reuşite a activităţii didactice, a cercetării la etapa actuală şi întru susţinerea mecanismului care ar putea activiza procesele de reformare în instituţiile de învăţământ superior din republică”, Senatul
USM lua hotărârea de „a aproba instituirea Catedrei de Cercetare şi Implementare a Metodelor
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 115, f. 297.
Demersul a se vedea AUSM, F. 1, inv. 2, d. 116, f. 71.
3
Decizia Senatului, a se vedea AUSM, F. 1, inv. 2, d. 116, f. 21.
4
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 231, f. 141.
5
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 116, f. 49.
6
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 116, f. 22.
7
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 231, f. 200.
8
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 232, f. 76.
9
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 232, f. 110.
10
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 233, f. 46.
1
2

321

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVANetradiţionale de Studiere pentru studenţii instituţiilor de învățământ superior şi Statutul respectiv „1. Conform Statutului acestei catedre, „din punct de vedere organizatoric Catedra esteo subdiviziune internă şi indivizibilă a Universităţii de Strat din Moldova”2. Acelaşi Statut mai
stipula că „catedra este instituţie de cercetare ştiinţifică şi are următoarele scopuri principale:de a orienta şi de a coordona aprobarea ideilor novatoare în procesul de studiere, realizândastfel politica de cercetare ştiinţifică, direcționată spre stimularea şi susţinerea tuturor metodelor netradiţionale în învăţământul superior din Republica Moldova”3.
Facultăţile de la USM, ţinând cont de schimbările intervenite în procesul de pregătire a
specialiştilor, de schimbările direcţiilor şi a temelor de cercetare ştiinţifică etc., îşi modificau
atât denumirile lor, cât şi ale catedrelor. Prin decizia Senatului din 29 octombrie 2002, în baza
demersului Facultăţii de Chimie, a fost aprobată noua denumire a facultăţii – Facultatea deChimie şi Tehnologie Chimică4. Prin aceeaşi decizie a Senatului din 29 Octombrie, în baza demersului şefului catedrei, a deciziei catedrei şi a Consiliului Facultăţii de Ştiinţe Economice şiAplicative 5, a fost modificată şi denumirea Catedrei de Știinţe Economice în Catedra de Economie
Generală şi Relaţii Economice Internaţionale6. Ulterior, la şedinţa Senatului din 31 decembrie
2003 se punea problema separării catedrei, motivând că „sunt două specialităţi cu două specializări” şi, de asemenea, la catedră s-a majorat numărul de masteranzi şi doctoranzi7.
Anul 2002 se încheia pentru USM cu un număr de 55 de catedre, 2 centre şi 18 laboratoare de cercetări ştiinţifice, 24 de colective provizorii de creaţie, 8 grupuri de colaboratori
care efectuau cercetări conform contractelor economice8.
Senatul USM din 25 februarie 2003 a examinat problema Cu privire la deschiderea unor
noi specialităţi şi specializări în cadrul facultăţilor USM şi a decis ca în cadrul Facultăţii deŞtiinţe Economice şi Aplicative să fie deschise specializările Geografie şi Meteorologie, iar în
cadrul Facultăţii de Biologie şi Pedologie – specialitatea Geologie9.
Necesitatea pregătirii specialiştilor care să cunoască bine o limbă străină modernă a favorizat deschiderea unei asemenea catedre la Facultatea de Matematică şi Informatică. Prin ordinul
rectorului nr. 159 din 11 iunie 2003, în baza deciziei Senatului din 27 mai 2003, se fonda Catedra deLimbi Străine Aplicate în cadrul Facultăţii de Matematică şi Informatică10. Totuşi, mai urma încă un
ordin, nr. 242 din 2 septembrie 2003, prin care catedra respectivă se fonda din 25 august 200311.
Prin ordinul rectorului nr. 197 din 16 iulie 2003 (intra în vigoare de la 25 august2003), în baza deciziei senatului din 24 iunie 200312 „în legătură cu necesitatea perfecţionării activităţii didactico-ştiinţifice şi instructiv-educative se ordona reorganizarea Facultăţii deIstorie şi Psihologie după cum urmează: comasarea Catedrei de Istoria Românilor cu Catedra
de Arheologie şi Istorie Antică şi fondarea Catedrei de Istorie a Românilor şi Antropologie”. De
asemenea, prin reorganizarea Catedrei de Pedagogie şi Psihologie s-au fondat două catedre:
Catedra de Psihologie şi Catedra de Ştiinţe ale Educaţiei. Prin acelaşi ordin se reorganiza şi
Facultatea de Ştiinţe Economice şi Aplicative, Facultatea de Fizică, Facultatea de Biologie şiPedologie. Drept consecinţă, se instituia Facultatea de Ştiinţe Economice, iar în baza Catedrei
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 233, f. 46.
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 233, f. 90.
3
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 233, f. 90. Statutul integral a se vedea: AUSM, F. 1, inv. 2, d. 233, f. 89-95.
4
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 233, f. 204.
5
Demersul extras din Procesul-verbal al Catedrei şi al Consiliului Facultăţii, a se vedea: AUSM, F. 1, inv. 2, d.
233, f. 254, 255, 256.
6
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 233, f. 204. Ulterior, prin ordinul rectorului nr. 4 din 9 ianuarie 2003 se excludea dincomponenţa Consiliului de administraţie şeful Catedrei Ştiinţe Economice, devenită subdiviziune a Facultăţii
Ştiinţe Economice şi Aplicate (AUSM, F. 1, inv. 2, d. 358, f. 4.).
7
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 359, f. 278.
8
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 2002. Chişinău, 2003, p. 3
9
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 234, f. 148.
10
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 358, f. 201.
11
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 358, f. 305.
12
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 234, f. 414.
1
2

322

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAde Ştiinţe Aplicative de la Facultatea de Ştiinţe Economice şi Aplicative, se forma, în cadrul
Facultăţii de Fizică, Catedra de Meteorologie, Metrologie şi Standarde. În acelaşi timp, în baza
reorganizării Catedrelor de Ştiinţe ale solului şi de Ecologie de la Facultatea de Biologie şiPedologie şi a Catedrei de Ştiinţe Aplicative de la Facultatea de Ştiinţe Economice şi Aplicative,în cadrul Facultăţii de Biologie şi Pedologie se creau două catedre noi, Catedra de Ştiinţe ale
Solului, Geologie şi Geografie şi Catedra de Ecologie, Botanică şi Silvicultură1.
Mărirea numărului de studenţi la USM a dus la modificarea statutului Catedrei de Filosofie.
Decizia Senatului din 30 septembrie 2003 sublinia că, „în legătură cu majorarea contingentuluide studenţi şi, respectiv, a numărului de ore la unele discipline opţionale la facultăţile USM”, seaproba „separarea Catedrei de Filosofie de Facultatea de Asistenţă Socială, Sociologie şi Filosofie
şi i se acordă în continuare statut de catedră universitară cu denumirea Catedra de Filosofie
şi Metodologie a ştiinţei”2. Dar „separatismul” acestei catedre nu a fost de lungă durată. Prinordinul rectorului nr. 83 din 4 martie 2004, conform deciziei senatului, Catedra de Filosofie era
inclusă în componenţa Facultăţii de Asistenţă Socială, Sociologie şi Filosofie3.
În rezultatul remanierilor de pe parcursul anului, la sfârşitul lui 2003 în cadrul USM erau
58 de catedre, 2 centre şi 19 laboratoare de cercetări ştiinţifice, 23 de colective provizorii decreaţie, 4 grupuri de colaboratori care efectuau cercetări conform contractelor economice4.
După mai mulţi ani de linişte relativă, ajung să fie realizate schimbări şi la Facultatea deLitere. La şedinţa Senatului din 27 ianuarie 2004, printre alte probleme, s-a discutat, în baza
demersului lui M. Dolgan, şeful catedrei de Literatură Română, şi problema privind modificarea
denumirii Catedrei de Literatură Română în Catedra de Teorie şi Istorie a Literaturii Române5 a
Facultăţii de Litere, pe motivul că „actuala denumire a Catedrei de Literatură Română nu semnifică totalitatea disciplinelor predate de membrii ei”. Dar, la această decizie, s-a adăugat scris
cu mâna: „Nu s-a aprobat”6, fără alte explicaţii. Problema dată a fost ridicată din nou la şedinţa
Senatului din 24 februarie 2004, când a fost luată decizia de a modifica denumirea Catedrei
de Literatură Română în formularea Catedra de Literatură Română şi Teorie Literară. Decizia
Senatului a fost urmată de ordinul rectorului nr. 79 din 3 martie 2004. Prin el se modifica
denumirea Catedrei de Literatură Română în Catedra de Literatură Română şi Teorie Literară7,
urmat de alt ordin exact în acelaşi sens, nr. 212 din 8 iunie 20048.
La şedinţa Senatului din 23 martie 2004, în baza demersului conducerii Academiei deTelecomunicaţii şi Informatică9, a fost discutată problema Cu privire la fondarea Facultăţii deTelecomunicaţii şi Tehnologii Informaţionale şi a fost adoptată decizia de a institui în cadrul
USM a Facultăţii respective cu începere de la 1 mai 200410. Dar, această decizie a Senatului, nu
a mai fost realizată.
Este important de subliniat şi faptul că în cadrul facultăţilor USM, de rând cu deschiderea unor noi specialităţi, erau redeschise şi unele, care, anterior, din diferite motive, au fostînchise. La şedinţa Senatului din 23 martie 2004, în baza adresării Ministerului Agriculturii şi
Industriei Alimentare al RM11, a fost aprobată hotărârea despre deschiderea specializării Fizica
atmosferei, specialitate la care USM a renunţat în anii ‘90 a secolului al XX-lea, în cadrul speciAUSM, F. 1, inv. 2, d. 358, f. 253-254. Tot aici şi decizia Senatului din 24 iunie 2003, f. 255. În darea de seamă
pentru activitatea ştiinţifică a AŞM pentru anul 2003 se sublinia că la propunerea Institutului de Geofizică şi
Geologie la USM a fost creată Catedra de Geologie şi Geografie şi redeschisă Facultatea de Geologie (Raportdespre activitatea ştiinţifică şi ştiinţifico-organizatorică în anul 2003. Chişinău, 2004, p. 138).
2
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 359, f. 62.
3
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 496, f. 145.
4
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 2003. Chişinău, 2004, p. 3.
5
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 360, f. 70.
6
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 360, f. 44.
7
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 496, f. 144.
8
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 496, f. 309.
9
Demersul din 5 martie 2004 a se vedea: AUSM, F. 1, inv. 2, d. 360, f. 248.
10
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 360, f. 189.
11
Adresarea a se vedea: AUSM, F. 1, inv. 2, d. 360, f. 268.
1

323

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAalităţii Fizica1. Aceasta demonstrează atât potenţialul ştiinţific înalt al USM, cât şi înţelegerea
acestui lucru de către ministerele de resort din RM.
Problema modificării structurii Facultăţii de Ştiinţe Economice a fost discutată la şedinţa Senatului din 25 mai 2004. În baza demersului decanului Facultăţii și „în scopul asigurării
eficiente a procesului de învăţământ” se lua decizia de a institui o nouă catedră - Catedra deModelare Matematică şi Informatică Economică2. Decizia Senatului a fost urmată de ordinul rectorului nr. 213 din 9 iunie 2004 prin care se modifica structura Facultăţii de Ştiinţe Economice:
se forma Catedra de Modelare Matematică şi Informatică Economică3.
Prin ordinul rectorului nr. 236 din 1 iulie 2004 încă trei facultăţi erau atinse de valul
schimbărilor. Prin el se stipula că, în scopul optimizării structurii universităţii, se modifica
denumirea Catedrei de Teoria şi Practica Traducerii în Catedra de Traducere, Interpretare şi
Lingvistica Aplicată4 de la Facultatea de Limbi Străine, denumirea Catedrei de Educaţie Fizică
se modifica în Catedra de Cultură Fizică şi Sport5, în cadrul Facultăţii de Fizică se comasau
Catedrele de Fizică, Meteorologie, Metrologie şi Standarde6 şi se forma Catedra de Meteorologie,
Metrologie şi Fizică Experimentală7.
În temeiul deciziei Senatului din 31 august 2004 era emis ordinul rectorului nr. 298 din 16
septembrie 2004 prin care se prevedea că, „în scopul asigurării eficiente a procesului de învăţământ, întru optimizarea activităţii în cadrul Facultăţii de Asistenţă Socială, Sociologie şi Filosofie,
la iniţiativa rectorului USM”8, se modifica structura Facultăţii de Asistenţă Socială, Sociologie şi
Filosofie prin reorganizarea catedrelor existente: se forma Catedra de Asistenţă Socială şi Catedra
de Sociologie şi Filosofie9. Caracteristic pentru ordinul dat este sintagma „la iniţiativa rectorului
USM”, care nu mai apare, practic, în niciunul dintre alte ordine de asemenea natură.
Prin ordinul nr. 328 din 5 octombrie 2004, „în scopul optimizării activităţii Facultăţii deRelaţii Internaţionale, Ştiinţe Politice şi Administrative”, în baza deciziei Senatului din 28 septembrie 200410, se modificau denumirile a două catedre: Catedra de Politologie era redenumită Catedrade Ştiinţe Politice şi Administrative, iar Catedra de Administraţie Publică şi Drept devenea Catedra deŞtiinţe Juridice, menţionându-se necesitatea modificărilor respective în planurile de studii11.
Drept consecinţă a schimbărilor din acest an, către 31 decembrie 2004 în cadrul USM
erau 57 de catedre, 2 centre şi 19 laboratoare de cercetări ştiinţifice, 20 de colective provizoriide creaţie12.
Anul 2005 a fost mai liniştit în ce priveşte schimbările în structura facultăţilor.
Materialele cercetate atestă că, de fapt, doar două facultăţi necesitau anumite schimbări. Laşedinţa Senatului USM din 28 iunie 2005, „în scopul asigurării eficiente a procesului de instruire, în baza deciziei Consiliului Facultăţii de Ştiinţe Economice”, era adoptată decizia de a formadouă noi catedre în cadrul facultăţii nominalizate: Catedra de Marketing şi Catedra Bănci şi
Burse de Valori. La aceeaşi şedinţă a Senatului, „în baza demersului conducerii Facultăţii deLimbi şi Literaturi Străine, luând în consideraţie sporirea contingentului de cadre didactice laCatedra de Filologie Engleză” (65 de lectori), s-a luat şi decizia de a diviza catedra respectivă
în Catedra de Filologie Engleză I şi Catedra de Filologie Engleză II.
La şedinţa Senatului din 27 septembrie 2005 a fost examinat demersul13 din partea conAUSM, F. 1, inv. 2, d. 360, f. 242.
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 361, f. 100.
3
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 496, f. 310. În ordinul respectiv este scris eronat, Electronică.
4
Decizia Catedrei Teoria şi Practica traducerii din 24 iunie 2004 a se vedea: AUSM, F. 1, inv. 2, d. 362, f. 167.
5
Decizia Catedrei de Educaţie fizică din 27 aprilie 2004 a se vedea AUSM, F. 1, inv. 2, d. 362, f. 166.
6
Decizia Consiliului profesoral al Facultăţii de Fizică a se vedea: AUSM, F. 1, inv. 2, d. 362, f. 173.
7
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 496, f. 346.
8
Decizia Senatului a se vedea: AUSM, F. 1, inv. 2, d. 497, f. 16.
9
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 496, f. 413.
10
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 497, f. 63.
11
AUSM, F. 1, inv. 2, d.496, f. 447.
12
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 2004. Chişinău, 2005, p. 3.
13
Demersul a se vedea: AUSM, F. 1, inv. 1, d. 671, f. 159.
1
2

324

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

ducerii Facultăţii de Ştiinţe Economice şi s-a luat decizia de a modifica denumirea CatedreiBănci şi Burse de Valori în Catedra Monedă, Credit, Bănci1. În cadrul şedinţei aceluiaşi Senat din
27 septembrie, s-a hotărât, în baza demersului conducerii Facultăţii Limbi şi Literaturi Străine2,
modificarea denumirii Catedrei de Filologie Engleză II în Catedra de Lingvistică Engleză3.
Drept rezultat, la sfârşitul anului 2005 în cadrul USM erau 59 de catedre, 2 centre şi 19
laboratoare de cercetări ştiinţifice, 20 colective provizorii de creaţie4 (Tabelul nr. 74).
Fuzionarea Catedrei de Protecţie civilă cu Catedra de Biologie umană şi animală şi amplasarea muzeului USM în blocul II de studii s-a decis prin ordinul rectorului nr. 3 din 6 ianuarie 20065. Ordinul nr. 6 din 10 ianuarie 2006 preciza: în scopul optimizării structurii USM
se suspendă activitatea Catedrei de Protecţie civilă, personalul catedrei fiind transferat în cadrul Catedrei de Biologie umană şi animală de la Facultatea de Biologie şi Pedologie6. Puţin
mai târziu, la 5 aprilie 2006, Consiliul profesoral al Facultăţii de Biologie şi Pedologie solicita
Senatului USM includerea în agendă a problemei cu privire la schimbarea denumirii Filialei
Catedrei de Zoologie şi Ecologie din cadrul Institutului de Zoologie al AŞM în Filiala Catedrei
de Biologie Umană şi Animală în cadrul Institutului de Zoologie şi a Institutului de Fiziologie
şi Sanocreatologie al AŞM cu pregătirea specialiştilor în domeniile Hidrobiologie şi Ihtiologie,
Zoologie şi Entomologie, Fiziologia Omului şi Animalelor7. Dar în ordinea de zi a Senatului USM
din 25 aprilie 2006 problema dată nu a fost inclusă.
La şedinţa Senatului din 30 mai 2006 a fost discutată o problemă destul de interesantă:Catedra – o verigă importantă în pregătirea viitorilor specialişti. După prezentarea raportului debază şi a discuţiilor care au avut loc, în decizia Senatului se constata că cele 57 de catedre existente la acel moment la USM „realizează dezideratele, stabileşte obiectivele de bază caracteristice pentru învăţământul superior; … organizează şi monitorizează procesul educaţional, dirijează activitatea de cercetare şi cea metodică”. În acelaşi timp, se subliniază că „la USM catedrele încă nu au devenit actorii politicilor educaţionale în contextul Procesului Bologna şi, în mod
deosebit, aceste subdiviziuni nu şi-au determinat activităţile, nu şi-au creat structuri responsabile de asigurarea calităţii procesului de cercetare”. Reieşind din necesitatea optimizării activităţii catedrei ca subdiviziune universitară, Senatul USM lua decizia de a aproba Regulamentul
de funcţionare a Facultăţilor şi Catedrelor, ultimele, „...în comun acord cu Departamentul deCercetare şi Inovare vor activiza munca de cercetare şi cea ştiinţifico-metodică, antrenând toţimembrii lor în domeniul de cercetare; … de comun acord cu Secţia Managementul Calităţii vor
elabora mecanismul de asigurare a calităţii procesului educaţional şi de cercetare”8.
Începând cu anul 2006, „în legătură cu restructurarea învăţământului superior universitar
în spiritul exigenţelor Procesului de la Bologna”, prin ordinul rectorului nr. 251 din 1 august 2006,
emis în baza deciziei Senatului din 27 iunie 2006 care viza „scopul asigurării eficiente a procesuluide instruire”9, se desfiinţau: Catedra de Ştiinţe Politice şi Administrative şi Catedra de Ştiinţe Juridiceşi în baza lor se formau alte două catedre: Ştiinţe administrative şi Ştiinţe Politice şi Educaţie Civică10.
De asemenea, în scopul optimizării structurii Facultăţii de Ştiinţe Economice, în legătură cu
modificările nomenclatorului de specialităţi şi în conformitate cu decizia Senatului din 27 iunie
200611, începând cu 23 august 2006 se desfiinţa Catedra Monedă, Credit, Bănci şi se forma Catedrade Contabilitate, se modifica denumirea Catedrei de Finanţe în Catedra de Finanţe şi Bănci12.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 671, f. 89.
Demersul a se vedea: AUSM, F. 1, inv. 1, d. 671, f. 162.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 671, f. 89.
4
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 2005. Chişinău, 2006, p. 3.
5
AUSM, Ordine B (generale), 2006, 01-395, f. 3.
6
AUSM, Ordine B (generale), 2006, 01-395, f. 6.
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 794, f. 54.
8
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 794, f. 74.
9Decizia a se vedea: AUSM, F. 1, inv. 1, d. 794, f. 334.
10
AUSM, Ordine B (generale), 2006, 01-395, f. 362.
11
Decizia Senatului a se vedea: AUSM, F. 1, inv. 1, d. 794, f. 334.
12
AUSM, Ordine B (generale), 2006, 01-395, f. 363.
1
2

325

Biologie șiPedologie

Asistență Socială,Sociologie și
Filosofie

Chimie și
Tehnologie
Chimică

326

1

6. Drept Penal și
Criminologie

4. Drept Constituțional și
Administrativ
5. Drept
Internațional și
Drept al Relațiilor
Economice Externe

Limbi și LiteraturiStrăineJurnalism șiȘtiințe ale
Comunicării
2. Comunicare

3.
3. Psihologie 3. Jurnalism
Meteorologie,
Metrologie și
Fizică Experimentală
4. Științe ale
Educației

2. Istorie
Universală

6. LingvisticăEngleză

4. Filologie
Spaniolă și
Italiană
5. Limba
Engleză

2. Filologie
Franceză
„Grigore
Cincilei”
3. Filologie
Germană

Catedre1. Istoria
1.
1. Filologie
Românilor și Biblioteconomie Engleză
Antropologie și Asistență
Informațională

4. FilologieRusă

2. Literatura
Română
și Teoria
Literară
3. Filologie
Clasică

1. Limba
Română,Lingvistică
Generală și
Romanică

LitereTabelul este alcătuit după: Bilanțul activității științifice a Universității de Stat din Moldova pentru anul 2005. Chișinău, 2006.

4. BiologieUmană șiAnimală

3. Științe
3. Chimie 3. Drept Procesualale Solului, Industrială Civil
Geologie și și Ecologică
Geografie

2. Fizică
Aplicată și
Informatică

1. Chimie 1. Dreptul Antrepre- 1. Fizică
Analitică și noriatului
Teoretică
Organică

Drept

2. Sociologie 2. Ecologie, 2. Chimie 2. Drept Civil
și Filosofie Botanică și Anorganică
Silvicultură și Fizică

1. Asistență 1. Biologie
Socială
Vegetală

Fizică

Facultăți
Istorie și
Psihologie

Matematică și
informatică
3. Științe
Juridice

2. Relații
Internaționale

1. Științe
Politice șiAdministrativeRelații
internaționale,Științe Politice șiAdministrative

6. Tehnologii
deProgramare

4. Informatică 4. Limbi
și Optimizare Străine
Discretă
Aplicate
5. Informatică
Aplicată

3. Analiză
Matematică
și Ecuații
Diferențiale

2.
Matematică
Aplicată

1. Algebră și
Geometrie

Tabelul nr. 74

Științe Economice
5. Modelare
Matematică
și
Informatică
Economică
6. Monedă,Credit șiBănci

4.
Marketing

3. Management

1. Economie
Generală
și Relații
Economice
Internaționale
2. Finanțe

Arte frumoase

Structura Facultăților USM la sfârșitul anului 20051

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Cultură Fizică și Sport
Protecția Civilă

8. Teoria și Istoria
Dreptului

7. Drept
Procesual Penal și
Criminalistică

Catedre universitare

9. Traducere,
Interpretare
și Lingvistică
Aplicată

8. Literatura
Universală

7. Limba
Franceză

7. Limbi
ModerneAplicate

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

327

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVACătre 31 decembrie 2006 în cadrul USM erau 59 de catedre, 5 centre de cercetări ştiinţifice, care includ 19 laboratoare şi 11 colective provizorii de creaţie; 2 laboratoare de cercetări
ştiinţifice şi un CCP în afara centrelor1.
La şedinţa Senatului din 30 octombrie 2007 a fost aprobată decizia referitoare la restructurarea Facultăţii de Drept. Conform deciziei, se suspenda activitatea Catedrei de Drept al
Antreprenoriatului şi se înfiinţa Catedra Dreptul Muncii2. Dar, la problema dată s-a revenit ulterior, la şedinţa Senatului din 29 ianuarie 2008, când a fost aprobată hotărârea de a suspenda
decizia Senatului din 30 octombrie 2007 şi de a aproba activitatea ambelor catedre, Drept al
Antreprenoriatului şi Dreptul Muncii3.
O tentativă de subminare a poziţiilor Universităţii de Stat din Moldova în domeniul pregătirii specialiştilor în domeniul relaţiilor internaţionale a venit din partea IRIM-ului. Pe data de 30
martie 2007 viceministrul Educaţiei şi Tineretului V. Crudu şi consultantul principal al Aparatului
Guvernului I. Pasecinic, informau administraţia Universităţii de Stat din Moldova despre intenţiile Institutului de Relaţii Internaţionale, fondat în anul 2003, de a concentra toată pregătirea
cadrelor în domeniul relaţiilor internaţionale, inclusiv la specialitatea Relaţiile Internaţionale, ceaparţinea FRIŞPA de la USM. În afară de aceasta, blocul nr. 5 al Universităţii de Stat, unde era amplasată Facultatea de Asistenţă socială, Sociologie şi Filosofie, de asemenea, era în „atenţia” numitului Institut pentru a-şi instala aici sediul4. Ar fi de remarcat faptul că, începând cu anul de studii
2006–2007, în baza ordinului Ministerului Educaţiei nr. 747 din 30 mai 2006, instruirea în cadrul
IRIM se realizează la specialităţile, considerate „prestigioase”, care aduceau şi un suport financiar
considerabil: 312.1. Relaţii Internaţionale; 311.1. Politologie; 365.1. Economie Mondială şi Relaţii
Economice Internaţionale; 812.1. Turism; 381.1. Drept; 223.1. Limbi Moderne5.
Drept răspuns la aceste intenţii, în aprilie 2007 au urmat mai multe scrisori ale cadrelor
didactice de la FRIŞPA adresate prim-ministrului Vasile Tarlev, scrisori în care se solicita să fielăsat intact localul Facultăţii de Asistenţă Socială, Sociologie şi Filosofie6, scrisori ale studenţilor,
adresate Ministrului Educaţiei şi Tineretului, în care îşi manifestau îngrijorarea faţă de „eventuala centralizare a pregătirii specialiştilor în domeniul Relaţiilor internaţionale şi Diplomaţiei
într-o singură instituţie de învăţământ”. Acest fapt, în opinia studenţilor, „ar putea să limiteze
dreptul la libera alegere a studiilor” şi solicită ca FRIŞPA de la Universitatea de Stat din Moldova„să fie considerată şi în continuare una dintre instituţiile de stat, responsabilă de pregătirea
cadrelor în domeniul Relaţiilor Internaţionale şi Diplomaţiei”7.
Problema dată a fost abordată şi la şedinţa Senatului USM din 24 aprilie 2007. În decizia Senatului se sublinia: „Senatul consideră neadecvată încercarea de a concentra pregătirea
specialiştilor la specialităţile Asistenţă socială, Relaţii internaţionale şi transmiterea bl. nr. 5 al
USM Institutului de Administrare Publică şi Relaţii Internaţionale şi se adresează în instanţele
de resort întru soluţionare în favoarea USM a acestei probleme”8. Mai mult chiar, s-a subliniat
că intenţia de a întreprinde aceste schimbări „va influenţa negativ pregătirea specialiştilor în
domeniul Relaţiilor Internaţionale şi al Asistenţei Sociale”9.
În sfârşit, pe data de 25 aprilie 2007 urmau patru scrisori semnate, în numele Senatului USM,
de rectorul Universităţii de Stat, adresate prim-ministrului, ministrului Educaţiei şi Tineretului,preşedintelui Republicii Moldova şi Preşedintelui Parlamentului, scrisori în care încercarea de a
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 2006,. Chişinău, 2007, p. 5.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 929, f. 31.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1060, f. 15.
4
AUSM, Scrisori, 01/573-01/876, anul 2007, f. 268.
5
Raport de autoevaluare ştiinţifică, profilul Relaţiile internaţionale: dimensiunea politică, economică şi juridică (2007 – 2011). Aprobat la şedinţa Senatului IRIM din 27 februarie 2012, proces-verbal nr. 5 Chişinău,2012, p. 4 (http://www.cnaa.acad.md/i/institutions/docs/irim_self_evaluation_report.pdf).
6
AUSM, Scrisori, 01/573-01/876, anul 2007, f. 220.
7
AUSM, Scrisori, 01/573-01/876, anul 2007, f. 235.
8
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 927, f. 6.
9
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 927, f. 7.
1
2

328

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

concentra pregătirea cadrelor în domeniul Relaţiilor internaţionale şi al Diplomaţiei doar în cadrul unei instituţii de învăţământ, era considerată drept contraindicată şi „în contradicţie cu spiritul european al învăţământului universitar de alternativă,” solicitându-se ca problema dată să
fie soluţionată pozitiv, în favoarea Universităţii de Stat di Moldova1. Nu cunoaştem răspunsul oficialităţilor statului, dar sunt cunoscute rezultatele: încercarea nesăbuită de a priva Universitatea
de Stat din Moldova de dreptul de a pregăti specialişti în domeniul Relaţiilor internaţionale şi a
Diplomaţiei şi, de asemenea, de blocul de studii nr. 5, a eşuat total.
De rând cu necesitatea de a rezolva problemele impuse de anumiţi factori, probleme
care nu ţineau nemijlocit de activitatea universităţii, erau soluţionate problemele zilnice careapăreau şi ţineau de procesul educaţional şi de cercetare. Pe data de 26 aprilie 2007 rectorul
Universităţii solicita Ministerului Educaţiei şi Tineretului susţinerea studierii limbilor străine:araba, chineza, turca, greaca, dar şi germana, spaniola şi italiana, prin acordarea unei cote suplimentare la numărul de candidaţi la admitere2. Concomitent, erau efectuate şi modificările
necesare în structura facultăţilor. În baza deciziei Senatului USM din 29 mai 20073 era emis
ordinul rectorului nr. 174 din 8 iunie 2007, care stipula că, începând cu 25 august, la Facultatea
de Limbi şi Literaturi Străine se comasau Catedrele de Lingvistică engleză şi de Filologie Engleză,formând Catedra de Filologie Engleză cu indicarea nominală a cadrelor didactice4.
Prin ordinul nr. 173 din 8 iunie 2007, în baza deciziei Senatului din 29 mai 20075, se
modifica structura Facultăţii de Asistenţă Socială, Sociologie şi Filosofie. Începând cu 27 august
se restructurau catedrele: Catedra de Asistenţă Socială şi Sociologie cu pregătirea cadrelor la
specialităţile asistenţă socială şi sociologie; catedra Filosofie şi Antropologie, cu pregătirea cadrelor în domeniul filosofiei şi antropologiei. Era fixată şi componenţa nominală a membrilor
catedrelor respective6.
Procesul restructurării facultăţilor şi catedrelor a continuat şi în anul 2008. Prin ordinul
noului rector al USM, Gh. Ciocanu, nr. 37 din 25 februarie 2008 de la Catedra de Drept Procesual
Civil se separau o parte din discipline şi colaboratori şi se forma Catedra Dreptul Muncii, cu indicarea disciplinelor şi a membrilor catedrei respective7.
În cadrul Senatului din 1 iulie 2008, „în scopul optimizării activităţii universitare” şi înbaza demersurilor de la facultăţi s-a discutat problema reorganizării unora dintre ele. Prin decizia Senatului din 1 iulie se instituia Facultatea de Psihologie şi Ştiinţe ale Educaţiei8 cu specialităţile: psihologie, psihopedagogie, pedagogie şi educaţie civică, ultima transferată de la FRIŞPA.
De asemenea, se reorganiza Facultatea de Istorie prin adăugarea specialităţilor Antropologie
şi Filosofie a Catedrei de Filosofie şi Antropologie, modificându-se şi denumirea în Facultatea
de Istorie şi Filosofie. În rezultatul schimbărilor efectuate se modifica denumirea Facultăţii deAsistenţă Socială şi Filosofie în Facultatea de Sociologie şi Asistenţă Socială, care avea în componenţa sa două catedre: Catedra de Sociologie şi Catedra de Asistenţă Socială. Prin decizia
aceluiaşi Senat, la Facultatea de Ştiinţe Economice se lichidau cele cinci catedre existente şi seformau altele 4 noi: Teoria Economică şi Metodologia Cercetării; Marketing şi Relaţii EconomiceInternaţionale; Contabilitate şi Informatică Economică; Administrarea Afacerilor. De asemenea,
la Facultatea de Limbi şi Literaturi Străine se comasau Catedrele de Filologie Germană şi Limba
Engleză şi se forma una singură, Catedra de Limbi Germanice. În sfârşit, în virtutea faptului că
specialitatea Educaţie Civică a fost transferată de la FRIŞPA, se modifica denumirea catedrei
respective din Ştiinţe Politice şi Educaţie Civică în Ştiinţe Politice9.
AUSM, Scrisori, 01/573-01/876, anul 2007, f. 268, 269, 270.
AUSM, Scrisori, 01/573-01/876, anul 2007, f. 286-287.
3
Decizia a se vedea: AUSM, F. 1, inv. 1, d. 927, f. 201.
4
AUSM, Ordine B (generale), 2007, 01-358, f. 249-250.
5Decizia a se vedea: AUSM, F. 1, inv. 1, d. 927, f. 202.
6
AUSM, Ordine B (generale), 2007, 01-358, f. 247-248.
7
AUSM, Ordine B (generale), 2008, 01-279, f. 41-42.
8
Ordinul rectorului nr. 191 din 8 iulie 2008 a se vedea: AUSM, Ordine B (generale), 2008, 01-279, f. 267-268.
9
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1062, f. 13-14.
1
2

329

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Prin ordinul rectorului nr. 248 din 10 septembrie 2008, „în scopul eficientizării activităţii ştiinţifico-didactice şi a procesului de instruire” se reorganiza, începând cu 21 august
2008, Facultatea de Asistenţă Socială, Sociologie şi Filosofie cu noua denumire – Facultatea
de Sociologie şi Asistenţă Socială. În acelaşi timp, Catedra de Asistenţă Socială şi Sociologie
se diviza în Catedra de Asistenţă Socială şi Catedra de Sociologie. Concomitent, Catedrade Filosofie şi Antropologie se transfera în cadrul Facultăţii de Istorie1, cu noua denumire,
Facultatea de Istorie şi Filosofie. Prin acelaşi ordin nr. 248 din 10 septembrie 2008, se reorganiza şi Facultatea de Ştiinţe Economice: se lichidau Catedrele de Economie Generală şi REI;
Contabilitate; Marketing; Modelarea Matematică şi Informatica Economică şi se formau trei
catedre noi: Catedra de Teorie Economică şi Metodologia Cercetării; Catedra de Marketing şi
REI; Catedra de Contabilitate şi Informatică Economică cu numirea personalului didactic şi aşefilor de catedră până la alegerea prin concurs2. De asemenea, se reorganiza şi Facultatea deLimbi şi Literaturi Străine prin comasarea Catedrelor de Filologie Germană şi Limba Engleză şi
formarea unei singure catedre – Catedra de Limbi Germanice cu indicarea cadrelor didacticerespective3; se reorganiza şi FRIŞPA prin modificarea denumirii Catedrei de Ştiinţe Politiceşi Educaţie Civică în Ştiinţe Politice4; se reorganiza şi Facultatea de Istorie şi Psihologie în
Facultatea de Istorie şi Filosofie; Catedra de Istorie a Românilor şi Antropologie se diviza în
Catedra de Arheologie şi Istorie Antică şi Catedra de Istorie a Românilor, cu indicarea cadrelor
didactice pentru fiecare dintre cele două catedre5.
În sfârşit, prin ordinul rectorului nr. 295 din 9 octombrie 2008, în scopul optimizării
activităţii ştiinţifico-didactice şi a procesului de instruire, în temeiul deciziei senatului din 1
iulie 2008, se ordona instituirea Facultăţii de Psihologie şi Ştiinţe ale Educaţiei cu specialităţile:Psihologie, Psihopedagogie, Pedagogie, Educaţie civică, ultima se transfera de la FRIŞPA. La
Facultatea de Ştiinţe Economice se lichidau cele 5 catedre şi se formau patru noi: Catedra de
Teorie Economică şi Metodologia Cercetării; Catedra de Marketing şi REI; Catedra de Contabilitateşi Informatică Economică, Catedra de Administrare a Afacerilor. La Facultatea de Limbi şi
Literaturi Străine se comasau Catedrele de Filologie Germană şi de Limba Engleză şi se forma
o singură catedră – Catedra de Limbi Germanice. La FRIŞPA se modifica denumirea Catedrei deŞtiinţe Politice şi de Educaţie Civică în Catedra de Ştiinţe Politice6.
Acestea au fost facultăţile reorganizate şi înfiinţate în perioada de interimat al rectorului
Gh. Ciocanu şi în timpul alegerilor rectorului Universităţii de Stat din Moldova. Cineva a văzut
în toate aceste modificări o conotaţie electorală. Nu întâmplător, la şedinţa Senatului USM din
25 decembrie 2008, în scris, de la un anonim, i-a fost adresată întrebarea: „În funcţia de rector
interimar aţi reorganizat 4 facultăţi. Reorganizarea a avut conotaţie electorală?”. În răspunsul
dat Gh. Ciocanu a afirmat că a reacţionat în baza demersurilor facultăţilor7.
O problemă care apare în acest timp este problema Catedrei UNESCO. Studii Sud-est europene. Din materialul documentar studiat nu se depistează faptul că respectiva catedră ar fi
fost lichidată, pur şi simplu, după lichidarea Catedrei de Istoria Culturii şi Religiilor, sediul acesteia, care, concomitent era şi sediul Catedrei UNESCO. Studii Sud-est Europene, a fost repartizat
Catedrei de Psihologie. Reieşind din situaţia dată, ordinul rectorului nr. 222 din 30 iulie 2009
prevedea: „În baza ordinului nr. 85 din 15 mai 1998 Cu privire la deschiderea Catedrei UNESCO.
Studii Sud-est Europene şi a reorganizării efectuate în cadrul Universităţii de Stat din Moldova
prin constituirea Facultăţii de Istorie şi Filosofie, emit următorul ordin: Se repartizează biroul
541 b.c. pentru activitatea Catedrei UNESCO. Studii Sud-est Europene”8.
AUSM, Ordine B (generale), 2008, 01-279, f. 361.
AUSM, Ordine B (generale), 2008, 01-279, f. 362.
3
AUSM, Ordine B (generale), 2008, 01-279, f. 363.
4
AUSM, Ordine B (generale), 2008, 01-279, f. 363.
5
AUSM, Ordine B (generale), 2008, 01-279, f. 363.
6
AUSM, Ordine B (generale), 2008, 280-386, f. 19-20.
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1064, f. 506.
8
AUSM, Ordine B (generale), 2009, 115-238, f. 159.
1
2

330

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

La şedinţa Senatului din 29 septembrie 2009 s-a discutat problema Cu privire la reorganizarea Facultăţii de Psihologie şi Ştiinţe ale Educaţiei şi „în scopul eficientizării activităţii
didactico-ştiinţifice şi manageriale” s-a luat decizia de a reorganiza Catedra de Psihologie prindivizarea acesteia în două catedre: Psihologie Generală şi Psihologie Aplicată1.
În sfârşit, la şedinţa Senatului din 22 decembrie 2009 a fost modificată denumirea
Facultăţii de Biologie şi Pedologie2. Acestea au fost modificările din structura facultăţilor în
anul 2009.
În anul 2010 a fost modificată doar structura Facultăţii de Litere. Prin ordinul rectorului nr. 231 din 26 iulie 2010, în baza deciziei Senatului din 28 iunie 20103 se reorganiza Facultatea de Litere: Catedra Limba Română, Lingvistică Generală şi Romanică se divizaîn două catedre independente: Catedra Limba Română (se indică componenţa nominală) şi
Catedra Lingvistică Generală şi Limbi Clasice (se indică componenţa nominală). Drept rezultat se aproba următoarea structură a Facultăţii de Litere alcătuită din patru catedre: Limba
Română; Lingvistică Generală şi Limbi Clasice; Filologie Rusă; Literatură Română şi Teorie
Literară4.
Anul 2011, de asemenea, nu a fost bogat în evenimente ce ţin de modificarea structurii facultăţilor. Ordinul rectorului nr. 237/1 din 12 iulie 2011 se referea la Catedra de LimbiStrăine Aplicate care se afla în subordinea Facultăţii de Matematică şi Informatică şi asigura
predarea disciplinei Limba străină la Facultăţile de Biologie şi Pedologie, Chimie şi Tehnologie
Chimică, Fizică, Matematică şi Informatică. Activitatea acestei catedre urma să fie coordonată
cu Facultatea de Limbi şi Literaturi străine5.
De asemenea, pe data de 26 decembrie 2011 decanatul Facultăţii de Istorie şi Filosofie s-aadresat rectorului USM Gh. Ciocanu cu un demers prin care solicita confirmarea organigramei
Facultăţii, aprobată la şedinţa Consiliului profesoral din 8 decembrie 20116. Noua organigramă
prevedea Laboratorul de Tracologie şi Proiectul valorificarea Patrimoniului arhivistic şi documentar din Republica Moldova, finanţate din cadrul proiectelor instituţionale şi 6 laboratoare
cu autofinanţare: Centrul de cercetări calitative în antropologie; Laboratorul de studii imperialeChişinău-Oradea; Laboratorul de studiere a totalitarismului; Catedra UNESCO. Studii Sud-est europene; Laboratorul de cercetare Institutul Promemoria; Laboratorul de studiere şi valorificare apatrimoniului cultural7. Dar problema dată nu a fost inclusă în ordinea de zi a Senatului din 27
decembrie 2011 şi nu este luată nici o decizie în acest sens.
Şi în anul 2012 au avut loc modificări parţiale. La şedinţa Senatului USM din 28 februarie
2012, în baza demersului şi argumentării Facultăţii de Fizică8, a fost aprobată modificarea denumirii Facultăţii în Facultatea de Fizică şi Inginerie, „formulare care reflectă mai adecvat conţinutul activităţii” facultăţii. De asemenea, a fost instituită noua Catedră de Fizică Experimentală
şi unele specialităţi noi: electronică, calculatoare, automatică şi informatică, astronomie şi, deasemenea, specialitatea dublă, fizică şi astronomie9.
Începând cu anul 2012 s-a început procesul de modificare continuă a facultăţilor prin crearea Departamentelor, subdiviziuni din cadrul facultăţilor care înlocuiesc fostele catedre. La şedinţa Senatului din 26 iunie 2012 a fost aprobată o nouă organigramă a Facultăţii Matematică şi
Informatică, care includea trei Departamente: Matematici Fundamentale; Matematici Aplicate;
Informatică10.
Arhiva curentă a USM, anul 2009 septembrie-noiembrie, Procese-verbale ale Senatului, f. 13.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1204, f. 13. Nu este indicat în ce se modifică, se indică că se anexează – dar anexa lipseşte.
3
Decizia Senatului a se vedea: AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1346, f. 23.
4
AUSM, Ordine B (generale), 2010, 140-299, f. 141-142.
5
AUSM, Ordine B (generale), 2011, 200-426, f. 64.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1490, f. 173.
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1490, f. 177.
8
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1630, f. 90-91.
9
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1630, f. 43.
10
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1631, f. 50.
1
2

331

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

La şedinţa Senatului din 9 noiembrie 2012 în mesajul de salut adresat preşedintelui
RM Nicolae Timofti cu ocazia vizitei sale la USM de Ziua Mondială a Ştiinţei, rectorul USM amenţionat că în componenţa USM sunt 13 facultăţi, una de Arte Frumoase, 56 de Catedre şi
Departamente1.
Procesul de constituire a Departamentelor a continuat şi în anul 2013. La şedinţa Senatului
din 28 mai 2013, întru optimizarea activităţii didactico-ştiinţifice, în baza deciziilor facultăţilor
a fost examinată problema reorganizării a patru facultăţi. La Facultatea de Biologie şi Pedologie
au fost comasate catedrele existente şi formate două departamente: Biologie şi Ecologie;Ştiinţele Solului, Geografie, Geologie, Silvicultură şi Design; la Facultatea Istorie şi Filosofie au fost
formate două Departamente: Departamentul Istoria Românilor, Istoria Universală, Arheologie;
Departamentul Filosofie şi Antropologie; la Facultatea de Litere au fost formate următoareletrei Departamente: Limba Română, Lingvistică Generală și Limbi Clasice; Literatura Română şi
Teorie Literară; Filologie Rusă. În sfârşit, la Facultatea de Jurnalism şi Ştiinţe ale Comunicării au
fost create trei Departamente: Departamentul Teoria şi Practica Jurnalismului; Departamentul
Radio şi Televiziune; Departamentul Comunicare şi Teoria Informaţională2. Decizia Senatului afost confirmată de ordinul rectorului nr.170 din 24 iunie 2013: „în conformitate cu deciziile Senatului USM din 28.05. 2013 şi 21.06.2013, în scopul eficientizării funcţionale a subdiviziunilor structurale academice ale USM în condiţiile autonomiei universitare, în temeiul
pct 3.11 din Statutul USM”, se reorganizau Facultăţile de Biologie şi Pedologie: se comasau
Catedrele de Biologie Vegetală şi Animală, Catedra de Ecologie, Botanică şi Silvicultură, Catedrade Ştiinţe ale Solului, Geologie şi Geografie şi se formau două departamente: Departamentul deBiologie şi Ecologie şi Departamentul de Ştiinţe ale solului, Geografie, Geologie, Silvicultură şi
Design;3 Chimie şi Tehnologie Chimică: se comasau Catedrele de Chimie anorganică şi Fizică,Chimie Analitică şi Organică, Chimie Industrială şi Ecologică şi se formau două departamente –Chimie şi Chimie industrială şi Ecologică; Istorie şi Filosofie – se comasau Catedrele de Istorie aRomânilor, Istoria Universală, Arheologie şi Istorie Antică şi se forma Departamentul de Istoriea Românilor, Istoria Universală şi Arheologie, iar Catedra de Filosofie şi Antropologie se transforma în Departamentul de Filosofie şi Antropologie; Jurnalism şi ştiinţe ale comunicării – secomasau Catedrele de Jurnalism, Comunicare, Biblioteconomie şi Asistenţă Informaţională şi seformau trei Departamente – Teoria şi Practica Jurnalismului, Radio şi Televiziune, Comunicareşi Teoria Informării; Litere – prin comasarea Catedrelor de Lingvistică Generală şi Limbi Clasice,
Literatura Română, Limba Română, Filologie Rusă şi formarea Departamentelor: Limba română, Lingvistică Generală şi Limbi Clasice; Literatură română şi Teorie Literară; Filologie Rusă4.
La şedinţa Senatului din 30 iunie 2013 a fost reorganizată şi Facultatea de Chimie şi
Tehnologie Chimică şi formate două departamente: Departamentul de Chimie; Departamentul
de Chimie Industrială şi Ecologică5.
În anul 2014 au fost restructurate încă trei facultăţi. Prin decizia Senatului USM din 25
iunie 2014, în baza deciziilor Facultăţii de Limbi şi Literaturi Străine această facultate a fostreorganizată şi în baza celor 8 catedre existente la facultate se fondau cinci departamente: Departamentul de Lingvistică Germanică şi Comunicare Interculturală; Departamentul deLingvistică Romanică şi Comunicare Interculturală; Departamentul de Literatură Universală şi
Comparată; Departamentul de Traducere, Interpretare şi Lingvistică Aplicată; Departamentul deLimbă Engleză şi Franceză specializată.
Prin aceeaşi decizie a Senatului din 25 iunie 2014 în cadrul Facultăţii de Ştiinţe
Economice, se constituiau 4 catedre: Administrarea afacerilor; Finanţe şi bănci; Contabilitate
şi informatică economică; Economie, marketing şi turism. Concomitent, decizia Senatului recomanda Consiliului Facultăţii de Ştiinţe Economice să decidă asupra reorganizării facultăţiiAUSM, F. 1, inv. 1, d. 1633, f. 5.
Arhiva curentă a USM, Proces-verbal al Senatului din 28 mai 2013.
3
Arhiva curentă a USM, Secretariat, B, ordine 2013.
4
Arhiva curentă a USM, Secretariat, B, ordine 2013.
5
Arhiva curentă a USM, Proces-verbal al Senatului din 31 iunie 2013.
1
2

332

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

în baza departamentelor academice pe parcursul semestrului de toamnă-iarnă a anului destudii 2014-20151.
La prima şedinţă a Senatului din noul an de studii 2014-2015, care a avut loc pe 29
august 2014, în baza deciziei Consiliului Facultăţii de Relaţii Internaţionale, Ştiinţe Politice şiAdministrative, „întru optimizarea activităţii didactico-ştiinţifice”, a fost reorganizată şi facultatea nominalizată, comasându-se catedrele existente în două Departamente: Departamentulde Ştiinţe Politice şi Administrative (cu Secţia Ştiinţe Politice); Departamentul de Relaţii
Internaţionale (cu Secţia Limbi Moderne)2.
Procesele reorganizării facultăţilor a continuat şi în anul 2015. La şedinţa Senatului
din 27 ianuarie 2015 s-a discutat problema privind crearea Laboratorului instructiv-didactic
Crossmedia în cadrul Facultăţii Jurnalism şi Ştiinţe ale Comunicării, Laborator care urma să
asigure procesul instructiv-didactic, „întru susţinerea tendinţelor fenomenului mediatic contemporan de a corespunde cerinţelor pieţei muncii, în conformitate cu obiectivele Proiectului
Tempus IV în derulare „Crossmedia şi jurnalismul de calitate” şi în temeiul pct.3.7 din Statutul
Universităţii de Stat din Moldova”. Ţinând cont de acestea, Senatul lua decizia de a accepta „propunerea Facultăţii de Jurnalism şi Ştiinţe ale Comunicării cu privire la crearea Laboratorului
instructiv-didactic Crossmedia în cadrul Departamentului Teoria şi Practica Jurnalismului” cu
asigurarea utilajului necesar din fondurile Proiectului şi modificarea organigramei şi a statelorde personal ale Facultăţii de Jurnalism şi Ştiinţe ale Comunicării3.
Problema cu privire la reorganizarea Facultăţii de Drept a fost preconizată pentru discuţie la şedinţa Senatului din 28 aprilie 20154, dar nu a fost examinată. Examinarea şi luarea deciziei a avut loc la Senatul din 29 mai 2015. În consecinţă a fost luată decizia: „În baza demersului
din partea conducerii Facultăţii de Drept, Senatul aprobă reorganizarea acestei subdiviziuni
universitare prin crearea următoarelor departamente: Departamentul Drept privat – prin comasarea catedrelor: Drept civil; Dreptul Muncii;
Catedra Drept al antreprenoriatului; Departamentul Drept public– prin comasarea catedrelor: Drept constituţional şi Drept
Administrativ;Teoria şi istoria dreptului; Departamentul Drept penal, din care va face parte Catedra Drept penal şi criminologie; Departamentul Drept procedural – prin comasarea catedrelor: Drept procesual penal
şi Criminalistică; Drept procesual civil;
 Departamentul Drept internaţional şi european – prin comasarea catedrelor: Drept
internaţional; Drept al relaţiilor economice externe”5.
Reorganizarea facultăţilor USM a continuat şi în noul an de studii 2015-2016. Problema
a fost prezentată la şedinţa Senatului de către Rectorul USM, prof. univ., dr. hab., Gheorghe
Ciocanu. În rezultat, Senatul, în baza demersurilor din partea a patru facultăţi, aproba următoarea restructurare a acestora, formându-se câte două subdiviziuni. La Facultatea Asistenţă
Socială şi Sociologie, în baza comasării catedrelor Sociologie şi Asistenţă Socială se crea
Departamentul de Sociologie şi Asistenţă Socială şi, de asemenea, Centrul de Cercetări Sociale; laFacultatea Psihologie şi Ştiinţe ale Educaţiei se formau Departamentul de Ştiinţe ale Educaţiei şi
Departamentul de Psihologie; la Facultatea de Litere, în baza comasării Departamentelor Limbă
Română, Lingvistică Generală şi Limbi Clasice cu Departamentul Literatură Română şi Teorie
Literară, se forma Departamentul de Lingvistică Română şi Ştiinţă Literară şi, de asemenea,
Departamentul Filologie Rusă. Ulterior, prin ordinul rectorului nr. 174 din 20 octombrie 2015
se reorganizau Catedra Filologie Rusă și Centrul Cultural „Russkii mir” și se forma o nouă structură: Centrul științifico-didactic și cultural „Russkii mir”6.
Arhiva curentă a Senatului USM. Proces-verbal din 25 iunie 2014.
Arhiva curentă a Senatului USM. Proces-verbal din 29 august 2014.
3
Arhiva curentă a Senatului USM. Proces-verbal din 27 ianuarie 2015.
4
Arhiva curentă a Senatului USM. Proces-verbal din 28 aprilie 2015.
5
Arhiva curentă a Senatului USM. Proces-verbal din 29 mai 2015.
6
Arhiva curentă a Secției Resurse Umane a USM. Ordinul nr. 174 din 20.10.2015.
1
2

333

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

La Facultatea Matematică şi Informatică, în baza comasării Departamentelor Matematici
Fundamentale şi Matematici Aplicate se crea Departamentul de Matematică şi, de asemenea,
Departamentul de Informatică1.
Unele modificări au intervenit și la Facultatea de Fizică și Inginerie, unde au fost instituitedouă departamente: Fizica Aplicată și Informatică și Fizică Teoretică „Prof. Iu. Perlin”.
În conformitate cu cele de mai sus, în cadrul celor 13 Facultăți ale USM sunt 33 de departamente, 2 centre, 2 catedre universitare și Facultatea de Arte Frumoase. (Tabelul nr. 75)
Din toamna anului 1991 în cadrul Universităţii de Stat din Moldova a fost înfiinţată
Facultatea de Teologie. Prin ordinul rectorului nr.134 din 13 octombrie2 1991, emis în temeiul Hotărârii Guvernului Republicii Moldova din 25 septembrie 1991, nr. 538 şi a ordinului
Ministerului Ştiinţei şi Învăţământului din 16 septembrie 1991, nr. 3313, la Universitatea deStat din Moldova se deschidea Facultatea de Teologie. Conform hotărârii guvernului, Facultatea
de Teologie urma să fie înfiinţată pe lângă Universitatea de Stat începând cu 1 octombrie 1991.
De asemenea, în hotărârea guvernului era stipulat că Facultatea de Teologie se finanţează din
contul Ministerului Ştiinţei şi Învăţământului din RM (burse, cheltuieli pentru cursurile decultură generală), celelalte cheltuieli – din contul Eparhiei Chişinăului şi a Moldovei. În decembrie 1991 a fost aprobat Statutul Facultăţii de Teologie de către Mitropolitul Moldovei şi
Rectorul USM. Conform statutului, Facultatea de Teologie, instituită prin hotărârea Guvernuluiîn cadrul USM, constituie o subdiviziune autonomă de învăţământ teologic superior a EparhieiChişinăului şi a Moldovei. În acelaşi timp, statutul stipula că „Facultatea de Teologie este condusă de decan şi prodecan, numiţi pe o perioadă de 5 ani, prin ordinul rectorului USM la recomandarea Chiriacului”4.
Aceste contradicţii din documentele respective au fost discutate la şedinţa Senatului USM
din 17 mai 1993, subliniindu-se că Facultatea de Teologie, în pofida tuturor disensiunilor, activează sub conducerea rectorului şi a Senatului USM5. În decizia adoptată de Senat pe data de 17
mai 1993 referitor la Facultatea de Teologie se prevedea de a se adresa către Ministerul Ştiinţeişi Învăţământului şi Ministerul Culturii şi Cultelor al Republicii Moldova cu propunerea de „a
accepta subordonarea Facultăţii de Teologie completamente Universităţii de Stat din Moldova
cu toate consecinţele respective”6.
Ulterior, prin ordinul nr. 74 din 18 octombrie 1993, în conformitate cu hotărârea guvernului RM nr. 360 din 11 octombrie 1993 se organiza comisia care să transmită bunurile
Academiei de Teologie, edificiile pe care le deţinea până acum i se puneau la dispoziţie princontract până la 10 iulie 19947.
Pe 19 septembrie 2000 era emis ordinul nr. 210 al prorectorului pentru problemele deadministraţie şi gospodărie: reieşind din faptul că Facultatea de Teologie, conform hotărârii
Guvernului Republicii Moldova, este trecută în componenţa Universităţii de Stat, pentru trecerea în evidenţă a întregului patrimoniului ce se află în folosinţa facultăţii se ordona crearea uneicomisii pentru luarea la evidenţă a patrimoniului respectiv8.
La şedinţa Senatului din 24 octombrie 2000 a fost examinată problema Cu privire la înfiinţarea Facultăţii de Teologie în cadrul USM. În decizia Senatului se specifica că „Senatul manifestă atitudine pozitivă faţă de formarea Facultăţii de Teologie în cadrul Universităţii de Statdin Moldova”9.
Arhiva curentă a Senatului USM. Proces-verbal din 6 octombrie 2015.
În procesul-verbal este indicat 13 septembrie, dar data ulterioară conţinută în procesul-verbal, demonstrează
că este vorba de 13 octombrie 1991.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4436, f. 205.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4829, f. 90.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4829, f. 89.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4829, f. 97.
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4818, f. 102-103.
8
AUSM, F. 1, inv. 2, u.p. 3, d. 5764, f. 328.
9
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 8, f. 154.

1

2

334

Relații
Internaționale,Științe
Politice șiAdministrative

Fizică și
Inginerie

LitereMatematică și
Informatică

Științe
Economice

Departamente

335

Cultură Fizică și Sport
Militară

4. Finanțe șiBănciLimbi șiLiteraturiStrăine3. Traducere,
Interpretare
și Lingvistică
Aplicată
4. Literatură
Universală și
Comparată
5. Limba
Engleză șiFranceză
Specializată

Sociologieși Asistență
Socială
Chimie și
Tehnologie
Chimică

Biologie și
Ecologie

Istorie și
Filosofie

1. Istoria 1. Lingvistică 1. Științe
1. Chimie 1. Sociologie
Românilor, Germană și
ale Solului,și asistență
Universală Comunicare Geologie,
Socială
și
Interculturală Silvicultură
Arheologieși Design2.
2. Filosofie 2. Lingvistică 2. Biologie 2. Chimie 2. Centrul
Romanică și și Ecologie Industrială de Cercetări
Psihologie și AntroSociale
pologie
ComunicareșiInterculturală
Ecologică

1. Științe
ale
Educației

Psihologieși Științe ale
Educației

Catedre universitare

5. Drept
Internațional
și European

4. Drept
Procedural

1.
1.
1.
1. Fizică
1. Științe
1. Radio și TV 1. Drept
Contabilitate Matematică Lingvistică Aplicată și Politice șiPrivatși Informatică
Română
Informatică Administrative
Economicăși Știință
(cu secția
Literară
Științe politice)
2. Relații
2.
2. Drept
2. Economie, 2.
2. Centrul 2. Fizică
Internaționale Comunicare PublicMarketing și Informatică științifico- Teoretică
didactic„Prof. Iu.
(cu secția Limbi și Teoria
TurismInformării
și cultural Perlin”
moderne)„Ruskii mir”
3. Admi3. Teoria
3. Drept
nistrareași Practica
Penal
Afacerilor
Jurnalismului

Jurnalism șiștiințe ale
Comunicării

Facultăți

Drept

Tabelul nr. 75

Arte frumoase

Facultățile și Departamentele USM la 31 martie 2016

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

La şedinţa Senatului din 29 octombrie 2002 rectorul USM informa despre încercările dea scoate blocul 2 de studii din patrimoniul universităţii la care pretinde Academia Teologică. Înprimăvara anului 2002 la dispoziţia Academiei Teologice, în baza contractului de arendă, au fostpuse, suplimentar, 6 săli de studii, dar instituţia în cauză nu-şi onorează obligaţiile şi din anul
1993 nu achită plata pentru arenda spaţiilor de studii şi pentru serviciile comunale, care la moment constituie suma de 1,3 mln de lei. Instanţele superioare au fost informate despre aceasta,
dar fără nici o reacţie din partea lor1. La şedinţa Senatului din 29 iunie 2004 contabilul-şef al
USM, dna M. Iarovoi prezenta o informaţie cu privire la controlul efectuat de Curtea de conturi
şi preciza că datoriile pentru încăperile date în arendă constituie 2294,8 mii de lei, inclusiv
Academia de drept – 288,5 mii lei, Academia Teologică – 1946,9 mii lei, Institutul de Studii
Politice – 59,4 mii lei. Mai mult chiar, sublinia dânsa, în perioada de vară au fost scutiţi de platade arendă şi servicii comunale Academia de Drept – 117,8 mii lei, Institutul de Studii Politice– 73,5 mii lei2. Mult mai târziu, la 7 februarie 2007, rectorul Universităţii informa Ministerul
Educaţiei şi Tineretului despre datoria Academiei Teologice faţă de USM în sumă de 2 708, 9
mii lei3. Ulterior, pe 3 aprilie 2007 rectorul informa Curtea de conturi despre datoria istorică a
Academiei de Teologie în sumă de 2 708, 3 mii lei pentru perioada 1994-20064.
Facultatea de Arte Frumoase de la USM este unică în felul ei, asemenea facultate nu mai
este la niciuna dintre instituţiile de învăţământ superior din Republica Moldova. Înfiinţată înanul 1964, până în prezent aici şi-au făcut studiile peste 28 de mii de studenţi, care au manifestat un talent artistic mai deosebit. Apărută iniţial ca Facultate de profesii sociale, puternic ideologizată, la începutul anilor ‘90 ai secolului al XX-lea are lor procesul dezideologizării acestei
facultăţi, dispar secţiile Arta de lectori, Munca de culturalizare şi ea devine Facultatea de Arte
Frumoase cu secţii de real „profil artistic, etnofolclor, de muzeografie, de coreografie (dans popular), de dans modern şi sportiv etc.”5
Un apendice al vechiului sistem de învăţământ era Secţia de pregătire. Prin ordinul rectorului din 26 iunie 1990, s-a constatat „insuficiență în activitatea secţiei de pregătire şi lipsa bazei necesare de pregătire pentru procesul de studiu şi laborator”, şi, conform ordinului
Ministerului Învăţământului Public din RSSM nr.160 din 15 iunie 1990, începând cu 1 august se
desfiinţa secţia universitară de pregătire”6. Printr-un alt ordin al rectorului din 17 septembrie
1990, în legătură cu hotărârea Consiliului de Miniştri ai RSSM din 20 iulie 1990 despre modificarea ordinii de pregătire a specialiştilor pentru ţările străine se lichida Catedra de Limbă
Rusă de la secţia de pregătire şi, de asemenea, Catedra de Discipline Sociale7. La 27 septembrie
1990, în baza hotărârilor guvernului din 20 iulie şi a Ministerului Învăţământului Public din 18
septembrie 1990, era emis un nou ordin, prin care se suspenda activitatea Secţiei de pregătire
începând cu 25 septembrie. De la decani se solicitau propuneri referitoare la reducerea statelor
şi angajării la serviciu a persoanelor eliberate8. Concomitent se lichidau Catedrele de Limbă
Rusă, Catedra Disciplinelor Reale şi Sociale, cabinetele metodice, laboratoarele etc.9 Lichidarea
Facultăţii de pregătire, se menţiona în Raportul rectorului pentru activitate în anul 1990, a dusla reducerea a aproape 100 de unităţi10.
Tot în cadrul Universităţii de Stat din Moldova activa şi Şcoala Superioară unională de administrare a activităţii economice externe. Prin ordinul rectorului din 15 iunie 1990, începând
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 233, f. 209.
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 362, f. 10.
3
AUSM, Scrisori, 01/292-01/572, anul 2007, fila nu este indicată.
4
AUSM, Scrisori, 01/573-01/876, anul 2007, f. 105.
5Morăraş Mihai. Facultatea de Arte Frumoase – 50. În: Universitatea de Stat din Moldova, 23 decembrie 2014,
nr. 5(161), p.2.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4410, f. 118.
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4410, f.162-165.
8
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4410, f. 171-172.
9
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4410, f. 173-175.
10
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4618, f. 53.
1
2

336

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

cu 8 iulie 1990 această Şcoală se lichida şi se forma o comisie din 8 persoane pentru realizareamăsurilor privind reorganizarea şcolii sus-numite şi formarea alteia noi - Şcoala Internaţională
de business1. Dar şi activitatea acestei Şcoli nu a fost de lungă durată. Pe data de 16 decembrie
1991 era emis ordinul rectorului nr.163, prin care, „în legătură cu proclamarea Independenţei
Republicii Moldova, neachitarea fondului de participare de către trei membri participanţi dincinci, Universitatea de Stat din Moldova, începând cu 16 decembrie anul curent încetează calitatea de membru al acestei întreprinderi comune sovieto-americane, Şcoala Internaţională debusiness, care de facto nu mai există, şi oficial iese din componenţa ei”. Despre această hotărâre
urma să fie informat Ministerul Finanţelor al URSS, Guvernul Republicii Moldova şi Consiliulştiinţific al USM (Senatul)2.
Departamentul Cercetare şi Inovare contabilizează întreaga activitate ştiinţifică dela Universitatea de Stat din Moldova. Conform Statelor de funcţiuni pentru anul 1990,
Departamentul respectiv era o simplă Secţie de Cercetări ştiinţifice, care întrunea mai multe
sectoare, inclusiv, aparatul de conducere, Sectorul de planificare şi organizare a activităţii ştiinţifice, Secţia marketing şi aplicarea rezultatelor cercetărilor ştiinţifice, Secţia de informare
tehnico-ştiinţifică, Secţia de patentare-licențiere a activităţii de inventică, Centrul metrologic
de asigurare a cercetărilor ştiinţifice, Grupul de Standardizare şi metrologie; Biroul aparatelorde măsurat, Laboratorul tehnicii de măsurat3.
Prin ordinul rectorului nr. 29 din 28 februarie 1991 Secţia de cercetări ştiinţifice a USM
era restructurată în felul următor:1. Aparatul de conducere: prorector pentru activitatea de cercetare ştiinţifică – şeful
Secţiei de cercetare ştiinţifică; viceprorector pentru activitatea de cercetare ştiinţifică
– şef adjunct pentru activitatea de cercetare ştiinţifică; Secretarul ştiinţific al Secţiei
de cercetare ştiinţifică.
2. Unităţile ştiinţifice de bază: Laboratoarele de cercetare ştiinţifică în componenţa catedrelor şi facultăţilor; Colectivele provizorii de creaţie în componenţa catedrelor şi
facultăţilor.
3. Subdiviziuni ştiinţifice auxiliare: secţia ştiinţă şi producere; secţia informaţie tehnicoştiinţifică; secţia marketing şi patente; centrul metrologic de asigurare a cercetărilorştiinţifice4.
Reorganizarea Secţiei respective a continuat şi în anii următori. Prin ordinul rectorului
nr. 49 din 6 iulie 1993 Secţia de cercetări ştiinţifice a USM era reorganizată în Departamentul
pentru ştiinţă cu următoarea structură:1. Aparatul administrativ: Şef al Departamentului, Secretar ştiinţific.
2. Subdiviziunile ştiinţifice de bază: Laboratoare de cercetări ştiinţifice (14), Centrul tehnico-ştiinţific, Colective de creaţie (31);
3. Subdiviziunile pentru deservirea ştiinţifică: Secţia pentru coordonarea a activităţii ştiinţifice şi producere; Secţia de informaţie ştiinţifică; Secţia pentru protecţia proprietăţii intelectuale şi colaborare internaţională în domeniul ştiinţei5.
Activitatea Departamentului respectiv s-a aflat permanent în atenţia Senatului USM. La
şedinţa Senatului din 22 iunie 1993 a fost examinată problema Despre structura secţiei de ştiinţă. În informaţia prezentată de prorectorul pentru activitatea ştiinţifică T. Pasecinic se sublinia
că Universitatea de Stat din Moldova este un centru didactic şi ştiinţific de mare valoare, succesele savanţilor de la USM sunt cunoscute departe de hotarele ţării, dar, cu toate acestea, sesimte necesitatea de a renova Secţia de ştiinţă în scopul de a ridica la un nou nivel activitatea decercetare ştiinţifică de la universitate, de a stimula mai activ şi de a promova cadrele încadrateîn cercetare, de a face mai mobilă, mai eficientă şi mai rezultativă dirijarea proceselor legate de
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4410, f. 115.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4436, f. 227.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4413, f. 27-27, verso.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d.4436, f. 59.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d.4818, f. 70-71.
1
2

337

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

cercetarea ştiinţifică1. În decizia Senatului din 22 iunie 1993 s-a stipulat transformarea Secţiei
pentru ştiinţă a USM în Departamentul pentru ştiinţă a USM cu următoarea structură:I. Aparatul administrativ:
1. Şef Departament;
2. Secretar ştiinţific.
II. Subdiviziuni ştiinţifice de bază:1. Laboratoare de cercetare ştiinţifică – 14;
2. Centru tehnico-ştiinţific – 1;
3. Colective de cercetare – 31;
III. Subdiviziuni pentru deservirea ştiinţei
1. Serviciul de coordonare a activităţii ştiinţifice;
2. Serviciul informaţie tehnico-ştiinţifică;3. Serviciul protecţia proprietăţii intelectuale şi colaborare internaţională în domeniulştiinţei.
De asemenea, în aceeaşi decizie a Senatului USM din 22 iunie 1993 se prevedea crearea
unei Comisii de experţi, care să studieze situaţia şi să facă propuneri concrete referitoare la necesitatea creării Institutelor ştiinţifice în cadrul USM2.
Ulterior, prin ordinul rectorului nr. 55 din 19 iulie 1993 se aprobau statele de funcţiuni şisalariile colaboratorilor Departamentul pentru ştiinţă3.
E de subliniat şi faptul că, odată cu restructurarea Departamentului pentru ştiinţă, s-amicşorat substanţial numărul angajaţilor acestui departament. Conform estimărilor făcute în
cadrul şedinţei Senatului din 27 decembrie 1994, în anul 1990 la acest Departament erau angajate 48 de persoane, iar în 1994 doar 16 persoane4.
Un rol important în activitatea Departamentului pentru ştiinţă îl are tipografia USM. Prinordinul rectorului nr. 34 din 13 martie 1992 se prevedea trecerea tipografiei USM la finanţare
din bugetul de stat începând cu 1 martie 5. Ulterior s-a considerat oportun de a trece tipografia USM în subordonarea nemijlocită a Departamentului pentru ştiinţă, de aceea, prin ordinul
rectorului nr. 61 din 7 mai 1996, Secţia de poligrafie operativă şi grupul de redactare şi editareerau separate de CSIT şi trecute nemijlocit în subordinea Departamentului pentru cercetări ştiinţifice6.
Finanţarea insuficientă a activităţii de cercetare ştiinţifică din Republica Moldova a lovit nemilos şi Departamentul respectiv de la USM. Ordinul rectorului nr.167 din 29 octombrie
1998 era emis anume în legătură cu această problemă. Se reieşea, după cum se menţiona în el,
din reducerea substanţială a alocărilor privind efectuarea cercetărilor ştiinţifice finanţate de labuget, precum şi necesitatea concretizării planului lucrărilor de cercetare ştiinţifică şi aducerea
în corespundere a alocărilor cu structura DCŞ şi cu statul de funcţiuni şi dispunea: avertizarea
colaboratorilor de bază ai Departamentului Cercetări ştiinţifice despre întreruperea cu o partedin ei, începând cu 1 ianuarie 1999 a contractului de muncă7.
Prin ordinul nr. 192 din 8 decembrie 1998, emis în conformitate cu decizia Senatului,
se dispunea, în scopul îmbunătăţirii lucrului de organizare şi dirijare a învăţământului postuniversitar (învăţământul postuniversitar specializat de magistru, prin doctorat şi postdoctorat), începând cu 1 noiembrie 1998, transferarea acestei activități în cadrul Departamentului
Cercetări Ştiinţifice, schimbându-se denumirea acestuia în Departamentul Cercetări ştiinţificeşi Studii Postuniversitare8.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4829, f. 142.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4829, f. 165-166.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4818, f.78-79.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4941, f. 139.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4718, f. 47.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5090, f. 79.
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5430, f. 269.
8
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5430, f. 318.
1
2

338

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Adoptarea Codului cu privire la Ştiinţă şi Inovare al Republicii Moldova a necesitat noi
modificări a Departamentului Cercetări ştiinţifice şi Studii Postuniversitare. Ordinul rectoruluinr. 19 din 19 ianuarie 2006 menţiona că, în conformitate cu cerinţele Codului şi cu necesitatea
racordării activităţii de cercetare desfăşurate în cadrul USM la aceste cerinţe, se reorganizaDCŞSP (Departamentul de Cercetări Ştiinţifice şi Studii Postuniversitare) în Departamentul
de Cercetare şi Inovare (DCI). În componenţa noului Departament se includeau secţiile
Managementul activităţii de cercetare şi Secţia integrare cercetare-educaţie, protecţie şi valorificare a elaborărilor ştiinţifice. Această ultimă Secţie urma să se formeze în rezultatul comasării
secţiilor Informare tehnico-ştiinţifică şi Protecţia Proprietăţii Intelectuale1.
Conform ordinului nr. 163 din 23 mai 2006, organigrama Ştiinţei şi Inovării la USM eraurmătoarea: rector, Senat, Consiliul de Administraţie, Prorector pentru activitatea ştiinţifică;Departamentul Cercetare şi Inovare cu Secretarul ştiinţific, două secţii: Managementul activităţii de Cercetare şi Integrare cercetare-educaţie, protecţie şi valorificare a elaborărilor ştiinţifice;cinci centre de cercetări ştiinţifice: Materiale şi dispozitive cu semiconductori (includea 5 LCŞ,1 CCP, avea 14 proiecte, 39 de titulari şi 41 de cumularzi), Probleme actuale ale Matematicii,
Informaticii şi Economiei (includea 2 LCŞ şi 6 CCP, 13 proiecte, 4 titulari, 83 de cumularzi),
Chimie Aplicată şi Ecologică (includea 5 LCŞ, 2 CCP, 13 proiecte, 11 titulari, 45 de cumularzi),Ştiinţe ale Vieţii (5 LCŞ, 1 LICŞ, 1 CCP, 9 proiecte, 33 de titulari, 56 de cumularzi), Politici educaţionale în învăţământul superior (1 LCŞ, 6 proiecte, niciun titular, 28 de cumularzi); două LCŞ carenu intrau în nici o Secţie: LCŞ Tracologie (1 proiect, 3 titulari şi 5 cumularzi), LCŞ Sociologia
politicii (1 proiect, 4 titulari, 5 cumularzi); un CCP, Dinamica limbii române (1 proiect, niciun
titular, 7 cumularzi)2
Pe data de 30 martie 2010, la şedinţa Senatului, M. Revencu, prorector pentru activitateştiinţifică, a prezentat raportul Direcţii de cercetare la USM: evaluare curentă şi de perspectivă.
În cadrul raportului a fost prezentată noua organigramă a Departamentului Știinţă şi Inovare,alcătuit din două Secţii (Managementul Activităţii de Cercetare şi Protecţie şi valorificare a elaborărilor ştiinţifice) şi şase Centre de Cercetare Ştiinţifică: Materiale şi dispozitive cu semiconductori cu 5 LCŞ; Probleme actuale ale matematicii, informaticii şi economiei cu 4 LCŞ; Ştiinţe
ale Vieţii cu 6 LCŞ; Ştiinţe sociale şi umanistice cu trei LCŞ; Politici educaţionale în învăţământul superior cu două LCŞ3. Conform Schemei de încadrare, în cadrul Departamentului Ştiinţă şi
Inovare erau 204 unităţi, dintre care personal cu funcţie de conducere 8,5 unităţi (7,5 unitateşefi de laborator şi 1 unitate – director, vicedirector, secretar ştiinţific, contabil-şef), personalde profil – 153,75 unităţi şi personal auxiliar – 41,75 unităţi4.
În anul 2010, cu suportul finanţatorilor străini, a fost înfiinţat Biroul de Proprietate
Intelectuală din cadrul Universităţii de Stat din Moldova. Pe parcursul ultimilor ani au fost întreprinse măsuri concrete în vederea gestiunii PI în universităţi şi instituţiile din sfera C-D.
Actualmente, doar câteva centre universitare (Universitatea de Stat din Moldova, Universitatea
Tehnică a Moldovei şi Universitatea de Stat de Medicină şi Farmacie „Nicolae Testimiţanu”)
dispun de secţii (centre), funcţiile cărora sunt axate în mod exclusiv pe brevetarea invenţiilor şi
gestiunea eficientă a creaţiilor intelectuale5. Prin ordinul rectorului nr. 316 din 29 septembrie2010 Biroul de Proprietate Intelectuală se constituia în calitate de subdiviziune structurală a
Departamentului Cercetare şi Inovare a Universităţii de Stat din Moldova, subordonată nemijlocit prorectorului pentru activitate ştiinţifică al USM6.
AUSM, Ordine B (generale), 2006, 01-395, f. 21.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 926, f. 252.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1344, f. 80.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1344, f. 80.
5Hotărâre cu privire la Strategia naţională în domeniul proprietăţii intelectuale pînă în anul 2020, nr.
880 din 22.11.2012 Monitorul Oficial nr.245-247/951 din 30.11.2012 (http://agepi.gov.md/pdf/law/h_880_2012.pdf)
6
AUSM, Ordine B (generale), 2010, 300-428, f. 23.
1
2

339

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Organigrama Ştiinţă şi Inovare la USM,
aprobată prin ordinul rectorului din 23 mai 20061
Prorector pentru activitatea ştiinţifică
DEPARTAMENTULSECŢIAManagementul
Activităţii de Cercetare

Secretarul ştiinţific

SECŢIA
Integrare Cercetare-Educaţie,Protecţie şi Valorificare a
Elaborărilor ştiinţifice

CENTRUL CERCETĂRI
ŞTIINŢIFICE„Materiale şi dispozitive cu
semiconductori”
5-LCŞ
1-LCŞ
Proiecte – 14
Titulari – 39
Cumularzi - 41

CENTRUL CERCETĂRI
ŞTIINŢIFICE„Probleme actuale alematematicii, informaticii şieconomiei”
2-LCŞ
1-CTI; 5-CCP
Proiecte – 13
Titulari – 4
Cumularzi - 83

CENTRUL CERCETĂRI
ŞTIINŢIFICECENTRUL CERCETĂRI
ŞTIINŢIFICELCŞ „Tracologie” proiecte – 1
Titulari – 3/ cumularzi - 5

CENTRUL CERCETĂRI
ŞTIINŢIFICE„Ştiinţe ale vieţii”
5-LCŞ
1-LCŞ; 1-CCP
Proiecte – 9
Titulari – 33
Cumularzi - 56

LCŞ „Sociologia politicii”
proiecte – 1
Titulari – 4/ cumularzi – 5LCŞ „Dinamica limbii române”
Proiecte – 1
Titulari – 0/ cumularzi - 7„Chimie aplicată
şi ecologică”
2-LCŞ
1-CCP
Proiecte – 13
Titulari – 11
Cumularzi - 45

„Politici educaţionale înînvăţământul superior”
2-LCŞ
Proiecte – 6
Titulari – 0
Cumularzi - 28

Prin ordinul nr. 203 din 17 august 2013 se forma grupul de lucru pentru achiziţionarea
de utilaj tehnologic conform necesităţilor sferei Ştiinţă şi Inovare, conform necesităţilor USM2.
Pe data de 30 septembrie 2013 se forma grupul de lucru pentru determinarea câştigătorului
pentru achiziţionarea utilajului tehnologic necesar3.
Necesitatea fortificării activităţii de cercetare presupune optimizarea structurilor respective din cadrul Universităţii de Stat din Moldova. La şedinţa Senatului din 25 iunie 2014
rectorul Gh. Ciocanu a prezentat raportul Managementul cercetării universitare şi noua organigramă a Departamentului Cercetare4:
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1060, f. 555.
Arhiva curentă a USM, Secretariat, B, ordine 2013.
3
Arhiva curentă a USM, Secretariat, B, ordine 2013.
4
Ciocanu Gh. Managementul cercetării universitare. În: Universitatea de Stat din Moldova, 29 august 2014, nr.
1(157), p. 2.
1
2

340

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Organigrama Departamentului Cercetare
Rector
Prorector Cercetare

Consiliul Cercetării ştiinţifice

Director Departament Cercetare
Departamentul Cercetare

Director Centru

Şef Oficiu

Şef Oficiu

Director Centru

Centrul deManagement
Programe

Oficiul de Studii
Postdoctorale

Oficiul de Burse
Doctorale

Centrul Inovaţiei
Intelectualeşi de Transfer
Tehnologic

Coordonator/
şef serviciu
Serviciul
ProgrameNaţionaleServiciul
Programe
Europene

BiroulScientometrie

Ulterior, ținându-se cont de realitățile evoluției politicii în domeniul educației și științei
din RM, în deosebi, după adoptarea Codului Educației pe 17 iulie 2014, Organigrama propusă
de rector a suferit modificări esențiale. La ședința Senatului USM din 26 februarie 20161 a fost
aprobată următoarea Organigramă Cercetare și Inovare.
Sfârşitul anului 1989 – începutul anului 1990 a fost timpul când la USM au fost deschise oserie de laboratoare ştiinţifice de cercetare, colective provizorii de cercetare etc., atât la facultăţile reale, cât şi la cele umanistice, menite să investigheze problemele importante ale istoriei. Pe
data de 28 noiembrie 1989 Senatul USM, ţinând cont de Decizia Comisiei ştiinţifice a USM din
20 noiembrie 19892, lua decizia de a deschide două laboratoare de cercetări ştiinţifice în cadrul
1
2

Arhiva curentă a Senatului USM, Ședința din 26 februarie 2016.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4601, f. 215.

341

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Facultăţii de Istorie: Istoria construcţiei socialiste în Moldova şi Antichitate şi ev mediu1. Conform
ordinului din 6 decembrie 1989, la comanda Ministerului Învăţământului Public, începând cu 1
ianuarie 1990, la Facultatea de Istorie a USM urma să-şi înceapă activitatea laboratorul de cercetare ştiinţifică Istoria construcţiei socialiste în Moldova, pentru investigarea temei Cercetarea
proceselor de deformare a construcţiei socialismului în Moldova, repartizându-se pentru aceasta
suma de 267 mii de ruble pe o perioadă de cinci ani (până în 1995, conducător – A. Moşanu)2.
În aceeaşi zi a fost emis un alt ordin prin care se crea, de asemenea la comanda MinisteruluiÎnvăţământului Public, Laboratorul de cercetare ştiinţifică Antichitate şi ev mediu, pentru cercetarea temei Populaţia din sud-vestul URSS şi regiunile limitrofe în antichitate şi evul mediu, cu
suma de finanţare de 270 mii de ruble pentru o perioadă de 6 ani (Conducător – I. Niculiţă)3.
Ulterior, pe 12 ianuarie 1990 era emis un nou ordin al rectorului, în baza căruia la Facultatea deIstorie se înfiinţa colectivul de creaţie provizoriu Cultura pentru a efectua investigaţii ştiinţificela tema Istoria culturii moldoveneşti4.
Organigrama Cercetare și Inovare5
Senat, Consiliul deAdministraţie, Rector

Consiliul ştiinţific al USMPreşedintele CŞSecţia Planificare şi Finanţe

Prorector pentru
activitatea ştiinţifică

Contabilitatea

Serviciul Resurse Umane

Institutul de Cercetare şi Inovare
Director - prorector
activitatea ştiinţifică
Biroul Studii doctoraleŞcoli doctoraleSecţia Managementului
activităţii de cercetare
şi inovare

Secretar ştiinţific al ICISecţia Protecţie şivalorificare e elaborărilorştiinţifice

Laboratoare de Cercetări ŞtiinţificeCentre de excelenţă

Facultăţile USM

Incubatorul de Inovare, Inventica „USM”

În aceeaşi direcţie era îndreptat şi ordinul rectorului din 8 ianuarie 1990, prin care,întru îndeplinirea comenzii Ministerului Învăţământului Public al RSSM, în scopul restructurării cardinale a predării istoriei şi disciplinelor sociale în sistemul învăţământului public,
se ordona ca pe lângă Consiliul Catedrelor ştiinţelor sociale, pe un termen de trei ani, să fie
creat Colectivul de Creaţie Provizoriu (CCP) care să investigheze tema Programul complex cu
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4601, f. 172-173.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4237, f. 146.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4237, f. 148.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4409, f. 24.
5
http://usm.md/?page_id=2886&lang=ro
1
2

342

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

destinaţie specială pentru perfecţionarea predării istoriei şi disciplinelor sociale în instituţiile
de învăţământ din republică (Responsabil – P. Vizir). Totuşi, vechea stare de lucruri încă nu
putea fi depăşită. Prin alte ordine ale rectorului USM din aceeaşi zi, 8 ianuarie 1990, se creaudouă Colective de Creaţie Provizorii la Facultatea de Litere, Limba, pe lângă Catedra de Limba
Moldovenească, pentru perioada 1990-1995, care urma să se investigheze tema Dezvoltarea
limbii literare moldoveneşti şi varietăţile dialectologice ale ei1, şi Lingvistica comparativă, pelângă Catedra de Lingvistică Generală şi Romanică, pentru cercetarea temei Studierea comparativă a limbilor moldovenească şi rusă şi problema predării limbii latine în instituţiile deînvăţământ superior şi mediu de specialitate din RSSM2, un colectiv - Dreptul, la Facultatea deDrept3, şi unul - Sintron, pe lângă Catedra de Limbi Algoritmice şi Programare la Facultatea deMatematică şi Cibernetică4.
Printr-un ordin de mai târziu, din 30 martie 1990, întru executarea hotărârii GOSPLANului din 20 martie şi a ordinului Ministerului Învăţământului Public din aceeaşi zi, pe lângă
Catedra de Economie şi Sociologie a Muncii se crea, pentru perioada 1 aprilie – 31 decembrie1990 un Colectiv de creaţie provizoriu pentru cercetarea temei referitoare la ocuparea forţei demuncă în raionul Călăraşi5.
Prin ordinul rectorului din 11 mai 1990, întru realizarea ordinului Comitetului de Statpentru Învăţământ din 4. 12. 1989, nr. 886, la Universitatea de Stat din Moldova ce înfiinţa, înbaza Centrului de calcul al Universităţii, Centrul Republican de noi tehnologii informaţionale6.
De asemenea, la 16 mai 1990, pe lângă Catedra de Pedagogie şi Psihologie era creat, pentru un termen de trei ani, Colectivul de Creaţie Provizoriu Psiholog, pentru a efectua investigaţii
la tema Elaborarea complexului de materiale didactice la psihologie7.
În rezultatul acestor măsuri, la sfârşitul anului 1990 la Universitatea de Stat din Moldova
activau 15 LCŞ şi 11 CCP8. Conform ordinului rectorului din 3 ianuarie 19919 referitor la salarizare în perioada 1 ianuarie – 31 decembrie 1990, la Universitatea de Stat din Moldova au activat 20 de unităţi de cercetare, Colectivele de Cercetare Provizorii (CCP Limba, Contact, Psiholog,
Sintron, Limit, Lingvistica comparativă, Jurnalistica, Drept, Istoria culturii moldoveneşti etc.) şiLaboratoarele de Cercetare Ştiinţifică (LCŞ Antichitate şi ev mediu, Fizica semiconductorilor,
Prognozare socială etc.) .
Noile direcţii de cercetare ştiinţifică apărute în republică au contribuit la formarea subdiviziunilor de cercetare ştiinţifică corespunzătoare. Prin ordinul rectorului nr. 99 din 6 iunie 1991, în temeiul ordinului Ministerului ştiinţei şi Învăţământului, Departamentului de Statpentru protecţia mediului înconjurător şi resurse materiale din Moldova nr. 201/84 din 27
mai 1991 şi prin decizia Senatului USM din 23 aprilie 199110 se înfiinţa Laboratorul interramural de cercetări ştiinţifice Ecologia geochimică şi toxicologia ecologică cu subordonare dublă
– Universităţii de Stat din Moldova şi Institutului Naţional de Ecologie11. Ulterior, prin decizia
Senatului USM din 26 noiembrie 1991 se fonda Laboratorul interdepartamental de cercetări
ştiinţifice Fotomicrobiologia cu subordonare dublă – USM şi AŞM, iar la USM se deschidea specializarea microbiologia12.
La ultima şedinţă a Senatului USM din anul 1991 (24 decembrie), în baza adresării
Consiliului profesoral al Facultăţii de Istorie din 25 noiembrie 1991, Senatul a adoptat deciAUSM, F. 1, inv. 1, d. 4409, f. 14.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4409, f. 17.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4409, f. 18.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4409, f. 15.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4409, f. 190.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4410, f. 65. A se vedea şi Regulamentul, f. 64-66.
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4410, f. 69.
8
Bilanţul activităţii ştiinţifice … pentru anul 1990. p. 18.
9
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4436, f 1-20.
10
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4618, f. 126.
11
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4436, f. 160-161.
12
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4617, f. 8, 10.
1
2

343

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

zia despre înfiinţarea Laboratorului pentru cercetări ştiinţifice Societatea românească la est de
Carpaţi în evoluţia sa istorică din evul mediu până în epoca contemporană1.
În unele cazuri, reorganizările subdiviziunilor ştiinţifice de la USM erau efectuate din cauza finanţării insuficiente. Spre exemplu, prin ordinul rectorului nr. 9 din 15 ianuarie 1992, înlegătură cu finanţarea insuficientă, se reorganiza Biroul Tehnologic de Proiectare şi Construcţii
– BTPC (în limba rusă – СКТБ) Optoelectronica în Centrul de calcul tehnico-ştiinţific ca o subdiviziune structurală a Secţiei de cercetare ştiinţifică (în limba rusă – Научно-технический
расчетный центр (отдел) на правах структурного подразделения (НИЧ)2. Conform ordinului rectorului nr. 28 din 4 martie 1992, BTSPC Optoelectronica se lichida începând cu 20
martie3.
Pe data de 20 martie 1992 erau create mai multe CCP. Prin ordinul rectorului nr. 39 din
20 martie 1992, întru îndeplinirea hotărârii Ministerului Economiei al RM, pe lângă Catedrade Genetică se crea colectivul provizoriu de creaţie Genotoxicologia pentru perioada 2 martie
1992-31 decembrie 19954. În aceeaşi zi, rectorul semna şi ordinul nr. 40 prin care, pe lângă
Observatorul astrofizic al USM, se fonda CCP Astro pentru perioada 2 martie 1992 - 31 decembrie 1995 5. Prin ordinul nr. 41 din aceeaşi zi se înfiinţa CCP Moştenirea pe lângă Catedra deIstorie a Românilor, pentru perioada 2 martie 1992 – 31 decembrie 19956. Prin ordinul nr.
42 din 20 martie 1992, pe lângă Facultatea de Chimie se crea CCP Complex pentru perioada 1
martie 1992 – 31 decembrie 19957. Prin ordinul nr. 43 din 20 martie 1992, pe baza Catedrei deAlgebră se crea CCP Inel pentru perioada 1 martie 1992 – 31 decembrie 19958. De asemenea,
prin ordinul rectorului nr. 21-i din 14 august 1992, în conformitate cu dispoziţia Ministerului
Economiei Naţionale nr. 08/10-3 din 17 februarie 1992 referitoare la finanţarea cercetărilorştiinţifice incluse în comanda de stat, pe lângă Facultatea de Fizică se fonda CCP Sinergetica,
pentru perioada august 1992 – 31 decembrie 19959.
În scopul ameliorării procesului de instruire pe baza noilor tehnologii informaţionale,
perfecţionării structurii universităţii, căutării unor noi forme de gospodărire în condiţiile trecerii la economia de piaţă şi asigurarea protecţiei sociale a studenţilor, lectorilor şi profesorilor
USM, prin ordinul din 24 martie 1992 se crea Centrul de servicii informaţionale şi tehnice în calitate de unitate de învăţământ-ştiinţifică-de producere în structura USM10. Acesta era dublat în
ziua următoare de ordinul rectorului nr. 44 din 25 martie 1992, care prevedea „crearea pe baza
centrului de calcul universitar a unui centru de servicii informaţionale şi tehnice în calitate desubunitate de instruire ştiinţifică, de producţie a universităţii” cu finanţare din buget şi din
mijloace speciale11. Suplimentar, prin ordinul nr. 47 din 27 martie 1992 se amenaja o clasă decalculatoare pentru deservirea Facultăţilor de Biologie şi Pedologie şi Limbi Străine12.
În unele cazuri, se modifica statutul structurilor existente. Prin ordinul rectorului nr. 111
din 29 septembrie 1992, „în scopul accelerării introducerii aplicaţiilor ştiinţifice în procesele deproducere şi studiu,” se ordona „a transfera întreprinderea mică ştiinţifico-aplicativă TENZOR
ca unitate de structură a Universităţii de Stat din Moldova ca SRL TENZOR”13.
Aşadar, în anul 1992 erau înfiinţate şase noi CCP, 5 – la specialităţile reale şi 1 – laspecialitățile umanistice. Drept consecinţă, la sfârşitul anului 1992 în cadrul USM activau 14
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4617, f. 57-58.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4718, f. 15.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4718, f. 37.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4718, f. 55.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4718, f. 56.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4718, f. 57.
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4718, f. 58.
8
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4718, f. 59.
9
AUSM, 1992, Ordine, i, 01-38, f. 28.
10
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4726, f. 74.
11
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4718, f.60.
12
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4718, f. 63.
13
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4718, f. 159.
1
2

344

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVALCŞ şi 31 de CCP cu un număr de 267 de colaboratori de bază şi angajaţi prin cumul, inclusiv 25
dr. hab. și 145 de doctori1.
În unele cazuri, ţinând cont de necesităţile investigaţiilor ştiinţifice, unele LCŞ erau
comasate. Spre exemplu, prin ordinul nr. 107 din 27 decembrie 1993, „luând în consideraţie interesele ştiinţifice ale Laboratorului de cercetări ştiinţifice Prognozare socială şi
ale Catedrei de Politologie în domeniul sociologiei politice, precum şi necesitatea activizării investigaţiilor ambelor subdiviziuni”, laboratorul Prognozare socială era subordonat
Catedrei de Politologie. Concomitent, se modifica denumirea LCŞ din Prognozare socială în
LCŞ Sociologie politică2.
Conform Bilanţului activităţii ştiinţifice la USM pentru anul 1993, în anul de referinţă aufuncţionat 13 LCŞ şi un Centru ştiinţific de autogestiune (la pagina respectivă numărul CCP nu
este indicat – I.E.), fiind antrenaţi în LCŞ şi CCP 131 de cadre de bază, 262 – prin cumul, dintreaceştia 49 de dr.hab. şi 190 de doctori în ştiinţe3.
Uneori se creau CCP pentru o perioadă mai scurtă de timp, pentru investigarea unor anumite probleme ştiinţifice la comanda de stat. În acest sens sunt cunoscute câteva ordine ale
rectorului USM de la sfârşitul lunii ianuarie-începutul lui februarie 1994. Prin ordinul rectorului nr. 08 din 31 ianuarie 1994, în scopul realizării comenzii de stat, se crea CCP Didactica
matematicii, pe anii 1994-1995, pe lângă Catedra de Geometrie4. Prin ordinul nr. 09 din aceeaşi
zi se crea CCP Stocastica, pentru anii 1994-19955. Prin ordinul nr. 10 din 1 februarie 1994,
pe baza CCP Spinon se crea LCŞ Supraconductibilitate şi magnetism, subordonat Facultăţii de
Fizică6. Prin ordinul nr. 11 din 1 februarie 1994, se crea LCŞ Procese pedogenetice, în baza a CCP
Agrochimie şi Pedologie, anii 1994-19957.
Activitatea Laboratoarelor de cercetare ştiinţifică se afla permanent în atenţia Senatului,
forul universitar suprem. La 22 martie 1994 la Senat a fost discutată activitatea ştiinţifică a
Laboratoarelor Chimia proteinelor şi Metode foto-termo-plastice de înregistrare. În decizia
Senatului se sublinia că acestea sunt două subdiviziuni ştiinţifice prestigioase ale USM, în ultimii ani au fost obţinute rezultate ştiinţifice importante, bunăoară „studiul proteinelor de rezervă în seminţele încolţite şi punerea în evidenţă a unor factori responsabili de acest proces”.
În acelaşi timp s-a menţionat că nu s-a reuşit să se aplice toate elaborările în practică şi li se recomanda laboratoarelor respective să planifice o parte din cercetări prin contract, iar serviciul
Marketing al Departamentului pentru ştiinţă să intensifice promovarea realizărilor ştiinţificeale USM, să fie căutate surse alternative pentru finanţarea cercetărilor ştiinţifice8.
Prin decizia Senatului din 28 iunie 1994, în baza Colectivului de creaţie provizoriu al
Catedrei Chimie Anorganică, a fost fondat Laboratorul de cercetare ştiinţifică Chimia coordinativă9.
După estimările făcute în cadrul şedinţei Senatului din 4 octombrie 1994, s-a majorat numărul Laboratoarelor de cercetări ştiinţifice (în 1991 erau 13, în 1994 – 18) şi al CCP (în 1991
erau 23, în 1994 – 30)10. Comparând lista CCP din 1993 cu cea din 1994, constatăm că în lista
din 1994 nu apar CCP Spinon, Perovskit şi Sinergetica, apar în schimb două CCP noi, Stocasticaşi Didactica matematicii11.
Bilanţul activităţii ştiinţifice … pentru anul 1992. p. 21.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4818, f. 169.
3
Bilanţul activităţii ştiinţifice… pentru anul 1993. p. 23. În tabela Bilanţului de la p. 49-50 se indică un număr
de 14 LCŞ şi 30 de CCP.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4928, f. 10.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4928, f. 12.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4928, f. 14.
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4928, f. 16.
8
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4940, f. 8.
9
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4940, f. 126.
10
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4941, f. 22. După datele din Bilanţul activităţii ştiinţifice … pentru anul 1994, p. 51, erau
29 CCP.
11
A se vedea: Bilanţul activităţii ştiinţifice… pentru anul 1993. p. 50-51 şi pentru anul 1994, p. 51.
1
2

345

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Conform Bilanţului pentru activitatea ştiinţifică pentru anul 1995 la USM activau 18 LCŞşi 29 de CCP cu un număr total de 234 de cadre didactico-ştiinţifice, dintre care 44 – dr. hab. şi
136 – doctori în ştiinţe1.
Prin ordinul rectorului nr. 5 din 19 ianuarie 1996 se crea pe lângă Facultatea de Matematică
şi Cibernetică, sub conducerea ştiinţifică şi metodică a catedrei de limbaje algoritmice şi programare, Laboratorul de instruire (comun cu BCA Întreprinzbancă şi firma Unicom), cercetări şi
producere în domeniul sistemelor informaţionale, bancare şi management. În cadrul laboratorului se creau trei sectoare: de instruire, de cercetări, de producere. Scopul principal era elaborarea şi implementarea planurilor de instruire şi cercetare, de creare a programelor aplicative
pentru prelucrarea datelor în afacerile bancare, management şi în scopuri didactice2.
Savanţii de la USM nu au neglijat niciodată colaborarea cu AŞM. La şedinţa Senatului
din 23 ianuarie 1996 a fost examinată chestiunea despre fondarea Laboratorului interdepartamental de cercetări ştiinţifice Materiale şi structuri pentru energetica solară cu subordonaredublă, USM şi AŞM, chestiune rezolvată pozitiv3.
Unor subdiviziuni ştiinţifice de la USM le-a fost modificat statutul. Spre exemplu, la şedinţa Senatului din 26 martie 1996 a fost luată decizia de a fonda Laboratorul de cercetări ştiinţifice Claster4 sub conducerea nemijlocită a Catedrei de Fizica teoretică5, subdiviziune carepână acum era CCP.
La şedinţa Senatului din 30 aprilie 1996 s-a luat decizia de a fonda Centrul de Cercetări
ştiinţifice Probleme actuale în chimie şi protecţia mediului ambiant, iar Departamentul de ştiinţă urma să prezinte varianta finală a Regulamentului acestui centru6.
Prin ordinul nr. 90 din 26 iunie 1996, în conformitate cu decizia Senatului din 30 aprilie
1996, în cadrul Departamentului Cercetări ştiinţifice al USM se fonda Centrul de cercetări ştiinţifice Probleme actuale în Chimie şi Protecţia Mediului ambiant, în care au fost incluse patru
teme de cercetare7.
Pe parcursul anului 1996, în condiţiile când numărul LCŞ s-a mărit cu unul, ajungându-sela 19, iar numărul CCP s-a mărit de la 29 în anul 1995 până la 36 în anul 1996 și, judecând dupănoile denumiri ale acestora – Geopolitica, Conflict-consens, Dulce grai, Istoria literaturii române,
Limbi clasice8 – ne face să credem că grevele din anul precedent, 1995, au silit autorităţile sămărească finanţarea pentru cercetarea problemelor stringente ale societăţii. Conform aceleiaşi
surse, Bilanţul activităţii ştiinţifice la USM pentru anul 1996, nemijlocit în cercetare erau angajaţi 289 de persoane, inclusiv 50 dr.hab. şi 164 de doctori în ştiinţe9.
Pe parcursul anului 1997 numărul LCŞ a rămas acelaşi – 19, dar numărul CCP s-a mărit încă cu două, ajungându-se la 38. Este vorba de două noi CCP – Fizica experimentală şi
Biotehnologii vegetale – pe care nu le regăsim în lista din 1996. De asemenea, sursa respectivă
atestă că nemijlocit în procesul de cercetare erau angajate 334 de persoane, dintre care 54 de
dr. hab. şi 187 de doctori în ştiinţe10.
Prin ordinul rectorului nr. 45 din 27 februarie 1998, pentru realizarea proiectului HESP
privind modernizarea învăţământului, Fundaţia SOROS din Moldova finanţează deschiderea
Laboratorului de Retorică Modernă şi Cultura limbii în cadrul Facultăţii de Litere, laborator careera legiferat prin prezentul ordin11.
Bilanţul activităţii ştiinţifice… pentru anul 1995. P. 48-49.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5090, f. 7-8.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5190, f. 12-13.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5190, f. 78. Până acum Claster era CCP (Bilanţul activităţii ştiinţifice … pentru anul 1992
p. 50).
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5190, f. 100.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5190, f. 121.
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5090, f. 128.
8
Bilanţul activităţii ştiinţifice … pentru anul 1996, p.72.
9Bilanţul activităţii ştiinţifice … pentru anul 1996, p.72.
10Bilanţul activităţii ştiinţifice … pentru anul 1997, p. 83-84.
11
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5430, f. 67.
1
2

346

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

La solicitarea Catedrei de Pedagogie şi Psihologie din 20 decembrie 19981, prin decizia Senatului din 23 februarie 1999, în cadrul USM se crea GENDER CENTRU cu statut
universitar2.
Prin ordinul rectorului nr. 208 din 15 septembrie 2000 se fonda, începând cu 10 august
2000, Centrul tehnologic TEHNOCER, SRL, fondator USM, şef – T. Bounegru, care se va ocupa deelaborarea business-planurilor, a tehnologiilor şi implementarea lor în practică3.
În anii 1998-2000 numărul LCŞ s-a micşorat de la 19 la 17, iar al CCP de la 31 la 21, reducându-se cinci de la ştiinţele reale şi cinci de la ştiinţele umanistice4.
În scopul optimizării structurii organizatorice şi sporirii cercetărilor, în anul 2001, prin
ordinul rectorului USM au fost comasate LCŞ Chimia şi Biochimia Uleiurilor Eterice cu LCŞ Chimia
proteinelor de la Facultatea de Biologie şi Pedologie şi LCŞ Cluster şi LCŞ Fizica Structurilor
Multistratificate de la Facultatea de Fizică5.
Prin ordinul rectorului nr. 5 din 12 ianuarie 2001 la USM se constituia grupul de lucru
pentru organizarea studiilor de americanistică pentru studenţii anului IV şi V de la Facultăţile
de Limbi Străine; Ştiinţe Politice şi Administrative; Istorie, Drept, Jurnalism şi Știinţe ale
Comunicării6.
În acelaşi an, 2001, prin ordinul rectorului nr. 78 din 11 aprilie 2001 se restructura
Facultatea de Matematică şi Informatică: având în vedere necesitatea restructurării facultăţii,se lichida, începând cu 12 aprilie 2001, laboratorul Tehnologii informaţionale7. Prin decizia
Senatului din 24 decembrie 2002 se permitea fondarea în cadrul Facultăţii de Matematică şi
Informatică a Laboratorului ştiinţific Proiectarea sistemelor informatice8. Prin ordinul nr. 45 din
26 februarie 2003, în conformitate cu decizia senatului USM din 24 decembrie 2002 şi decizia
consiliului profesoral al Facultăţii de Matematică şi Informatică, se fondează, începând cu 2
ianuarie 2003, LCŞ Proiectarea Sistemelor Informatice9.
Prin dispoziţia nr. 26 din 29 ianuarie 2002 se susţinea decizia Facultăţii de Fizică de aorganiza Centrul didactico-ştiinţific Fizica Sistemelor Informaţionale, „orientat spre sporirea
eficienţei cercetărilor în domeniul elaborării sistemelor informaţionale performante, spre promovarea direcţionată a rezultatelor ştiinţifice către potenţialii beneficiari, spre sporirea ajutorului acordat studenţilor, masteranzilor şi doctoranzilor Facultăţii de Fizică de către colectiveleştiinţifice”10. Urma ordinul nr. 262 din 4 octombrie 2002, în baza deciziei Senatului din 25 iunie
2002, privind „consolidarea cercetărilor efectuate în subdiviziunile Departamentului cercetări
Ştiinţifice şi Studii Postuniversitare, LCŞ ÎFTP, GC Film, CCP Prometeu”11 și fondarea Centrului respectiv12, Centru apreciat la şedinţa Senatului din 23 martie 2004 de către V. Rotaru, directorul
Centrului drept „un model de activitate antreprenorială”13.
Prin ordinul rectorului nr. 314 din 3 noiembrie 2003, în scopul optimizării activităţii
Universităţii, se lichida Laboratorul didactico-ştiinţific Tehnica de microunde14.
În anii 2001-2005 numărul LCŞ a rămas practic constant, 15 – în anii 2001-2002 şi 16 – înanii 2003-2005, după cum s-a indicat deja, în anul 2003 s-a format LCŞ Proiectarea Sistemelor

AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5613, f. 113, 116.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5613, f. 83.
3
AUSM, F. 1, inv. 2, u.p. 3, d.5764, f. 325.
4
Bilanţul activităţii ştiinţifice … pentru anul 1998, p. 98-99; pentru anul 1999, p. 112-113; pentru anul 2000,
p. 101-102.
5
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 116, f. 24-25.
6
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 113, f. 6.
7
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 113, f. 95.
8
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 233, f. 346.
9
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 358, f. 55.
10
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 231, f. 30.
11
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 114, f. 163.
12
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 232, f. 115.
13
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 360, f. 181.
14
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 358, f. 403.
1
2

347

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Informatice. În acelaşi timp, numărul CCP s-a micşorat de la 24 la 20. De asemenea, s-a diminuat considerabil numărul cercetătorilor ştiinţifici. Dacă în LCŞ (împreună cu DCŞSP) numărul
colaboratorilor de bază a variat între 118 (2002) şi 103 (2005), numărul colaboratorilor cooptaţi în investigaţii s-a înjumătățit – 104 (2001) şi 51 (2005). În acelaşi timp, în CCP numărul
colaboratorilor de bază a rămas acelaşi (a variat între 9-12), numărul colaboratorilor cooptaţi
în cercetarea ştiinţifică s-a diminuat drastic – de la 176 în 2001 la 81 în 20051.
La 24 ianuarie 2006 Consiliul Facultăţii de Fizică, la propunerea Catedrei Meteorologie,
Metrologie şi Fizică experimentală, se adresa Senatului să aprobe fondarea Laboratorului
Interdepartamental de cercetări ştiinţifice Materiale structurate şi metrologia fizică, în calitate
de subdiviziune ştiinţifică a USM şi a Centrului de Metrologie şi Standarde al Academiei de Ştiinţe
a Moldovei, cu scopul efectuării cercetărilor ştiinţifice performante în domeniul elaborării elementelor electronice pe baza materialelor, modelelor şi metodelor moderne de cercetare a lor,pregătirea şi perfecţionarea cadrelor de înaltă calificare în acest domeniu2. Dar problema datănu a fost inclusă în ordinea de zi a Senatului şi nici hotărâre în acest sens nu este.
La şedinţa Senatului din 26 decembrie 2006, ţinându-se cont de propunerile subdiviziunilor de cercetare respective, se modificau, începând cu 2 ianuarie 2007, denumirile LCŞ
Fotomicrobiologie în Ficobiotehnologie, iar LCŞ Protecţia atmosferei şi marketing în Protecţia
atmosferei3.
A continuat şi procesul de fondare a noilor subdiviziuni ştiinţifice. La şedinţa Senatului
din 29 aprilie 2008 s-a luat decizia de a fonda Laboratorul interdepartamental în cercetare
Fotonică şi Metrologie Fizică4. Din Regulamentul de funcţionare şi gestionare al Laboratorului reiese că acesta este o subdiviziune ştiinţifică a USM, a Centrului Ştiinţific Materiale şi dispozitive
conductoare şi al AŞM, a Institutului de Inginerie Electronică şi Tehnologii Industriale5.
Prin ordinul rectorului nr. 238 din 8 septembrie 2008, „luând în consideraţie necesitatea
optimizării structurii de cercetare desfăşurate în cadrul USM,” se dispunea schimbarea denumirii LCŞ din Supraconductibilitate şi Magnetism în LCŞ Fotonică şi Metrologie Fizică, fiind partecomponentă a CCŞ Materiale şi dispozitive semiconductoare6.
Procesul de optimizare de la USM a cuprins şi sfera de cercetare ştiinţifică. Prin ordinul
rectorului nr. 52 din 14 februarie 2011, „luând în consideraţie necesitatea optimizării structurii
Departamentului de Cercetare şi Inovare, în conformitate cu Regulamentul AŞM, finalizarea
proiectelor instituţionale de cercetare, …lansarea proiectelor pentru 2011-1014, precum şi solicitările Facultăţilor şi a Centrelor de Cercetare Ştiinţifică”, se dispunea includerea laboratorului Sinergetica în componenţa LCŞ Fizica structurilor multistratificate şi magnetici moleculari.
De asemenea, se comasau LCŞ Chimia ecologică a sistemelor acvatice şi Protecţia atmosferei
în LCŞ Chimia ecologică a apelor şi tehnologii nepoluante7. Se mai comasau LCŞ Redox-cataliză
în produse alimentare şi LCŞ Procese electrochimice şi tehnologii ecologic pure în LCŞ Redoxprocese şi tehnologii mai pure în produse alimentare şi în apă. În rezultat, se fonda LCŞ Chimie
generală şi analitică8.
În anul 2011, prin decizia Senatului USM din 27 decembrie, în cadrul Facultăţii de Istorie
şi Filosofie a fost inclus Institutul de Istorie Socială ProMemoria, înregistrat la Ministerul Justiţiei
pe 22 octombrie 20109.
Calculele sunt efectuate în baza datelor din Bilanţul activităţii ştiinţifice… pentru anul 2001, p.133-134; pentru anul 2002, p. 153-154; pentru anul 2003, p.175-176; pentru anul 2004, p. 210-211; pentru anul 2005, p.
166-167.
2
Demersurile şi hotărârile a se vedea: AUSM, F. 1, inv. 1, d. 793, f. 177, 178, 179, 180.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 796, f. 338.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1061, f. 22.
5Regulamentul şi Hotărârea a se vedea: AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1061, f. 38-40, 47.
6
AUSM, Ordine B (generale), 2008, 01-279, f. 351.
7
AUSM, Ordine B (generale), 2011, 01-199, f. 71.
8
AUSM, Ordine B (generale), 2011, 01-199, f. 72.
9INIS „ProMemoria”: raport de activitate: 2010-2012 (http://anatolpetrencu.promemoria.md/?p=361).
1

348

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

De asemenea, „în scopul eficientizării managementului şi activităţii în cadrul laboratoarelor şi proiectelor din domeniul ştiinţelor educaţionale şi socioumanistice, a optimizării cheltuielilor pentru întreţinerea aparatului administrativ”, ordinul rectorului nr. 163 din 15 mai
2012 stipula comasarea CCŞ Ştiinţe sociale, Ştiinţe umanistice, Politici educaţionale în cadrulînvăţământului bugetar, într-un singur centru – Ştiinţe ale educaţiei şi socioumanistice1.
La şedinţa Senatului din 25 martie 2014 a fost aprobat Regulamentul de funcţionare alaboratoarelor de cercetare ştiinţifică, după cum urmează:1. Biochimia plantelor;
2. Procese pedogenetice;
3. Ficobiotehnologie;
4. Securitatea biologică;5. Algologie;
6. Ecofiziologie umană şi animală2.
Ulterior, la şedinţa Senatului din 24 februarie 2015 s-a discutat problema privind „comasarea laboratoarelor din cadrul Facultăţii Chimie şi Tehnologie Chimică şi redenumirea lor înlegătură cu actualizarea tematicii cercetărilor ştiinţifice”. Necesitatea comasării a fost determinată de „demararea noilor proiecte instituţionale şi actualizarea tematicii cercetărilor ştiinţifice întru susţinerea procesului educaţional la facultatea Chimie şi Tehnologie Chimică”. Reieşind
din acestea, Senatul a decis aprobarea comasării LCŞ Chimie coordinativă şi a LCŞ Chimie generală şi analitică şi crearea în baza acestora a LCŞ Materiale avansate în biofarmaceutică şi tehnică. De asemenea, Senatul USM a aprobat redenumirea a încă două LCŞ: „din LCŞ Redox proceseşi tehnologii mai pure în produse alimentare şi în apă în Redox procese şi tehnologii avansate înapă, produse cosmetice, farmaceutice şi alimentare”, iar LCŞ Chimie ecologică a apelor şi tehnologii nepoluante să fie redenumit în LCŞ Chimie ecologică3.
Modificările intervenite în structura LCS, includerea acestora în nou creatul Institut deCercetare și Inovare al Universităţii de Stat din Moldova a necesitat adoptarea unor noi Regulamente
de funcţionare a laboratoarelor de cercetări știinţifice, care au fost aprobate la şedinţa Senatului
26 iunie 2015. Ţinând cont de „Carta USM (art. 11, 23, 27, 36 și 68) și cu scopul implementării
Strategiei de cercetare și inovare la Universitatea de Stat din Moldova, al realizării Planului de acţiuni
pentru aderarea Universităţii de Stat din Moldova la EURAXESS „HR Excellence in Research”, aprobat
de Senatul USM la 28.04.2015”, decizia respectivă a Senatului stipula: „A aproba Regulamentele defuncţionare a laboratoarelor de cercetări știinţifice (LCȘ), după cum urmează:1. Algologie
2. Biochimia plantelor
3. Chimie ecologică
4. Dezvoltarea politicilor educaţionale
5. Ecofiziologia umană şi animală
6. Ficobiotehnologie
7. Fizica semiconductorilor
8. Fizica și ingineria nanomaterialelor și sinergetică „Prof. E. Pokatilov”
9. Fotonică şi metrologie fizică
10. Înregistrare fototermoplastică
11. Materiale avansate în biofarmaceutică și tehnică
12. Modelare matematică şi optimizare
13. Procese pedogenetice
14. Redox procese și tehnologii avansate în apă, produse cosmetice, farmaceutice și alimentare
15. Securitatea biologicăAUSM, Ordine B (generale), 2012, 01-244, f. 247.
Arhiva curentă a Senatului USM. Proces-verbal din 25 martie 2014.
3
Arhiva curentă a Senatului USM. Proces-verbal din 24 februarie 2015.
1
2

349

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

16. Sociologia politicii
17. Structuri matematice fundamentale
18. Tehnologii informaţionale
19. Tracologie”1.
Organigrama Institutului de Cercetare și Inovare, adoptată la ședința Senatului USM din
26 februarie 2016 prevede funcționarea a 11 școli doctorale și a 21 de laboratoare de cercetări
științifice, 3 centre de excelență și Incubatorul de Inovare „Inventica USM”, Oficiul de Transfer
Tehnologic.
Organigrama Institutului de Cercetare și Inovare2

Consiliul ştiinţific al USMPreşedintele CŞ

Prorector pentru activitatea ştiinţifică
Director ICISecţia Managementului
activităţii de cercetare
şi inovare

Biroul Studii doctoraleŞcoli doctorale- Şcoala Doctorală de Matematică şi Ştiinţa Informaţiei
- Şcoala Doctorală de Ştiinţe Fizice şi Inginereşti
- Şcoala Doctorală de Ştiinţe Chimice- Şcoala Doctorală de Ştiinţe Biologice şi Geonomice- Şcoala Doctorală de Psihologie şi Ştiinţe ale Educaţiei
- Şcoala Doctorală de Ştiinţe Economice- Şcoala Doctorală de Ştiinţe Juridice- Şcoala Doctorală de Ştiinţe Sociale- Şcoala Doctorală de Istorie, Arheologie şi Filosofie- Şcoala Doctorală de Studii Lingvistice şi Literare- Şcoala Doctorală de Lingvistică RomanoGermanică şi Literatură Universală şi Comparată

Comisia deÎndrumareComisia deDoctorat

Directorul şcolii Doctorale/Preşedintele Consiliului

DoctoranziSecţia Protecţie şivalorificare e elaborărilorştiinţifice

Laboratoare de Cercetări Ştiinţifice (LCŞ)

Consiliul şcolii Doctorale

Conducători de Doctorat

Secretar ştiinţific al ICI- LCŞ Fizică Semiconductorilor- LCŞ Înregistrare Fototermoplastică
- LCŞ Fizică şi Ingineria Nanomaterialelor şi Sinergetică „E. Pokatilov”- LCŞ Fotonică şi Metrologie Fizică
- LCŞ Materiale Organice / Anogramice în Optoelectronică
- LCŞ Structuri Matematice Fundamentale- LCŞ Modelare Matematică şi Optimizare- LCŞ Tehnologii Informaţionale- LCŞ Materiale Avansate în Biofarmaceutică şi Tehnică
- LCŞ Chimie Ecologică
- LCŞ Redox Procese şi Tehnologii Avansate în Apă, Produse
Cosmetice, Farmaceutice şi Alimentare- LCŞ Algologie- LCŞ Ficobiotehnologie- LCŞ Ecofiziologia Umană şi Animală
- LCŞ Securitatea Biologică
- LCŞ Biochimia Plantelor- LCŞ Procese Pedogenetice- LCŞ Dezvoltarea Politicilor Educaţionale- LCŞ Sociologia Politicii- LCŞ Tracologie- LCŞ Filologie şi Hermeniutică

Centre de excelenţă:- Educaţie şi Cercetare în Matematică şi Informatică (CECMI)- Chimie Aplicată şi Ecologică
- Centrul Regional Interdisciplinar Ştiinţifico-Educaţional pentru
Studiul Materialelor Avansate (CaRISMA)

Incubatorul de Inovare „Inventica USM”,
Oficiul de Transfer Tehnologic

În atenţia conducerii USM s-a aflat şi Observatorul Astrofizic. Prin ordinul rectorului nr.
19 din 24 februarie 1994 pe baza Observatorului Astrofizic al USM se stipula să fie deschis
Centrul de creaţie Codru, fără drept de persoană juridică3.
Arhiva curentă a Senatului USM. Proces-verbal din 26 iunie 2015.
http://usm.md/?page_id=2886&lang=ro
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4928, f. 44.
1
2

350

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Ulterior, prin ordinul rectorului nr. 263 din 1 noiembrie 2000, în legătură cu restructurarea Facultăţii de Fizică, se suspenda activitatea Observatorului Astrofizic şi în baza lui se crea
Laboratorul didactico-experimental Metrologia mediului ambiant şi astronomie cu următoarele
direcţii de activitate: „efectuarea lecţiilor practice şi a lucrărilor de laborator la astronomie,
fizica mediului, energetica netradiţională, fizica medicală şi a seminarelor de fizică şi astronomie pentru auditorii Şcolii Republicane de Fizică şi Matematică; efectuarea lucrărilor experimentale şi de cercetare în domeniul fizicii mediului şi metrologie, astronomiei, energeticii
netradiţionale, fizicii medicale etc.; organizarea observaţiilor meteorologice, astronomice şi afenomenelor neordinare ale naturii cu ţel de şcolarizare a cadrelor didactice preuniversitare şia elevilor”1.
În cadrul Universităţii de Stat din Moldova au activat şi instituţiile afiliate, funcţia cărora,în temei, era pregătirea specialiştilor. În informaţia rectorului de la şedinţa Senatului din 24
octombrie 1995 se spunea că pe data de 20 octombrie Guvernul RM a adoptat hotărârea cu
privire la crearea Institutului de cercetări ştiinţifice de instruire şi producţie în domeniul managementului. Dar, preciza rectorul, acest institut funcţionează deja de 2 ani în cadrul USM şia fost fondat de USM, Facultatea de Matematică şi Cibernetică, împreună cu asociaţia RAF dinChişinău şi pregătește cadre în domeniul matematicii, economiei şi radioelectronicii2.
La şedinţa Senatului din 24 decembrie 1996 a fost discutat raportul despre activitatea
Institutului Internaţional de Management, care organiza instruirea continuă postuniversitară conform programelor Management executiv, specialitatea Management internaţional. Se
preconiza instruirea și la specialitatea Business Administration după programele instituţiilor
de tip american adaptate la condiţiile Republicii Moldova şi organizarea conferinţelor internaţionale3.
Prin decizia Senatului USM din 30 septembrie 1997 Cu privire la colaborarea dintre
USM şi instituţiile afiliate ei, se prevedea că patru instituţii (Institutul de Ştiinţe Reale, Centrul
de Servicii Informaţionale şi Tehnice, Institutul de Instruire şi Cercetări ştiinţifice, ŞcoalaSuperioară de Drept) vor acoperi 30% din cheltuielile de gospodărire a USM din sumele încasate de la pregătirea specialiştilor pe bază de contract4.
Către luna octombrie 1997 la USM erau 6 instituţii afiliate: Şcoala Superioară de Drept, rector – Iu. Sedleţchi; Institutul de Ştiinţe Reale, rector – Gh. Jigău; Centrul Studii Postuniversitare,rector – S. Caisân; I I M, rector –V. Răileanu; I C Ş D M, rector – M. Vitman; I P R I, rector – P.
Fruntaş5. Ţinând cont de faptul că absolvenţii acestor instituţii vor primi diplome eliberate de
USM, în decizie se sublinia că Senatul poartă toată responsabilitatea pentru veridicitatea documentelor eliberate, de aceea era necesar de a reglementa procesul didactic şi evidenţa efectivă
a contingentului de studenţi, instituţiile afiliate fiind obligate să prezinte la Secţia Studii, Secţia
Personal şi Lucrări de Secretariat a USM toate documentele necesare6.
Ordinul rectorului nr. 137 din 5 noiembrie 1997 enumera instituţiile afiliate USM: ŞcoalaSuperioară de Drept; Institutul de Ştiinţe Reale; Centrul de studii postuniversitare; Institutul
Internaţional de Management; ICŞDM; IPRL7.
La Senatul din 25 noiembrie 1997 s-a decis procurarea blocului de la TOPAZ, în rezultatul
licitaţiei s-a cumpărat cu 1 600 000 lei, 800 000 Universitatea de Stat din Moldova, 800 000Şcoala Superioară de Drept, deci 50:50. S-a votat deschis, unanim8.
Printr-un alt ordin al rectorului USM, nr. 210 din 31 decembrie 1998, se instituia Consiliul
AUSM, F. 1, inv. 2, u.p. 3, d.5764, f. 412.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5074, f. 51.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5191, f. 56-58. Decizia Senatului, f. 24-25.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5312, f. 79.
5Prin ordinul 94 din 9 iulie 1997 Platon Fruntaş era numit (provizoriu) în funcţia de director al Institutuluide Studii Politice (AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5298, f. 151).
6
AUSM, F. 1, inv.1, d. 5312, f. 5.
7
AUSM, F. 1, inv.1, d. 5298, f. 217.
8
AUSM, F. 1, inv.1, d. 5313, f. 92.
1
2

351

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAde Coordonare, în frunte cu rectorul USM, pentru elaborarea documentelor care vor reglementa relaţiile Universităţii de Stat cu instituţiile afiliate1.
În scopul pregătirii personalului în domeniul standardizării, metrologiei şi controlului
tehnic, al organelor vamale şi de justiţie, al efectuării expertizei şi analizei de identificare a originalelor, prin ordinul rectorului nr. 63 din 2 aprilie 1998 se dispunea înfiinţarea Institutului
afiliat Institutul de studii aplicative integrate2. Ulterior, prin ordinul nr. 71 din 21 aprilie 1998,
în funcţia de rector al acestui institut era desemnat T. Pasecinic3.
Problema Instituţiilor afiliate a fost discutată la şedinţa Senatului din 30 iunie 1998.
Către acest timp, în cadrul USM activau următoarele instituţii afiliate:
1. Academia de Drept – societate cu răspundere limitată. Această denumire o are din 28
aprilie 1998. Pregăteşte specialişti în domeniul dreptului.
2. Institutul Internaţional de Management – organizaţie obştească (neguvernamentală
şi non profit). A fost creat în 1995 prin unirea eforturilor a trei Universităţi din Franţa, trei
din Moldova, Consiliul rectorilor din Moldova, Camerei de Comerţ şi Industrie a Moldovei,
trei firme din Moldova. Pregăteşte cadre de înaltă calificare în domeniile Economie, BusinessManagement-Marketing, Finanţe-contabilitate, Drept, Informatică, Limbi Moderne Aplicate.
3. Institutul de Studii Politice şi Relaţii Internaţionale – societate cu răspundere limitată.
Fondat pe 28 iulie 1997. Pregăteşte specialişti în domeniul relaţiilor internaţionale, inclusiv
cunoaşterea limbilor străine şi politologiei.
4. Institutul de Ştiinţe Reale4 – societate cu răspundere limitată. Pregăteşte specialişti înurmătoarele domenii: ecologie, protecţia mediului ambiant, drept ecologic, silvicultură şi grădini publice, piscicultură, tehnologie şi limbi moderne, biologie umană, psihologie şi limba italiană, fizică, informatică, standarde şi metrologie, economie durabilă şi limbi străine.
5. Centrul de Studii Postuniversitare – structură subordonată Universităţii cu autonomie
financiară – întreprindere de stat. Este format în mai 1995 cu scopul de a „organiza studiile
postuniversitare, de a instrui cetăţenii la diferite cursuri, de a organiza pregătirea, reciclarea
şi perfecţionarea în domeniul tehnologiilor informaţionale, de a organiza cercetările şi investigaţiile ştiinţifice, de a presta diferite servicii informaţionale, de reclamă şi consulting”. Centrulpregăteşte specialişti la trei specialităţi: traducător-referent (limba engleză, limba germană) şitehnologii informaţionale.
6. Institutul de Cercetări Ştiinţifice, Instruire şi Producţie în domeniul Managementului –Societate pe acţiuni de tip închis. Fondat în 1994, aprobat de Guvern în 19955.
În baza informaţiei prezentate la Senat şi a discuţiilor care au avut loc, Senatul USM adecis ca instituţia afiliată, în condiţiile economice actuale, să fie considerată drept un domeniu
important de dezvoltare a Universităţii, rectorii instituţiilor afiliate să fie membri ai Senatuluişi ai Consiliului de Administraţie, Universităţii de Stat din Moldova revenindu-i funcţiile de organizare, coordonare şi dirijare a admiterii la studii în instituţiile afiliate, iar absolvenţilor acestor instituţii urmând să li se elibereze diplome universitare6.
Totuşi, relaţiile cu instituţiile afiliate nu erau chiar atât de simple, fapt constatat deCurtea de conturi, care, în rezultatul controlului asupra unor aspecte ale activităţii economico-financiare, formării şi utilizării mijloacelor speciale la Universitatea de Stat din
Moldova în anii 1996-1997, lua hotărârea ca USM să revizuiască contractele „încheiate cu
Institutul de Ştiinţe Reale, Institutul Internaţional de Management, SRL Academia de Dreptşi Întreprinderea de Stat Centrul de Studii Postuniversitare în vederea aducerii lor în conformitate cu legislaţia în vigoare: eliberarea de diplome absolvenţilor instituţiilor nomiAUSM, F. 1, inv.1, d. 5430, f. 342.
AUSM, F. 1, inv.1, d. 5430, f. 93.
3
AUSM, F. 1, inv.1, d. 5430, f. 132.
4
Activitatea ştiinţifică a IŞR se desfăşura conform unui plan aparte. Planul pentru anii 1997-2000 a se vedea:
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5615, f. 85-89.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5464, f. 3-8.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5464, f. 33.
1
2

352

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

nalizate; plata pentru utilizarea spaţiului de studii, fondului auditorial şi laboratoarelor,utilajului şi instalaţiilor; recuperarea plăţii pentru serviciile comunale, energia electrică şi
pentru alte servicii”1.
Instituţiile afiliate s-au aflat în atenţia Senatului USM şi la şedinţa din 30 iunie 1999, lacare a fost ascultat un raport detaliat al Comisiei care a studiat problema evoluţiei acestora.
În temei, afiliate au rămas instituţiile fondate anterior, cu două excepţii: Institutul de Cercetări
Ştiinţifice, Instruire şi Producţie în domeniul Managementului şi-a pierdut calitatea de instituţie afiliată USM, iar Institutul de Studii Aplicative Integrate a obţinut autorizaţia provizorie deactivitate abia în octombrie 19982. Respectivul Institut era autorizat să pregătească cadre laurmătoarele specialităţi noi: manager în dirijarea calităţii producţiei, expert-criminalist, expert
în domeniul tehnologiilor informaţionale, expert-ecolog, inginer-biofizician, manager în sfera
socială, expert-tehnolog. La fiecare dintre aceste specialităţi urma să se studieze aprofundat olimbă străină cu permisiunea de a conferi şi a doua calificare – translator3. În decizia Senatului
se subliniază necesitatea de „a considera fenomenul instituţiilor afiliate pozitiv, necesar societăţii, statului”, de aceea e necesar de „a-i acorda atenţie sporită în continuare”. Celelalte prevederi urmăreau scopul de a îmbunătăţi activitatea instituţiilor afiliate4.
La şedinţa Senatului din 23 noiembrie 1999 rectorul a informat că Baza de odihnă
de la Vadul lui Vodă a fost cumpărată de la asociaţia Hidromaş cu 1 210 500 lei: 60% USM,
40% Academia de Drept5. Curtea de Conturi constata însă că, „în pofida faptului că costul
acestei baze de odihnă a fost achitat în întregime de către USM, în Organul cadastral teritorial Chişinău acest imobil este înregistrat după USM – 3/5 din valoarea lui, şi după SRL„Academia de Drept – 2/5”6. Ulterior, în legătură cu situaţia financiară precară a Academieide Drept, Senatul decide modificarea contractului de procurare a Bazei de odihnă şi în continuare cota-parte a patrimoniului pentru USM va constitui 85%, pentru Academia de Drept
rector – 15%7. Curtea de Conturi, care a controlat gestiunea patrimoniului de stat al USM
în martie 2001, a constatat că USM „n-a respectat pe deplin prevederile actelor legislative
normative în vigoare la utilizarea eficientă şi evidenţa acestuia”, indicând la contractele cu
instituţiile definite ca „afiliate”, contracte care nu stipulau „modul de achitare, termenul achitării plăţilor, responsabilitatea părţilor”, în virtutea cărui fapt acestea au acumulat mari datorii faţă de USM. Concluzia Curţii de conturi, publicată pe 19 aprilie 2001: „Încălcările şi
neajunsurile depistate în rezultatul controlului sunt o consecinţă a nerespectării de către
persoanele cu funcţii de răspundere ale USM (dl Gh. Rusnac, dna M. Iarovoi) a actelor legislative şi normative în vigoare, ce reglementează modul de utilizare a mijloacelor speciale şide reflectare în evidenţa contabilă a operaţiunilor efectuate, nereglementării relaţiilor reciproce cu instituţiile de învăţământ „afiliate” în ceea ce priveşte folosirea în comun a patrimoniului USM şi evidenţa decontărilor reciproce …”, şi „tragerea la răspundere a persoanelor vinovate de comiterea încălcărilor depistate”8. Drept consecinţă, pe 25 mai 2001 Senatul
USM a luat decizia: „În scopul executării Hotărârii Curţii de Conturi a Republicii Moldova din
16.03.2001 „privind rezultatele controlului asupra gestionării patrimoniului de stat aflat ladispoziţia Universităţii de Stat din Moldova”, Universitatea de Stat din Moldova îşi retrage
calitatea sa de asociat al SRL Academia de Drept din Moldova prin înstrăinarea cotei părţi înmărime de 20% din fondul statutar conform legislaţiei în vigoare”9. Da, dar, hotărârea Curţii
de Conturi nu prevedea retragerea calităţii de asociat, ci doar „asigurarea restituirii de către
Monitorul Oficial al Republicii Moldova nr. 24-25, 11 martie 1999, p. 12.
Raportul a se vedea: AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5615, f. 39-46.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5615, f. 67.
4
Decizia integrală a se vedea: AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5615, f. 47.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5617, f. 8.
6
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 10, f. 45. Monitorul Oficial al Republicii Moldova, nr .45, 19 aprilie 2001, p. 8.
7
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 114, f. 247, 250.
8
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 10, f. 45 verso. Monitorul Oficial al Republicii Moldova, nr. 45, 19 aprilie 2001, p. 9.
9
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 10, f. 76.
1
2

353

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVASRL Academia de Drept a mijloacelor băneşti neargumentat primita în sumă de 544 mii lei şia sumei de 10,5 mii lei cheltuită de Universitate în locul SRL Academia de Drept”1.
Prin hotărârea Senatului din 25 mai 2001, USM, în temeiul aceleiaşi Hotărâri a Curţii deConturi din 16 martie 2001, îşi retrăgea calitatea de asociat al SRL Institutul de Studii Politiceşi Relaţii Internaţionale prin înstrăinarea cotei părţi în mărime de 20% din fondul statuar conform legislaţiei în vigoare2, al Institutului de Studii Aplicative Integrate prin înstrăinarea coteipărţi de 52% din fondul statuar3. În privinţa celorlalte instituţii afiliate, procesul-verbal nu conţine informaţii.
Prin ordinul nr. 7 din 9 ianuarie 2002, în legătură cu rezilierea acordului de colaborare cuagenţii economici Institutul de Studii Politice şi Relaţii Internaţionale, Institutul de Studii Aplicative
Integrate, Academia de Drept, Academia de Relaţii Internaţionale şi Studii Diplomatice, Institutulde Ştiinţe Reale, Institutul de Instruire Continuă (fondat în 19934), Institutul Internaţional deManagement, din componenţa Consiliului de Administraţie se excludeau directorii acestor instituţii5. La şedinţa Senatului din 22 ianuarie 2002 s-a luat decizia ca în legătură cu preconizarea „modificării statutului Institutului de Ştiinţe Reale şi în scopul asigurării continuităţii
procesului didactic al studenţilor înmatriculaţi în anii precedenţi”, se permitea deschiderea aşapte specialităţi de la numitul Institut pe lângă Facultatea de Biologie şi Pedologie6. La şedinţa
Senatului USM din 26 februarie 2002 era luată decizia de a trece Institutul de Ştiinţe Reale(blocul nr.2) la balanţa USM7. Prin ordinul rectorului nr. 81 din 3 aprilie 2002, pentru evidenţa
activelor Institutului de Ştiinţe Reale şi trecerea lor la balanţa USM se forma o comisie mixtă8.
Ulterior, prin ordinul rectorului nr. 263 din 4 octombrie 2002, se forma o comisie „în scopul
asigurării transferului studenţilor şi a bunurilor materiale de la Institutul de Relaţii EconomiceInternaţionale la USM”9.
Cele mai strânse relaţii Universitatea de Stat din Moldova le-a continuat cu Academia deDrept. La şedinţa Senatului din 29 iunie 2004 contabilul-şef al USM dna M. Iarovoi, relatânddespre rezultatele controlului Curţii de conturi, informa că în rezultatul controlului „a fost constatată finanţarea lucrărilor la reconstrucţie a blocului de studii, unde cota de participare la reconstrucţii pentru USM constituie 90 la sută şi pentru Academia de Drept – 10 la sută. În total,la USM suma reconstrucţiei constituie 13130, 2 lei”10. În cadrul aceluiaşi Senat s-a luat hotărâreade a mai lua un credit de la Banca socială în valoare de 10 mln. lei – 3 mln. pentru salarizarea
angajaţilor USM şi 7 mln. pentru lucrările de reconstrucţie11. Acest împrumut s-a realizat în
condiţiile în care USM, în 2004, conform afirmaţiei rectorului, gestiona 16 mln. lei din buget şi
66 mln. venituri extrabugetare12.
La şedinţa Senatului din 29 noiembrie 2005 rectorul USM făcea următoarea declaraţie:„V-am informat că pentru noul complex universitar (Topaz), am anunţat un concurs de procurare a calculatoarelor. Dar, fiindcă instituţia dlui I. Sedleţchi nu are mijloace pentru achitarea
calculatoarelor preconizate, am decis să procurăm noi tot setul – 250 de unităţi … Vom cheltui pentru tehnica dată peste 2 mln. lei. Tot din lipsa de mijloace băneşti, Universitatea dlui I.
Sedleţchi va deţine până la 20% din complexul nou, restul, prin urmare şi cheltuielile, le va
suporta USM, care va deţine şi peste 80% din spaţiu (proprietate). Noi am achitat de acum
Monitorul Oficial al Republicii Moldova, nr. 45, 19 aprilie 2001, p. 9.
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 10, f. 88.
3
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 10, f. 89.
4
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 114, f. 63.
5
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 231, f. 8.
6
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 115, f. 15-16.
7
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 115, f. 100.
8
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 231, f. 100. A se vedea şi ordinul 182 din 6 iulie 2002 (AUSM, F. 1, inv. 2, d. 232, f. 21).
9
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 232, f. 116.
10
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 362, f. 11.
11
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 362, f. 92.
12
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 362, f. 11.

1

2

354

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

42,5 mln. lei, urmează să mai achităm cca 10-12 mln.”1. Aceste 250 de calculatoare au fost procurate în ultima săptămână a lunii decembrie 2005, pentru ele s-a plătit 2 mln. 150 mii lei2
şi, conform unei file scrise cu mâna, plasată între filele procesului-verbal al Senatului din 31
ianuarie 2006, în blocul 7 (TOPAZ) au fost repartizate 94 calculatoare, în rest, pentru clasele cu
calculatoare – 53 bucăţi, la Facultatea Ştiinţe Economice – 28 bucăţi, decanate, catedre, servicii
universitare – 85 de bucăţi3.
Dialogul cu USEM pentru blocul TOPAZ a continuat până în anul 2013, când, la şedinţa
Senatului USM din 1 octombrie 2013 s-a discutat problema Cu privire la depozitul USM „Senatul
aprobă transferul la depozit pe perioada a 24 de luni a celor 10 mln. lei câştigate în urma procesului de judecată cu USEM, dobânda urmând a fi investită în evoluţia USM”4.
Instituţiile afiliate au creat Universităţii şi alte probleme de ordin financiar. Prin scrisoarea rectorului USM, nr. 01/388 din 23 februarie 2007, rectorii USEM şi IŞPRI, instituţii afiliate la Universitate, erau atenţionaţi despre sumele pe care acestea le datorează pentru arendaîncăperilor, datorii scoase în evidenţă de Curtea de Conturi, şi se solicita achitarea urgentă aacestora5. Pe 19 octombrie 2007 rectoratul insista din nou ca instituţiile respective să achite
datoriile faţă de USM pentru arendă şi servicii comunale6.
În cadrul Universităţii de Stat din Moldova au mai fost create şi o serie de centre chematesă îmbunătăţească procesul didactico-ştiinţific. Ordinul nr. 111/a din 2002 constata că USM
a obţinut Grantul Comunităţii Europene privitor la dezvoltarea infrastructurii de informare,consalting pentru participarea Moldovei în programele europene. În baza acestuia a fost încheiat un contract cu Direcţia Generală de Cercetare a Comisiei Europene ce prevedea inaugurarea în cadrul USM a Centrului de coordonare a programelor Ştiinţifico-tehnice şi Educaţionale
Internaţionale7.
În baza demersului Catedrei Chimie Industrială şi Ecologică, al Ordinului Ministrului
Ecologiei, Construcţiilor şi Dezvoltării Teritoriului şi al Ministrului Educaţiei al Republicii
Moldova, prin hotărârea Senatului din 25 februarie 2003, se deschidea, contra plată, în cadrul
USM Centrul de Calificare şi Reciclare a cadrelor din domeniul protecţiei mediului şi în alte
ramuri ale economiei naţionale8.
Prin ordinul rectorului nr. 65 din 21 martie 2003, întru executarea ordinului comunal Ministerului Ecologiei şi Dezvoltării Teritoriului şi Ministerului Educaţiei nr. 4/06 din 9
ianuarie 2003, „în scopul asigurării perfecţionării continue a cadrelor din sistemul protecţiei
mediului şi gestionării resurselor naturale şi din alte instituţii, întreprinderi, precum şi reprofilării solicitanţilor în domeniul protecţiei mediului” se prevedea crearea în cadrul USM,
în baza deciziei senatului din 25 februarie 2003, a Centrului de Perfecţionare şi Reciclare a cadrelor în domeniul protecţiei mediului ca unitate structurală de sine stătătoare a USM, la autogestiune. Coordonator al activităţilor didactice era desemnată Catedra de Chimie Industrială
şi Ecologică9.
Ordinul rectorului nr. 236 din 19 august 2003 atestă instituirea Centrului Inter-universitar
Multilingv de Excelenţă în domeniul Traducerii, Terminologiei şi Ingineriei Lingvistice, USM preconiza procurarea de utilaj special destinat formării traducătorilor, interpreţilor de conferinţe
şi terminologiilor10.
La şedinţa Senatului din 27 ianuarie 2004, în temeiul hotărârii Consiliului Facultăţii de
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 672, f. 129.
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 793, f. 8.
3
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 793, f. 50.
4Arhiva curentă a Senatului USM. Proces-verbal din 1 octombrie 2013.
5
AUSM, Scrisori, 01/292-01/572, anul 2007, fila nu e numerotată.
6
AUSM, Scrisori, 01/2071-012338, anul 2007, fila un e numerotată.
7
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 231, f. 137.
8
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 234, f. 144.
9
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 358, f. 79. Regulamentul Centrului AUSM, F. 1, inv. 2, d. 358, f. 80-83.
10
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 358, f. 299.
1
2

355

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Biologie şi Pedologie din 26 noiembrie 20031, a fost luată decizia despre instituirea în cadrul
USM a Centrului Republican pentru Securitate Biologică şi adoptarea Regulamentului de activitate a acestuia2.
Prin scrisoarea din 17 aprilie 2007 rectorul USM solicita Ministerului Educaţiei
şi Tineretului deschiderea în incinta Universităţii de Stat a Centrului de Informare şiDocumentare NATO. Se preconiza că Centrul va efectua la USM lucrări de amenajare în sumăde circa 75 000 de euro, iar ulterior va organiza diferite acţiuni educaţionale cu implicarea
activă a studenţilor şi profesorilor de la diferite instituţii de învăţământ3. Conform informaţiei rectorului la şedinţa Senatului din 25 aprilie 2006, activitatea practică a Centrului ademarat pe 21 aprilie 2006 graţie ambasadorului Filip Teodorescu, primul Centru de acestfel în Moldova, „pentru ca noi, toţi din Ţara Moldovei, să cunoaştem concret NATO, dar nu
din spusele ideologizate”4.
Ordinul nr. 125 din 26 aprilie 2007 stipula că în scopul modernizării învăţământului
superior universitar şi în baza deciziei Senatului din 27 martie 2007 se instituia în cadrul
Centrului Tehnologii Informaţionale Sectorul Învăţământ la Distanţă5. Prin ordinul nr. 232 din 3
septembrie 2008, conform hotărârii Guvernului din 29 februarie 2008 „privind implementarea
Concepţiei optimizării numărului angajaţilor din sectorul bugetar în anii 2008-2010” şi în baza
deciziilor Senatului USM din 27 mai 2008 „cu privire la proiectul de optimizare a structurii universitare” şi din 11 martie 2008 cu privire la activitatea Centrului Tehnologiilor informaţionale,începând cu 15 septembrie, se aproba o nouă structură a statelor de funcţiuni6.
Centrul de Formare Continuă7, în calitate de subdiviziune a USM, subordonată din punctde vedere metodologic facultăţii de Psihologie şi Ştiinţe ale Educaţiei, era creat prin ordinul nr.
343 din 17 noiembrie 2008 8.
Centrul de Cercetări Sociale de la Facultatea de Sociologie şi Asistenţă Socială, care prevedea încadrarea profesorilor şi studenţilor în cercetări ştiinţifice, este amintit în ordinul rectorului nr. 73 din 27 martie 2009 9.
Conform Raportului privind activitatea Consiliului Suprem pentru Ştiinţă şi Dezvoltare
Tehnologică şi rezultatele ştiinţifice principale obţinute în sfera ştiinţei şi inovării pentru anul
2009, se prevedea ca „în scopul realizării prevederilor Strategiei energetice a Republicii
Moldova până în anul 2020, privind asigurarea către anul 2010 a producerii energiei dinsurse regenerabile în volum de cca 6% şi până în anul 2020 – de cca 20% din cuantumul
energiei provenite din surse tradiţionale, întru dezvoltarea sub-sectoarelor în domeniul
Sectorului de resurse energetice şi coordonarea lucrărilor de cercetare-dezvoltare la nivelnaţional în domeniul SRE, prin hotărârea CSŞDT nr. 116 din 30 iulie 2009, au fost create
patru Centre de competenţă privind utilizarea resurselor energetice regenerabile cu specializarea în baza instituţiilor de cercetare: Tehnologii de conversie a energiei eoliene şi cineticea apei (Universitatea Tehnică a Moldovei); Tehnologii de convertare şi integrare (Institutul
de Energetică al AŞM); Biotehnologii (Institutul de Tehnică Agricolă „Mecagro”); Tehnologii
fotovoltaice (Universitatea de Stat din Moldova). În cadrul aceleiaşi şedinţe au fost desemnaţi
coordonatorii Centrelor de competenţă şi s-a aprobat Regulamentul de activitate a centrelor
nominalizate”10.
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 360, f. 62.
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 360, f. 17.
3
AUSM, Scrisori, 01/573-01/876, anul 2007, f. 181.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d.794, f. 6.
5
AUSM, Ordine B (generale), 2007, 01-358, f. 148.
6
Detalii a se vedea: AUSM, Ordine B (generale), 2008, 01-279, f. 337-339.
7
Decizia Senatului referitoare la această problemă din 30 septembrie 2009 a se vedea: AUSM, F. 1, inv. 1, d.
1063, f. 48.
8
AUSM, Ordine B (generale), 2008, 280-386, f. 101.
9
AUSM, Ordine B (generale), 2009, 01-114, f. 100.
10Raport privind activitatea Consiliului Suprem pentru Ştiinţă şi Dezvoltare Tehnologică şi rezultatele ştiinţifice principale obţinute în sfera ştiinţei şi inovării în anul 2009. Chişinău, 2010, p. 53.
1
2

356

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

La şedinţa Senatului USM din 22 decembrie 2009 s-a aprobat instituirea Centrului Ştiinţe
Economice1.
Prin ordinul rectorului nr. 267 din 24 august 2010, în scopul modernizării învăţământului superior, în cadrul Facultăţii de Istorie şi Filosofie se instituia Centrul de Management
al Patrimoniului Cultural şi se modifica Centrul Cultural Italian în Centrul de Limbă şi Cultură
Italiană, din cadrul Facultăţii de Limbi şi Literaturi Străine2.
Ordinul rectorului nr. 325 din 6 Octombrie 2010, emis în baza deciziei Senatului din 28
septembrie, se referea la stabilirea cursurilor Academiei locale CISCO în cadrul USM, studii cutaxă, în domeniul design, proiectare, instalare şi menţinere a reţelelor de calculatoare3.
În anul 2012 a fost creat Incubatorul de inovare INVENTICA-USM, administrat de
Universitatea de Stat din Moldova4.
O structură aparte în cadrul USM a fost şi Muzeul Universităţii – Laboratorul de cercetare a Istoriei USM. Prin ordinul rectorului nr. 29 din 3 martie 1992 Cu privire la crearea complexului-muzeu expoziţie, se prevedea reorganizarea muzeului USM din blocul I, în complexul
muzeu-expoziţie, care va servi drept expoziţie a realizărilor ştiinţifice ale USM5. Mai târziu, prin
ordinul nr. 2 din 21 ianuarie 1993 se ordona inventarierea, până la 1 aprilie 1993 a exponatelor
muzeului naturii de la USM6. Printr-un alt ordin, nr. 51 din 12 mai 1994, Muzeul universităţii
era trecut în subordine nemijlocită a Catedrei de Istorie Contemporană (consultant – Valeriu
Cozma). Tot atunci a fost determinat şi scopul muzeului – redarea istoriei universităţii şi a realizărilor ştiinţifice7.
Prin ordinul rectorului nr. 207 din 15 septembrie 2000 se întemeia, începând cu 1 septembrie 2000, Laboratorul de Cercetări Ştiinţifice Istoria Universităţii de Stat din Moldova, cu
finanţare din fondul extrabugetar, iar Muzeul Istoria USM era considerat parte componentă
a Laboratorului întemeiat. V. Cosma, numit în calitate de şef, urma să prezinte devizul decheltuieli8.
Ulterior, prin ordinul rectorului nr. 189 din 7 iulie 2003, în baza deciziei Senatului din
26 iunie 20039, în scopul optimizării activităţii Universităţii de Stat din Moldova, se ordona
desfiinţarea Muzeului Universităţii ca unitate în structura USM10. Totuşi, Laboratorul continua
să funcţioneze. Prin ordinul rectorului nr. 196 din 15 iunie 2006 se stabilea spor la salariul debază pentru ianuarie-august 2006 în mărimea coeficientului 1,8 şefului Laboratorului de cercetări ştiinţifice Istoria USM V. Cosma11.
Prin ordinul rectorului nr. 316 din 22 noiembrie 2007, unul dintre ultimele ordine semnate de Gh. Rusnac, „în scopul creării unei structuri integre de cercetare ştiinţifică şi muzeistică
a exclude din statele Universităţii de Stat din Moldova Laboratorul de cercetări ştiinţifice Istoria
Universităţii de Stat din Moldova şi din Secţia Secretariat şi Arhivă a unității de şef de arhivă şi a
2 unităţi de arhivar şi de a crea Centrul Ştiinţific de Studii Universitare, începând cu 1 noiembrie2007”. Respectivul Centru includea următoarele unităţi: un şef de centru, un şef de arhivă, 2 arhivari, un ghid şi 3 colaboratori ştiinţifici superiori, cu remunerare lunară pentru 0,5 normă. Cu
o normă întreagă erau doar cercetătorii ştiinţifici superiori şi un arhivar. În ordinul respectiv
este indicată şi remunerarea fiecăruia dintre ei12.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1204, f. 14.
AUSM, Ordine B (generale), 2010, 140-299, f. 176-177.
3
AUSM, Ordine S (suplimentare), 2009, 2010, 2011, f. nenumerotată.
4
RAPORT privind activitatea Consiliului Suprem pentru Ştiinţă şi Dezvoltare Tehnologică și rezultatele ştiinţifice principale obţinute în sfera ştiinţei și inovării în anul 2012, Chişinău, 2013, p. 146.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4718, f. 38-39.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4818, f. 2.
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4928, f. 92.
8
AUSM, F. 1, inv. 2, u.p. 3, 2.5764, f. 324.
9
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 234, f. 389.
10
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 358, f. 244.
11
AUSM, Ordine B (generale), 2006, 01-395, f. 295.
12
AUSM, Ordine B (generale), 2007, 01-358, f. 422-423.
1
2

357

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Prin ordinul nr. 71 din 15 aprilie 2010, în scopul optimizării managementului universitarşi eficientizării activităţilor subdiviziunilor, se reorganiza Secţia Secretariat şi Arhivă, Secţia
Resurse Umane, Centrul Ştiinţific de Studii Universitare1.
Următoarea reorganizare a Secției Personal, Secretariat și Arhivă a avut loc prin decizia
Senatului din 27 ianuarie 2015, când s-a aprobat modificarea denumirii secției respective înSecția Resurse Umane, cu următoarea structură:• „Serviciul Resurse Umane:− Oficiul Protecţia Datelor cu Caracter Personal şi Statistică;• Birou Secretariat;• Birou Arhivă”2.
Catedra Militară este o altă parte componentă a Universităţii de Stat din Moldova. În legătură cu procesele social-politice de la sfârşitul anilor ‘90 ai secolului al XX-lea, situaţia la
Catedra Militară era destul de alarmantă, situaţie care s-a discutat în cadrul şedinţei Senatului
USM din 23 mai 1989. Activitatea catedrei respective a fost dur criticată de membrii Senatului,
subliniindu-se că studenţii au boicotat lecţiile pe parcursul unei săptămâni. Şeful catedrei a indicat cauzele acestui comportament al studenţilor: „mulţi dintre ei sunt nedisciplinaţi după factura caracterului, ei sunt puţin conştienţi, nu înţeleg că armata noastră are nevoie de ofiţeri”3.
La şedinţa Senatului din 22 mai 1990 s-a discutat din nou situaţia alarmantă de la Catedra
Militară, membrii acesteia fiind acuzaţi de brutalitate în relaţiile cu studenţii, menționându-secă nu ţin cont de opinia acestora şi chiar s-a avansat ideea că această catedră nu-şi mai are rostul4. La şedinţa Senatului din 22 ianuarie 1991 iarăşi s-au făcut referințe la o posibilă lichidare
a Catedrei Militare5. Problema Catedrei Militare a fost din nou discutată la şedinţa Senatului
din 28 mai 1991. În cadrul discuţiilor s-a subliniat că la această catedră se lucrează pe vechi,nu se atrage nici o atenţie schimbărilor intervenite în societate, profesori sunt mai mulţi decât
studenţi. În decizia adoptată cu referire la acest subiect s-a subliniat că, în condiţiile create în
republică, educaţia patriotico-militară trebuie să fie organizată pe baze noi6.
Noua Catedră Militară a fost fondată la USM prin ordinul rectorului nr. 267 din 23 septembrie 2003 (intra în vigoare de la 1 octombrie 2003). Ea urma să activeze în conformitate
cu Regulamentul de funcţionare a Catedrelor Militare din cadrul instituţiilor de învăţământ
superior şi în baza acordului Ministerului apărării din 29 mai 2003 despre fondarea Catedrei
Militare cu statut de catedră generală. Secţia didactico-metodică şi secţia planificare şi finanţe
urmau să elaboreze structura şi statele de personal ale catedrei7. Conform deciziei senatului,
audierea cursurilor avea caracter benevol şi contra-plată8. Ulterior, prin decizia Senatului din
21 ianuarie 2008 se sista activitatea Catedrei Militare9 începând cu 1 septembrie 2008 şi sesolicita Ministerului Tineretului şi Educaţiei crearea Departamentului de Instruire Militară10.
Conform Statelor de funcţiuni din anul 1990 în cadrul USM activa şi Catedra de Apărare
Civilă11. Dar, deja pe parcursul aceluiași an, catedra respectivă a suferit unele schimbări. La şedinţa Senatului USM din 26 iunie 1990 a fost modificată denumirea acestei catedre în Catedrade Medicină12. Ulterior, prin ordinul rectorului nr. 88 din 25 august 1995, în conformitate cu ordinul Ministerului Învăţământului al Republicii Moldova nr. 307 din 22 august 1995, în cadrul
AUSM, Ordine B (generale), 2010, 01-139, f. 89.
Arhiva curentă a Senatului USM, Decizia din 27 ianuarie 2015.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4600, f. 7-8.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4604, f. 2-4.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4617, f. 96.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4619, f. 3-4.
7
AUSM, F. 1, inv. 2, d.. 358, f. 336.
8
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 358, f. 337; AUSM, F. 1, inv. 2, d. 234, f. 144.
9
Nota informativă privind activitatea Catedrei Militare şi solicitarea de a fi creat Departamentul respectiv, ase vedea AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1060, f. 174-175.
10
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1060, f. 15.
11
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4413, f. 31-41.
12
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4604, f. 133, 148.

1
2

358

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

USM se înfiinţa catedra inter-universitară Protecţia civilă1. Fuzionarea Catedrei Protecţia civilă
cu Catedra de Biologie Umană şi Animală şi amplasarea muzeului USM în blocul II de studii se
stipulau în ordinul rectorului nr. 3 din 6 ianuarie 2006 2. Ordinul nr. 6 din 10 ianuarie 2006 preciza: în scopul optimizării structurii USM, se suspenda activitatea Catedrei Protecţie civilă, personalul catedrei fiind transferat în cadrul Catedrei Biologie Umană şi Animală de la Facultatea
de Biologie şi Pedologie3.
În rezultatul modificărilor efectuate, la 1 septembrie 2014 în cadrul USM activau 13 facultăţi. La cinci Facultăţi (Ştiinţe Economice, Fizică şi Inginerie, Drept, Psihologie şi Ştiinţe ale
Educaţiei, Sociologie şi Asistenţă Socială) s-a păstrat organizarea pe catedre, care erau în număr
de 21, alte opt Facultăţi (Matematică şi Informatică, Litere, Relaţii Internaţionale, Ştiinţe Politiceşi Administrative, Jurnalism şi Ştiinţe ale Comunicării, Istorie şi Filosofie, Limbi şi LiteraturiStrăine, Biologie şi Ecologie, Chimie şi Tehnologie Chimică) erau organizate în 22 de departamente. La acestea se adăugau Facultatea de Arte Frumoase şi două catedre – Cultură Fizică şi
Sport şi Catedra Militară4. În total – 43 de catedre şi departamente.
În concluzie la cele de mai sus se poate afirma că examinarea procesului de evoluţie avalorilor universitare, a facultăţilor, catedrelor, centrelor, laboratoarelor etc., în perioada de lasfârşitul anilor ‘80 ai sec. al XX-lea şi până în anul 2016, atestă faptul că iniţial modificările aufost generate de procesul de trecere de la sistemul de învăţământ sovietic, politizat şi ideologizat, la sistemul de învăţământ democratic. Sursele examinate atestă faptul că în anul 1990 lacele 12 facultăţi ale USM (fără Facultatea de profesii sociale) erau 70 de catedre, 7 catedre caredeserveau toate facultăţile (inclusiv Catedra Militară şi Catedra de Apărare Civilă), 18 laboratoare de instruire şi trei Cabinete metodice. Treptat, numărul acestora s-a diminuat. La sfârșitul
anului 1995 în componența Universității de Stat din Moldova erau 11 facultăți care includeau
54 de catedre și 2 catedre universitare. În anul 2000, în cadrul Universității de Stat din Moldova,
de asemenea, activau 11 facultăți, dar numărul catedrelor s-a diminuat, ajungând la 49, pentru
ca, ulterior, în legătură cu majorarea numărului de studenţi şi, respectiv, de profesori, numărul
catedrelor să sporească în anii 2005-2006 până la 59. Mai apoi, ca rezultat al micşorării numărului de studenţi, s-a micşorat şi numărul cadrelor didactice, de aici şi micşorarea numărului
subdiviziunilor respective, numărul catedrelor şi al departamentelor ajungând la 1 septembrie2014 la 43, la care se adăugau Facultatea de Arte Frumoase, Catedra de Cultură Fizică şi Sportşi Catedra Militară.
Procesul de optimizare a continuat și ulterior, așa că, spre sfârșitul lunii martie 2016 în
componența USM activau 13 facultăți, care includeau 34 de departamente, 2 centre în cadrul
facultăților și 2 catedre universitare.
Evident, mai multe dintre modificările intervenite pe parcursul anilor au avut şi cauze
pur subiective, au urmărit anumite interese mai mult sau mai puţin meschine, dar aceste cauzeşi interese nu au nimerit pe paginile surselor informative scrise şi, din aceste considerente,
amintirile unor colegi, exprimate doar verbal, deşi demne de toată credibilitatea, nu le putem
invoca. Modificările, uneori subiective, erau ascunse sub cele mai nobile intenţii ale celor carele promovau.
Examinarea evoluţiei LCŞ şi CCP atestă faptul că, la începutul anilor `90 ai secolului al
XX-lea, de o stabilitate constantă au beneficiat cele de la facultăţile reale, cele de la ştiinţele
umanistice primeau finanţare de la buget doar în cazurile tensionărilor din societatea moldovenească. Ulterior situația s-a ameliorat.
În sfârşit, experienţa Universităţii de Stat din Moldova cu instituţiile afiliate nu a fost delungă durată, majoritatea dintre ele încheindu-şi activitatea în urma relaţiilor tensionate cu
USM.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5041, f. 129.
AUSM, Ordine B (generale), 2006, 01-395, f. 3.
3
AUSM, Ordine B (generale), 2006, 01-395, f. 6.
4Arhiva curentă a Secţiei Personal și Resurse Umane.
1
2

359

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

II.3. Cadrele didactico-științificede la Universitatea de Stat din Moldova
Evenimentele de la sfârşitul anilor ‘80 – începutul anilor ’90 ai secolului trecut s-au răsfrânt şi asupra corpului didactico-ştiinţific de le USM. Datele statistice pentru anul 1989 atestă
o majorare a numărului de cadre didactico-ştiinţifice de la 840 în 1988, la 896, creştere legată
de mărirea numărului de studenţi. Ulterior însă, numărul cadrelor didactico-ştiinţifice de la
USM se micşorează, atât datorită micşorării numărului de studenţi, cât şi a proceselor ireversibile care au demarat la USM, cum ar fi lichidarea catedrelor şi a disciplinelor ideologizate,
reducerea contingentului de studenţi cu predare în limba rusă, trecerea la instruirea specialiştilor în limba română, salariile mici etc. Toate acestea au dus la părăsirea carierei didacticoştiinţifice de mai multe persoane.
Noile cerinţe, înaintate de societate faţă de cadrele didactico-ştiinţifice din instituţiile
de învăţământ superior din ţară, au făcut oportună necesitatea atestării corpului profesoral.
Această problemă a fost discutată la şedinţa Senatului USM din 10 iunie 1991, unde s-a luatdecizia de a atesta cadrele didactice în conformitate cu criteriile aprobate de către Colegiul
Ministerului Ştiinţei şi Învăţământului al RSSM. Aceste criterii erau următoarele:
1. Corespunderea calificării profesionale;
2. Modul şi calitatea asigurării sectorului încredinţat;3. Disciplina de muncă;4. Atitudinea şi devotamentul faţă de serviciu;
5. Cunoaşterea limbii de stat.
De asemenea, în decizia Senatului USM se sublinia şi faptul că, în cazul în care persoana
nu se prezintă la atestare, ea se consideră neatestată1.
Informaţia despre rezultatele atestării cadrelor ştiinţifico-didactice la USM a fost prezentată la şedinţa Senatului USM din 26 noiembrie 1991 şi, conform Tabelului nr. 76, se prezenta
în felul următor.
Facultăţi
Matematică
Fizică
ChimieBiologie
Filologie
Ziaristică
Drept
Istorie
Filologie rom.-germ.
Biblioteconomie
Centrul de Calcul
Total

Atestarea cadrelor ştiinţifico-didactice la USM2
Examinaţi
Atestaţi
71
71
157
157
58
58
99
98
97
95
25
25
31
31
33
33
85
85
21
20
78
78
755
751

Tabelul nr. 76

Neatestaţi

1
2

1

4

Aşadar, din totalul de 755 de persoane care au fost supuse procedurii de atestare, nu au
fost atestate doar 4 persoane.
La şedinţa Senatului USM din 24 septembrie 1991 Petru Chetruş, prorector pentru
studii, a anunţat că pentru anul de studii 1991-1992 au fost stabilite 993 de unităţi didactice, dintre acestea 750 au fost ocupate de către cadrele universitare, 372 de persoane au
fost angajate prin cumul, dintre care 171 de persoane din afara USM, dar, dintre aceştia,1
2

AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4619, f. 52.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4617, f. 19.

360

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

doar 21 de doctori, profesori universitari, 56 de doctori conferenţiari şi, a ţinut să menţioneze prorectorul pentru studii, „chiar oameni întâmplători, cărora li se dă posibilitatea săcâştige bani”1.
Problema ridicării nivelului profesional al cadrelor didactice de la USM s-a aflat permanent în atenţia Senatului. Spre exemplu, în decizia Senatului USM din 25 mai 1993, ţinând contde necesitatea ridicării nivelului profesional al corpului profesoral-didactic, s-a prevăzut introducerea obligatorie a unui test privitor la „posedarea liberă a uneia dintre limbile moderne”2.
Dar această decizie aşa şi nu a mai fost realizată în practică. La şedinţa amintită, în Raportul
prezentat de Gheorghe Duca, se menţiona că în Republica Moldova activează 526 de profesori
universitari, doctori habilitaţi3.
Datele referitoare la numărul cadrelor didactico-ştiinţifice de la USM pe anul de studii
1993-1994, lipsă din Tabelul 77, pot fi întregite prin datele prezentate la şedinţa Senatului din
22 februarie 1994 din care reiese că la USM activau 626 de cadre didactico-ştiinţifice, dintre
care 63 de doctori habilitaţi, profesori universitari, 318 doctori în ştiinţe, conferenţiari universitari, restul angajaţilor de la USM erau fără grad ştiinţific4.
Aşadar, dacă ţinem cont de numărul total al doctorilor habilitaţi, profesori universitari,care erau atunci în Republica Moldova (526), observăm că 63 dintre aceștia sau 11,97% erau
angajaţi la USM.
În anul de studii 1994-1995 a fost înregistrat cel mai mic număr de cadre didactico-ştiinţifice de la USM – doar 510 persoane. Evident, necesitatea de cadre didactice pentru cei cca
6400 de studenţi a fost completată cu personal angajat prin cumul extern. Cauza principală aexodului de cadre didactico-ştiinţifice şi a nedorinţei de a se angaja cu activitatea de bază la
USM pare să fi fost salariile mizere ale profesorilor. În orice caz, la şedinţa Senatului USM din
25 aprilie 1995 rectorul anunţa despre întâlnirea cu Preşedintele Asambleei parlamentare a
Consiliului Europei, dl Martinez. În cadrul discuţiilor cu acesta, a menţionat rectorul, a fostabordată şi problema salariilor cadrelor didactico-ştiinţifice, salarii „care au aruncat cadrele
didactice sub nivelul sărăciei”5.
De asemenea, ar fi de remarcat şi faptul că în unele cazuri şi studenţii USM au manifestato atitudine dură faţă de acele cadre didactice, care, în opinia lor, nu mergeau în pas cu viaţa. La
amintita şedinţă a Senatului din 25 aprilie 1995, printre alte probleme discutate, a fost examinată şi problema Cu privire la eliberarea dlui Sâmboteanu din funcţia de prodecan al Facultăţii
de Istorie. Rectorul a prezentat lucrurile în felul următor: „Revenind la studii după grevă6, laFacultatea de Istorie s-a pus la cale o răfuială cu prodecanul, dl Sâmboteanu. Curând au înaintat
cerinţa privind demisionarea rectorului USM … Sâmboteanu a fost învinuit că a participat laelaborarea unui curs antiştiinţific”. La şedinţa respectivă, decanul Facultăţii de Istorie, profesorul Ion Niculiţă a informat Senatul că, revenind de la grevă, studenţii au declarat că nu vor intraîn auditorii până nu va fi eliberat dl Sâmboteanu din funcţia de prodecan. În această situaţie,a precizat profesorul Ion Niculiţă, el a depus cererea respectivă şi, în opinia decanului, ea trebuie să fie satisfăcută7. După discuţia care a urmat, în care mai mulţi membri ai Senatului s-au
dat cu părerea, a fost luată decizia ca dl Sâmboteanu să-şi exercite funcţia de prodecan până lasfârşitul anului de studii8.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4620, f. 44.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4829, f. 109.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4829, f. 123.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4829(a), f. 163
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5073, f. 153.
6
Se referă la greva din primăvara anului 1995, demarată de studenţii Facultăţii de Istorie după anunţarea decătre rectorul USM a faimoasei Decizii a Ministerului Educaţiei despre înlocuirea cursului de Istorie a Românilor cu Istoria Moldovei.
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5073, f. 162.
8
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5073, f. 163.
1
2

361

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Tabelul nr. 77

Personal didactico-ştiinţific (persoane fizice)1

Personal
Din numărul total
Din numărul total
de bază
(col.1) cu grad(col.1) cu grad
Personal (conformÎn afară deştiinţific
ştiinţific
de bază statelor) cu
aceasta,
Inclusiv cu (con- normă parpersonalvechime în form sta- ţială de 0,5angajatTotal
muncă de telor) cu şi 0,25, fărăConfeProfesor
princu10 ani şi normă persoanele Doctor Doctor în universirenţiar
mulştiinţe
mai mult întreagă angajate pe habilitat
taruniversitar
0,5 sau 0,25
prin cumul
1
2
3
4
5
6
7
8
9
T2 B3 F4 T B F T B F T B F T B F T B F T B F T B F T B F
61

51
350

81

127

96

100

265

102

302

295
320

4

54

208

6

51

196

214

327

45

50
59
47
57

118

160

105

140

58

55

482

503
319
381
258

4

62

5

59

58

265

507

54

60
56
9

1

4

15

55

11
7
13

85

16

168

150

133

318

218

219

198

291

410

510

608

64

12
11

63

13

840
896
841
763
08

5

1995 19946 19934 1992 1991

1990 19892 19881

Anul

Personal de bază(conform statelor)La şedinţele Senatului erau discutate probleme ce vizau activitatea facultăţilor de la USM.
Din informaţia prezentată la şedinţa Senatului pe data de 25 septembrie 2001, în anul de studii
1995-1996 la Facultatea de Drept activau 55 de unităţi didactice, în anul 1996-1997 – 130 deunităţi didactice, în septembrie 2001 erau deja 199 de unităţi didactice, dintre care 120 de ca-

Tabelul este alcătuit după Raport statistic (anual). Activitatea instituţiilor de învăţănt superior la începutul
anului de studii, anii 1988-1995. În Arhiva curentă, Secţia organizare şi evidenţă, USM.
2
Conform Raportului pentru activitate ştiinţifică pe anul 1988 la USM activau 822 de persoane, dintre care
58 de doctori habilitaţi, profesori universitari, 481 de doctori în ştiinţe, conferenţiari universitari, restul fărăgrad ştiinţific (AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4598, f. 67). Diferenţa se explică prin faptul că un număr de persoane afost antrenat doar în cercetarea ştiinţifică de la USM, nu şi în procesul didactic.
3
Conform unui material informativ, în anul de studii 1989-1990 în procesul didactico-ştiinţific de la USM au
fost încadraţi 894 de cadre didactice în state, dintre care 66 de profesori universitari, doctori habilitaţi, 501
conferenţiari, doctori, 245 de cumularzi, dintre care 125 prin cumul intern, restul 120 prin cumul extern(AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4605, f. 53.). Diferenţa este destul de mică şi se explică prin fluctuaţia de cadre. Informaţia este preţioasă prin faptul că vizează numărul de cumularzi externi, ceea ce nu este reflectat în Raportul
statistic anual pentru anul 1989.
4
Prima cifră din documentul original este ilizibilă.
5
Copia păstrată este defectuasă, datele pentru anul 1993 nu sunt înscrise.
6
La şedinţa Senatului din 4 octombrie 1994 s-a afirmat că la USM activează 520 de lectori, 60 de doctori
habilitaţi şi 300 de doctori (AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4941, f. 22).
1

362

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

dre titulare. În 1997 la cele 6 catedre activau doar 25 de cadre cu titluri didactice şi ştiinţifice,din totalul de 130. În răstimpul 1996-2001 la Facultatea de Drept au fost susţinute 19 teze dedoctor1. Astfel, din cele 120 de cadre didactice titulare 44 deţineau titluri științifice şi didactice(2 doctori habilitaţi, profesori şi 42 de doctori în drept, conferenţiari, ceea ce alcătuieşte 36,7
% din cadrele titulare de la facultatea menţionată)2.
Personal didactico-ştiinţific (1988-1995)

Graficul nr. 3

1000
900
800
700

Personal de bază600

Dr. hab.

500

Dr. în şt.

400

Prof. univ.

300

Conf. univ.

200

100
0

1988

1989

1990

1991

1992

1993

1994

1995

Examinarea datelor statistice din tabel şi graficul de mai sus atestă faptul că la sfârşitul
anilor ’80 – începutul anilor ’90 ai secolului al XX-lea, evoluţia personalului didactico-ştiinţific dela USM a avut o tendinţă neuniformă. Dacă în anul 1988 erau 840 de cadre didactice, în următorul
an se observă o creştere de până la 896 de persoane, pentru ca în următorii doi ani să asistăm lao descreştere vizibilă, la numai 763 de cadre didactico-ştiinţifice în anul 1991. Diminuarea numărului de personal de bază se compensa însă prin angajarea cadrelor didactice prin cumul extern,în anul 1991 numărul cumularzilor externi ajungând la 350 de persoane şi la 265 de persoane în
anul 1992. În materialele statistice examinate nu sunt indicate pentru anii 1994 şi 1995 datele referitoare la angajaţii prin cumul extern, personalul de bază alcătuind 510 persoane în anul 1994
şi, respectiv, 608 persoane în anul 1995. Cel mai probabil, necesitatea în cadre didactice a fostcompletată prin angajarea cumularzilor externi. Cât priveşte cumulul intern, el a rămas la acelaşi
nivel în toată perioada 1988-1995, variind între 13 şi 16 persoane. Examinând partea calitativă apersonalului didactic de bază, observăm micşorarea numărului de doctori în ştiinţe de la 507 (din896) în 1989 (56,58 %) la 265 (din 608) în 1995 (43,58 %).
De asemenea, începând cu anul 1994, statistica include şi date referitoare la coraportulbărbaţi - femei al cadrelor didactico-ştiinţifice de la USM: 57,05% bărbaţi și 42,94 % femei înanul 1994 şi, respectiv, 64,43 % și 32,56 % în anul 1995. În acelaşi timp, bărbaţii, doctori habilitaţi, alcătuiau peste 92 %, iar doctori în ştiinţe, bărbaţii, alcătuiau în 1994 – 54 %, în 1995
– 60%.
1
2

AUSM, F. 1, inv. 2, d. 114, f. 76.
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 114, f. 77.

363

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

În anii indicaţi, 1994-1995, a avut loc şi un proces de întinerire a cadrelor didactice de laUSM. Dacă în anul1994 cca 62,35% din cadrele didactice de la USM aveau o vechime în muncă
de 10 şi mai mulţi ani, în anul următor, 1995, un asemenea stagiu de muncă la USM îl aveau
doar 35,85%, ceea ce atestă faptul că majorarea numărului de angajaţi – de la 510 la 608 – s-afăcut, în temei, în baza angajării persoanelor tinere.
În Raportul rectorului, prezentat la şedinţa Senatului USM din 28 septembrie 1999, s-a
subliniat că doar 50% din cadrele didactice de la USM deţin grad ştiinţific: 78 de doctori habilitaţi și 294 de doctori1. Raportul statistic anual pentru1999 ne oferă date diferite. Din totalulde 640 de persoane angajate, erau 62 de doctori habilitaţi şi 244 doctori în ştiinţe, adică 306
persoane cu grad ştiinţific, ceea ce constituie 47, 81% din numărul total. Pentru redresarea situaţiei, considerate a nu fi cea mai bună, a fost creat Departamentul Cercetări Ştiinţifice şi Studii
Postuniversitare, a fost mărit numărul doctoranzilor şi postdoctoranzilor, au fost elaborate şi
implementate forme de stimulare materială a aspiranţilor la grade ştiinţifice, a demarat pregătirea masteranzilor2.
La şedinţa Senatului din 31 august 2000, rectorul USM amintea de o decizie anterioară
a Senatului, prin care profesorii USM, indiferent de titlu, cu o vechime în muncă de peste 5 ani,sunt scutiţi de 50% din taxa de studii a copiilor lor3.
Tabelul nr. 78

Personal didactico-ştiinţific (persoane fizice)4

Personal
Personal
Din numărul total
de bază
Din numărul total
de bază
În afară de(col.1) cu grad(conform(col.1)
cu grad ştiinţific aceasta,
Inclusiv cu (conştiinţific
statelor)
personal
vechime în form stacu normă
angajatTotal
muncă de telor) cuparţială
Doctor Doctor în Profesor Conferenţiar prin cumul
10 ani şi normă
0,5 şi 0,25
habilitatştiinţe universitar universitar
mai mult întreagă
salariu
1
2
3
4
5
6
7
8
9
T B F T B F T B F T B F T B F T B F T B F T B F T B F

177
220

233

339

335

358

52

121

173

555

572

60

66

535

72

61

57

177

130

6

8

140

139

144

234

216

200

196

8

42

5

44

46

81

82

200

3

3

49

52

50

50

85

56

94

48

51

73

198

163

161

8

55

8

54

9

159

244

244

243

7

161

6

255

55

49

58

62

63

38

63

44

65

42

58

271

56

62

62

23

20

26

19

49

39
103
86

94

124
156

138

236

218

229

121

155

124

182

276

279

360

356

385

271

291

297

283

321

363

357

343

354

310

1998 1997 1996
640
645 581
1999
640

2000
684

Anul

Personal de bază(conform statelor)

Examinarea datelor din tabelul de mai sus atestă că în perioada anilor 1996-2000, numărul angajaţilor de bază de la USM a sporit de la 581 la 684 de persoane, menţinându-se practic
la acelaşi nivel, 640-645 de persoane în anii 1997-1999. În schimb, a crescut considerabil numărul angajaţilor prin cumul extern, de la 173 în anul 1997 la 572 de persoane în anul 2000. Şi

Probabil, au fost incluşi şi doctorii habilitaţi şi doctorii angajaţi prin cumul, fiindcă datele acestea diferă dedatele din Raportul statistic anual pentru anul 1999 (a se vedea Tabelul).
2
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5616, f. 50.
3
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 8, f. 14.
4Tabelul este alcătuit după Raport statistic (anual). Activitatea instituţiilor de învăţănt superior la începutul
anului de studii, anii 1996-2000, în Arhiva curentă, Secţia organizare şi evidenţă, USM.
5În original, 46, evident, eroare mecanică. Dar cifra ar putea fi 6 sau 4.
1364

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAnumărul de cumularzi interni a sporit de la 49 în 1996 la 121 în anul 2000. Numărul bărbaţilor
era puţin mai mare decât al femeilor şi, în anul 1996 constituia 53,35% din numărul total alangajaţilor, iar al femeilor era de 46,64%. Aceeaşi situaţie se menţine şi în anul 2000, când bărbaţii alcătuiau 53,07%, iar femeile – 46,92%.
Este de remarcat şi faptul că în cadrul USM au activat şi academicieni şi membri-corespondenţi ai AŞM. În mai 1996 la USM activau 6 academicieni1. La începutul anului de studii
1996-1997 la USM activau 8 academicieni2. Spre exemplu, la începutul anului 1997 erau câtedoi academicieni la Facultăţile de Fizică şi Biologie şi Pedologie şi câte unul la Facultăţile deChimie şi Litere3.
Graficul nr. 4

Personal didactico-ştiinţific (1996-2000)

400
350
300
250

Dr. hab.

Dr. în şt.

200

Prof. univ.

150

Conf. univ.

100
50
0

1996

1997

1998

1999

2000

Graficul de mai sus şi tabelul anterior reflectă evoluţia personalului didactico-ştiinţific
în anii 1996-2000. El atestă o scădere uşoară a numărului de doctori şi conferenţiari de la 271
şi, respectiv, 234 în anul 1996, la 243 şi, respectiv, 196 în anul 2000. În acelaşi timp, numărul
doctorilor habilitaţi şi cel al profesorilor se menţine la acelaşi nivel: 62 şi, respectiv, 51 în anul
1996 şi 63 şi, respectiv, 56 în anul 2000.
Graficele de mai jos reflectă coraportul bărbaţi – femei al personalului didactico-ştiinţific
de la USM pe anii 1996-2000. Astfel, în anul 1996 la USM erau angajaţi de bază 271 de doctoriîn ştiinţe, dintre care 198 de bărbaţi (73,06%) şi 73 de femei (26,93%). Către anul 2000 situaţia
s-a modificat puţin. Din cei 243 de doctori în ştiinţe 161 erau bărbaţi (66,25%), iar 82 – femei(33,74%). Cu alte cuvinte, pe parcursul anilor 1996-2000, numărul femeilor, doctori în ştiinţe, s-a majorat de la 1/4 la 1/3. Nu avem aceeaşi situaţie şi în ce priveşte numărul de doctori
habilitaţi. În 1996 erau 62 de doctori habilitaţi, dintre care 56 – bărbaţi (90, 32%) şi 6 – femei(9,67%), iar în anul 2000 erau 63 de doctori habilitaţi, dintre care 55 – bărbaţi (87,30%) şi 8 –femei (12,69%).
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5190, f. 205.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5310, f. 87.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5310, f. 681.
1
2

365

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Graficul nr. 5

Personal didactico-ştiinţific (1996)
700
600
500
400

Total

Bărbaţi

300

Femei

200

100
0

Personal debazăDr. hab.

Dr. în şt.

Prof. univ.

Conf. univ.

Graficul nr. 6

Personal didactico-ştiinţific (1997)
700
600
500
400

Total

Bărbaţi

300

Femei

200

100
0

Personal debazăDr. hab.

Dr. în şt.

366Prof. univ.

Conf. univ.

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Graficul nr. 7

Personal didactico-ştiinţific (1998)
700
600
500
400

Total

Bărbaţi

300

Femei

200

100
0

Personal debazăDr. hab.

Dr. în şt.

Prof. univ.

Conf. univ.

Graficul nr. 8

Personal didactico-ştiinţific (1999)
700
600
500
400

Total

Bărbaţi

300

Femei

200

100
0

Personal debazăDr. hab.

Dr. în şt.

367

Prof. univ.

Conf. univ.

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Graficul nr. 9

Personal didactico-ştiinţific (2000)
700
600
500
400

Total

Bărbaţi

300

Femei

200

100
0

Personal debazăDr. hab.

Dr. în şt.

Prof. univ.

Conf. univ.

Din Raportul prim-prorectorului Petru Gaugaş, prezentat Senatului USM la 30 noiembrie
2001, reiese că la USM erau 49 de catedre, la care activau 1113 cadre didactice (fără Facultatea
de Arte Frumoase), angajaţi titulari – 68,3%, anul precedent – 73%, dintre ele – titularizate
48,9%, anul precedent – 49,87%. În raport se menţionează şi un aflux mare de cadre la unele
facultăţi, indicându-se concret Facultatea de Matematică şi Informatică, Facultatea de Limbi şi
Literaturi Străine1. Numărul de doctori şi doctori habilitaţi nu era prea mare.
Spre exemplu, la şedinţa Senatului USM din 28 mai 2002 se constata că la Facultatea deDrept erau 130 de cadre didactice de bază şi 85 angajate prin cumul, ceea ce constituie 63%
şi respectiv 37 %, 5 doctori habilitaţi, profesori universitari, 50 de conferenţiari, doctori, adică
doar 47,25% din cadrele didactice dispuneau de grade ştiinţifice. Dintre cumularzii cu gradştiinţific 39,8% erau de la USM şi 11,9% din alte instituţii din republică2.
La şedinţa Senatului din 23 martie 2004 preşedintele AŞM Gh. Duca menţiona că în anul
1990 în Republica Moldova erau 33 000 de savanţi, iar acum în republică au rămas cca 5 000de savanţi, la Comisia Superioară de Atestare fiind înregistraţi 4 800 de cercetători, doctori înştiinţe şi 650 de doctori habilitaţi3. Ţinând cont de faptul că în anul 2004 la USM îşi desfăşurau
activitatea 302 doctori în ştiinţe şi 64 de doctori habilitaţi, constatăm că doar 6,29% dintre
doctorii în ştiinţe şi 9,84% dintre doctorii habilitaţi erau angajaţi la Universitatea de Stat.
În raportul Strategia politicilor de personal la Universitatea de Stat din Moldova, prezentat la şedinţa Senatului din 25 martie 2014, N. Sadovei sublinia că „Universitatea de Stat din
Moldova a cunoscut o dezvoltare accelerată a cifrei de şcolarizare universitară (creştere rapidă
a fluxului de studenţi) cu impact maxim în perioada anilor 2004-2006, generând o creştere anecesarului de personal de specialitate în domeniu, dar care a fost, însă, urmată de o descreştere continuă a fluxului respectiv”4.
La şedinţa Senatului din 1 februarie 2005, în raportul Suportul didactic, tehnologic şi loAUSM, F. 1, inv. 2, d. 114, f. 177.
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 116, f. 106.
3
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 360, f. 175.
4
Arhiva curentă a Senatului USM. Proces-verbal din 25 martie 2014.
1
2

368

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

gistic al instruirii universitare: probleme şi soluţii, prezentat de V. Moşneaga, se menţiona că în
ultimul timp „s-a micşorat fluctuaţia nu numai a cadrelor didactice cu gradul ştiinţific şi titlul
didactic (doctor, doctor habilitat; conferenţiar, profesor), dar şi a lectorilor tineri, care fac primii paşi pe tărâmul pedagogic şi sunt mai flexibili faţă de schimbările radicale în realizarea
carierii profesionale la loc permanent de serviciu. Stabilitatea corpului profesoral universitar adevenit o realitate vădită”1. În continuare, raportorul mai sublinia: „Procesul de îmbătrânire a
corpului didactic universitar s-a stopat. Mai mult ca atât, se observă o întinerire a colectivului.
Într-o măsură oarecare cauza constă şi în extensivitatea procesului de instruire, în creştereanumărului de studenţi la universitate, care determină şi majorarea numărului de lectori universitari. Numai în anul 2004 la USM şi-au început activitatea pedagogică 110 cadre noi. Peste
370 de cadre didactice au stagiul de muncă mai mic de 5 ani”2. „Stabilitatea pozitivă a corpului
didactic se manifestă şi prin ponderea cumularzilor externi în procesul de instruire universitară. Numărul lor variază de la facultate la facultate – de la 55% la Facultatea Jurnalism şiŞtiinţele ale Comunicării până la 1% la Facultatea de Litere. Clar că nu este bine când are locîncapsularea, fierberea în sine a cadrelor didactice, însă nu este binevenită nici situația, cândnumărul cumularzilor externi sporeşte, aceasta contribuind la reducerea calităţii învăţământului şi a disciplinei de muncă. Cumularzii externi, nu este secret, deseori sunt cu gândul şi fapta
la serviciul de bază. Suntem de acord cu colegii noştri care susţin ideea că cumularzii externi
trebuie să fie persoane notorii, cu practica bogată în materie, în domeniul de studiu, de cercetare sau de producţie. Nu sunt reţete absolute cu privire la proporţia titularilor şi cumularzilor
externi. Întotdeauna există o situaţie concretă care necesită o soluţie concretă. Însă credem că
proporţia aceasta nu trebuie să fie mai mare de 20-25 la sută”3.
Tabelul nr. 79

Personal didactico-ştiinţific (persoane fizice)4

Personal
Personal de bazăDin numărul total
În afară de
Din numărul total
de bază (conform(col.1) cu grad(col.1) cu grad ştiinţific aceasta,
Inclusiv cu (conform statelor)ştiinţific
personal
vechime în statelor) cu normă
angajatmuncă de cu normă parţială
prin cumul
10 ani şi întreagă 0,5 şi 0,25 Doctor Doctor în Profesor Conferenţiar
salariu
habilitat ştiinţe universitar universitar
mai mult
245

315

342

428

355

391

338

819

680

84

94

80

670

140

392

F

250

637

9
B

390

63

76

145

157

232

8

7

39

148

229

T

251

9

149

221

8

9

54

56

F

148

8
B

211

T

41

49

46

156

186

131

65

127

63

123

185

185

171

302

11

53

13

49

F

49

7
B

57

T

88

173

F

342

9

63

312

9

61

308

8

58

66

r64

62

59

52

80

125

72

148

70

174

60

265

108

439

261

5
6
F T B F T B

114

4
B

174

T

256

F

205

267

270

213

260

213

275

545

426

460

3
B

111

T

184

F

268

468

2
B

535

356

579

706

460

427

399

354

377

460

1166

444

1023

2004
2005

837

2003

781

2002

755

2001

1
T1 B2 F3 T

200

Total

284

Anul

Personal de bază(conform statelor)

Arhiva curentă a Senatului USM, Proces-verbal din 1 februarie 2005, f. 3.
Arhiva curentă a Senatului USM, Proces-verbal din 1 februarie 2005, f. 3.
3Arhiva curentă a Senatului USM, Proces-verbal din 1 februarie 2005, f. 4.
4Tabelul este alcătuit după Raport statistic (anual). Activitatea instituţiilor de învăţănt superior la începutul
anului de studii, anii 2001-2005, în Arhiva curentă, Secţia organizare şi evidenţă, USM.
1
2

369

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Graficul nr. 10

Personal didactico-ştiinţific (2001-2005)
400
350
300
250

Dr. hab.

Dr. în şt.

200

Prof. univ.

150

Conf. univ.

100
50
0

2001

2002

2003

2004

2005

Evoluţia personalului didactico-ştiinţific de la USM în anii 2001-2005 este reflectată în
Tabelul 79 şi graficul de mai sus. Ele atestă limpede faptul creşterii considerabile a număruluide angajaţi de bază, dar şi a celor prin cumul extern, cota maximă fiind atinsă în 2004 (819 persoane), cumulul intern pe 0,5 şi 0,25 variind considerabil şi, în general, după o majorare simţitoare în anii 2002-2004 (439 - 205), având tendinţa continuă spre micşorare, 111 în 2005.
În perioada dată este vizibilă tendinţa creşterii numărului de doctori în ştiinţe, conferenţiari – de la 261 de persoane în anul 2001 la 342 persoane în anul 2005. În acelaşi timp, numărul doctorilor habilitaţi, 66 persoane în anul 2001, după o uşoară creştere în anii 2002 şi 2003
(70 şi, respectiv, 72 de persoane), a urmat o diminuare – până la 62 de persoane în anul 2005.
De asemenea, datele statistice invocate atestă limpede că anul 2001 a fost ultimul ancând persoanele de sex masculin au mai deţinut majoritatea printre angajaţii de bază la USM:
din totalul de 755 de persoane bărbaţi erau 399 (52,84%), iar femei – 356 (47,15%). Începând
cu anul 2002, numărul femeilor angajate în state la USM a crescut simţitor. Astfel, în anul 2005
din numărul total de 1166 de persoane angajate la USM doar 460 erau bărbaţi (39,45%), iar
706 – femei (60,54%).
În acelaşi timp, graficele de mai jos atestă că în perioada 2001-2005, în pofida faptului cănumărul de femei-doctori şi doctori habilitaţi era mai mic decât numărul de doctori şi doctori
habilitaţi bărbaţi, el era în continuă creştere. Astfel, dacă în anul 2001 din 261 de doctori în ştiinţe, 173 erau bărbaţi (66,28%) iar 88 – femei (33,71%), de acum în anul 2005 din cei 342 dedoctori în ştiinţe 186 erau bărbaţi (54,38%) şi 156 – femei (45,61). În ceea ce privește situaţia
referitoare la doctorii habilitaţi, se profila următorul tablou: în anul 2001 din 66 de doctori habilitaţi 58 erau bărbaţi (87,87%) şi 8 – femei (12,12%), iar în 2005 din 62 de doctori habilitaţi
49 erau bărbaţi (79,03) şi 13 – femei (20,96%). Aşadar, modificarea coraportului bărbaţi-femei
la USM este mai mult decât evident.

370

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Graficul nr. 11

Personal didactico-ştiinţific (2001)

800
700
600
500
400

Total

Bărbaţi

300

Femei

200

100
0

Personal debazăDr. hab.

Dr. în şt.

Prof. univ.

Conf. univ.

Graficul nr. 12

Personal didactico-ştiinţific (2002)

800
700
600
500
400

Total

Bărbaţi

300

Femei

200

100
0

Personal debazăDr. hab.

Dr. în şt.

371

Prof. univ.

Conf. univ.

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Graficul nr. 13

Personal didactico-ştiinţific (2003)

900
800
700

Total

Bărbaţi

600

Femei

500
400
300
200

100
0

Personal debazăDr. hab.

Dr. în şt.

Prof. univ.

Conf. univ.

Graficul nr. 14

Personal didactico-ştiinţific (2004)

1200
1000

Total

800

Femei

Bărbaţi

600
400
200
0

Personal debazăDr. hab.

Dr. în şt.

372

Prof. univ.

Conf. univ.

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Graficul nr. 15

Personal didactico-ştiinţific (2005)
1400
1200
1000

Total

800

Femei

Bărbaţi

600
400
200
0

Personal debazăDr. hab.

Dr. în şt.

Prof. univ.

Conf. univ.

Cadrele didactice cu performanţe deosebite erau permanent menţionate. Spre exemplu, la şedinţa Senatului din 31 mai 2005 au fost înmânate diplomele de menţiune deţinătorilor Premiului USM cu prilejul Zilei Ştiinţei (dlui I. Niculiţă, dlui V. Ţapoc, dlui A. Petrencu, dlui V.
Guţanu, dlui A. Gulea, dlui V. Noviţchi, dlui Gh. Duca, dlui V. Rudic, dlui T. Chiriac)1. De asemenea,preşedintele Comitetului Sindical al colaboratorilor USM da citire ordinului prin care se acordau
trei premii a câte 300 de lei cu prilejul Zilei Ştiinţei celor mai activi colaboratori care s-au manifestat în domeniul respectiv: M. Leşanu, doctor, conferenţiar universitar (Facultatea de Biologie
şi Pedologie); I. Madan, doctor, conferenţiar universitar (Facultatea de Jurnalism şi Ştiinţe ale
Comunicării); A. Bunescu (Facultatea de Chimie şi Tehnologie Chimică); I. Dumbrăveanu, profesor universitar (Facultatea de Limbi şi Literaturi Străine); C. Platon, doctor habilitat, conferenţiar universitar (Facultatea de Istorie şi Psihologie); C. Cemârtan, doctor, conferenţiar universitar,(Facultatea de Litere); I. Andronic, doctor (Facultatea de Fizică); A. Cojuhari, profesor universitar (Facultatea de Drept); E. Saharneanu, doctor habilitat, conferenţiar universitar (Facultatea
Asistenţă Socială, Sociologie şi Filosofie); D. Lozovanu, profesor universitar (Facultatea deMatematică şi Informatică); V. Saca, doctor habilitat, conferenţiar universitar (Facultatea deRelaţii Internaţionale, Ştiinţe Politice şi Administrative); G. Ulian, profesor universitar (Facultateade Ştiinţe Economice); T. Cibotaru, doctor, conferenţiar universitar (CTI)2.
La şedinţa Senatului din 27 septembrie 2005 rectorul informa că la USM sunt 1796 decadre didactice, 24 771 de studenţi, 700 de masteranzi, 550 de doctoranzi. Pentru comparaţie,rectorul invoca datele din anul 1993 când erau doar 6,5 mii de studenţi, 440 de cadre didactice3. Totuşi, după precizarea datelor cu privire la numărul studenţilor, la şedinţa Senatului din
25 octombrie 2005 s-a anunţat că la USM îşi fac studiile 26 116 studenţi4.
În perioada anilor 1996-2005 Rapoartele statistice anuale ale USM includeau şi date desArhiva curentă a Senatului. Proces-verbal din 31 mai 2005.
Arhiva curentă a Senatului. Proces-verbal din 31 mai 2005.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 671, f. 66.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 672, f. 25.
1
2

373

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

pre cunoaşterea limbii române şi a limbii engleze de către cadrele didactico-ştiinţifice. Conform
datelor prezentate în Tabelul 80, în anul 1996, adică la şapte ani după adoptarea legislaţiei
lingvistice în RM (1989), circa 1/3 dintre cadrele didactico-ştiinţifice nu posedau încă limba
română, iar limba engleză era cunoscută de cca 7%. În anii următori, numărul vorbitorilor delimbă română a crescut considerabil şi, conform datelor statistice, către anul 2004 toate cadrele didactico-ştiinţifice de la USM posedau limba română. În ceea ce priveşte numărul cunoscătorilor limbii engleze, el a crescut până la 22,40% în anul 2002, ulterior fiind în descreştere şi
atingând în anul 2005 doar 7,46%. Situaţia poate fi explicată prin exodul de cadre de la USM.
Anii
1996
1997
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005

Tabelul nr. 80
Cunoaşterea limbii române de către cadrele didactico-ştiinţifice de la USM1
Totalul cadrelor didacticoCunosc limba
Cunosc limba%%științifice la USM
română
engleză
581
404
69,53
40
6,88
640
587
91,71
127
19,84
640
557
87,03
140
21,87
684
635
92,83
145
21,19
755
697
92,31
153
20,26
781
720
92,18
175
22,40
837
794
94,86
148
17,68
1023
1023
100
154
15,05
1166
1166
100
87
7,46

La şedinţa Senatului din 29 iunie 2007 prorectorul pentru activitate didactică a prezentat
raportul Corpul profesoral-didactic al USM: între deziderat şi realitate. Conform datelor invocate,în anul de studii 2006-2007 (inclusiv conducerea doctoratului) la 12 facultăţi ale USM, la care seadăugau Facultatea de Arte Frumoase, Catedrele universitare şi Catedra de Cultura Fizică şi Sport,
au fost 135 de unităţi de profesor, 450,5 unităţi de conferenţiar, 273,75 unităţi de lector superior
şi 763, 75 unităţi de lector, totalul fiind de 1623 de unităţi. Cele mai multe unităţi didactice erau
la Facultatea de Limbi şi Literaturi Străine – 249,5 unităţi, Ştiinţe Economice – 235,25, Drept –233,25, Matematică şi Informatică – 186,5, Relaţii Internaţionale, Ştiinţe Politice şi Administrative– 138, 25. La celelalte facultăţi numărul unităţilor didactice varia între 12,75 (Arte Frumoase) şi
90 (Istorie şi Psihologie)2. Dinamica posturilor didactice atestă că în anul de studii 2000-2001
erau 73% titulari şi 27% cumularzi, iar în anul de studii 2006-2007 – 69% titulari şi 31% cumularzi. În acelaşi timp, dacă în anul de studii 2000-2001 coraportul dinte cadrele didactice cuşi fără titlu ştiinţific era de 50% la 50%, în anul de studii 2006-2007 coraportul era de 58% la
42% în favoarea celor cu titlu ştiinţific şi didactic3. După sex, structura cadrelor didactice la USM
în anul de studii 2006-2007 se prezenta în felul următor: dr. hab: feminin – 31, masculin – 94;
dr. feminin – 215, masculin – 261; profesori: feminin – 19, masculin – 67; conferenţiari: feminin– 143, masculin – 225; lectori superiori: feminin – 155, masculin – 151; lectori: feminin – 586,
masculin – 2314. După vârstă, situaţia cadrelor ştiinţifico-didactice titularizate (497 de persoane
din totalul de 1214 de la USM, doctori – 402 şi doctori habilitaţi – 95), se prezenta în felul următor: până la 30 de ani – 4% (37% din numărul total de angajaţi), între 31 şi 40 de ani – 23% (20%din numărul total de angajaţi), între 41 şi 50 de ani – 22% (14% din numărul total de angajaţi),între 51 şi 60 de ani – 25% (15% din numărul total de angajaţi), mai mare de 60 de ani – 25%(14% din numărul total de angajaţi)5. Cele mai tinere facultăţi sunt Relaţii Internaţionale, Ştiinţe
Tabelul este alcătuit după Raport statistic (anual), anii 1996-2005.
Tabelul a se vedea: AUSM, F. 1, inv. 1, d. 928, f. 21.
3Tabelul a se vedea: AUSM, F. 1, inv. 1, d. 928, f. 23.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 928, f. 36.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 928, f.51.

1

2

374

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAPolitice şi Administrative – 61% din cadrele didactice până la 30 de ani; Limbi şi Literaturi Străine
– 57%; Asistenţă Socială şi Filosofie – 48%. Cele mai „îmbătrânite” facultăţi, personal ştiinţificodidactic peste 60 de ani, erau: Litere – 30%; Biologie şi Pedologie – 30%; Fizică – 31%; Chimieşi Tehnologie Chimică – 33%1. În acelaşi timp, în perioada 2004-2007 studiile la doctorat au fostabsolvite de 119 persoane, dar tezele au fost susţinute de către 36 de persoane2.
La discuția raportului prezentat de prorectorul pentru activitate didactică au participat reprezentanţi de la diferite facultăţi, care au descris situația de la facultăţile lor3. În Decizia Senatului
din 29 iunie 2007 referitor la problema discutată s-a subliniat că este necesar de „a considera problema formării, angajării şi promovării personalului didactic o direcţie prioritară în dezvoltarea
strategică a USM”. Reieşind din acestea, rectoratul se obliga să elaboreze o serie de documente:
un plan strategic de formare şi promovare a personalului didactic care va fi parte a Programuluide dezvoltare instituţională a USM, Proiectul Statutului cadrului didactic al USM, Regulamentul
intern cu privire la ocuparea posturilor didactice la USM şi să înainteze propuneri Ministerului
Educaţiei privind normarea activităţii didactice. De asemenea, urmau să fie înaintate propuneri
organelor de resort întru optimizarea condiţiilor de muncă şi remunerarea personalului didactic
universitar. În acelaşi context, facultăţile urmau să identifice necesităţile de asigurare cu personal
didactic a domeniilor de formare profesională la ciclurile I-II şi la doctorat, să evalueze sistematic
activităţile cadrelor didactice universitare întru asigurarea calităţii lor, să creeze condiţii de integrare profesională a deţinătorilor diplomelor de masterat şi doctorat, să motiveze şi să susţină
mobilitatea academică a cadrelor didactice, colaborarea interuniversitară la nivel naţional şi internaţional, elaborarea proiectelor şi granturilor, să elaboreze, împreună cu serviciile respective
de la USM, programul de formare continuă a cadrelor didactice4.
Tabelul 81 şi graficele de mai jos atestă micşorarea numărului cadrelor didactice de la USM– un proces obiectiv, determinat direct de numărul de studenţi, masteranzi şi doctoranzi. În acelaşi
timp este de subliniat menţinerea şi chiar creşterea cadrelor didactico-ştiinţifice de înaltă calificare,numărul doctorilor sporind de la 304 (în 2006) la 399 (în 2010) şi al doctorilor habilitaţi – de la 71(în 2006) la 86 (în 2010). Această situaţie atestă faptul că politica promovată este corectă.
Tabelul nr. 81

Personal didactico-ştiinţific5

133

145

130

92

122

127

278

257
214

117
130

80

135

164

171

215

288
294

14

51
58

72

65

14

6

46

52

71
57
14
304
161
143

90
68
22
387
202
185
86
67
19
393
191
202

93

168

97

265

256

61

325

553

261

388

586

879

214

Personal
de bază Din numărul total Din numărul total (col.1)
În afară de(col.1) cu grad(conform
cu grad ştiinţific
aceasta,științific
statelor)
personal
cu normă
angajatparţială Doctor Doctor Profesor Conferenţiar
prin cumul
0,5 şi 0,25 habilitat în ştiinţe universitar universitar
salariu
456789T B F T B F T B F T B F T B F T B F

941

278

254

296

468

721

713

1135

574

418

322

485

422

1206

740

2006

2007

2008

Anul

Personal
de bază
Inclusiv cu (conform
Total
vechime în statelor)(col.3+ muncă de cu normă
col.4)
10 ani şi întreagă
mai mult
1
2
3
4
5
6
T B F T B F T B F

154

Personal de bază(conform statelor)

AUSM, F. 1, inv. 1, d. 928, f. 37.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 928, f. 52.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 928, f. 6-8.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 928, f. 10
5Tabelul este alcătuit după Raport statistic (anual). Activitatea instituţiilor de învăţănt superior la începutul
anului de studii, anii 2006-2010, în Arhiva curentă, Secţia organizare şi evidenţă, USM.
1
2

375

106
111

125

231

141

252

130
141

175

154

12

10

59

305

201

69

295

91
71
20
396

86
66
20
399
204
195

62

258
304

74

865
843

690

1147

671

452

457

1123

2009

2010

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Graficul nr. 16

Personal didactico-ştiinţific (2006-2010)
400
350
300
250

Dr. hab.

Dr. în şt.

200

Prof. univ.

150

Conf. univ.

100
50
0

2006

2007

2008

2009

2010

Graficul nr. 17

Personal didactico-ştiinţific (2006)
800
700
600
500
400

Total

Bărbaţi

300

Femei

200

100
0

Personal debazăDr. hab.

Dr. în şt.

376Prof. univ.

Conf. univ.

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Graficul nr. 18

Personal didactico-ştiinţific (2007)
1400
1200

Total

Bărbaţi

1000

Femei

800
600
400
200

0

Personal debazăDr. hab.

Dr. în şt.

Prof. univ.

Conf. univ.

Graficul nr. 19

Personal didactico-ştiinţific (2008)

1200
1000

Total

800

Femei

Bărbaţi

600
400
200
0

Personal debazăDr. hab.

Dr. în şt.

377

Prof. univ.

Conf. univ.

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Graficul nr. 20

Personal didactico-ştiinţific (2009)
1200
1000

Total

800

Femei

Bărbaţi

600
400
200
0

Personal debazăDr. hab.

Dr. în şt.

Prof. univ.

Conf. univ.

Graficul nr. 21

Personal didactico-ştiinţific (2010)
1400
1200

Total

Bărbaţi

1000

Femei

800
600
400
200

0

Personal debazăDr. hab.

Dr. în şt.

378

Prof. univ.

Conf. univ.

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAÎn mesajul de salut adresat preşedintelui Republicii Moldova Nicolae Timofti cu ocazia vizitei
sale la USM de Ziua Mondială a Ştiinţei, la şedinţa Senatului din 9 noiembrie 2012, rectorul USM amenţionat că în componenţa USM sunt 13 facultăţi, una de Arte Frumoase, 56 de catedre şi departamente, cca 900 de cadre didactice, dintre care 9 academicieni şi membri corespondenţi, 92 dedoctori habilitaţi, profesori universitari, 364 de doctori conferenţiari, 210 unităţi ştiinţifice1.
Problema cadrelor didactico-ştiinţifice se află în atenţia permanentă a Senatului USM.
La şedinţa Senatului USM din 26 februarie 2013 a fost discutat subiectul referitor la strategia
de dezvoltare a personalului, proiectul respectiv fiind prezentat de Nicolae Sadovei, prorector
pentru probleme sociale. Pe marginea raportului s-a pronunţat profesorul V. Guţu, care a remarcat necesitatea corelării strategiei de dezvoltare a personalului cu piaţa muncii, pregătireaşi recalificarea cadrelor, schimbul de generaţii necesitând atenţie maximă.
Rectorul Gh. Ciocanu a menţionat că în condiţiile de astăzi este necesară angajarea limitată
prin contract a cadrelor nedidactice, reducerea personalului în concordanţă cu reducerea numărului de studenţi – personalul trebuie să dispună de cel puţin 1 normă didactică. De asemenea,
este nevoie de un grup de lucru care să fie preocupat de strategii în vederea proiectării evoluţiilor
posibile pentru a răspunde cerinţelor. Subliniind încă odată importanţa gradaţiilor de merit, rectorul a subliniat că este necesar să fie o diferenţiere dintre cei care se consacră activităţii şi acei
care nu depun eforturi susţinute în acest sens. Rectorul a mai propus să fie creat un grup de lucru
care va identifica realitatea şi va propune soluţiile optime atât în situaţia personalului în vârstă,cât şi în problema tinerilor dotaţi, care ar trebui salarizaţi la nivel de conferenţiar universitar.
Prin Decizia adoptată se accepta Strategia de dezvoltare a personalului la Universitatea deStat din Moldova, se aproba formarea grupului de lucru din 17 persoane, în frunte cu rectorul,
pentru identificarea problemelor concrete şi pentru determinarea situaţiilor critice în domeniul dezvoltării personalului pe facultăţi, fiind abilitat cu dreptul de a asigura efectuarea unuisondaj în domeniul resurselor umane şi a prezenta rezultatele analizei respective în şedinţa
Senatului din luna mai 2013; de a elabora mecanisme concrete privind asigurarea dezvoltării
personalului universitar în conformitate cu legislaţia în vigoare (mai, 2013)2.
La şedinţa Senatului USM din 28 mai 2013 s-a revenit la problema abordată şi prorectorul pentru probleme sociale Nicolae Sadovei a prezentat raportul Mecanisme de angajare, monitorizare, motivare şi eficientizare a personalului la Universitatea de Stat din Moldova. Senatul
a decis aprobarea Raportului, a stabilit necesitatea „elaborării strategiei instituţionale privindorganizarea şi gestionarea resurselor umane ale Universităţii de Stat din Moldova prin intermediul promovării priorităţilor educaţionale şi de cercetare, a flexibilităţii instituţionale şi asecurizării raporturilor de muncă ale personalului angajat, cu asigurarea respectării legislaţiei
în vigoare; asigurarea autonomiei universitare în gestionarea personalului Universităţii de Statdin Moldova efectuându-se prin intermediul mecanismelor proprii de angajare, monitorizare,motivare şi flexibilizare a personalului universitar”. Pentru asigurarea acestui ultim deziderat, Senatul a decis „că angajarea prin concurs a cadrelor didactico-ştiinţifice se va efectua cu
respectarea următoarelor condiţii: perspectiva de dezvoltare a subdiviziunii primare (catedră,departament, laborator etc.) pentru următorii trei ani, în funcţie de evoluţia facultăţii, planul deînmatriculare şi proiectele de cercetare câştigate prin concurs; menţinerea proporţiei de 75%
din numărul angajaţilor care realizează procesul didactico-ştiinţific al studenţilor înmatriculaţi
conform planurilor de înmatriculare aprobate de Guvern, (media pe ultimii trei ani), luând în
calcul specificul fiecărei facultăţi; argumentarea scrisă, însoţită de calculele necesare din partea
subdiviziunii primare universitare, avizată de decanul facultăţii, privind necesitatea desfăşurării concursului; asigurarea echilibrului între numărul unităţilor ocupate prin concurs: profesor
universitar, conferenţiar universitar, lector superior universitar, lector universitar; respectarea
criteriilor şi cerinţelor suplimentare de apreciere a performanţei profesionale şi de calificare a
candidaţilor la angajare (concurs)”.
1
2

AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1633, f. 5.
Arhiva curentă a Senatului USM, Procese-verbale ale Senatului pe anul 2013.

379

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Pentru implementarea reală a acestor deziderate s-au adoptat următoarele criterii: „tabloul profesionalităţii tridimensionale: nivelul asigurării calităţii predării + dinamica dezvoltării profesionale + echilibrarea volumului de lucru şi a intensităţii muncii; promovarea noilor
tehnologii; evaluarea integrativă a persoanei la etapa de concurs, axată pe activitatea didactică,ştiinţifică şi relaţionarea acesteia cu studenţii; clauza de performanţă managerială, corelată cu
suplimentul salarial de performanţă (în cazul şefilor de subdiviziuni); gradul de implicare şi
fidelitatea universitară”. De asemenea, s-a prevăzut că „monitorizarea personalului didacticoştiinţific se va efectua prin intermediul stabilirii obiectivelor de performanţă individuală alefiecărui cadru didactico-ştiinţific (CDŞ), corelate cu obiectivele subdiviziunii primare universitare (catedră/departament), cele ale facultăţii şi cu finalităţile activităţilor universitare, centrate pe prioritatea actului de formare profesională şi a celui de cercetare.
În acest scop, fiecare CDŞ va avea stabilită, pentru fiecare an universitar, o clauză deobiectiv”, iar „motivarea personalului didactico-ştiinţific se va efectua prin intermediul aplicării şi dezvoltării procedurilor de încurajare non-salarială şi salarială diferenţiată, în funcţie derealizarea obiectivelor de performanţă ale fiecărui CDŞ”.
În acelaşi timp, şefii subdiviziunilor primare universitare vor asigura transparenţa, imparţialitatea şi nediscriminarea în cadrul desfăşurării concursului privind acordarea gradaţiei
de merit, iar desfăşurarea concursurilor pentru suplinirea posturilor în cadrul subdiviziunilor
universitare primare se va efectua în corelare cu perspectiva de dezvoltare a subdiviziunii pentru următorii trei ani; cu respectarea proporţiei de 75%; asigurarea echilibrului între numărul
de posturi didactico-ştiinţifice. În acest context, luând în consideraţie „actualitatea dezvoltării
resurselor umane instituţionale”, Senatul solicita „grupului de lucru să definitiveze elaborareaşi să prezinte spre aprobare, în şedinţa Senatului din noiembrie 2013, Strategia de dezvoltare apersonalului la Universitatea de Stat din Moldova1.
Tabelul nr. 82

Personal didactico-ştiinţific2

Personal
Personal de bazăDin numărul total
Din numărul total (col.1) În afară dede bază (conform(col.1) cu gradaceasta,
cu grad ştiinţific
Inclusiv cu (conform statelor)ştiinţific
personal
Total
vechime în statelor) cu normă
angajat(col.3+muncă de cu normă parţială
prin cumul
DoctorDoctorîn
Profesor
Conferenţiar
col.4)
10 ani şi întreagă 0,5 şi 0,25
habilitat ştiinţe universitar universitar
salariu
mai mult
1
2
3
4
5
6
7
8
9
T7 B8 F9 T B F T B F T B F T B F T B F T B F T B F T B F

109

134

81

111

96

109

96

106

243

192

205

202

111

144

138

137

130

131

146

151

241

290

13

12

269

11

288

11

50

53

55

54

67

180

67

209

64

205

61

203

22
390
187

21
393
184

55

59

20
340
160

59

20
384
179

70

92

80
75

79

313

364
312

326

805

717
642
519

682

644

615

494

337

391

399

1006

831

1043

2012
2014 2013

436

1118

2011

Anul

Personal de bază(conform statelor)

Conform unor constatări cu referinţă la anul 2013, „bazele de date naţionale cu atribuţie la sfera ştiinţei şi inovării reflectă prezenţa a peste 7000 de doctori şi 1000 de doctori
1

2

Arhiva curentă a Senatului USM,Proces-verbal din 28 mai 2013.
Tabelul este alcătuit după Raport statistic (anual). Activitatea instituţiilor de învăţănt superior la începutul
anului de studii, anii 2011-2014, în Arhiva curentă, Secţia organizare şi evidenţă, USM.

380

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

habilitaţi”1. Comparând aceste date cu datele din tabelul de mai sus, putem constata că la USM
sunt angajați ca personal de bază 80 de doctori habilitaţi, adică 8% din numărul total pe republică, iar doctori în ştiinţe – 393 de persoane, adică – 5,61% din numărul total.

Graficul nr. 22

Personal didactico-ştiinţific (2011)

1200
1000

Total

800

Femei

Bărbaţi

600
400
200
0

Personal debazăDr. hab.

Dr. în şt.

Prof. univ.

Conf. univ.

Graficul nr. 23

Personal didactico-ştiinţific (2012)
1200
1000

Total

800

Femei

Bărbaţi

600
400
200
0

1

Personal debazăDr. hab.

Dr. în şt.

Prof. univ.

Conf. univ.

Evaluarea capacităţii de cercetare a instituţiilor de învăţământ superior din Republica Moldova / coord:
Sorin Cace, Nicolae Sali. Fundaţia Soros-Moldova. Chişinău: Bons Offices, 2014, p. 25.

381

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Conform datelor Biroului Naţional de Statistică, în anul de studii 2012-2013 în instituţiile de învăţământ superior din Republica Moldova şi-au desfăşurat activitatea didactică 6 mii depersoane (personal de bază) sau cu 2,3% mai puţin în comparație cu anul de studii 2011-2012.
Personalul didactic cu grad ştiinţific a constituit 2700 mii de persoane, inclusiv 2300 de doctori în ştiinţe şi 400 de doctori habilitaţi1. Luând în consideraţie datele statistice referitoare lapersonalul didactico-ştiinţific de la USM pentru anul de studii 2012-2013, putem stabili că din
totalul de persoane care şi-au desfăşurat activitatea didactică în republică, 17,38 % au revenit
USM. În acelaşi timp, din totalul de persoane cu grad didactic din RM la USM activează 17,14 %,inclusiv doctori habilitaţi – 19,75 %, iar doctori în ştiinţe – 16,69%.
Problema personalului didactic de la USM a fost reluată la şedinţa Senatului din 25
martie 2014. Strategia politicilor de personal la Universitatea de Stat din Moldova a fost prezentată de N. Sadovei, care a subliniat că „personalul didactico-ştiinţific, ştiinţific şi administrativ (tehnic) constituie elementul creator, inovator, activ şi coordonator al activităţilor desfăşurate în cadrul Universităţii de Stat din Moldova, acesta influenţând decisiv eficacitatea
utilizării resurselor materiale, financiare şi informaţionale ale universităţii. Managementul
personalului Universităţii de Stat din Moldova presupune un nivel înalt de atitudine sinceră
faţă de toţi salariaţii, de atenţie şi de profesionalism. Resursele umane reprezintă principala
investiţie pe termen lung, servind totodată şi în calitate de vector al difuziei inovării universitare. Relevanţa activităţii personalului trebuie să crească exponenţial în cadrul Universităţii
de Stat din Moldova, unde motorul afirmării şi dezvoltării revine cercetării, inovării şi activităţii didactico-ştiinţifice, iar dezvoltarea resurselor umane reprezintă un proces continuu şide înaltă responsabilitate. În integralitatea sa, procesul de dezvoltare a personalului trebuie
corelat cu un ansamblu de factori naţionali şi internaţionali, socio-economici şi instituţionali,materiali şi umani”.
Graficul nr. 24

Personal didactico-ştiinţific (2013)

1200
1000

Total

800

Femei

Bărbaţi

600
400
200
0

1

Personal debazăDr. hab.

Dr. în şt.

Prof. univ.

Conf. univ.

Statistică: învăţământul superior din Republica Moldova în anul de studii 2012-2013. Sursă: Biroul Naţionalde Statistică. Decembrie 16, 2012 http://tatianarosca.wordpress.com/2012/12/16/statistica-invatamantul-superior-din-republica-moldova-in-anul-de-studii-2012-2013/.

382

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Graficul nr. 25

Personal didactico-ştiinţific (2014)
900
800
700

Total

Bărbaţi

600

Femei

500
400
300
200

100
0

Personal debazăDr. hab.

Dr. în şt.

Prof. univ.

Conf. univ.

Graficul nr. 26

Personal didactico-ştiinţific (2011-2014)
400
350
300
250

2011
2012

200

2013

150

2014

100
50
0

Dr. hab.

Dr. în şt.

Prof. univ.

383

Conf. univ.

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Referindu-se la misiunea şi scopul personalului USM, raportorul sublinia: „Personalul
Universităţii de Stat din Moldova are drept scop asigurarea unei dezvoltări dinamice profesionale calitative proprii prin intermediul elaborării, consolidării, amplificării şi promovării ideilor, teoriilor, concepţiilor ştiinţifice moderne, contribuind astfel la formarea unei colectivităţi
universitare elitiste, care asigură dezvoltarea dinamică a Universităţii de Stat din Moldova în
calitate de instituţie de învăţământ superior care excelează în educaţie, formare şi cercetare,competitivă în plan naţional şi internaţional”.
Conform raportului menţionat, „valorile personalului Universităţii de Stat din Moldova sunt: libertatea şi autonomia personală academică; profesionalismul înalt standardizat;
performanţa competitivă la nivel naţional şi internaţional; onestitatea şi corectitudinea
cercetării ştiinţifice şi a creaţiei intelectuale; dezideratele universitare comune; moralitatea integră; devotamentul universitar”, iar dezideratele acestuia sunt „promovarea învăţământului universitar modern în concordanţă cu cerinţele unei societăţi bazate pe cunoaştere şi educaţie pe parcursul întregii vieţi, integrate învăţământului din spaţiul comunitar;asigurarea unui standard ridicat de pregătire teoretică şi practică a studenţilor, masteranzilor şi doctoranzilor, conforme profilului şi competenţelor impuse de exercitarea viitoarei
profesii şi de libera circulaţie a valorilor educaţionale; formarea de specialişti înalt calificaţi în domeniile de pregătire universitară prin toate formele de învăţământ, cu un impact
direct al pregătirii acestora şi solicitării lor pe piaţa muncii din Republica Moldova şi dinafara ţării; formarea la studenţi şi masteranzi a deprinderilor de cercetare fundamentală
şi aplicativă în scopul implementării unei atitudini de practicare a profesiilor, specificedomeniilor de pregătire profesională universitară; promovarea şi desfăşurarea studiilor
universitare de doctorat în cadrul departamentelor academice şi catedrelor de la Universitatea de Stat din Moldova; pregătirea teoretică şi practică postuniversitară prin studii depostdoctorat, cursuri postuniversitare şi alte forme de educaţie continuă postuniversitară;valorificarea rezultatelor temelor de cercetare prin publicaţii ştiinţifice în surse recunoscute pe plan naţional şi internaţional, prin participări la manifestări ştiinţifice, prin colaborări pe plan ştiinţific, prin mobilităţi academice, prin crearea parteneriatelor naţionale şiinternaţionale etc. pentru sporirea prestigiului şi asigurarea competitivităţii Universităţii
de Stat din Moldova”.
În acelaşi timp, gestionarea personalului Universităţii de Stat din Moldova se efectuează
ţinând cont de o serie de principii cum ar fi: principiul abordării sistemice şi integrale; interconexiunii; eficacității și eficienței; flexibilității; motivării autentice; promovării profesionalismului; responsabilităţii organizaţionale şi individuale.
În Raport au fost prezentate şi principalele obiective strategice de dezvoltare a personalului USM. Acestea sunt următoarele: eficientizarea mecanismelor de angajare, de motivare, demonitorizare, de flexibilizare a personalului Universităţii de Stat din Moldova.
În decizia Senatului din 25 martie 2014 se aproba Strategia politicilor de personal ale
Universităţii de Stat din Moldova şi se susţinea „promovarea priorităţilor educaţionale şi de cercetare, flexibilităţii instituţionale şi securizării raporturilor de muncă ale personalului angajat,
cu asigurarea respectării legislaţiei în vigoare”, iar în „scopul implementării obiectivelor menţionate în Strategie, grupul de lucru, creat prin decizia Senatului din 26.02.2013, va elabora şi va
prezenta spre aprobare rectoratului USM Planul de acţiuni pentru implementarea Strategiei dedezvoltare a personalului Universităţii de Stat din Moldova”. În acelaşi timp, „Senatul şi celelalteorgane de conducere ale USM asigură personalul didactico-ştiinţific, de cercetare şi administrativ (tehnic) de ireversibilitatea obiectivelor strategice supuse implementării în scopul dezvoltării durabile a politicilor universitare de personal”1.
În anul de studii 2015-2016 la USM activau 784 de cadre didactico-științifice, dintre care
75 de doctori habilitați, profesori universitar, 263 de doctori în știință, conferențiari universitari, 446 de cadre didactice fără titluri didactico-științifice.
1

Arhiva curentă a Senatului USM. Proces-verbal din 25 martie 2005.

384

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

În baza tabelelor şi graficelor de mai jos se vede clar tendinţa evoluţiei pe vârste şi sexea personalului didactico-ştiinţific de la Universitatea de Stat din Moldova în perioada anilor
2010-2014.
Tabelul nr. 83
Repartizarea personalului ştiinţifico-didactic pe vârste şi sexe (ani compleţi la 01.01.2011)1

Din care femei

Total

Din care femei

Total

Din care femei

Total

Din care femei

Total

Din care femei

Total

Din care femei

Total

Din care femei

Total

Din care femei

Total

1
3

Total

Rector1
Prorector
1
1 1 1
Profesor
1 1 1 1 2 3 8 1 11
38
universitar
Conferenţiar
5
3 19 13 49 30 18 11 38 24 30 19 36 13 38 17 47
universitar
Lector superior
7
4 27 21 38 26 14 10 21 9 23 9 19 6 20 4 10
universitar
Lector49 39 198 156 170 133 56 44 20 13 12 7 5 2 1 1 3 2 2universitar

Total

Din care femei

Dintre care femei

Din personalul de bază (conform statelor)
Sub 2530-34 35-39 40-44 45-49 50-54 55-59 60-64 65 ani
25-29 ani
Total
ani
ani
ani
ani
ani
ani
ani
ani şi peste

6

61

8

280

2

515

5

179

Graficul nr. 27
Repartizarea personalului ştiinţifico-didactic pe vârste (ani compleţi la 01.01.2011)

250
200
150

dr. hab.
conf.

100

lect. sup.
lector50
01

sub 25 25-29
ani
ani

30-34
ani

35-39
ani

40-44
ani

45-49
ani

50-54
ani

55-59
ani

60-64 65 ani
ani şi peste

Tabelul şi graficul sunt alcătuite după Raport statistic (anual). Activitatea instiruţiilor de învăţământ superior la începutul anului de Studii, 2010-2011, în Arhiva curentă, Secţia organizare şi evidenţă, USM.

385

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Rector
Prorector
Profesor
universitar
Conferenţiar
universitar
Lector superior
universitar
Lectoruniversitar

Din care femei

Total

Din care femei

Total

Din care femei

Total

Din care femei

Total

Din care femei

Total

Din care femei

Total

Din care femei

Total

Din care femei

Total

Din care femei

Total

Dintre care femei

Sub 25 25-29
ani
ani

Din personalul de bază (conform statelor)30-34 35-39 40-44 45-49 50-54 55-59 60-64 65 ani şi
Total
ani
ani
ani
ani
ani
ani
ani
peste

Total

Tabelul nr. 84
Repartizarea personalului ştiinţifico-didactic pe vârste şi sexe (ani compleţi la 20.10.2014)1

1
2
1

3
1

2

1

1
4

1
39

20 10 34 20 42 30 15 10 11 9 25 14 14 3

10

2

5

1

4 20 3

6

3

1

3

6

3

7

5 28 21 49 32 23 21 38 22 37 30 53 16 46

1 78 64 114 77 65 57 21 15 3

2

5

2

2

1

1

1

1

5

81

4

280

1

291

2

174

Graficul nr. 28
Repartizarea personalului ştiinţifico-didactic pe vârste (ani compleţi la 20.10.2014)

120
100
80

prof. univ.

60

conf. univ.
lect. sup.

40

lector20
0

1

sub 25 25-29
ani
ani

30-34
ani

35-39
ani

40-44
ani

45-49
ani

50-54
ani

55-59
ani

60-64 65 ani
ani şi peste

Tabelul şi graficul sunt alcătuite după Raport statistic (anual). Activitatea instiruţiilor de învăţământ superior la începutul anului de studiu, 2014-2015, în Arhiva curentă, Secţia organizare şi evidenţă, USM.

386

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Examinarea comparativă a tabelelor şi a graficelor de mai sus, care reflectă repartizarea
personalului ştiinţifico-didactic pe vârste şi sexe (ani compleţi la 01.01.2011 şi ani compleţi la20.10.2014), ne oferă date destul de interesante. Dacă la începutul anului 2011 la USM erau
doar 4 persoane cu vârsta cuprinsă între 40 şi 54 de ani, cu vârsta cuprinsă între 55 şi 64 de ani
erau 19 persoane, iar cu vârsta de peste 65 de ani 38 de persoane care deţineau titlul didacticoştiinţific de profesor universitar, în următoarea perioadă de timp situaţia se schimbă radical.
Pentru anul 2014 constatăm că titlul de profesor universitar deţinut de persoane cu vârsta
între 35 şi 54 de ani atinge cifra 15, a persoanelor cu vârsta cuprinsă între 55 şi 64 de ani – 27,
iar a persoanelor cu vârsta de peste 65 de ani atinge cifra de 39. Cu alte cuvinte, cifrele invocate
atestă atât creşterea numărului de persoane care deţin titlul ştiinţifico-didactic de profesor
universitar de la 61 (2011) la 82 (2014), dar şi procesul de „întinerire” a categoriei profesorilor
universitari. Constatăm că în acest sens la USM progresul este evident.
În ceea ce priveşte conferenţiarii universitari, către începutul anului 2011, cu vârsta cuprinsă între 25-54 de ani erau 159 de persoane, cu vârsta cuprinsă între 55-64 de ani erau 74
de persoane şi cu vârste de peste 65 de ani erau 47 de persoane. Cu alte cuvinte, pentru fiecare
dintre segmentele de vârstă indicate în ordine crescătoare, numărul conferenţiarilor universitari, practic se înjumătăţeşte. În anul 2014 titlul didactico-ştiinţific de conferenţiar universitar
îl deţineau 144 de persoane cu vârsta cuprinsă între 30 şi 54 de ani, 90 de persoane cu vârsta
cuprinsă între 55 şi 64 de ani şi 46 de persoane cu vârsta de peste 65 de ani. Reieşind din aceste date, observăm că, practic, modificări esenţiale nu s-au produs: numărul conferenţiarilor în
2011 şi 2014 a rămas acelaşi – 280 de persoane şi nu mai avem persoane cu vârsta de până la
29 de ani care să deţină titlul de doctor, conferenţiar universitar.
Practic, la acelaşi nivel a rămas şi numărul lectorilor superiori – 179 în 2011 şi 174 în
2014, numărul acestora micşorându-se cu doar 5 persoane.
Situaţia s-a modificat esenţial în ce priveşte lectorii universitari. În primul rând, a scăzut
brusc numărul lor – de la 515 în 2011 la 291 în 2014, ceea ce alcătuieşte 56,5%. În al doilea
rând, dacă în 2011 la USM erau 49 de lectori sub 25 de ani, în 2014 era doar unul singur, fapt
ce atestă că activitatea pentru tineri în învăţământul superior nu mai este atrăgătoare (lipsa despaţiu locativ, salarii mizere etc.). A scăzut drastic şi numărul lectorilor universitari cu vârsta
cuprinsă între 25 şi 29 de ani. Dacă în 2011 erau 198 de persoane, în 2014 au rămas doar 78
de persoane, adică cu cca 61 % mai puţin. În general, numărul lectorilor universitari cu vârsta
între 25 şi 39 de ani s-a micşorat drastic – cu cca 40%: în 2011 erau 424 de persoane, iar în2014 numai 257 de persoane. S-a micşorat şi numărul lectorilor universitari cu vârsta între 40
şi 54 de ani – 37 de persoane în 2011 şi 29 de persoane în 2014.
Examinarea CV-urilor profesorilor de la USM, care prezintă situaţia la anul 2014, atestă
că majoritatea absolută a cadrelor didactice au obţinut studiile superioare şi de masterat în
cadrul Universităţii de Stat din Moldova. În alte cazuri, cadrele didactice de la USM au obţinut
studiile superioare în instituţiile de învăţământ din fosta URSS, la Academia de Studii Economice din Moldova, Universitatea Agrară de Stat din Moldova, Universitatea Tehnică din Moldova, Universitatea Liberă Internaţională din Moldova, Universitatea Cooperatist Comercială
din Moldova, Academia de Studii Economice din Bucureşti, Universitatea Pedagogică de Stat
„Ion Creangă”, Universitatea Pedagogică de Stat „Alecu Russo” din Bălţi. Unele persoane care
activează în cadrul USM au absolvit două sau chiar trei facultăţi, fie în cadrul USM, fie a doua
sau a treia facultate la altă instituţie de învăţământ superior. În majoritatea absolută a cazurilor, studiile la masterat au fost obţinute la facultăţile USM. Tezele de doctor şi doctor habilitat
au fost obţinute în marea majoritate la USM, dar şi la alte instituţii din ţară (AŞM, UTM, UCCM,
UASM, ULIM) şi, de asemenea, din fosta URSS (Moscova, Sanct-Petersburg, Kiev) şi din alte state(România, Germania etc.).
De la începutul proceselor de democratizare, cadrele didactico-ştiinţifice de la USM s-auîncadrat activ în viaţa politică a ţării şi au fost aleşi deputaţi în Parlamentul RM (Nicolae Pătraş,Alexandru Moşanu, Ion Buga etc.), activând cu succes în diferite comisii parlamentare, inclusivşi în comisii parlamentar-guvernamentale interstatale. De asemenea, cadrele didactice de la387

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

USM au fost recomandate pentru a fi alese în diferite organe de conducere locale (primari, consilieri în primării locale, raionale şi municipale, membri ai Consiliului Superior al Magistraturiietc.). Spre exemplu, Catedra Drept Civil şi Procesual la şedinţa din 23 ianuarie 1990 l-a înaintat
pe dr. conf. Gh. Chibac pentru a fi ales în consiliul primăriei or. Chişinău1. Tot în acest an, 1990,
Arcadie Gherasim a fost deputat în Sovietul raional Lenin, Chişinău, unele cadre didactice au
activat sau activează în calitate de consilieri locali.
Unii dintre profesorii de la USM au fost atraşi în activitatea diferitor comisii, inclusiv
şi internaţionale (Comisia moldo-rusă de istorie). Spre exemplu, prin ordinul rectorului din
30 martie 1990 trei cadre didactice universitare au fost eliberate de la exercitarea funcţiilor,cu păstrarea salariului, în virtutea faptului că au fost cooptate în grupul de lucru al Comisiei
Consiliului de Miniştri al RSSM privind reforma economică: Sergiu Chircă şi Maximilian Silvestru
de la Facultatea de Economie şi Nicolae Osmochescu de la Facultatea de Drept2. Doamna Violeta
Cojocaru activează în calitate de membrul al Grupului de lucru inter-instituţional responsabil
pentru realizarea acţiunii 6.3.2. p.2 „Amenajarea în incinta instanţelor de judecată, a procuraturilor şi a comisariatelor de poliţie a spaţiilor destinate asistenţei şi audierii copiilor” din Planulde Acţiuni pentru implementarea Strategiei de Reformă a Sectorului Justiţiei pentru anii 2011-2016. Este şi membru al Grupului de lucru privind realizarea acţiunii 5.1.2 (4) şi 5.1.2 (5) din
Planul de Acţiuni pentru implementarea Strategiei de Reformare în Sectorul Justiţiei pentru
anii 2011 -2016 „Elaborarea planului de instruire în domeniul medierii (arbitrajului) a judecătorilor, avocaţilor, mediatorilor, arbitrilor şi funcţionarilor publici responsabili de reprezentarea propriei instituţii în instanţa de judecată şi de soluţionarea cererilor şi a petiţiilor cetăţenilor”. Colaboratorii USM activează în Asambleea AŞM, în Colegiul de Calificare a Judecătorilor,
sunt membri ai Uniunii Avocaţilor din Republica Moldova, membri ai Consiliului Superior al
Procurorilor din RM, membri ai Comisiei disciplinare a notarilor de pe lângă Ministerul Justiţiei,membri ai Comisiei de certificare a calităţii de auditor de pe lângă Ministerul Finanţelor, arbitri la Curtea de Arbitraj Comercial Internaţional de pe lângă Camera de Comerţ şi Industrie a
Republicii Moldova, membri ai Consiliului ştiinţific consultativ de pe lângă Curtea Supremă deJustiţie a Republicii Moldova. Unii dintre colaboratorii USM (Natalia Suceveanu) au activat în
calitate de membri ai delegaţiei naţionale de negociatori ai Acordului de Asociere a Republicii
Moldova cu Uniunea Europeană, membri ai Grupului de lucru Cooperare economică, sectorială
şi financiară pentru negocierea Acordului de Asociere cu UE şi al Acordului privind instituirea zonei de liber schimb cu UE, membri ai Grupului de lucru privind coordonarea procesuluide liberalizare a regimului de vize cu UE, membri ai delegaţiei oficiale a Republicii Moldova
pe problema Armonizarea Legislativă, din cadrul Comisiei Interguvernamentale România Republica Moldova pentru Integrare Europeană. De asemenea, unele cadre didactico-ştiinţifice
universitare (Diana Sârcu-Scobioală) au activat în calitate de membri alternativi ai Consiliului
pentru refugiaţi, secretar al Comisiei guvernamentale permanente pentru organizarea executării hotărârilor definitive ale Curţii Europene a Drepturilor Omului versus Republica Moldova.
Domnia sa a mai activat în calitate de membru al Comisiei Europene pentru eficacitatea justiţiei
a Consiliului Europei, membru al Comitetului Director pentru cooperare Juridică a Consiliului
Europei, membru ales al Biroului Comitetului Director pentru Cooperare Juridică al Consiliului
Europei, membru al Consiliului Ministerului Justiţiei, membru al Colegiului de evaluare a performanţelor judecătorilor al CSM. Unele cadre didactice de la Facultatea de Limbi Străine au
activat în calitate de examinatori în Comisia ministerială de atestare a traducătorilor şi interpreţilor, în calitate de examinatori în Comisia parlamentară de selectare a candidaturilor lafuncţia de membru al Comitetului European pentru prevenirea Torturii şi a Pedepselor sau
Tratamentelor Inumane sau Degradante, iar de la Catedra Cultură Fizică şi Sport „V. Plîngău”,
domnul Boris Boguş este membru al Comisiei Naţionale pentru conferirea titlurilor onorificeîn domeniul sportului de performanţă.
1
2

AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4338, f. 17.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4409, f. 186.

388

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAUn rol important au jucat profesorii USM de la toate facultăţile în promovarea limbii române, elaborând cursuri de prelegeri, dicţionare de specialitate etc., ceea ce a contribuit în
mod radical la procesul de implementare a limbii române în procesul de cercetare ştiinţifică,învăţământ, cultură, economie, drept etc. De asemenea, cadrele didactico-ştiinţifice de la USM
au activat în cadrul Comisiilor ministeriale de implementare a legislaţiei lingvistice în RM, în
cadrul Comisiei guvernamentale pentru funcţionarea limbilor.
Profesorii USM au fost cooptați pentru activitate în calitate de consultanţi, consilieri,
membri ai Comisiei guvernamentale pentru egalitate între femei şi bărbaţi, coordonatori-metodişti la Direcţia Generală Educaţie, Tineret şi Sport, Direcţia Generală Sinteză Bugetară din
cadrul Ministerului Finanţelor al Republicii Moldova, şefi de Direcţii, Secţii, Cabinet şi Departamente, viceminiştri (Boris Boguş, Igor Şarov), miniştri (Oleg Efrim), în diferite ministere1 ale
RM – Justiţiei, Învăţământului2, Culturii etc., ocupând, aşadar, cele mai înalte funcţii în aparatul
de stat, participă sau au participat activ în activitatea diferitor organizaţii sportive naţionale şiinternaţionale.
Cadrele didactico-ştiinţifice de la Universitatea de Stat din Moldova au stat la baza formării unor Asociaţii din Republică (Asociaţia Istoricilor din RM, Asociaţia Economiştilor
din RM etc.), ONG-uri (Asociaţia optimaliştilor din Moldova, Iniţiativa pentru Democraţie
Participativă), organizaţii obşteşti (Organizaţia Obştească de Informare şi Instruire EcologicăTERRA NOSTRA), activează sau au activat în calitate de membri ai diferitor asociaţii şi instituţii naţionale şi internaţionale cum ar fi: Asociaţia de Drept Internaţional, Panelul de conciliatori al Centrului Internaţional pentru reglementarea diferendelor investiţionale, Centrul deInformare şi Documentare NATO, Asociaţia Tinerii pentru Dialog European, Asociaţia pentru
Studii Americane din Moldova, Asociaţia obştească Spiru Haret, Centrul de Studii Europene
de la Universitatea de Stat din Moldova, Asociaţia Română de Istorie a Presei, Filiala Basarabia
ARIP, Uniunea Internaţională a Presei Francofone, Uniunea Jurnaliştilor din Moldova, Asociaţia
Accesul la informaţie, Uniunea scriitorilor din Republica Moldova.
Profesorii USM s-au manifestat şi ca veritabile cadre didactico-ştiinţifice pe arena internaţională, fiind în calitate de profesori invitaţi la diferite instituţii de învăţământ de peste hotare (Germania, Italia, SUA, Elveţia etc.). Spre exemplu, academicianul Petru Soltan3 a fost invitat
pentru a ţine prelegeri la Moscova, Tbilisi, Erevan, Mensk, Berlin, Drezda, Chementz, Jllmenau,
Halle, Bucureşti, Cluj-Napoca, Iaşi. O invitaţie prestigioasă a avut din partea Universităţii din
Marsilia (septembrie, 1998) academicianul Anatol Ciobanu, care, ulterior a predat lecţii și laalte universități prestigioase din lume: Universitatea „Al. I. Cuza” din Iaşi, Universitatea de Stat
„M. V. Lomonosov” din Moscova, Institutul de Limbi Străine din Minsk, Universitatea ProvenceMarseille-1 (Franţa), Universitatea de Stat din Cernăuţi ş.a., Mihail Caraman a predat ore la mai
multe Universităţi din România (Iaşi, Baia Mare, Bacău), profesorul Anatol Petrencu a predat
cursuri la Universitatea „A.I. Cuza” din Iaşi, iar profesorul Gheorghe Colţun a activat 2,5 ani laFacultatea de Litere a Universităţii „Hyperion” din Bucureşti. Cojocaru Violeta, profesor invitat
la mai multe Universităţi din Franţa, România, Albania, Macedonia; Ion Niculiţă, profesor invitat la Universitatea din Iaşi. D-na Natalia Suceveanu a fost profesor invitat la Universitatea din
Nisa-Sophia (Franţa) şi la Universitatea Americană pentru Asia Centrală (Kârgâstan). Doamna
Victoria Arhiliuc a fost profesor invitat la Universitatea Montesque Bordeaux IV, Bordo, Franţa.
Ion Guţu, profesor invitat la Universitatea Dunărea de Jos (România). Valeriu Moşneaga, profe-

Deja la 1991 E. Martin era scos din componenţa senatului USM pe motivul trecerii la Ministerul culturii al
RSSM (ordinul rectorului nr. 69 din 18 aprilie 1991, AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4436, f. 120).
2
Prin ordinul 77 din 14 martie 2013 se anulau atribuţiile de membru al Senatului şi al Consiliului de administraţie
ale domnului Anatol Topală, dr. conf, în legătură cu disponibilizarea sa prin transfer la Ministerul Educaţiei dinfuncţia de şef al Departamentului Studii (Arhiva curentă a USM, Secretariat, B, ordine 2013.).
3
Despre Petru Soltan a se vedea şi Enciclopedia Marilor Personalităţi din Istorie, Ştiinţă, Cultură Românească
de-a lungul timpului şi pretutindeni, vol. VI, A-Z, Editura GENEZE, Bucureşti, 2005, p. 355-357; Rusu Dorina.
Membrii Academiei Române, 1866/2003, Dicţionar, Editura Enciclopedică a Academiei Române, Bucureşti,2003, p. 775.
1

389

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

sor invitat la Universitatea din Salzburg (Austria), Universitatea Pedagogică din Talin (Estonia),
Universitatea Velicotârnovo (Bulgaria). Valentina Teosa, profesor invitat la Universitatea din
Viena (Austria), Universitatea din Tartu (Estonia). Lifari Viorica, profesor invitat la Universitatea
Yeditepe (Turcia, Istanbul).
Măiestria profesională a cadrelor didactice de la USM era cimentată prin numeroase burse în străinătate şi, de asemenea, la stagiile de peste hotarele ţării (România, Ungaria, Bulgaria,
Austria, SUA, Franţa, Germania, Spania, Polonia, Rusia, Italia, Marea Britanie, Cehia, Belgia, Elveţia, Estonia, Serbia, Turcia, Grecia, Canada, Olanda, Letonia, Macedonia, Suedia, Portugalia,
Lituania, Ucraina, Danemarca, Peru, Bolivia, Albania, Croaţia, Slovenia; Belarus, Georgia, Armenia, Portugalia, Elveţia, Egipt etc.), studii postdoctorat (Japonia) şi şcoli de vară, seminare metodice şi ştiinţifico-practice, şcoli de formare continuă, organizate în RM şi peste hotarele ei. Estede reţinut şi faptul că profesorii de la USM participă în cadrul diferitor proiecte instituţionale
internaţionale şi naţionale în calitate de coordonatori şi membri.
Strădaniile didactico-ştiinţifice ale profesorilor de la USM au fost înalt apreciate, ei obţinând numeroase premii naţionale (Premiul de Stat al RM, Premiul Academiei de Ştiinţe
a Moldovei, Premiul Academiei de Ştiinţe a Moldovei pentru lucrări ştiinţifice ale tinerilor
cercetători, Premiul naţional pentru tineret din RM, Premiul municipal pentru tineret în domeniile Ştiinţei, Tehnicii, Literaturii şi Artelor, Laureaţi ai Premiului de Stat în domeniul ştiinţelor socioumanistice, Burse de excelenţă ale Guvernului RM, Diplome de Laureat pentru
cel mai bun manual) şi internaţionale (diferite premii ale Academiei Române, medalii de aur,argint şi bronz, diplome de menţiune obţinute la diferite conferinţe, concursuri şi expoziţii
internaţionale, Laureaţi ai Concursului Ţărilor CSI pentru tinerii savanţi, Membri de Onoareai Academiei Civice (România), Diploma de merit a Ambasadei Spaniei în Moldova, Membride Onoare ai Academiei Oamenilor de Ştiinţă din România), distincţii guvernamentale naţionale (Ordinul Republicii, Ordinul de Onoare, Ordinul Gloria Muncii, medalia Meritul Civic,
Om emerit al Republicii Moldova etc., Diplome de Onoare ale Guvernului, Ministerului Învăţământului, Ministerului Culturii, Academiei de Ştiinţe, ale USM, titluri onorifice etc.), şi internaţionale (Menţiuni şi diplome ale Departamentului de Stat al SUA, a Centrului Internaţionalde Fizică Teoretică din Trieste, Italia, Premii pentru ştiinţă a diferitor fundaţii internaţionale,
Ordinul „Crucea de merit de Argint” (Polonia), medalia Statului Polonez „pro Memoria”, Ordinul Naţional „Serviciu Conştiincios” în grad de „Comandor” (România), Diploma Meritul Academic al Academiei Române), ordinul „Paisie Hilandar” (Bulgaria), titluri onorifice naţionale
şi internaţionale (Om emerit, Doctor Honoris Causa, profesor onorific al diferitor universităţi
de peste hotare, membru de onoare şi academician al diferitor Academii din ţările străine,Om al anului, acordat de Institutul American de biografii, Om al mileniului doi, diplome deexcelenţă), diplome ale guvernului şi ministerelor RM şi a organismelor internaţionale (Diploma UNESCO, Diplome de onoare ale diferitor universităţi de peste hotare), titlul onorificcandidat şi maestru al sportului la diferite probe sportive, locuri premiante, medalii şi diplome în cadrul competiţiilor sportive.
Profesorii USM colaborează în permanenţă cu organele de stat, în special profesorii dela Facultatea de Drept, contribuind în mod direct la elaborarea legislaţiei Republicii Moldova
în cele mai diferite domenii (ştiinţă, învăţământ, economie, cultură etc.), inclusiv a Legii
Fundamentale, Constituţia Republicii Moldova. Ei sunt atraşi în activitatea diferitor comisii. Spreexemplu, prin decizia Senatului din 24 decembrie 2002 dr. Igor Zaporojan de la Catedra Drept
Penal şi Criminologie era desemnat în calitate de membru al Comisiei de Licenţiere a Avocaţilor
din Moldova1. Ulterior, prin decizia Senatului din 8 aprilie 2003, la solicitarea Ministerului
Justiţiei al Republicii Moldova2, în aceeaşi comisie este delegat profesorul Gheorghe Avornic3.
Ulterior, pe 28 martie 2007 pe adresa viceprim-ministrului Afacerilor externe şi IntegrăriiAUSM, F. 1, inv. 2, d. 233, f. 376.
Solicitarea a se vedea: AUSM, F. 1, inv. 2, d. 234, f. 259.
3
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 234, f. 212.

1
2

390

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Europene erau expediate propunerile la proiectul de lege privind regimul străinilor pe teritoriul Republicii Moldova1.
Cadrele didactice de la USM sunt incluse permanent în calitate de experţi în diferite probleme ale economiei naţionale, învăţământ, sport, ştiinţă, tehnică în cadrul CNAA etc., în calitate de membri ai Comisiilor specializate de evaluare academică şi acreditare a instituţiilor
academice şi de învăţământ superior şi postuniversitar din Republica Moldova, în calitate deconsilieri pe lângă persoane ce îndeplineau cele mai înalte funcţii în stat. Spre exemplu, prin
Ordinul 32 din 20 martie 1997 se menţinea valabilitatea de membru al Senatului dlui Petru M.
Chetruş – consilier al preşedintelui RM2. De asemenea, colaboratorii USM sunt incluşi în diferite comisii guvernamentale şi ministeriale de peste hotare (România, Turcia), în calitate deexperţi în cadrul diferitor programe internaţionale.
Sute de profesori ai USM s-au manifestat activ la Congrese şi conferinţe naţionale şi internaţionale, practic, în toate statele europene şi în unele state de pe alte continente (Asia,
America), la seminare şi colocvii ştiinţifice, dar şi în procesul de organizare a conferinţelor
naţionale şi internaţionale, în calitate de preşedinţi şi membri ai Comitetelor de organizare,
atât în republică, cât şi peste hotarele acesteia. De asemenea, cadrele didactice de la USM suntcoordonatori ai diferitor culegeri de studii publicate în RM şi peste hotarele ei.
Profesorii USM activează în cadrul proiectelor naţionale şi internaţionale în calitate deexecutanţi sau coordonatori.
În perioada de la sfârşitul anilor ‘90 ai secolului trecut şi până în prezent, profesorii USM
au activat sau activează şi în prezent în cadrul Companiei Teleradio-Moldova. Unii dintre profesorii USM activează în mass-media: blogger la radio Europa Liberă.
Cadrele didactico-ştiinţifice de la Catedra de Cultură Fizica şi Sport „V. Plîngău” participă
în calitate de antrenori la Jocurile Olimpice, Campionatele Mondiale Universitare, Campionate
Europene şi Jocuri Balcanice (Boris Boguş).
Profesorii USM activează cu succes în calitate de conducători ai tezelor de doctor şi consultanţi ai tezelor de doctor habilitat pentru doctoranzii din republică şi de peste hotare, încadrul Consiliilor Ştiinţifice de Susţinere a tezelor de doctor şi doctor habilitat în ştiinţe şi, deasemenea, în cadrul Seminarelor ştiinţifice de profil, atât în cadrul USM, cât şi în cadrul altor
instituţii academice (AŞM) sau superioare din ţară (UPS „Ion Creangă”, ULIM, ASEM, Universitatea de Stat „A. Russo” din Bălţi etc.), participă activ la elaborarea documentelor ce ţin depregătirea şi îmbunătăţirea actelor normative privind studiile la doctorat. Ei sunt invitaţi în
calitate de referenţi ştiinţifici şi membri ai Consiliilor de susţinere a tezelor de doctorat în afara
hotarelor ţării.
Indiferent de locul unde au activat, cadrele didactice de la Universitatea de Stat din
Moldova s-au manifestat la cel mai înalt nivel. Spre exemplu, la 25 decembrie 2000 în adresa
USM a venit o scrisoare de mulţumire pentru activitatea profesorului Mina Lozan, care din proprie iniţiativă, neremunerat, s-a implicat, împreună cu colaboratorii Serviciului Silvic de Stat,în elaborarea unui program complex ce ţinea de restabilirea componenţei faunistice a lacului
Manta (judeţul Cahul). Efectul programului, se menţionează în scrisoare, „a întrecut aşteptările
noastre, ascendând la nivel european”3.
Colaboratorii Universităţii de Stat din Moldova sunt cooptaţi în calitate de redactori şi
membri ai colegiilor de redacţie ale revistelor ştiinţifice de specialitate, dar şi redactori massmedia (ziare, reviste) din Republica Moldova şi de peste hotare (România, Polonia, Germania,
Bulgaria, Ucraina, Lituania).
Nu poate fi trecută cu vederea nici activitatea olimpică a colaboratorilor USM. Ei sunt
incluşi în calitate de preşedinţi şi membri ai Consiliilor olimpice naţionale la diferite discipline, în calitate de evaluatori, dar pregătesc şi loturile Republicii Moldova pentru participare
AUSM, Scrisori, 01/573-01/876, anul 2007, f. 25.
AUSM, F. 1, inv. 1, d.5298, f. 49.
3
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 8, f. 330.
1
2

391

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

la Olimpiadele naţionale şi internaţionale la diferite discipline academice (România, Coreea,
Singapore, Iran, Vietnam, Mexic, Croaţia, Nigeria, Thailanda, Africa de Sud, Estonia, Turcia,
Danemarca, India, Spania, Brazilia etc.). Nu poate fi trecută cu vederea nici activitatea în calitate de antrenor la pregătirea loturilor olimpice sportive: pregătirea şi asistenţa psihologică alotului olimpic pentru participare la Olimpiada Mondială a Tineretului, China, Nanjing, 2014
(203 ţări participante), 3 medalii - l de aur, l de argint şi l de bronz; antrenor principal al EchipeiNaţionale Universitare la fotbal, din 2004; antrenor principal al Echipelor Naţionale Femininede juniori la fotbal, Under-19 şi Under-17, 2007-2008; antrenor pentru pregătirea psihologică
a Echipei Naţionale de Fotbal, 1998-1999; antrenor al selecţionatelor de juniori ale Republicii
Moldova Under-18 şi Under-16, 1994-1997.
Profesorii USM întreţin o legătură permanentă cu gimnaziile, liceele şi colegiile din republică, participând la elaborarea diferitor materiale didactice, cum ar fi manuale, hărţi, atlasurişcolare, curriculumuri şi modernizarea acestora, caiete de lucru pentru elevi, programe pentru
examenul de bacalaureat, elaborarea testelor pentru examenele de finalizare a gimnaziului şiliceului, dicţionare explicative, crestomaţii, diferite tabele necesare în procesul de învăţământ,ghiduri metodice etc. Sunt incluşi în comisiile de examinare la bacalaureat în calitate de examinatori, dar şi preşedinţi la diferite discipline, preşedinţi ai Comisiei republicane etc. De asemenea,
cadrele didactice de la USM participă la realizarea diferitor studii în liceele din RM, spre exemplu,
Violenţa în şcoală, la organizarea concursurilor naţionale pentru elevi (Moştenirea etc.)
Numele personalităţilor remarcabile din viaţa ştiinţifico-didactică a USM sunt eternizate
prin conferirea numelui acestora unor edificii universitare (aule, muzee, laboratoare etc.). La
şedinţa Consiliului Ştiinţific al Facultăţii de Limbi şi Literaturi Străine din 15 februarie 2000 afost aproba decizia Catedrei de Filologie Franceză de a atribui catedrei denumirea Catedra deFilologie Franceză „Grigore Cincilei”1, decizie aprobată de Senatul USM din 22 februarie 2000.
Senatul din 21 decembrie 2012 a aprobat decizia Consiliului profesoral al Facultăţii de Istorie
şi Filosofie referitoare le redenumirea Muzeului de Antichităţi în Muzeul de Antichităţi „TudorArnăut”2. Pe data de 30 august 2013 Senatul USM, în baza demersului Consiliului profesoral al
Facultăţii de Fizică şi Inginerie, aproba denumirea Laboratorului „Didactica Fizicii” (332/4) înnumele regretatului profesor V. Gamurari3. Puţin mai târziu, pe 29 Octombrie 2013 era redenumit Laboratorul metodico-științific „Valeriu Umaneţ” (bl. C, aula 327), iar Catedra de Fizica
Teoretică poartă numele lui Iurii Perlin4. Pe 29 august 2014 Senatul USM a aprobat iniţiativa
de a imortaliza numele lui Mihai Revencu, profesor universitar, denumind liceul de la baştina
regretatului savant Liceul Mihai Revencu5.

II.4. Evoluţia procesului didactic
la Universitatea de Stat din Moldova
Transformările politice, economice și sociale intervenite după proclamarea independenței
Republicii Moldova au determinat în mod firesc schimbări de substanță și în planul concret alorganizării și funcționării sistemului învățământului superior al noului stat. Metamorfozareaînvățământului superior în primii ani ai „erei independenței” s-a produs lent și anevoios, cu
prevalarea transformărilor marginale, cele mai multe dintre acestea inspirate din sistemul
educațional românesc. Astfel, până la adoptarea unei legi a învățământului a Republicii Moldova
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 5, f. 63.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1634, f. 39.
3
Arhiva curentă a Senatului USM. Proces-verbal din 30 august 2013.
4
Arhiva curentă a Senatului USM. Proces-verbal din 29 octombrie 2013.
5
Arhiva curentă a Senatului USM. Proces-verbal din 29 august 2014.
1
2

392

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA(1995), iar în unele cazuri și după adoptarea legislației moldovenești în domeniu, a continuat
să funcționeze parțial modelul sistemului de învățământ superior sovietic (și ca formă, dar,mai ales, ca și conținut), generând, respectiv, și efecte sociale, economice și chiar ideologicede aceeași sorginte. Conservarea modelului sovietic pentru perioada 1991-1995, precum șicaracterul minor al intervențiilor cu rol de schimbare, erau determinate de lipsa cunoașterii
comprehensive a proceselor specifice unui sistem de învățământ superior democratic, asociată
cu perpetuarea calapodului sovietic de guvernanță centralizată a învățământului superior și cu
frica sau chiar incapacitatea de a iniția și promova schimbare în mod independent.
Totuși, provocarea independenței politice, dublată de entuziasmul, încă puternic, al unor
intelectuali universitari de a crea o școală superioară națională românească, a generat pe tot
parcursul primului deceniu post-sovietic o succesiune de modificări a învățământului superior
din Republica Moldova. Transformările au fost inaugurate „de jos”, încă „în toiul mişcării de eliberare naţională şi socială de sub dominaţia ruso-sovietică, de către entuziaşti ai dezvoltării învăţământului pe principiile tradiţiei naţionale, unităţii naţionale, istorice şi culturale româneşti,democraţiei şi libertăţii, şi a fost preluată de factorii politici şi cei administrativi pentru a o reglementa şi/sau a o adapta la doctrina politică”1. Și, cu toate că unii guvernanți ai învățământului
superior din Republica Moldova rămâneau anchilozați în sistemul instituționalizat anterior,procesul de căutare a unui model adecvat pentru dezvoltarea sistemului învățământului superior a produs totuși transformări importante.
În vidul legislativ creat de colapsul imperiului sovietic, cu legile comuniste ale educației
încă neabrogate (până la adoptarea Legii învățământului Republicii Moldova din 1995),
combinația dintre legislația veche și reglementările noi ale guvernului Republicii Moldova au
asigurat un cadru operațional adecvat situației de tranziție de la începuturile „erei democratice”. Procesul de trecere la un învățământ superior național a demarat încă în primăvara anului 1991, când Colegiul Ministerului Științei și Învățământului al R.S.S. Moldovenești a aprobat
câteva documente normative de reglementare a învățământului superior. Chiar dacă acestea
au fost doar un act de „cosmetizare” a legilor sovietice care guvernau școala superioară, ele aupus în mișcare procesul de trece la un învăţământ propriu, în afara dogmelor marxist-leniniste,bazat pe democraţie şi libera gândire.
În acest context, Universitatea de Stat din Moldova a implementat și uneori a adaptat„din mers” reglementările normativ-legislative ale învățământului superior, conformându-lesituațiilor concrete și necesităților economiei naționale.
Noul regulament referitor la organizarea studiilor în instituțiile de învățământ superior,adoptat în primăvara anului 1991, conexa „sarcina” școlii superioare la necesitățile de pregătire
a specialiștilor de înaltă calificare „pentru Republica Moldova” și pentru necesitățile „economiei naționale”, stabilind că studiile se vor realiza prioritar „în limba de stat a Republicii Moldova”
și în alte limbi, „în funcție de necesitățile republicii și de posibilitățile instituției”2.
Inspirat fracturat din legislația românească3, noul regulament introducea sistemulînvățământului universitar pe cicluri, prin care, la ciclul I, cu termenul de studii de 2-3 ani, plus
1-2 ani de specializare, se realiza o pregătire generală, absolventul obținând o diplomă de studii
universitare incomplete. De asemenea, „reforma” prevedea și comasarea specialităților îngustepentru acest ciclu, „dictată de trecerea la economia de piață și necesitatea evitării șomajului”4.
Conform acestui sistem de organizare a învățământului, la primul ciclu - de trei ani, seformau cadre didactice pentru învățământul gimnazial sau laboranți în laboratoarele de cercetare. După finalizarea anului III, erau selectați studenții care ar putea activa în gimnazii sau
laboratoare, iar studenții cu performanțe deosebite trebuiau selectați, pe parcursul ciclului I,

Pâslaru V. Reformarea sistemului educaţional în contextul integrării europene. Chişinău, 2001, p. 19.
Regulamentul instituțiilor de învățământ superior din Moldova referitor la studii. În:Făclia, 26 aprilie 1991,
p. 6.
3
Toderaș Nicolae. Guvernanța sistemului de învățământ superior din Republica Moldova: cazul unei schimbări instituționale eșuate. ‒ București, 2012, p. 13.
4
Baltag I. Reforma: imperativ sau capriciu al Ministerului? În: Făclia, 7 iunie 1991, p. 1-2.
1
2

393

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

pentru continuarea studiilor la următoarele cicluri, fapt care să permită, în cele din urmă, formarea specialiștilor de înaltă calificare. Dar, reglementările erau insuficiente și nu stabileau
mecanismul de trecere în ciclul II. Și dacă rectorul USM, academicianul Boris Melnic era convins
că, deși „nu există o concepție a învățământului pe cicluri, dar economia de piață ne-o va dicta”1,
cadrele didactice nu se arătau satisfăcute de introducerea ciclurilor în învățământul superior
și nici optimiste în privința rezultatelor și consecințelor acestei structuri noi a studiilor superioare.
Universitarii întrebau retoric: dacă „cei mai puternici studenți” vor merge prin toate ciclurile spre doctorat, cei cu performanțe mai modeste vor ajunge profesori în învățământul
preuniversitar și „vă dați seama ce învățători vor fi și ce cadre ne vor pregăti?”2. Astfel, în plină
implementare a „reformei ciclurilor”, administrația și cadrele didactice ale USM aveau opinii diferite referitoare la organizarea învățământului superior pe cicluri, rămânând să identifice „dinmers” soluții privind durata ciclurilor și calificărilor obținute prin absolvirea fiecărui ciclu3.
La ciclul II - cu un termen de studii de 2-5 ani, se realiza o pregătire „ aprofundată în
specialitate, cu eliberarea diplomei de studii universitare, iar absolvenților care au susținut și olucrare de licență - diplomă de licențiat în științe, titlul de „licențiat” fiind conform regulamentului un titlu științific.
Ciclul III, alcătuia prima etapă a studiilor postuniversitare, se realiza într-un termen de
2-3 ani și „se încheia cu susținerea examenelor de magistru și a unei teze de magistru în științe”.
Absolventul ciclului III obținea o diplomă și titlul de magistru în științe4.
Regulamentul respectiv urma a fi pus în aplicare începând cu anul de studii 1991-1992,
astfel că Senatul USM, grăbit să implementeze reforma în scopul „pregătirii cadrelor la un înalt
standard european”5, a decis în primăvara anului 1991 „refacerea planurilor de învățământ șia programelor de lucru a multor discipline”6, însă doar la specialitățile exacte. Universitatea deStat din Moldova a acceptat varianta 3+1, pentru ciclul I și pentru anul de învățământ 19911992 au fost conceptualizate și puse în aplicare experimentală planuri de studii pentru ciclul I7
la specialitățile matematică, fizică, astronomie, chimie8.
Studenții de la aceste programe urmau să studieze 3 ani disciplinele de bază pentru formarea profesională la fiecare specialitate, după care erau selectați în conformitate cu
performanțele academice pentru două programe de câte un an. O parte a studenților urmau
discipline de specializare în domeniul psihopedagogic, iar pentru a absolvi, susțineau două„examene de stat” și obțineau calificativul „profesor de (matematică, fizică, astronomie, chimie)” sau cu specialitate dublă (chimie și biologie, chimie și fizică etc.), cu dreptul de a se angajaîn învățământul preuniversitar în calitate de profesor de materia sau materiile în care obținea
calificarea sau în calitate de laborant9. Cealaltă parte a studenților urmau un program de specializare de un an în domeniul științei respective, iar pentru a absolvi programul elaborau o „tezăde diplomă”, după susținerea căreia obțineau calificativul de specialist în domeniul pe care l-a
studiat și de profesor de disciplina respectivă, de exemplu, „Chimist. Profesor de chimie”10.
Proclamarea independenței Republicii Moldova a pus în fața universitarilor noi sarcini, menționate în alocuțiunea rectorului USM, academicianul Boris Melnic, la Senatul fesProces-verbal al ședinței Senatului universitar din 24 decembrie 1991. AUSM, F.1, inv. 1, d. 4617, f. 52.
Despre activitatea și sarcinile Universității în vederea pregătirii și perfecționării cadrelor didactice în lumina concepției despre învățământul din Republica Moldova. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4726, f. 59, 86.
3
Decizia Senatului USM din 23 aprilie 1992. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4726, f. 85, 89.
4Regulamentul instituțiilor de învățământ superior din Moldova referitor la studii. Făclia, 26 aprilie 1991, p. 6.
5
Totalurile anului de studiu 1991-1992 și sarcinile catedrelor în organizarea procesului de instruire. Raportul prorectorului pentru studii, profesor Petru Chetruș. Arhiva curentă a USM.
6Informație despre lucrul colectivului universitar în anul de studii 1990-1991. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4620, f. 43.
7
Proces-verbal al ședinței Senatului universitar din 24 decembrie 1991. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4617, f. 70-73.
8
Informație despre lucrul colectivului universitar în anul de studii 1990-1991, AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4620, f.
47-48.
9
Proces-verbal al ședinței Senatului USM din 24 decembrie 1991. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4617, f. 70-73.
10Proces-verbal al ședinței Senatului USM din 22 februarie 1994. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4829(a), f. 186.
1

2

394

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

tiv din 3 septembrie 1991: prin „eforturi colosale, înțelepciune, curaj și acțiuni concrete. [...]
universitatea trebuie să-și modifice radical și urgent concepția și mecanismul de pregătire a
specialiștilor pentru a putea concura pe piața mondială”1, pentru a integra învățământul universitar din Republica Moldova „cu sistemul de instruire mondial, și a-l apropia maximal deformele de instruire din țările dezvoltate. [...] Diplomele trebuie să fie recunoscute de toatețările. Universitatea noastră trebuie să aibă acreditare internațională”2.
În contextul reformei „din mers” a sistemului universitar din Republica Moldova, inițiate
încă înainte de proclamarea independenței, care urma a fi continuată după 1991, Universitatea
de Stat din Moldova și-a trasat sarcini „onorabile”: „1. predarea la un nivel înalt științificometodic a materiilor și însușirea acestora de către studenți; 2. atragerea studenților cu vocație
în munca de cercetare științifică; 3. educarea morală și civică a studenților, pregătirea lor pentru activitatea profesională, estetică, politică și pentru viața de familie”3. Stabilind prioritățile
universității, Senatul USM solicita fiecărei facultăți ca „în cel mai apropiat timp să-și revadă
planurile de învățământ, nu formal, cum ne-am obișnuit noi să facem, ci concret, pe prognozeși principii științifice, reieșind din acele cerințe pe care le dictează economia de piață nu numai
în prezent, dar și pentru viitorul apropiat”4.
Până la adoptarea Decretului Președintelui Republicii Moldova cu privire la autonomia
universităților și altor instituții de învățământ superior din Moldova5 (1993), planurile continuau se fie elaborate centralizat și Ministerul Învățământului și Științei al Republicii Moldova, caredeținea în continuare controlul asupra învățământului, inclusiv asupra celui superior, dar catedrele de specialitate puteau redacta programele de studii după necesitate, prin aprobarea lor decătre Senatul USM. Astfel, pe parcursul anului de studii 1991-1992 catedrele de specialitate și
facultățile responsabile au elaborat planuri noi pentru ciclul I la toate programele oferite de USM6
(Tabel 1), în conformitate cu „standardele europene” în scopul „ridicării esențiale a pregătirii fundamentale și umanitare a specialiștilor”7 și extinderii posibilității de „nostrificare a diplomelor”.
Noile planuri de învățământ prescriau disciplinele de specialitate pentru primii ani destudiu și, tot în primii ani, studenții erau „implicați în activitatea științifică”, pentru a descoperi„tinerii cu vocație”. La anul III se studiau exclusiv discipline din ciclul psiho-pedagogic și se realiza practica pedagogică8. De fapt, ciclul II, din cauza că nu era reglementat, era identificat cu
anul IV și V al sistemului de învățământ superior de cinci ani. Pentru că nu exista nici o promoție
la ciclul I, responsabilii de programele de studii intenționau să concentreze la ciclul I (anul I-III)disciplinele fundamentale și de specialitate, iar pentru ciclul II (anul IV-V) preconizau a include
în planuri de învățământ „cursuri speciale” de aprofundare a specialității9.
Dar, cu o politică educațională neformulată și nedefinitivată (în primii ani de independență
a Republicii Moldova, a fost elaborată o Concepție a dezvoltării învățământului în Republica
Moldova, aprobată de Parlament la sfârșitul anului 199410, dar aceasta a fost dur criticată de
Proclamarea independenței și problemele actuale de prim ordin ale universității. Comunicarea rectorului
USM Boris Melnic în Senatul USM din 03.09.1991. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4620, f. 18-19.
2
Comunicarea rectorului la ședința Senatului USM din 22 octombrie 1991 pentru examinarea atestării. AUSM,
F. 1, inv. 1, d. 4620, f. 108.
3
Decizia Senatului USM din 23 aprilie 1992. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4726, f. 87-88.
4
Proclamarea independenței și problemele actuale de prim ordin ale universității. Comunicarea rectorului
USM Boris Melnic în Senatul USM din 03.09.1991. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4620, f. 19.
5
Proces-verbal al ședinței Senatului USM din 25 mai 1993. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4829, f. 114-115.
6
Totalurile anului de studiu 1991-1992 și sarcinile catedrelor în organizarea procesului de instruire. Raportul prorectorului pentru studii, profesor Petru Chetruș, prezentat la Senatul USM la 28.09.1992. Arhiva
curentă a USM.
7
Decizia Senatului USM din 24 septembrie 1991. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4620, f. 38.
8
Proces-verbal al ședinței Senatului USM din 24 decembrie 1991. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4617, f. 70-73.
9Proces-verbal al ședinței Senatului USM din 29 aprilie 1993. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4829, f. 46.
10
Concepția dezvoltării învățământului în Republica Moldova. Hotărârea Parlamentului Republicii Moldova,
nr. 337 din 15.12.1994. http://lex.justice.md/index.php?action=view&view=doc&lang=1&id=308844 (consultat 3. X. 2015).
1

395

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

specialiști)1, Ministerul Învățământului a renunțat la învățământul pe cicluri2.
În scopul identificării celor mai reușite formule de pregătire a specialiștilor, USM a apelat
la experiența occidentală. Au fost analizate zeci de planuri de învățământ ale universităților
din Franța, SUA, Italia, România etc. Drept rezultat au fost elaborate planuri care au însumat
experiența de pregătirea a specialiștilor la universitățile occidentale (în special, ale celor din
România) și a Universității de Stat din Moldova, raportată la specificul, posibilitățile și resursele reale ale USM, dar care să permită „formarea complexă, multiaspectuală și polivalentă” aspecialiștilor pentru economia națională3.
La începutul anilor ‘90 au fost elaborate și puse în aplicare, mai întâi la facultățile exacte ale USM (matematică, fizică, chimie și biologie) și apoi la facultățile umanitare, planuri deînvățământ experimentale, care prevedeau specializarea studenților începând cu anul III destudii pe lângă catedrele de specialitate și susținerea unei teze de diplomă la anul V4.
Specializarea era concepută ca „un mijloc eficace de pregătire aprofundată din punctde vedere științific a tineretului universitar în diverse domenii” și de „cimentare a școlilorștiințifice în care se concentrează tinere talente – viitori savanți și cercetători”5. Ideea specializării studenților s-a materializat prin stabilirea unor domenii de specializare concrete conform profilului științific al catedrei, facultățile reale ale USM formând cadre pentru economianațională la 24 specializări, iar la cele umanistice – la 21 (Tabelul nr. 87).
Pentru asigurarea științifico-didactică a specializărilor, profesorii universitari au elaborat cca 250 de cursuri și seminare „ speciale noi pentru științele reale și peste 136 pentru celeumanistice, în cadrul cărora îmbinau diferite forme de organizare a activităților didactice, a
metodelor de predare-învățare și evaluare. O formă specifică de organizare a activităților didactice implementată la facultățile reale era practicumul special, în cadrul căruia studenții erau
grupați (de obicei, grupul era alcătuit din minim 5 persoane) „pe lângă savanți cu renume”. Pelângă faptul că „pentru student era o mare onoare să lucreze alături de un profesor cu renume”,
această formă făcea să „dispară barierele dintre profesor și student”, iar primii transmiteau
implicit experiența de învățare și cercetare ucenicilor lor6 . Atât cadrele didactice, cât și cca
70 la sută dintre studenții implicați în aceste programe, apreciau pozitiv experimentul specializărilor, menționând că acesta contribuie la dobândirea de competenţe noi și la dezvoltarea
unor competenţe în cadrul specialității și, în consecință, la mărirea șanselor de angajare în
câmpul muncii, mai ales în activitatea de cercetare7. Aceleași obiective le-a urmărit și decizia
Ministerului Științei și Învățământului din aprilie 1993, prin care studenții cu performanțe academice deosebite (media reușitei mai mare decât „9”) obțineau dreptul de a studia în paralel laa doua specialitate, după planuri individuale8.

Vezi: Pâslaru Vl., De ce nu avem o politică naţională a educaţiei. În: Didactica Pro, 2003, nr. 2(18), p. 6-8;
Reforma învățământului: Quo vadis? În: Didactica Pro, 2004, nr.5-6(27-28), p. 8-15;
2
Despre bilanțul anului universitar 1993-1994 și sarcinile decanatelor și catedrelor pe anul universitar 19941995. Raportul rectorului USM, prof. Gh. Rusnac în ședința Senatului din septembrie 1994. Arhiva curentă a
USM.
3
Proces-verbal al ședinței Senatului USM din 26 octombrie 1993. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4829(a), f. 27.
4
Conceptul specializării și realizarea lui la facultățile experimentale. Raport prezentat de prof. Aurelian Guleaîn ședința Senatului USM din 24 octombrie 1995. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5074, f. 66.
5
Conceptul specializării și realizarea lui la facultățile umanitare. Raport prezentat de prof. Anatolie Ciobanuîn ședința Senatului USM din 28 martie 1995. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5073, f. 120-121.
6
Conceptul specializării și realizarea lui la facultățile umanistice. Raport prezentat de prof. Anatolie Ciobanuîn ședința Senatului USM din 28 martie 1995. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5073, f. 121.
7
Conceptul specializării și realizarea lui la facultățile experimentale. Raport prezentat de prof. Aurelian Guleaîn ședința Senatului USM din 24 octombrie 1995. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5074, f. 55; Conceptul specializării șirealizarea lui la facultățile umanistice. Raport prezentat de prof. Anatolie Ciobanu în ședința Senatului USM
din 28 martie 1995. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5073, f. 122.
8
Regulamentul de organizare a studiilor în paralel la două specialități în instituțiile de învățământ superiorși în colegii, aprobat prin hotărârea Colegiului Ministerului Științei și Învățământului, nr. 5 din 29 aprilie
1993.
1

396

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVARedactarea planurilor de învățământ pentru ciclul I prevedea, inclusiv, revizuirea și reconceptualizarea componentei socioumanistice a formării specialistului cu studii superioare,care fusese ajustată în perioada perestroicii, dar insuficient ca să acopere noile realități social-politice și economice și să depășească ideologizarea puternica la care au fost supuse aceste materii în perioada sovietică. Conform dispoziției Ministerului Științei și Învățământului
al Republicii Moldova, care stipula „excluderea politizării învățământului universitar” înscopul apropierii planurilor de învățământ ale USM de cele ale universităților din Europa,începând cu anul de studii 1991-1992 din planurile de învățământ ale specialităților oferitede Universitatea de Stat din Moldova au fost excluse „disciplinele social-politice” și au fostînlocuite cu discipline umanistice: „Istoria Românilor”, „Filosofia și istoria filosofiei”, „Istoria
culturii universale și naționale”, „Bazele științelor economice și istoria gândirii economice”,„Politologia” și „Istoria religiei”1. De asemenea, în scopul umanizării învățământului superior,
au fost elaborate și incluse în planurile de învățământ și unele „cursuri speciale”, care aprofundau anumite aspecte ale științelor umanistice, precum „Probleme actuale ale ecologiei sociale”, „Gândirea filosofică și social-politică în România”, „Morală și caritate”, „Etica profesională a pedagogului”, „Unitatea și diversitatea procesului istoric”, „Neofroidismul, psihanaliza
și rolul ei în activitatea juristului” etc.
În lipsa „unei doctrine educaționale, a unei politici și a documentelor normativ-reglatorii
ale domeniul învățământului superior moldovenesc [...] administrația universității, precum și
cadrele didactice, [erau – n.n.] dezorientate”2 și au elaborat noile planuri de învățământ conservând o bună parte a unităților de curs din planurile anterioare sau modificându-le aleatoriu.
Prima evaluare a conținutului planurilor a identificat o diversitate nechibzuită și imprudent
distribuită a numărului total de ore pentru diferite programe, dar și a ponderii celor trei componente ale formării profesionale („științifică de bază”, „socioumanistică” și „profesională”), coraportul lor procentual variind semnificativ de la o specialitate la alta. (Tabelul nr. 86).
Mai mult decât atât, odată cu deschiderea unor specialități și specializări noi, absolut necesare economiei naționale, planurile de învățământ erau elaborate „din mers”, pentru anul încare erau puse în aplicare, fără a elabora o concepție unitară a formării specialistului din punctul de vedere al conținutului și desfășurării activităților de formare profesională în timp. Astfel,
evaluând activitatea didactică a Facultății de Drept în anul de învățământ 1994-1995, Comisia
senatului a constatat că, deși planurile pentru specialitățile noi sunt elaborate după planurile
de pregătire a specialiștilor în instituțiile din România, ele „sunt întocmite pentru un an, un anși jumătate, doi”, pentru că Statul Moldovenesc, care se afla în proces de formare, „ducea lipsă
de legislație” și „nu se cunoaște din plin necesitățile noastre pentru ziua de mâine”3.
Senatul a decis că noile planuri „nu sunt întocmite chibzuit” și că ele „nu creează aceleași
condiții în procesul pregătirii cadrelor”, astfel că „până la 1 septembrie 1993 urma să fie revăzute planurile de studii în scopul elaborării și echivalării numărului de ore pe direcții”4.
Conștienți de importanța esențială a științelor umanistice pentru condiția omului civilizat şi pentru evoluţia pe plan social şi economic a ţării, responsabilii de programele de studii,
împreună cu Catedra universitară de Științe Socioumanistice au identificat un complex de discipline academice care să echilibreze, să raționalizeze programele de studii și să contribuie, înacelași timp, la cunoaşterea trecutului și la înţelegerea prezentului, la stimularea gândirii şi a
Cu privire la rolul și importanța obiectelor umanitare în procesul de instruire a specialiștilor de înaltă calificare. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4726, f. 59, 78-84.
2
Comunicarea rectorului la ședința Senatului USM din 22 octombrie 1991 pentru examinarea atestării. AUSM,
F. 1, inv. 1, d. 4620, f. 107.
3
Activitatea decanatului și a catedrelor Facultății de Drept în vederea pregătirii specialiștilor pentru noile
specialități și specializări. Raport la ședința Senatului USM din 26 decembrie 1995. AUSM, F. 1, inv. 1, d.
5074, f . 187.
4
Totalurile anului de studiu 1991-1992 și sarcinile catedrelor în organizarea procesului de instruire. Raportul prorectorului pentru studii, profesor Petru Chetruș, prezentat la Senatul USM din 28.09.1992. Arhiva
curentă a USM, p. 4.
1

397

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAforţei creatoare a studenţilor, la pregătirea unui personal calificat – cetăţeni activi, responsabili,
cu un potenţial ridicat de implicare în dezvoltarea societăţii.
Deoarece, după proclamarea independenței Republicii Moldova, alături de schimbările radicale în structurile politice și juridice, cele mai multe schimbări au vizat viața economică, multe din disciplinele socioumanistice țineau de domeniul economic, după cum urmează:„Economia politică și doctrine economice”, „Bazele managementului” și „Bazele marketingului”.
Complexul de discipline umanistice pentru programele de studii oferite de USM, care s-a conturat către anul de învățământ 1994-1995, conținea și alte discipline academice, precum „Istoria
și filosofia (teoria) culturii”, „Istoria religiilor”, „Politologie” și „Bazele statului și dreptului”1.
Fiecare facultate selecta, în corespundere cu necesitățile de formare, 3-4 discipline umanistice,care obțineau caracter obligatoriu odată cu includerea lor în planul de studii.
Dar, cu o politică educațională neformulată și nedefinitivată (în primii ani de independență
a Republicii Moldova, a fost elaborat doar o Concepție a dezvoltării învățământului în Republica
Moldova, aprobată de Parlament la sfârșitul anului 19942, dar și aceasta a fost dur criticată despecialiști)3, Ministerul Învățământului a renunțat la învățământul pe cicluri4, revenindu-se laînvățământul superior de 5 și 6 ani, în dependență de forma de învățământ, dar și categoriile
de studenți admiși la studii superioare în cadrul USM.
În procesul de organizare a procesului de studii în perioada 1991-1995, USM s-a confruntat cu lipsa unui suport legislativ-normativ stabil și adecvat realităților. Demersurile reglementative ale Ministerului Învățământului din această perioadă au avut un caracter de adaptare și s-au fundamentat pe soluționarea rapidă a unor efecte negative, astfel încât acestea să nu
se agraveze și să nu genereze efecte colaterale.
Odată cu adoptarea Legii Învățământului (1995), a Nomenclatorului specializărilor pentrupregătirea cadrelor în instituțiile de învățământ superior (1995) și a altor documente normativreglatorii, care au pus această lege în aplicare, a luat sfârșit și perioada „copilăriei învăţământului”
din epoca tranziţiei5, iar modificările și metamorfozele prin adaptarea învățământului sovietic lanoile realități au fost instituționalizate. Așa cum conținutul procesului de studii rămânea determinat de planurile de învățământ și de programele analitice ale disciplinelor de studii din aceste
planuri, elaborarea acestor documente a fost încredințată catedrelor de specialitate, cu aprobarea lor ulterioară de către Senatul USM 6. Totuși, Ministerului Învățământului și-a păstrat dreptul
de a aproba planurile de învățământ ale școlii superioare, incrementând o tradiție din vechiul
sistem și conservând deficitul de democrație în relațiile universitate – minister.
Începând cu anul de învățământ 1996-1997, Universitatea de Stat din Moldova organiza
studii la 38 specialități (Tabelul nr. 85) cu frecvență de zi după două tipuri de planuri: cu o durată
de 4 ani pentru deținătorii diplomelor de bacalaureat și de cinci ani pentru absolvenții școlilor
de cultură generală și cu frecvență redusă, numit în epocă „fără frecvență” (la 4 facultăți) după3 tipuri de planuri: de 4 ani pentru absolvenții colegiilor, de 5 ani pentru deținătorii diplomelor
Atestarea cadrelor: discipline socioumanistice, politologie și relații internaționale. Informație pentru ședința
Senatului USM din 24 ianuarie 1995. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5073, f. 10-12.
2Concepția dezvoltării învățământului în Republica Moldova. Hotărârea Parlamentului Republicii Moldova,
nr. 337 din 15.12.1994. http://lex.justice.md/index.php?action=view&view=doc&lang=1&id=308844 (consultat 3.X.2015).
3
Vezi: Pâslaru Vl. De ce nu avem o politică naţională a educaţiei. În: Didactica Pro, 2003, nr. 2(18), p. 6-8; Reforma învățământului: Quo vadis? În: Didactica Pro, 2004, nr. 5-6(27-28), p. 8-15.
4
Despre bilanțul anului universitar 1993-1994 și sarcinile decanatelor și catedrelor pentru anul universitar
1994-1995. Raportul rectorului USM, prof. Gh. Rusnac, în ședința Senatului din septembrie 1994. Arhiva
curentă a USM.
5
Galben Andrei. Conceptul de general şi particular în învăţământul Moldovei. În: Moldova Suverană, 1 iulie
1998, p. 18.
6
Regulamentul de organizare și desfășurare a procesului didactic în instituțiile de învățământ superior din
Republica Moldova, aprobat prin hotărârea nr. 1.3.1 a Consiliului Ministerului Învățământului, Tineretului șiSportului din 31 martie 1997.
1

398

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

de bacalaureat și de 6 ani pentru absolvenții școlilor medii de cultură generală1. Deoarece USM afost instituția de învățământ superior care a elaborat și promovat concepția învățământului universitar pe o perioadă de patru ani2, Ministerul Învățământului a responsabilizat universitatea săelaboreze și să experimenteze planuri de învățământ adaptate duratei programelor de studii3.
Pe parcursul anului 1996 au fost întocmite planurile noi pentru anul I cu durata studiilor de 5 ani, pentru absolvenții școlilor de cultură generală și planuri de studii 1-4 pentrudeținătorii de diplome de bacalaureat – o activitate în premieră nu doar pentru USM, ci și pentru
Republica Moldova4. Pentru a reduce cu un an durata studiilor absolvenților de liceu, din planurile de învățământ au fost excluse toate științele socioumanistice: „Istoria Românilor”, „Istoria
culturii”, „Economia politică”, „Limba străină”, „Educația fizică”. Planul de învățământ pentru
absolvenții școlilor de cultură generală cu durata de 5 ani se deosebea de cel al absolvenților
de liceu prin conținutul lui la anul I, conceput ca un an recuperator al studiilor de bacalaureat:în afară de disciplinele socioumanistice, acesta mai includea și disciplinele de specialitate „cucare, după 11 ani, abiturienții înscriși la studii rămân în urmă față de cei care au terminat liceele de 12 ani”5. Conținutul planului de învățământ la anii II-V pentru studenții care au studiat laanul recuperator era identic cu cel din planul de studii de 4 ani la aceeași specialitate.
Secția învățământ și Comisia senatului privind pregătirea planurilor de învățământ a elaborat un set de criterii unice pentru elaborarea planurilor. Se indica, în special, asupra numărului deore pe săptămână, care nu trebuia să depășească 36 de ore, incluzând și disciplinele facultative; afost reglementat numărul de probe de evaluare la disciplinele din plan: examene și colocvii6 .
De asemenea, conform noilor reglementări, planurile de învățământ pentru specialitățile
oferite de USM urmau să asigure pregătirea fundamentală, cea de specialitate și cea complementară prin discipline normative obligatorii, discipline opționale și facultative, corelate conform
unei ponderi valorice7. Disciplinele fundamentale cu o pondere de până la 20 la sută din totalulunităților de conținut ale planului de învățământ aveau funcția de „a asigura informația necesară
pentru asimilarea cunoștințelor de specialitate”, iar cele de specialitate, cu o pondere de 50 la sutădin numărul de discipline, asigurau „asimilarea de cunoștințe la nivelul științific și creator contemporan”. Cursurile opționale asigurau pregătirea generală, precum și de specialitate, urmânduse dezvoltarea unor opțiuni ale studenților. Disciplinele facultative asigurau dezvoltarea unor aptitudini ale studenților într-un alt domeniu (limbi străine, educație fizică, bazele micului businessetc.) și alcătuiau până la 10 la sută din unitățile de conținut ale planului de învățământ8.
Către începutul anului de învățământ 1996-1997 au fost întocmite planuri pentru toate
specialitățile și toate tipurile de programe, care, conform constatărilor Secției învățământ a
USM corespundeau formal cerințelor regulamentare9. Responsabilii de planurile de învățământ
Proces-verbal al ședinței Senatului USM din 28 mai 1996. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5190, f. 163; Statutul
Universității de Stat din Moldova. Chișinău, 1997, p. 11.
2
Modernizarea vieții universitare prin alinierea la standardele europene (raportul rectorului USM Gh. Rusnac la ședința Senatului din 30 septembrie 1997). Analele științifice ale USM. Seria „Științe socioumane”,Chișinău. 1998, p. 3.
3
Proces-verbal al ședinței Senatului USM din 28 mai 1996. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5190, f. 165.
4
Activitatea decanatelor și catedrelor în vederea organizării și desfășurării procesului de instruire, modalitățile
de evaluare a cunoștințelor studenților. Informație prezentată la ședința Senatului USM la 28 ianuarie 1997.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5310, f. 170.
5
Proces-verbal al ședinței Senatului USM din 28 mai 1996. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5190, f. 165.
6
Activitatea decanatelor și catedrelor în vederea organizării și desfășurării procesului de instruire, modalitățile
de evaluare a cunoștințelor studenților. Informație prezentată la ședința Senatului USM la 28 ianuarie 1997.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5310, f. 170.
7
Statutul Universității de Stat din Moldova, Chișinău, 1997, p. 12.
8Regulamentul de organizare și desfășurare a procesului didactic în instituțiile de învățământ superior din
Republica Moldova, aprobat prin hotărârea nr. 1.3.1 a Consiliului Ministerului Învățământului, Tineretului șiSportului din 31 martie 1997.
9
Activitatea decanatelor și catedrelor în vederea organizării și desfășurării procesului de instruire, modalitățile
de evaluare a cunoștințelor studenților. Informație prezentată la ședința Senatului USM la 28 ianuarie 1997.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5310, f. 170.
1399

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

la facultățile USM au încercat să coreleze conținutul acestora cu noile reglementări, dar conservatorismul și reticența la schimbare a cadrelor didactice și manageriale, au determinat schimbări parțiale, insignifiante și chiar neglijabile. De asemenea, faptul că unii decani sau prodecani
și-au arogat responsabilitatea de a elabora planurile de învățământ1, care de fapt aparținea,
conform Regulamentului catedrei instituţiei de învățământ superior, catedrelor de specialitate2,
și de cele mai multe ori nu consultau nici măcar șefii de catedre cu privire la modificările pe
care le operau în planurile de învățământ, au creat deseori confuzii și situații contrariate, care
perturbau organizarea și desfășurarea procesului didactic.
Modelul planului de învățământ exploatat centralizat de toate facultățile USM, includeau
rubrici, conforme reglementărilor, dar unele dintre acestea au rămas necompletate până și în
planurile pentru anul de învățământ 1999-20003 (Tabelul nr. 88). De exemplu, în unele planuride învățământ pentru anul 1998-1999, de cele mai multe ori rubrica „discipline facultative”
nu este completată, iar în altele (istorie, fizică, pedologie și agrochimie etc.) în această rubrică
a fost inclusă doar disciplina „Educație fizică”4. Faptul acesta a fost semnalat încă în ședința
Senatului din martie 19965, dar situația a rămas neschimbată. Altă problemă a planurilor destudii în a doua jumătate a anilor ‘90 erau disciplinele obligatorii, numărul și cota parte a cărora
erau exagerate, alcătuind mai bine de 80 la sută din unitățile de conținut6. Chiar și disciplinele
marcate ca opționale în planul de învățământ tot obligatorii erau din moment ce studentul nu
avea posibilitatea să aleagă la care curs să se înscrie, având „cam tot atâta libertate de alegere
pe care o are și un om legat burduf”7.
Analiza planurilor de învățământ demonstrează și o diversitate inexplicabilă de la o specialitate la alta a numărului de ore, precum și o incoerență în coraportul componentelor formării profesionale. Cel mai mare număr de ore de contact direct erau prevăzute în planurile deînvățământ pentru specialitățile matematice – 4820 ore, iar cel mai mic – de 2912 ore la specialitatea „Relații internaționale”. Ponderea orelor pentru disciplinele fundamentale (până la 20%
din planul de învățământ, conform regulamentului) balansa de la 50,9% din totalul orelor la„Istorie”, până la 12-15% pentru specialitățile filologice romanice, chimice și juridice. În unele
cazuri, în cadrul aceleiași facultăți ponderea disciplinelor fundamentale la diferite specialități
este diferită (Facultatea de Chimie: „Chimie” – 19%, „Chimie și fizică” – 14%, „Tehnologie chimică” - 49%). Iar disciplinele de specialitate (ponderea regulamentară a cărora era de 50 lasută) oscilau de la 70-80 la sută pentru specialitățile „Limba și literatura spaniolă”, „Limba și
literatura italiană”, „Chimie și fizică”, până la 24 la sută pentru specialitățile „Limba și literatura
engleză” și „Limba și literatura germană” (Tabelul nr. 88).
De asemenea, pentru aceste discipline era planificat un număr mai mare de ore auditoriale, studentul fiind obligat să se prezinte în sala de curs peste 36 de ore pe săptămână.
Totodată, în rezultatul evaluării procesului didactic la unele facultăți ale USM, s-a stabilit că
cea mai mare parte a orelor auditoriale erau repartizate pentru curs8. Tendința universitarilor
Activitatea decanatelor și catedrelor în vederea organizării și desfășurării procesului de instruire, modalitățile
de evaluare a cunoștințelor studenților. Informație prezentată la ședința Senatului USM la 28 ianuarie 1997.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5310, f. 171.
2
Regulamentului catedrei instituţiei de învățământ superior. Arhiva curentă a USM.
3
Planuri de învățământ pentru promoția 1999-2003. Arhiva curentă a USM.
4
Planuri de învățământ pentru promoția 1999-2003. Arhiva curentă a USM.
5Raport „Activitatea Facultății de Istorie orientată spre pregătirea specialiștilor și asigurarea didactico-metodică a cursurilor normative și speciale”, prezentat la ședința Senatului USM din 26 martie 1996. AUSM, F.
1, inv. 1, d. 5190, f. 85.
6Raport „Activitatea Facultății de Istorie orientată spre pregătirea specialiștilor și asigurarea didactico-metodică a cursurilor normative și speciale”, prezentat la ședința Senatului USM din 26 martie 1996. AUSM, F.
1, inv. 1, d. 5190, f. 84.
7
Raport „Activitatea Facultății de Istorie orientată spre pregătirea specialiștilor și asigurarea didactico-metodică a cursurilor normative și speciale”, prezentat la ședința Senatului USM din 26 martie 1996. AUSM, F.
1, inv. 1, d. 5190, f. 85.
8
Idem.
1

400

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

pentru conservarea numărului mare de ore de auditoriu și, mai ales al orelor de curs (calculate
cu coeficient de corectare de 1,5 în norma didactică) era cauzată de volumul foarte mare delucru al cadrelor didactice și ponderea înaltă a orelor de auditoriu în norma didactică, conformcăreia era calculat salariul. Astfel, un profesor universitar pentru a-și forma o normă didactică
trebuia să realizeze 600 de ore de auditoriu, adică 8-10 ore pe săptămână, iar un asistent - 750,
ceea ce constituia 14-16 ore pe săptămână1. În cazul reducerii numărului de ore auditoriale în
planul de învățământ și conservării reglementărilor volumului lor de muncă, cadrele didacticenu și-ar fi acumulat necesarul de ore pentru norma didactică. Pe de altă parte, profesorii universitari optau pentru un număr mai mare de ore de auditoriu, din convingerea fermă și perenă
că doar în acest fel studenții vor învăța și vor acumula necesarul de cunoștințe pentru formarea
profesională.
Efortul și insistențele managerilor USM de a redresa situația, de a renunța la „lecții, lecții
și iar lecții”2, a condus la eficientizarea planurilor de învățământ, coraportul ore de curs – ore
practice modificându-se în favoarea celor din urmă la cea mai mare parte a disciplinelor din
planurile de învățământ pentru anul de studii 1999-20003. De exemplu, la cea mai mare partea disciplinelor din planurile la specialitățile cu profilul „Chimie” sau „Biologie”, orele pentrulecții practice și laboratoare alcătuiau peste 60 la sută din totalul de ore planificate4. În ceea ceprivește disciplinele fundamentale din unele planuri (matematică, istorie, relații internaționale,
politologie, litere și chiar și limbi străine), acestea au păstrat și în perioada următoare un coraport ineficient al orelor de curs și seminar5.
În toată perioada examinată, responsabilii de programele de studii au întreprins acțiuni
în sensul dezvoltării conținutului planurilor de învățământ, modernizării și adaptării acestora la rigorile regulamentare, astfel încât să asigure realizarea misiunii Universității de Statdin Moldova. Eforturile lor au fost recunoscute în rezultatul evaluării USM de către ConsiliulNațional de Evaluare Academică și Acreditare a Instituțiilor de Învățământ din Moldova, carea decis la 14 decembrie 2000 acreditarea Universității de Stat din Moldova cu dreptul de a organiza studii la 30 specialități care corespund standardelor naționale și europene de formare
a specialiștilor.
Unul dintre criteriile de bază pentru evaluarea și acreditarea instituțională conform art.
37 al Legii Învățământului (1995) și Legii cu privire la evaluarea și acreditarea instituțiilor deînvățământ superior din Republica Moldova (1997) – calitatea conținutului și procesului educaţional la USM a fost apreciat pozitiv de către comisia de evaluare, recunoscând meritele universitarilor în reformarea curriculumului universitar și modernizarea învățământului superior,în scopul satisfacerii clienților și beneficiarilor lui. Doar specialitatea „Relații internaționale” afost acreditată condiționat, iar programul de studii „Drept și activitate vamală” nu a fost acreditat, Comisia concluzionând că „instruirea la această specialitate este neadecvată activității
viitorului specialist”. De asemenea, Comisia a recomandat „de a renova, iar în unele cazuri de aelabora din nou unele planuri, în conformitate cu cerințele actuale” și de a „revedea volumul deactivități didactice la specialitățile duble” 6.
Regulamentul de aplicare a normativelor-model ale timpului de lucru pentru calculul volumului muncii
didactice, activității instructiv-metodice, de cercetare științifică, organizațional-metodice și educative efectuate de corpul profesoral-didactic din instituțiile de învățământ superior, adoptat prin ordinul Ministeruluiînvățământului, nr. 175 din 20 mai 1996, p. 6.
2
Raport „Activitatea Facultății de Istorie orientată spre pregătirea specialiștilor și asigurarea didactico-metodică a cursurilor normative și speciale”, prezentat la ședința Senatului USM din 26 martie 1996. AUSM, F.
1, inv. 1, d. 5190, f. 86.
3
Raport de autoevaluare a USM, 1999-2000, aprobat de Senatul USM la ședința din 25 aprilie 2000. Arhiva
curentă a USM, p. 22.
4Planuri de învățământ pentru promoția 1999-2003. Arhiva curentă a USM.
5
Ibidem.
6
Prezentare de acreditare a Universității de Stat din Moldova în anul 2000. Consiliul Național de Evaluare
Academică și Acreditare a instituțiilor de învățământ din Republica Moldova, Chișinău, 2000, p. 11. Arhiva
curentă a USM.
1401

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Reorganizarea sistemului universitar nu prevedea doar reordonarea, înlocuirea sau resistematizarea unităților de curs din planurile de învățământ, dar implica, în mod inevitabil, și
remodelarea, reconceptualizarea și armonizarea conținuturilor disciplinelor de studiu, în sensul racordării lor la știința și didactica modernă occidentală, și mai ales la cele românești, care
au servit drept model pentru USM1 în primii ani de independență a Republicii Moldova.
Subliniind că Universitatea de Stat din Moldova a supraviețuit unei perioade „lungi și negre
a totalitarismului bolșevic”, „deideologizare marxistă, de cruntă răfuială cu persoanele care aveau opărere deosebită decât cea oficială”2, o comisie universitară, care a evaluat procesul didactic la disciplinele umanistice, a constatat că unii profesorii au reușit în general să „elimine conținuturile învechite și pseudoștiințifice care denaturează istoria poporului nostru, deformează adevărul obiectiv despre viața economică, social-politică și culturală din trecutul nu prea îndepărtat al Republicii
Moldova” și să imprime disciplinelor predate „un colorit național și general uman, abandonând tezele declarative și neștiințifice, bazate pe supraaprecierea factorului zis-internațional în detrimentul celui național”3. „Programele analitice” la disciplinele umaniste au fost reevaluate și revizuite
prin „depolitizarea și dezideologizarea lor”, prin „renunțarea la concepția veche unilaterală de a
trata evenimentele istorice prin prisma luptei de clasă și perindării formațiunilor social-politice”,
prin „lichidarea schematismului și simplismului primitiv în studierea și explicarea istoriei societății
umane” și abordarea științelor umanistice prin prisma „principiului obiectivității istorice, tinzândspre îngustarea până la minim a subiectivismului” și ținând cont de realizările științei mondiale4.
Depolitizarea și dezideologizarea învățământului superior din Republica Moldova a constituit unact de justiție intelectuală şi de repunere a acestuia pe un făgaş normal, lucru înfăptuit după o lungă
perioadă în care învăţământul superior a avut un caracter dirijat şi supracentralizat.
De asemenea, unele cadre didactice de la USM au redactat, într-un termen scurt, materiale didactice pentru asigurarea cursurilor noi: programe analitice, note de curs, colecții de diafilme, precum și cercetări științifice care să acopere așa-zisele „pete albe” ale științei naționale.
Comisia a menționat eforturile catedrei Istoria Românilor de a asigura procesul didactic la disciplina „Istoria Românilor” cu literatură necesară, prin stabilirea relațiilor de parteneriat cu
instituții de învățământ și cercetare din România, „râvna și constructivitatea” în procesul deelaborare a notelor de curs pentru această disciplină5.
În același timp, comisia respectivă a identificat și unele deficiențe inerente, dintre carecea mai gravă problemă semnalată era „problemă mancurtismului științific”, care se manifesta
prin conservarea unor „teme chemate a-l sustrage pe student de la realitățile concrete ce ținde specificul limbii și culturii lui, de istoria poporului nostru, de tradițiile de veacuri ale neamului”, prin preluarea unei terminologii improprii limbii române, împrumutate din limba rusăși ajustată mecanic limbii române.6 În situația când disciplinele nu erau asigurate suficient cu
literatură în limba română7 (cu excepția disciplinei „Istoria Românilor”), iar cea mai mare parte
Despre activitatea și sarcinile catedrelor Universității în vederea pregătirii și perfecționării cadrelor didactice în lumina „Legii despre învățământ”. Referat ținut în cadrul Senatului USM din 23 aprilie 1992. AUSM, F.
1, inv. 1, d. 4726, f. 98-99.
2
Despre activitatea și sarcinile catedrelor Universității în vederea pregătirii și perfecționării cadrelor didactice în lumina „Legii despre învățământ”. Referat ținut în cadrul Senatului USM din 23 aprilie 1992. AUSM, F.
1, inv. 1, d. 4726, f. 98-101.
3
Decizia Senatului USM din 23 aprilie 1992. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4726, f. 88.
4
Raportul decanului Facultății de Istorie, prof. Ion Niculiță, cu privire la activitatea decanatului și catedrelor
facultății în pregătirea cadrelor, la Senatul USM din 29 aprilie 1993. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4829, f. 57.
5
Cu privire la rolul și importanța disciplinelor umanistice în procesul de instruire a specialiștilor de înaltă
pregătire profesională. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4726, f. 81.
6
Despre activitatea și sarcinile catedrelor Universității în vederea pregătirii și perfecționării cadrelor didactice în lumina „Legii despre învățământ”. Referat ținut în cadrul Senatului USM din 23 aprilie 1992. AUSM, F.
1, inv. 1, d. 4726, f. 99-100.
7
Cu privire la activitatea corpului profesoral-didactic și a serviciilor respective privind asigurarea studenților
cu manuale, cărți, texte ale prelegerilor, instrucțiuni metodice în limba română. AUSM. F. 1, inv. 1, d. 4829(a),f. 168, 146-148.
1

402

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

a literaturii în limba rusă, de care dispunea biblioteca universitară, era profund ideologizată șipolitizată, iar biblioteca rămânea indiferentă la demersurile cadrelor didactice și ale catedrelorde specialitate, universitarii erau invitați să revizuiască cu mare atenție și să reediteze literatura didactică și științifică, să procure doar carte științifică și materiale didactice verificate.
O problemă gravă o constituia „conținutul și metodica predării unor discipline umanistice”, constatându-se că în acest sens „lipsește un sistem și o consecutivitate logică”, situație
determinată de lipsa de experiență și chiar de cunoștințe ale cadrelor didactice, susținută depenuria de literatură științifică în domeniu, precum și de imposibilitatea formării cadrelor în
centre universitare și științifice europene, din motive mai degrabă financiare, completate și denecunoașterea limbilor străine.
Astfel, Comisia a stabilit că disciplina „Istoria religiei” a fost identificată de profesorul
responsabil cu scolastica medievală și, în loc să conțină subiecte de istorie și filosofie a religiei,
profesorul considera că trebuie să țină un curs de teologie1. De asemenea, mai multe cadre didactice, care au ajuns responsabile de noile discipline, au predat în perioada sovietică „discipline social-politice” precum „Comunismul științific”, „Istoria PCUS” sau „Ateismul științific”, astfel„interpretând eronat funcțiile sociale ale disciplinelor în cauză (de exemplu, ale religiei)”2, dupămodelul practicat în epoca anterioară, totodată evitând să dezvolte o gândire critică sau să expună opinii vis-a-vis de trecutul comunist al Republicii Moldova3.
În perioada 1991-1995, Senatul USM a abordat repetat problema conținuturilor „învechite care denaturează adevărul și realitatea contemporană”, responsabilizând catedrele despecialitate de redactarea programelor „tuturor cursurilor normative și speciale” și obligândcadrele didactice responsabile de disciplinele din planul de învățământ să elaboreze „texte delecții, lucrări de laborator și alte materiale didactice, să organizeze filmoteci și videoteci necesare în procesul de predare”4.
Ideologizarea și politizarea studenților în perioada sovietică se producea și prin intermediul unor discipline de specialitate, mai ales la specialitățile umanistice și sociale. Astfelcă înlocuirea disciplinelor „social-politice” cu cele umanistice a fost urmată de excluderea din
planurile de învățământ a disciplinelor de specialitate îndoctrinate, dar și ale celor care nu
mai corespundeau necesităților pieței muncii și idealului de formare a profesioniștilor pentru
economia națională. Aceste discipline au fost înlocuite cu unități de curs adecvate necesităților
de formare profesională și necesităților statului. Prin decizia din 6 septembrie 1991, Consiliulștiințific al Facultății de Drept a eliminat din planul de învățământ al specialității Drept disciplinele „Drept sovietic” și „Istoria cunoștințelor politice și juridice”5, iar orele au fost suspendate până la elaborarea unui nou curs „Bazele dreptului moldovenesc”6. În general, în primii
ani după proclamarea independenței Republicii Moldova, planul de învățământ pentru specialitatea Drept a fost reconceptualizat și modificat radical, fiind adaptat la necesitățile reale ale profesiunilor juridice. Până la începutul anului 1995 au fost deschise noi specializări,precum Drept public, Drept privat, Drept internațional și diplomație7, iar în planul de studii al
specialității au fost incluse aproape 20 de discipline noi, dintre care 15 nu au mai fost niciodată
ținute în Moldova8, în scopul apropierii formării juriștilor din Republica Moldova de tendințele
europene.
Cu privire la rolul și importanța disciplinelor umanistice în procesul de instruire a specialiștilor de înaltă
calificare. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4726, f. 83.
2
Idem.
3
Idem.
4
Proces-verbal al ședinței Senatului USM din 29 aprilie 1993. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4829, f. 52; Proces-verbal
al ședinței Senatului USM din 22 februarie 1994. Arhiva USM. F. 1, inv. 1, d. 4829(a), f. 147; Proces-verbal alședitei Senatului USM din 4 octombrie 1994. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4941, f. 9.
5
Decizia Senatului USM din 24 septembrie 1991. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4620, f. 41.
6
Proces-verbal al ședinței Senatului USM din 24 septembrie 1991. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4620, f. 38.
7
Proces-verbal al ședinței senatului USM din 27 decembrie 1994. AUSM. F. 1, inv. 1, d. 4941, f. 120.
8
Proces-verbal al ședinței Senatului USM din 22 februarie 1994. AUSM. F. 1, inv. 1, d. 4829(a), f. 147; Procesverbal al ședinței Senatului USM din25 decembrie 1995. AUSM, F. 1, inv.1, d. 5074, f. 163.
1

403

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVADacă programele specialităților social-umanistice, fiind mai puternic ideologizate șipolitizate în perioada sovietică, se lăsau cu greu schimbate și reformate, planurile noi la
specialitățile exacte erau „incomparabile cu cele sovietice”. Responsabilii de programe au operat schimbări cantitative și calitative esențiale, prin introducerea unor discipline de specialitate noi, în acord cu știința și didactica modernă și includerea conținuturilor corespunzătoare.
Astfel, planul de studii la specialitatea Fizica a fost îmbogățit cu discipline precum „Măsurări
fizice”, „Capitole de matematică elementară”, „Algoritmizarea rezolvării problemelor de fizică”,„Formarea noțiunilor fizice prin experimentul demonstrativ”, „Practicum la mecanică cu aplicarea microcalculatorului”, „Rezolvarea problemelor din cursul de fizică din școală” 1, discipline
care contribuiau la formarea unor specialiști de înaltă calificare, în corespundere cu necesitățile
angajatorilor și cu standardele europene.
Procesul de înnoire a conținutului curricular, inițiat în contextul ieșirii Republicii Moldova
din regimul comunist și al formării statului independent și democratic, s-a referit, în primul
rând, la extirparea elementelor și conținuturilor îndoctrinate și politizate, care urmăreau crearea lui Homo sovieticus – fără naționalitate, fără spirit de inițiativă, indiferent față de rezultatele
muncii sale și loial statului sovietic. Acestea au fost înlocuite în prima jumătate a anilor ‘90
în mod indicativ, angajând universitarii să înlocuiască, la început formal, disciplinele sovietice (mai ales cele social-politice) cu discipline de studiu general valabile, care să contribuie laformarea profesionistului și cetățeanului conștient, capabil să-și construiască o carieră într-osocietate democratică; să adapteze componentele planului de învățământ și conținuturile laștiința și tehnologiile planetare, însă prin apropierea lor de trebuințele specifice ale economiei naționale; să asigure coerența lor, în sensul stabilirii raporturilor între idei și eliminării
contradicțiilor sau rupturilor, mai ales în contextul trecerii la un învățământ național, în limba
română.
Cincinalul 1991-1995 a fost perioada marilor transformări a conținutului curricular
la specialitățile pe care le propunea studenților USM, proces însoțit de dificultăţi majore, determinate de un șir de factori obiectivi, precum instabilitatea politică și procesul complicat şicomplex de trecere de la economia planificată centralizat la cea de piaţă, lipsa unei concepții aeducației și a documentelor normativ-reglatorii pentru învățământul din Republica Moldova,
reorganizarea „din mers” a sistemului de funcționare a școlilor superioare și a întregului sistemde învățământ al Republicii Moldova, lipsa de experiență în elaborarea independentă a programelor de studii, dar și mentalitatea moștenită din regimul abia răsturnat, care a determinat
reticența la schimbare a unor universitari.
Astfel, Comisia Senatului USM, care a evaluat planurile de învățământ la cinci ani de la
demararea reformelor, a identificat o tendință generală pentru toate programele, tendința de amări numărul de ore prin „completarea fostelor planuri de până la ‘89, planuri sovietice, cu cele
din Apus, mai ales din România, păstrându-se discipline și din unele și din celelalte”2 .
Suprapunând rutinelor și artefactelor sovietice achiziții europene, universitarii au produs o situație paradoxală, în care, pe de o parte, s-a trecut la săptămâna de muncă de cinci zile
(care a înlocuit-o pe cea de șase zile de sorginte sovietică) și la semestrele de 15 și 18 (19)săptămâni, iar, pe de ală parte, au germinat „o sumedenie de discipline noi” (studenții încadrați
în programele de studii la Jurnalism și Științe ale Comunicării și Drept studiau 11-15 discipline
pe semestru) cu un număr exagerat de mic de ore (până la 30)3.
În general, decanii sau șefii de catedre modificau planurile de învățământ „după bunulplac”, în baza unor aranjamente, deși s-a decis în mai multe rânduri că toate schimbările în planurile de învățământ se fac doar cu aprobarea Senatului USM și doar din perspectiva relevanței
științifice sau a formării profesionale a specialiștilor. În ajunul adoptării Legii Învățământului(1995) planurile de învățământ la USM au devenit incontrolabile: unele discipline, absolut neProces-verbal al ședinței Senatului USM din 24 decembrie 1991. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4617, f. 70-73.
Activitatea instructiv-metodică a catedrelor USM: realizări și perspective. Raportul prorectorului pentru
studii, prof. Petru Chetruș în ședința Senatului USM din 24 februarie 1995. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5073, f. 47.
3
Idem.
1
2

404

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

cesare pentru traseul de formare a specialistului erau eliminate, iar altele – cu o importanță
dubioasă, erau incluse în planuri,1 producând schimbări ineficiente și inadecvate.
Procesul de refacere a planurilor de studii a fost unul mai sinuos și mai anevoios decât
se crezuse și se proiectase la începutul anilor ‘90, deoarece a trebuit ca acest proces să aducă
restructurări profunde în activitatea tuturor catedrelor și cadrelor didactice. Totuși, către anul
1995, s-a reușit redactarea și elaborarea unor planuri funcţionale, prorectorul pentru studii
prof. Petru Chetruș menționând că planurile de învățământ la toate specialitățile „au o structură și un conținut mai mult sau mai puțin optimal, care îmbină experiența națională și mondială
în pregătirea specialiștilor”2.
Pe la mijlocul anilor ‘90, transformările și reformele conținutului curricular au intrat într-o fază conștientă, cea mai mare parte a managerilor facultăților, catedrelor și cadrelor didactice ale USM nu mai așteptau „indicații” sau „directive” din partea ministerului, senatului sau aoricărei alte autorități pentru a iniția și produce schimbări cantitative și calitative ale planuluide învățământ, astfel încât formarea profesională să corespundă nevoilor economiei naționale;
pentru înnoirea programelor analitice prin selectarea conținuturilor și metodologiilor depredare-învățare-evaluare raportate la știința și tehnologiile moderne, la standardele naționaleși europene; pentru organizarea unui proces didactic corespunzător profilului și specialităților
etc. Astfel, USM reușise către începutul mileniului al III-lea să transforme procesul de înnoire aconținutului curricular într-unul participativ și flexibil, deschis față de achizițiile și progreseleștiinței moderne, care se plia permanent pe necesitățile și aspirațiile tuturor participanților laprocesul de formare a specialiștilor, precum și a beneficiarilor acestuia3.
Pentru că absolvenții USM urmau să fie nu doar biologi, istorici, juriști etc., dar și elita
intelectuală purtătoare a culturii și tradițiilor, cetățeni conștienți ai Republicii Moldova și formatori de opinie, reforma curriculară revendica schimbări esențiale și sub aspectul educației
spirituale. Intensificarea umanizării procesului de instruire era determinată, pe de o parte, de„snobismul tehnocratic” la sfârșitul secolului al XX-lea și de apariția și răspândirea unor fenomene sociale negative, precum reducerea nivelului culturii generale, narcomania, criminalitatea etc., pe de altă parte4. În scopul dezvoltării și creșterii spirituale a studenților, care să asigure în viitoarea lor activitate profesională dezvoltarea sănătoasă a societăţii, USM a consideratrezonabil să includă în programele de formare la toate specialitățile discipline care să abordeze
probleme de ocrotire a sănătății, de promovare a modului sănătos de viață, de educație antialcoolică, antinarcotică, morală, sexuală, de ocrotire a mediului, de combatere a bolilor transmisibile și de pregătire a tinerilor pentru viața de familie5.
Deschiderea și orientarea învățământului universitar moldovenesc către cel internaționala adus în discuția mediului universitar problema cunoașterii limbilor străine de către studenții
care își făceau studiile la USM. „Orice specialist cu studii superioare, se menționa într-o deciziea Senatului, trebuie să cunoască una sau mai multe limbi străine, prin care să-și faciliteze accesul către știința și cultura universală”6. Limba străină, în special limba franceză (dar și engleză,germană și spaniolă), era disciplină de studiu la toate specialitățile pe care le oferea USM șipână la independență, dar inaplicabilitatea ei din cauza „granițelor sovietice închise” și accentul pus pe cunoașterea limbii ruse ca limbă de comunicare internațională (Если хочешь бытьActivitatea instructiv-metodică a catedrelor USM: realizări și perspective. Raportul prorectorului pentru
studii, prof Petru Chetruș în ședința Senatului USM din 24 februarie 1995. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5073, f. 47.
2
Activitatea instructiv-educativă a cadrelor USM: realizări și perspective. Raport în Senatul USM la ședința
din 24 februarie 1995. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5073, f. 45.
3Spectrul formativ în anul de studii 1999-2000. Raport în ședința Consiliului de Administrație al USM din 9
martie 1999. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5618(a), f. 30-38.
4
Umanizarea procesului didactic: direcții, obiective și conținut. Raportul decanului Facultății de Litere înședința Senatului USM din 28 decembrie 1998. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5617 (a), f. 7.
5Spectrul formativ în anul de studii 1999-2000. Raport în ședința Consiliului de Administrație al USM din 9
martie 1999. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5618(a), f. 48.
6
Decizia Senatului USM din 24 septembrie 1991. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4620, f. 87-88.
1405

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAчеловеком, выучи русский язык!)1, a determinat o atitudine indiferentă a studenților față deaceastă disciplină și una indolentă din partea cadrelor didactice care asigurau predarea limbilor străine pentru alte specialități.
Comisia universitară pentru evaluarea calității predării limbilor străine la specialitățile
nefilologice ale USM a constat că în anul independenței „studenții cunosc slab limba străină
[...] majoritatea lor nu pot comunica, întrucât au un bagaj lexical sărac [...] și de cele mai multeori nu pot folosi literatura științifică de specialitate într-o limbă străină la scrierea tezelor dean sau de licență”. Pe de altă parte, unele cadre didactice „acordă mai multă atenție gramaticii
și traducerii, iar vorbirea rămâne pe planul doi”2. În baza constatărilor Comisiei, Senatul USM
a decis ca disciplina „Limba străină” să fie planificată pentru patru semestre a câte 6 ore pesăptămână pentru toate specialitățile3, iar cadrele didactice să-și perfecționeze competențele
de comunicare într-o limbă străină de circulație internațională și recomanda profesorilor delimbă străină să crească exigențele în evaluarea cunoștințelor de limbă străină ale studențilorși „să aprecieze cu note de 8, 9 și 10 numai studenții care vorbesc liber limba respectivă”, iar
studenților - să utilizeze surse în limbi străine la elaborarea tezelor de an și de licență4.
În corespundere cu decizia senatului, catedra de specialitate a redactat programele analitice, implementând noi metode didactice chiar și mijloacele tehnice. Împărțirea grupelor academice în subgrupe după nivelul de cunoaștere a limbii străine a implicat renunțarea „la metodele vechi de lucru în auditoriu (citire, traducere), transferarea accentului pe „dezvoltarea
comunicării” și implementarea metodelor de învățare activă prin intermediul mijloacelor moderne5. Membrii catedrei au elaborat materiale didactice noi, adaptate profilului specialităților,dicționare specializate și culegeri de texte care să asigure însușirea limbajului de specialitateși a competenței de comunicare într-o limbă străină, programe pentru mașinile electronicede calcul, diapozitive, filme etc. pentru susținerea învățării și evaluării cunoștințelor de limbă6. Studenții de la specialitățile filologie, istorie, ziaristică, matematică, biologie și economie,
care urmau cursul de limbă franceză într-o „grupă intensivă” sau „avansată”, obțineau, dupăsusținerea unui examen la limba franceză, o adeverință de traducător-referent de limbă franceză7, fapt care deschidea acestora posibilități suplimentare de angajare în câmpul muncii.
Necesitatea cunoașterii limbilor străine, dictată de deschiderea către știința și educația
mondială, a fost înțeleasă uneori exagerat, producând la aproape toate facultățile programe destudii hibride, numite „specialități duble”8. Aceste specialități duble erau foarte solicitate pepiața educațională pentru că ofereau posibilități suplimentare de încadrare în câmpul muncii,
USM a elaborat și a propus în oferta sa programe de tipul „Biologie și limbi străine”, „Informatică
și traductologie”, „Istorie și limbi străine”, „Politologie și limbi moderne”, „Relații internaționaleși limbi moderne” etc. (Tabelul nr. 85). Chiar dacă unele specialități se încadrau în profilul pedagogic, absolvenților unor astfel de programe nu li se acorda și calificativul „profesor de limba
X”, or, după cum afirma profesorul Ion Niculiță în Senatul USM pentru cazul specialității „Istorie
și limbi străine”, aceste specialități „urmăresc scopul de a pregăti specialiști, care, cunoscândlimba unui grup de state, cum ar fi cele anglofone sau francofone, ar fi în stare să studieze serios
istoria acestor țări, așa cum se practică în țările dezvoltate” 9. De asemenea, „studiind 6-8 ore
Proces-verbal al ședinței Senatului USM din 22 octombrie 1991. AUSM, F.1, inv.1, d. 4620, f. 86.
Despre sarcinile catedrelor de limbi moderne privind organizarea studierii intensive a limbilor străine însistemul universitar. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4620, f. 123.
3
Proces-verbal al ședinței Senatului USM din 24 decembrie 1991. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4617, f. 70-73.
4Decizia Senatului USM din 24 septembrie 1991. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4620, f. 87-88.
5
Proces-verbal al ședinței Senatului USM din 23 noiembrie 1993. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4829(a).
6Proces-verbal al ședinței Senatului USM din 22 octombrie 1991. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4620, f. 97-99, 103.
7
Ibidem, f. 101.
8
Nomenclatorul specialităților pentru pregătirea specialiștilor în instituțiile de învățământ superior din Republica Moldova, adoptat prin hotărârea nr. 309 din 17 mai 1995 a Guvernului Republicii Moldova.
9
Registrul formativ universitar: imperativul optimizării nomenclatorului de specialități și specializări.
Informație prezentată de decanul Facultății de Istorie, prof. Ion Niculiță în ședința Senatului USM din 1 decembrie 1998. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5461 (1), f. 9-10.
1

2

406

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

pe săptămână o limbă străină, „studentul poate să obțină doar cunoștințe pentru a traduce”,
și pentru că el nu „a studiat aprofundat gramatica, literatura țării...”, absolventul unei asemenea specialități „nu poate preda limba străină respectivă”1. Acest tip de programe de studii nu
se încadrau în concepția specialităților duble și au fost aspru criticate de universitari, aceștia
menționând că USM trebuie să-și asume sarcina școlii preuniversitare, pentru a compensa lipsa
de competențe lingvistice necesare pentru a urma studii superioare2. În acest sens, era inoportun să se acorde absolvenților specialităților duble calificarea „translator” (se acorda la vreo
20 de specialități). Și chiar dacă „cunoașterea limbilor străine nu este un lux, dar un element
necesar al unui bun specialist”, unui ecolog, biolog, fizician sau chimist nu i se poate acorda ocalificare specifică doar domeniului filologic3.
După proclamarea independenței, cunoaşterea limbii române şi a limbajului românesc
de specialitate a devenit o necesitate pentru încadrarea absolvenților școlilor superioare în
mediul socioprofesional din Republica Moldova. Procesul de trecere la un învățământ în limba
română în cadrul Universității de Stat din Moldova a început încă în anii ‘80, în etapa renașteriinaționale, și s-a intensificat euforic, prin instituționalizare, după adoptarea legislației lingvistice a RSS Moldovenești (1989). Universitatea și-a fixat drept scop ca până la începutul anului
1994 toate disciplinele din planurile de învățământ la programele cu limba română de studiu
să fie predate în limba română4, iar pentru alolingvi să se organizeze cursuri intensive de limba
română la anul I de studii, astfel încât, începând cu anul II, instruirea studenților înmatriculați
în grupe cu predarea în limba rusă să se realizeze în limba română5.
După scăderea entuziasmului independenței s-a dovedit că asigurarea unui proces didactic în limba română este o provocare pentru toți participanții procesului didactic. Predarea
limbii române a fost regândită și redimensionată, începând cu anul 1989 în repetate rânduri.
Prin decizia Senatului din mai 1990, „Limba română” a fost decretată drept disciplina obligatorie și introdusă în planurile de învățământ ale tuturor specialităților oferite de USM 6, cu unvolum de 70 de ore pentru programele cu predare în limba română și de 140 de ore pentru
programele cu predare în limba rusă. Conform deciziei Senatului USM din 28 ianuarie 1992, cu
privire la „Predarea limbii române la facultățile nefilologice”, disciplina a fost transferată din categoria celor obligatorii în categoria disciplinelor facultative cu reducerea numărului de ore la
100 în programele cu predare în limba rusă. De asemenea a fost stabilită ca formă de evaluare
colocviul7. Astfel, timp de câțiva ani numărul de ore pentru disciplina „Limba română”, forma deevaluare, orarul lecțiilor, dar și atitudinea managerilor de la facultățile nefilologice, precum și astudenților erau „un fel de du-te-vino”8, susținea președintele Comisiei de evaluare a procesuluide predare a limbii române la facultățile nefilologice a Senatului, profesorul Grigore Cincilei.
Chiar dacă Comisia sus-numită a stabilit că „nivelul de predare a limbii române lafacultățile [nefilologice ‒ n.n.] corespunde exigențelor metodice și științifice actuale”, procesul
didactic fiind diferențiat și adaptat domeniului de formare profesională, iar studenții „manifestă interes față de studierea limbii române”, fiind motivați să o însușească în scopul formării
profesionale și integrării socio-profesionale, „în grupele românești nivelul și eficiența predării
limbii române nu este întru totul cel scontat”9. Situația se explica prin „lipsa unui program
Proces-verbal al ședinței Senatului USM din 1 decembrie 1998. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5461 (1), f. 11.
Proces-verbal al ședinței Consiliului de Administrație al USM din 9 martie 1999. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5618, f. 40.
3Specialitățile și specializările noi: situația la zi. Raportul prezentat de decanul Facultății Limbi și LiteraturiStrăine, dr. E. Axenti în ședința Consiliului de Administrație al USM din 10 noiembrie 1998. AUSM, F. 1, inv.
1, d. 5618, f. 16.
4
Proces-verbal al ședinței Senatului USM din 29 aprilie 1993. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4829, f. 52.
5
Cu privire la organizarea studierii limbii de stat în grupele alolingve. Raportul pentru ședința Senatului USM
din 28 noiembrie 1995. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5074, f. 133.
6
Proces-verbal al ședinței Senatului USM din 28 mai 1991. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4619, f. 15-16.
7
Proces-verbal al ședinței Senatului universitar din 23 martie 1993. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4829, f. 7.
8
Ibidem, f. 7-8.
9Predarea limbii române la facultățile nefilologice. Informație prezentată în ședința Senatului USM din
23.03.1993. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4829, f. 33.
1
2

407

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

unic și cantitatea insuficientă a materialelor didactice”. În această situație procesul de predare
a limbii române avea un caracter eterogen de la facultate la facultate, determinat de viziunile
personale ale cadrelor didactice, care deseori „gramaticalizau excesiv” disciplina, care de fapt
avea scopul de asigura însușirea și „asimilarea vocabularului de specialitate” și „cultivarea exprimării corecte, coerente și frumoase”1.
Și mai gravă este situația în grupele cu predarea în limba rusă. Cu toate că în Concepţia
dezvoltării învățământului din Republica Moldova se stipula că „vor fi create structurile şi condiţiile necesare de însuşire temeinică a limbii oficiale a statului, de reintegrare culturală şi multiculturală, pentru a oferi tuturor celor care învaţă posibilităţi egale de încadrare profesională şi
socioculturală în viaţa republicii”2, studenții, dar și unele cadre didactice de la USM așa și nu auînsușit limba română, iar unii studenți alolingvi, care cunoșteau limba română, comunicau încontinuare în limba rusă. Faptul era determinat de mai multe cauze, comisia identificând unele
precum: reticența unor vorbitori de limbă rusă față de studiul limbii române (deși conform anchetelor aplicate pe un eșantion de 600 studenți alolingvi, majoritatea au confirmat necesitatea
studierii limbii române)3, numărul insuficient de ore pentru studierea limbii române, dar maiales mediul lingvistic, creat de vorbitorii de limbă română de la USM, care păstrează „eronata
tradiție de a răspunde rusește persoanei care ni se adresează în limba rusă”4.
În acest context, Senatul USM a adoptat la 25 martie 1993 o decizie „Cu privire la predarea
limbii române în grupele alolingve”, care prevedea: întocmirea unei programe pentru „Limbaromână” adaptate specificului profilului facultății; elaborarea materialelor didactice ajustatela aceste programe; identificarea unui minim terminologic pe care să-l cunoască studenții alolingvi la fiecare nivel de învățare a limbii române; fortificarea segmentului „deprinderi ortoepice” și însușirea stilurilor legate de specialitate, precum și motivarea studenților alolingvi să
citească literatură în limba română5.
În scopul intensificării studierii limbii române de către studenții alolingvi, catedra deLimbă Română aplicată a USM a organizat studierea diferențiată a limbii române, creând grupe
academice în conformitate cu nivelul de cunoaștere a acesteia și elaborând programe analiticeadaptate la specificul domeniului pe care îl studiază studenții alolingvi. Pentru studenții cu unnivel avansat de cunoaștere a limbii au fost elaborate programe și planuri de studiu individuale.
De asemenea, cadrele didactice și-au elaborat metodici proprii de predare, debarasându-se de„învățarea mută (citește și traduce) a limbii române și implementând metode de învățare dialogată6. Prin eforturile concertate ale membrilor catedrei a fost creat un cabinet fonetic și uncentru instructiv-metodic pentru studierea limbii române la Facultatea de Litere, a fost elaborat un manual de limbă română pentru alolingvi și alte materiale pentru asigurarea suportului
didactic al disciplinei7.
Dar numai în anul 1998, când s-a constatat că USM nu a formulat o concepție a predării
limbii române la specialitățile nefilologice, catedra Limba română aplicată a fost responsabilizată, prin decizia Senatului USM, să elaboreze o concepție unică de predare a limbii române în
grupele alolingve și cele naționale, să elaboreze un „manual standard la Limba Română pentru
Decizia Senatului USM din 23 martie 1993. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4829, f. 14.
Concepţia dezvoltării învățământului din Republica Moldova. Monitorul oficial, nr. 7, 1994.
3
Raportul prezentat de dr. hab., prof. univ. Anatol Ciobanu în ședința Senatului USM din 25 noiembrie 1997,
cu tema:„Funcționarea limbii de stat la facultățile nefilologice. Realizarea deciziei Senatului din 25 februarie
1993”. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5313, f. 100-105.
4
Predarea limbii române la facultățile nefilologice. Informație prezentată în ședința Senatului USM din 23
martie 1993. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4829, f. 33.
5
Decizia Senatului USM din 23 martie 1993. Cu privire la predarea limbii române în grupele alolingve. AUSM,
F. 1, inv. 1, d. 4829, f. 35.
6Raportul prezentat de dr. hab., prof. univ. Anatol Ciobanu în ședința Senatului USM din 25 noiembrie 1997
cu tema:„Funcționarea limbii de stat la facultățile nefilologice. Realizarea deciziei Senatului din 25 februarie
1993”. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5313, f. 105.
7
Cu privire la organizarea studierii limbii de stat în grupele alolingve. Raportul pentru ședința Senatului USM
din 28 noiembrie 1995. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5074, f. 127, 147-154.
1

2

408

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

toate facultățile nefilologice (prof. M. Purice publicase un manual „Limba română pentru alolingvi”, dar acesta nu era adaptat studiilor universitare)1, care să cuprindă minimumul necesar
de gramatică, fonetică, lexic, ortografie, ortoepie și punctuație”, și „un set de broșuri și texte comentate adaptate la profilul fiecărei facultății”, cu glosare de termeni de specialitate în anexe. Iar
decanatele urmau să identifice resurse de ore pentru a mări numărul de ore pentru disciplina„Limba română” pentru grupele alolingve până la 6 ore, astfel încât studenții alolingvi să poată
studia, începând cu anul III de studii, disciplinele din program în limba română2. Dar pentru căConstituția Republicii Moldova și Legea Învățământului (1995) garanta dreptul studentului „dea alege limba de educare și instruire la toate nivelurile și treptele de învățământ”3, grupele cu
predare în limba rusă au fost păstrate, iar studenților alolingvi, care au obținut performanțe în
cunoașterea limbii române, li s-a propus să se transfere în grupele cu predare în limba română
la aceeași specialitate. O parte a studenților, conștienți de necesitatea cunoașterii limbii române pentru a-și construi o carieră de succes în Republica Moldova, au depus cerere de transfer în
grupele cu predare în română la aceeași specialitate, așa cum a fost, de exemplu, cazul celor 28
de studenți (dintr-o grupă de 44) care își făceau studiile la specialitatea „Politologie”4.
Către anul 1997 la unele facultăți ale USM (Biologie și Pedologie, Chimie, Drept), cursurile și seminarele speciale se țineau în limba română în grupele alolingve5. Odată cu elaborarea
concepției predării limbii române pentru studenții alolingvi și publicării materialelor didacticesuficiente pentru însușirea acesteia6, în anul de învățământ 1999-2000 au fost introduse cursuri de specialitate în limba română în toate grupele academice cu predare în limba rusă7.
Însușirea limbajului de specialitate în limba română și a limbii române în general eraîmpiedicată și de penuria de literatură științifică și didactică de specialitate în limba română, semnalată de cadrele didactice și manageriale ale USM de mai multe ori în prima jumătate a anilor ‘908. După aproape patru ani de independență, senatorii USM semnalau lipsa„catastrofală” de carte științifică, manuale și ghiduri metodice în limba română9. De exemplu, decanul Facultății de Drept, dr. Iurii Sedlețchi menționa în februarie 1994 că „în istoria
facultății, niciun manual nu a fost pregătit, editat de corpul didactic al facultății. Ne foloseam
de manualele aduse din Rusia”10, iar în lipsa unei tradiții și experiențe de elaborare a materialelor didactico-științifice, cadrele didactice „pregătesc specialiști pe baza conspectelor”11. Înprocesul de evaluare a activității didactice la facultățile reale s-a identificat o situație similară, chiar și unele cursuri fundamentale, precum „Mecanica”, „Fizică moleculară”, „Optica”,„Fizică atomică și nucleară” etc. „ nu erau asigurate deloc cu literatură de specialitate în limba
română”12.
Situația a fost confirmată de studenții de la zece facultăți ale USM, chestionați la compartimentul asigurarea procesului didactic cu literatură științifică și didactică: cca 50 la sutăPregătirea specialiștilor la Facultatea de Litere: realizări, probleme și dileme. Informație prezentată de Comisia Senatului USM în ședința din 25 decembrie1997. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5313, f. 13.
2
Decizia Senatului USM din 25 decembrie 1997. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5313, f. 11-12.
3Legea Învățământului nr. 547-XIII din 21 iulie 1995, art. 16. În: Făclia, 9 decembrie 1995, p. 1.
4
Proces-verbal al ședinței Senatului USM din 25 noiembrie 1997. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5313, f. 85.
5Raportul prezentat de dr. hab., prof. univ. Anatol Ciobanu în ședința Senatului USM din 25 noiembrie 1997
cu tema:„Funcționarea limbii de stat la facultățile nefilologice. Realizarea deciziei Senatului din 25 februarie
1993”. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5313, f. 112-113.
6
Activitatea științifică la Facultatea de Litere: realizări și orientări de viitor. Raportul decanului M. Purice înședința Consiliului de Administrație al USM din 11 mai 1999. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5618 (a), f. 79.
7
Decizia Consiliului de Administrație al USM din 9 martie 1999. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5618, f. 41.
8
Proces-verbal al ședinței Senatului USM din 24 februarie 1995. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5073, f. 44.
9Proces-verbal al ședinței Senatului USM din 22 februarie 1994. AUSM. F. 1, inv. 1, d. 4829(a), f. 147; Procesverbal al ședitei Senatului USM din 4 octombrie 1994. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4941, f. 9.
10
Proces-verbal al ședinței Senatului USM din 22 februarie 1994. AUSM. F. 1, inv. 1, d. 4829(a), f. 147.
11
Proces-verbal al ședinței Senatului USM din 22 februarie 1994. AUSM. F. 1, inv. 1, d. 4829(a), f. 146.
12
Activitatea decanatului și a catedrelor Facultății de Fizică în vederea pregătirii tinerilor specialiști. Raport înședința Senatului USM din 25 aprilie 1995. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5073, f. 166-167.
1

409

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

din studenții intervievați au utilizat conspectul în procesul de pregătire pentru examenele dinsesiunea de iarnă a anului de studii 1994-1995, cealaltă parte au exploatat literatura științifică
și manualele1. Iar „cel mai mare neajuns [al comunității universitare – n.n.], menționa în februarie 1995 șeful Catedrei de Fiziologie și Biochimie a Plantelor, prof. Petru Tarhon, rămâne
să fie faptul că nu s-a făcut nimic pentru a asigura studențimea cu literatură didactică în limba
română, nemaivorbind de literatură științifică”2. Doar jumătate din cele 56 de catedre ale USM
au elaborat și au publicat manuale, ghiduri metodice și altă literatură didactică. Cele mai multe publicații la acest compartiment au realizat facultățile de Litere, de Chimie, de Biologie, deLimbi și Literaturi Străine3.
Conștientizând că penuria de carte științifică și didactică este echivalentă unei crize aînvățământului superior din Republica Moldova, universitarii și-au propus ca în termen de 3-4
ani să asigure procesul de studiu la programele pe care le oferea USM cu manuale în limba română, adaptându-le rigorilor științifice europene. Totodată, cadrele didactice erau invitate săcolaboreze cu colegii din școlile superioare din România și să nu aștepte să primească literatură din România sau din Rusia, pentru că prestigiul unei universități ține și de capacitatea ei dea elabora carte științifică și didactică4.
Problema asigurării procesului didactic cu literatură științifică și didactică în limba română se discuta cel puțin o dată la doi ani în Senatul USM. Raportând senatorilor despre îndeplinirea deciziei din februarie 1994 cu privire la activitatea corpului didactic al USM privind
asigurarea studenților cu materiale didactice și a planului de editare, elaborat în conformitate
cu această decizie, șeful Secției Studii, dr. conf. Tudor Luchian constata că „lucrul în această
direcție s-a activizat” și că „au fost elaborate și editate mai multe titluri de carte, îndrumări
metodice, materiale didactice, suporturi de curs etc.”5 În perioada 1991-1995 universitarii au
elaborat și au redactat mai bine de 80 de manuale și peste 400 de titluri de alte materiale metodice pentru asigurarea procesului didactic6.
Cu toate acestea, problema asigurării cu literatură didactico-științifică a programelorde studii a rămas o preocupare majoră a managementului universitar pe tot parcursul anilor ‘90. Și la sfârșitul anilor ‘90 comunitatea universitară era criticată pentru că nu produce
manuale, suporturi didactice, ghiduri metodice, condamnând astfel studenții „să apeleze, înfond, la conspect”7. Cartea științifică și didactică în limba română mai rămânea un mare deficit la Facultățile de Fizică, de Drept, de Limbi și Literaturi Străine și de Jurnalism și Științe
ale Comunicării8, iar celelalte facultăți care dispuneau, mai mult sau mai puțin satisfăcător, detitluri de carte în limba română, nu deținea un număr suficient de exemplare pentru a asigura toți studenții9. În schimb, către 1 iunie 1999, toate disciplinele normative din planurile deînvățământ la specialitățile oferite de USM au fost asigurate cu programe analitice. Succesul s-a
datorat unei metode nu tocmai ortodoxe: conform unei decizii a Consiliului de Administrație al

Activitatea instructiv-metodică a catedrelor USM: realizări și perspective. Raportul prorectorului pentru
studii, prof. Petru Chetruș în ședința Senatului USM din 24 februarie 1995. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5073, f. 50.
2
Proces-verbal al ședinței Senatului USM din 24 februarie 1995. AUSM. F. 1, inv. 1, d. 5073, f. 44.
3
Activitatea instructiv-metodică a catedrelor USM: realizări și perspective. Raportul prorectorului pentru
studii, prof. Petru Chetruș în ședința Senatului USM din 24 februarie 1995. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5073, f. 51.
4
Proces-verbal al ședinței Senatului USM din 22 februarie 1994. AUSM. F. 1, inv. 1, d. 4829(a), f. 146.
5
Informația îndeplinirii deciziei Senatului USM „Cu privire la activitatea corpului profesoral-didactic și aserviciilor respective privind asigurarea studenților cu manuale, cărți etc. în limba română”, prezentată înședința Senatului USM din 23 ianuarie 1996. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5190, f. 20.
6Bilanțul activității științifice a USM în anul 1995. Chișinău, 1995, p. 58-59.
7Cartea de specialitate în limba română. Raportul prof. Mihai Dolgan la ședința Consiliului de Administrație
al USM din 13 aprilie 1999. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5618 (a), f. 54.
8
Activitatea decanatelor și catedrelor în vederea organizării și desfășurării procesului de instruire, modalitățile
de evaluare a cunoștințelor studenților. Informație prezentată la ședința Senatului USM la 28 ianuarie 1997.
AUSM, F.1, inv.1, d. 5310, f. 170.
9Suportul metodic al procesului de învățământ (Facultățile Științe Reale). Raport în ședința Consiliului deAdministrație al USM din 9 februarie 1999. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5618 (a), f. 7.
1

410

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAUSM, se interzice includerea în orar a disciplinelor care nu erau asigurate cu programe analitice
sau ghiduri metodice1.
Chiar dacă USM încă nu dispunea de un fond de carte didactică și științifică care să satisfacă
necesitatea programelor de studii, dar cadrele didactice și administrația universității depun eforturi
pentru a-l completa prin elaborarea și publicarea titlurilor proprii, prin identificarea și stabilirearelațiilor cu instituții și organizații donatoare din Republica Moldova, din România și din alte țări,prin procurare de carte în limba română, inclusiv din bibliotecile personale ale foștilor profesori
universitari (Ion Osadcenco), scriitori2 etc. USM dispunea de un Centru Editorial instituțional, iar
cadrele didactice își puteau edita lucrările din contul universității. Deși planul editorial al USM serealiza anual doar în volum de cca. 75 la sută3, Biblioteca Central Universitară și-a sporit fondurilede carte în limba română, mai ales din contribuțiile cadrelor didactice ale universității.
În anii ‘90 USM încă nu reușise să creeze un mecanism eficient de motivare a profesorilor de a elabora carte științifică și didactică, chiar dacă Senatul inițiase câteva instrumente
motivaționale, precum concediul de creație pentru elaborarea materialelor didactice, concursuri pentru „cel mai bun manual” sau „cel mai bun autor de carte didactică”, stimulente financiare etc.4 Însă doar către sfârșitul anilor ‘90 au fost acordate premii autorilor de materiale didactice5, celelalte așa și nu au fost implementate. Printre factorii care au frânat sau tergiversat
punerea în practică a instrumentelor de motivare a cadrelor didactice erau, pe de o parte, cei
de natură financiară, deoarece criza economică care a însoțit perioada de tranziție a determinat reducerea alocațiilor bugetare pentru aceste activități, iar, pe de altă parte, erau implicați
factorii de natură subiectivă, precum poziția sau inactivismul profesorilor, șefilor de catedre,dar și al bibliotecii universitare6.
Experiența atragerii de fonduri private sau a proiectelor era o experiență necunoscută universitarilor noștri, ce tocmai ieșiseră din sistemul restricționar sovietic, sistem carefuncționa prin directive și limita inițiativa personală, însă lipsa literaturii didactice (mai alesîn contextul reducerii numărului de ore auditoriale, a creșterii ponderii orelor de seminar șilaborator în defavoarea celor de curs) i-a determinat totuși să inițieze și să testeze experiențe
de pionierat. Astfel, unele cadre didactice au participat la concursul Fundației SOROS (prof. A.
Ciobanu, dr. Claudia Cemârtan etc.) pentru editare de carte didactică și și-au publicat lucrările
fiind finanțați de aceasta fundație. Rectorul USM, prof. Gheorghe Rusnac, menționând această
experiență în senat, i-a îndemnat pe colegi să elaboreze manuale și altă literatură didacticoștiințifică astfel, „încât în fondul SOROS să nu mai rămână nici un leu”7, contribuind astfel larealizarea celei mai importante sarcini a universității, formulate în Statutul USM „pregătirea,
perfecționarea și recalificarea specialiștilor de înaltă competență profesională și maturitate civică, în corespundere cu necesitățile economiei naționale, capabili să rezolve problemele economiei de piață, ale integrării europene și mondiale”8.
Dar gradul de realizare a acestei misiuni și responsabilități declarate a USM se afla într-orelație foarte strânsă și depindea și de calitatea studenților înmatriculați, care, prin atitudinea
şi comportamentul lor trebuiau să aducă plusvaloare procesului didactico-științific.

Decizia Consiliului de Administrație al USM din 9 februarie 1999. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5618 (a), f. 12-13.
Cartea de specialitate în limba română. Raportul prof. Mihai Dolgan la ședința Consiliului de Administrație
al USM din 13 aprilie 1999. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5618 (a), f. 53-54.
3
Activitatea decanatelor și catedrelor în vederea organizării și desfășurării procesului de instruire, modalitățile
de evaluare a cunoștințelor studenților. Informație prezentată la ședința Senatului USM la 28 ianuarie 1997.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5310, f. 173-174.
4
Proces-verbal al ședinței Senatului USM din 22 februarie 1994. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4829(a), f. 186; Decizia
Consiliului de Administrație al USM din 9 februarie 1999. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5618 (a), f. 12-13.
5
Decizia Senatului USM din 27 ianuarie 1998. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5462, f. 68-70.
6Informația despre îndeplinirea deciziei Senatului USM „Cu privire la activitatea corpului profesional didactic
și a serviciilor respective privind asigurarea studenților cu manuale, cărți etc. în limba română”, prezentatăîn ședința Senatului USM din 23 ianuarie 1996. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5190, f. 21.
7
Proces-verbal al ședinței Senatului USM din 28 ianuarie 1997. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5310, f. 136.
8
Statutul Universității de Stat din Moldova, Chișinău, 1997, p. 1.
1
2

411

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Admiterea la studii la USM în primii ani ai independenței se realiza în baza Regulamentuluide organizare a admiterii în învățământul superior din Moldova, adoptat de Ministerul Științei șiÎnvățământului al Republicii Moldova în aprilie 1991 și rămânea similară celei „restructurate”
în perioada perestroicii, fiind „democratizată” prin introducerea dreptului de a contesta rezultatele examenelor de admitere de către candidați. Noutatea absolută a regulamentului o constituia obligativitatea susținerii unei probe de admitere (examen pentru absolvenții „școlilornaționale” și colocviu pentru ceilalți) la limba și literatura română1. Dar în contextul extinderiiautonomiei universitare, Regulamentul de organizare a admiterii la USM, elaborat în baza noilor reglementări ministeriale, stabilea însă că toți candidații la studii la USM vor susține proba
de evaluare la limba și literatura română sub forma examenului2.
Reforma structurii învățământului preuniversitar prin introducerea treptei liceale, dar
cu păstrarea școlii medii de cultură generală și reaşezarea economiei de pe principiile administrării centralizate pe principiile liberei concurenţe şi iniţiativei individuale, reorientareaţării spre economia de piaţă pe parcursul anilor ‘90, au determinat modificarea proceduriide admitere la studii la USM. Astfel, pentru admiterea 1994 a fost redus numărul de probe
de concurs la toate specialitățile, candidații susținând o probă obligatorie (examen, de obicei) la limba și literatura română sau rusă, în dependență de limba programului pentru cares-a optat, și două probe la disciplinele de profil. Totodată, candidații, care optau pentru studii în limba rusă, susțineau suplimentar proba la limba română cu calificativul „admis” sau„respins”3. Absolvenților instituțiilor preuniversitare alolingve li se permitea să participe laconcurs pentru admitere la programele la care nu se organizau grupe cu predarea în limba
rusă, dar ei erau obligați să susțină o probă obligatorie la limba română4. Pentru admitereala specialitățile puțin solicitate de candidați, dar importante și necesare economiei naționale- Litere, Chimie și Bibliografie, examenul de admitere a fost înlocuit cu o testare la disciplinele de profil5. De asemenea, pentru admiterea la studii la unele specialități a fost introdus o probă suplimentară de verificare a aptitudinilor profesionale cu caracter eliminatoriu.
Pentru a fi admis la examenele de admitere la studii la programul „Jurnalism”, candidații aususținut o proba de creație eliminatorie încă din perioada sovietică. Începând cu Admiterea1996 o asemenea testare a fost aplicată și candidaților la studii la specialitățile „Psihologie”
și „Pedagogie”6.
În scopul atragerii la studii în cadrul USM a elevilor-absolvenți ai Școlii republicane princorespondență a tinerilor dotați în matematică, fizică și chimie, în anul 1994, Senatul a decis
să echivaleze examenele de absolvire a acestei școli cu examenele de admitere la facultățile
respective7. Examenele de absolvire a școlii respective se susțineau în luna mai, astfel că elevii,
care încă nu obținuse diploma de studii medii generale, erau deja înmatriculați la studii la USM.
Obiectivul acțiunii a fost realizat, toți absolvenții din anul 1995 ai Școlii republicane au optat
pentru realizarea studiilor superioare la facultățile reale ale USM8.
În același timp, vacuumul legislativ în domeniul învățământului superior, dar și aleducației în general, precum și coexistența structurii sovietice a învățământului cu elementele
Regulamentul de organizare a admiterii în învățământul superior din Moldova. În: Făclia, 26 aprilie 1991,
p. 6, 11.
2
Regulamentul de organizare a admiterii la USM. În: Moldova Suverană, 25 mai 1991, p. 4.
3
Regulamentul de organizare și desfășurare a admiterii în instituțiile de învățământ superior universitar șisuperior de scurtă durată din Moldova, aprobat la ședința Consiliului Ministerului Învățământului, Tineretului și Sportului prin hotărârea nr. 1.2 din 31 martie 1997.
4
Regulament cu privire la admiterea la Universitatea de Stat din Moldova, aprobat de Comisia de admitere a
USM din 28 mai 1996, p.3.
5Regulamentul USM cu privire la înscrierea studenților pentru anul de studii 1995-1996. AUSM, F. 1, inv. 1, d.
5073, f. 176-177.
6
Regulament cu privire la admiterea la Universitatea de Stat din Moldova, aprobat de Comisia de admitere a
USM din 28 mai 1996.
7
Proces-verbal al ședinței Senatului USM din 4 octombrie 1994. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4941, f. 19.
8
Proces-verbal al ședinței Senatului USM din 25 mai 1995. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5073, f. 209.

1

412

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

democratice introduse după 1991, au determinat unele derogări argumentate de la principiile
generale de admitere la studii în cadrul USM.
Cerinţele noului sistem politic şi economic, dar şi motivaţii psihologice au produs la începutul anilor ’90 o cerere crescută pentru specialitatea „Drept”1, dar și a ofertei învăţământului universitar, prin înfiinţarea universităţilor particulare, multe dintre ele sub nivelul unor
standarde acceptabile de calitate, sarcina pregătirii specialiștilor de înaltă calificare în domeniul juridic a fost asumată de USM. În acest context, în acord cu dispozițiile MinisteruluiÎnvățământului, USM a organizat concurs distinct pentru locuri bugetate, oferite suplimentar
și destinate absolvenților Colegiului Republican de Informatică și Drept în scopul pregătirii
specialiștilor pentru procuraturile și judecătoriile republicane. Pentru aceștia era organizat unconcurs special din trei probe: limba și literatura română (expunere), drept penal și drept civil(examene scrise) și a fost elaborat un program de studii distinct cu durata de 3 ani2. În aniiurmători, USM a înmatriculat studenți „cu destinație specială” și pentru Armata Națională și
pentru Ministerul Securității pe locuri finanțate din bugetul ministerelor respective3.
Începând cu anul de studii 1993-1994, USM a organizat admitere pentru mai multe categorii de candidați: pentru absolvenții școlilor generale, deținătorii de diplome de studii medii
generale; absolvenți de colegii, deținători de diplome de studii medii de specialitate; absolvenți
de liceu, deținători ai diplomei de bacalaureat4 și absolvenții instituțiilor de învățământ superior, deținători ai diplomelor de studii superioare.
În general, în perioada 1991-1995, toate categoriile de candidații, care optau pentru studii la secția învățământ cu frecvență la zi și locuri cu finanțare din bugetul de stat, susțineau
aceleași probe de concurs și participau la concursul general, fără a se ține cont de proveniența
rural-urban a acestora, de tipul de diplomă deținut sau de alte avantaje și prerogative. Începând
cu anul 1996, deținătorii diplomelor de bacalaureat5, iar începând cu anul 1998, absolvenții
colegiilor și școlilor normale6 erau înmatriculați la studii superioare (pe locurile finanțate debugetul de stat) fără a susține examene de admitere, în baza unei medii și a cotei parte de locuri
stabilite de Senatul USM7. Pentru calcularea mediei de concurs a candidaților care au absolvit
instituții de învățământ până la reforma baremului de notare, sistemul de 5 puncte era echivalat cu sistemul de 10 puncte, după cum urmează: notele „3”, „4” și „5” se echivalau cu „5,5”, „7,5”
și „9,5”8.
Din inițiativa Universității de Stat din Moldova în anul 1997 înmatricularea, inclusiv aabsolvenților școlilor de cultură generală, a avut loc fără susținerea probelor de concurs, doarîn baza notelor din actele de studii și doar absolvenții școlilor alolingve au susținut o probă,numită „convorbire”, la limba română9. Renunțarea la examenele de admitere și înscrierea
studenților la facultate în baza notei medii din actul de studii se înscria perfect în opțiunea

Dacă în perioada sovietică USM înmatricula anual 75-100 de studenți la Facultatea de Drept, în anul 1995 a
admis 320 studenți doar la locurile bugetate, numărul de studenți admiși fiind însă mult mai mare din contul
studenților înmatriculați la locurile cu taxă. Vezi: Planul de înmatriculare la USM pentru anul de învățământ
1995-1996. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5073, f. 179.
2
Proces-verbal al ședinței Senatului USM din25 aprilie 1995. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5073, f. 161.
3
Proces-verbal al ședinței Senatului USM din 28 mai 1996. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5190, f. 192.
4
Proces-verbal al ședinței Senatului USM din 17 mai 1993. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4829, f. 96.
5Regulament cu privire la admiterea la Universitatea de Stat din Moldova, aprobat de Comisia de admitere a
USM din 28 mai 1996, p. 2.
6
Regulament cu privire la admiterea la Universitatea de Stat din Moldova, aprobat de Senatul USM la 26 mai
1998.
7Regulament cu privire la admiterea la Universitatea de Stat din Moldova, aprobat de Comisia de admitere a
USM din 28 mai 1996, p. 2.
8Regulamentul de organizare și desfășurare a admiterii în instituțiile de învățământ superior universitarși superior de scurtă durată din Moldova, aprobat prin ordinul nr. 330 din 14 mai 1998 al MinisteruluiÎnvățământului, Tineretului și Sportului, p. 13.
9Raport de autoevaluare a USM, 1999-2000, aprobat de Senatul USM la ședința din 25 aprilie 2000. Arhiva
curentă a USM, f. 48.
1413

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

pentru practica formativă mondială a USM. Cu toate carențele inerente, această nouă procedură
de admitere a însemnat, în primul rând, detașarea de sistemul vechi sovietic de înmatriculare
și consolidarea rolului nivelului secundar al învăţământul moldovenesc și, în special, a treptei
liceale.
Această inițiativă și experiență de organizare a admiterii din anul 1997 a fost interpretată contradictoriu și calificată de Ministerul Învățământului drept imperfectă și nepotrivită
pentru Republica Moldova, astfel că noul Regulament de organizare și desfășurare a admiterii
în instituțiile de învățământ superior, aprobat de Ministerul Învățământului în iunie 1998, areadus practica admiterii studenților în instituțiile de învățământ superior în baza unor probe
de concurs, doar că de această dată instrumentul de evaluare l-a constituit testul cu alegere
multiplă la două discipline de profil, ce urmau a fi susținute în aceeași zi.1 Dar în informația
despre organizarea și desfășurarea admiterii, prezentată Ministerului Învățământului, Comisia
de admitere a USM și-a exprimat insatisfacția față de „întârzierea aprobării regulamentului”,
renunțarea la examenul de admitere și față de obligativitatea aplicării testelor cu alegere multiplă, pe care le găsea puțin obiective și irelevante pentru un concurs de admitere la studii
superioare.2 Pentru următoarea admitere (1999), Regulamentul cu privire la admitere a fostmodificat, instituind în calitate de probe de concurs pentru absolvenții școlilor medii de cultură
generală un examen la limba și literatura română și 2 probe la disciplinele de specialitate, subforma testării scrise. Testarea, ca metodă de evaluare pentru concursul de admitere a fost păstrată și pentru admiterea din anul 2000. De asemenea, în anul 1999 și deținătorii de diplome debacalaureat și diplome de studii medii de specialitate au fost supuși unei testări la disciplina deprofil. Pentru aceste două categorii de candidați, media pentru concursul de admitere consta
din nota obținută la testul scris și media notelor obținute la examenele de bacalaureat sau aexamenelor de absolvire a colegiilor3.
Specificul regulamentelor de admitere de la sfârșitul anilor ‘90 era reglementarea
foarte riguroasă a desfășurării concursului de admitere și a probelor de concurs, în special.
Regulamentul indica până și culoarea stiloului cu care vor scrie testarea candidații și obiectele
personale pe care aveau voie să le aducă în sala unde vor scrie proba de concurs. De asemenea,
candidații erau admiși la proba scrisă doar după verificarea identității lui prin prezentarea
buletinului de identitate4. Măsurile restrictive și punitive în același timp (dacă lucrarea nu era
realizată cu pix de culoare albastră sau violetă, ea nu era verificată, candidatul fiind exclus dinconcurs; dacă candidatul nu prezenta buletinul, acesta nu era admis în sală unde se desfășura
proba de examinare etc.) erau determinate, probabil, de necesitatea de a asigura transparența
și de a evita fraudarea concursului de admitere pentru locurile finanțate din bugetul de stat laspecialitățile foarte solicitate.
De asemenea, pentru a asigura corectitudinea admiterii la locurile bugetate a diferitor categorii de candidați la studii în cadrul USM, Senatul a stabilit cote pentru fiecare din acestea dinnumărul total de locuri din planul de admitere a comenzii de stat, care a variat nesubstanțial.
Astfel, pentru admiterea 1998, din numărul total de locuri bugetate la USM, 10 la sută erau
rezervate pentru candidații din localitățile din stânga Nistrului și municipiul Tighina, cetățenii
de origine moldovenească din statele fostelor republici unionale și pentru cetățenii de etniegăgăuză, bulgară din raioanele de sud ale Republicii Moldova și țigani; 40 la sută erau reparRegulamentul de organizare și desfășurare a admiterii în instituțiile de învățământ superior universitarși superior de scurtă durată din Moldova, aprobat prin ordinul nr. 330 din 14 mai 1998 al MinisteruluiÎnvățământului, Tineretului și Sportului, p. 7.
2
Informație despre organizarea și desfășurarea admiterii în anul 1998 la Universitatea de stat din Moldova.
Arhiva curentă a USM.
3
Regulamentul de organizare și desfășurare a admiterii în instituțiile de învățământ superior universitar șide scurtă durată din Republica Moldova în anul 1999, p. 5.
4Regulamentul de organizare și desfășurare a admiterii în instituțiile de învățământ superior universitarși superior de scurtă durată din Moldova, aprobat prin ordinul nr. 330 din 14 mai 1998 al MinisteruluiÎnvățământului, Tineretului și Sportului, p. 9.
1414

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

tizate pentru deținătorii diplomelor de bacalaureat și 10 la sută pentru absolvenții colegiilor
și școlilor normale1. Reclamând susținerea verigii liceale în calitate de unul dintre factorii demodernizare a învățământului superior și racordare a lui la standardele europene, USM a avantajat continuu liceenii la admiterea la studii prin mărirea cotei parte de locuri bugetate pentru
această categorie de candidați. Astfel că, în 1999, coraportul procentual pentru categoriile decandidați la studii la USM a fost modificat după cum urmează: 30 la sută din numărul de locuri erau rezervate pentru absolvenții școlilor medii de cultură generală; 60 la sută - pentrudeținătorii diplomelor de bacalaureat și 10 la sută - pentru absolvenții colegiilor2. Absolvenții
școlilor medii de cultură generală, înmatriculați la USM în perioada de tranziție, studiau la anul
I după un plan special care să le permită susținerea bacalaureatului. Dar pe lângă disciplinele
liceale, acești studenți urmau și cursuri de inițiere în specialitatea pentru care au optat la admitere. Începând cu anul 2000, admiterea la USM se organiza numai în baza diplomei de bacalaureat3, cu excepția absolvenților școlilor din stânga Nistrului, cărora USM le oferea posibilitatea
să recupereze disciplinele liceale și să susțină bacalaureatul.
În perioada următoare declarării independenței s-a sistat reglementarea coraportului
rural-urban în cazul admiterii la studii superioare. În consecință, s-a înregistrat o creștere
procentuală a studenților care proveneau din mediile urbane în defavoarea celor din mediilerurale. Astfel, în anul 1994 studenții de la sate constituiau numai 32 la sută din totalul celor
care urmau studiile la USM, în 1995 ‒ 35 și în 1996 ‒ 36 la sută. Situația creată a determinat
administrația USM să adreseze Ministerului Învățământului o solicitare de a organiza concursul de admitere separat pentru aceste două categorii de candidați4. Pentru a extinde efectiv
accesul absolvenților școlilor și liceelor din sate la studii superioare, în anul 1998 s-a revenit lareglementarea procentuală a admiterii studenților din această categorie, acestora rezervândule 50 la sută din totalul locurilor cu finanțare de la bugetul de stat distribuite USM5.
Persoanele care dețineau o diplomă de studii superioare puteau fi admise la studii la o altăspecialitate în bază de contract cu achitarea unei taxe de școlarizare stabilită de Senatul USM6
și, doar dacă optau pentru o specialitate cu profil pedagogic (învățământ cu frecvență redusă),își puteau realiza studiile cu finanțare din bugetul de stat7. În cazul candidaților care optau
pentru învățământul cu taxă, examenele de admitere au fost înlocuite cu o testare la disciplina
de profil și de cunoaștere a limbii române. Concursul de admitere la studii la USM era organizat
tradițional în lunile iulie-august, cu anunțarea rezultatelor și înmatricularea studenților pânăla 20 august8, dar universitatea își rezerva dreptul de a prelungi admiterea și de a înmatricula
supraplan studenți care optau pentru învățământul contra taxă9. Persoanele, care în rezultatul
concursului nu au reușit să obțină un loc bugetat, au obținut dreptul de a participa la concursul

Regulamentul cu privire la admitere la Universitatea de stat din Moldova, aprobat de Senatul USM la 26 mai
1998, p. 4.
2
Regulamentul de organizare și desfășurare a admiterii în instituțiile de învățământ superior universitar șide scurtă durată din Republica Moldova în anul 1999, p. 1.
3
Cu privire la admiterea în învățământul superior universitar și superior de scurta durată în anul de studii
1998-1999. Ordinul nr. 7 al Ministerului Învățământului și Științei din 14 ianuarie 1998. Arhiva curentă a
USM.
4
Scrisoarea 01-713 din 04.11.1996 a rectorului USM, prof. Gheorghe Rusnac, adresată MinisteruluiÎnvățământului al Republicii Moldova. Arhiva curentă a USM.
5Regulamentul cu privire la admitere la Universitatea de Stat din Moldova, aprobat de senatul USM la 26 mai
1998, p. 4.
6Proces-verbal al ședinței Senatului USM din 17 mai 1993. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4829, f. 96.
7
Regulament cu privire la admiterea la Universitatea de Stat din Moldova, aprobat de Comisia de admitere a
USM din 28 mai 1996, p. 1.
8Regulamentul de organizare și desfășurare a admiterii în instituțiile de învățământ superior universitar șisuperior de scurtă durată din Moldova, aprobat la ședința Consiliului Ministerului Învățământului, Tineretului și Sportului prin hotărârea nr. 1.2 din 31 martie 1997, p. 12.
9Regulament cu privire la admiterea la Universitatea de Stat din Moldova, aprobat de Comisia de admitere a
USM din 28 mai 1996, p. 2.
1

415

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

suplimentar pentru locurile cu finanțare din bugetul de stat la specialitățile puțin solicitate sau
puteau opta pentru studii contra taxă la prima specialitate solicitată. Cele mai solicitate programe oferite de USM în anii ‘90 erau cele din domeniul dreptului, astfel că situația reglementată
mai sus se referea în special la aceste cazuri.
USM organiza pentru toate programele din oferta educațională studii cu frecvență la ziși cu frecvență redusă, în limba română și în limba rusă, atât cu finanțare din bugetul de stat,conform planului de înmatriculare (comandă de stat), cât și contra taxă, în baza contractului destudii. Conform dispozițiilor legale, USM avea dreptul să scoată la concursul de admitere locuri
contra taxă și să înmatriculeze în bază de contract, doar cu acordul Ministerului Învățământuluiși în limita capacităților disponibile ale bazei tehnico-materiale și didactico-metodice, pentru anu prejudicia procesul de instruire a contingentului înmatriculat la locurile bugetate1.
Reieșind din faptul că USM înmatricula la studii persoane deținătoare a diferitor tipuri
de diplome de studii, programele de studii la aceeași specialitate erau adaptate ca durată șiconținut la nivelul de studii al acestor categorii de studenți. În acest sens, durata programuluide studii superioare pentru absolvenții școlilor de 11 clase, deținători ai diplomelor de studii
medii generale, era de 5 ani pentru învățământul cu frecvență la zi și 6 ani pentru învățământul
cu frecvență redusă. Absolvenții de liceu și deținători ai diplomei de bacalaureat, precum șideținători ai diplomelor de studii medii de specialitate și superioare își realizau studiile conform unor programe de 4 și 5 ani, în dependență de forma de învățământ pentru care au optat.
Excepția o făceau absolvenții colegiilor profesionale, care optau pentru studii superioare în
același domeniu de formare profesională, pentru care durata programului era de 3 și 4 ani, îndependență de forma de învățământ aleasă2.
Și oferta educațională a USM a evoluat cantitativ și calitativ în primul deceniu al istoriei
Republicii Moldova. În contextul tranziției socio-politice și economice de la sistemul sovietic de pregătire a specialiștilor la cel național, USM s-a adaptat continuu acelor cerinţe ale societăţii pe carele-a considerat compatibile cu propria misiune şi viziune și și-a concentrat resursele și eforturile
didactice și științifice spre a răspunde așteptărilor pieței muncii şi societăţii bazate pe cunoaştere.
Eforturile USM s-au concretizat în deschiderea de specialități și specializări noi, adaptarea și corelarea specialităților și programelor de studii, ca și durată și conținut, la nevoile social-economice.
Astfel, dacă în anul declarării independenței, USM a propus candidaților la studii 22 de specialități
cu mai multe specializări (Tabel nr. 85), către Admiterea - 1995, oferta educațională sporește pânăla 43 de specialități cu specializările aferente, iar către 1998 – până la 74 de specialități.
Deschiderea unui număr impresionant de specialități și specializări într-o perioadă atâtde scurtă a fost determinată, pe de o parte, de faptul că până la crearea Republicii Moldova obună parte a specialiștilor pentru anumite ramuri ale economiei naționale erau formați în diferite instituții de profil din Uniunea Sovietică. După destrămarea imperiului sovietic, ramurile
asigurate anterior cu specialiști formați în fostele republici unionale, care între timp trecuse lasistemul de studii contra taxă pentru cetățenii străini, riscau să rămână fără specialiști. Pe dealtă parte, transferul către economia de piață și deschiderea Republicii Moldova către Occident
au generat un șir de domenii profesionale noi, care necesitau specialiști calificați.
Nevoii de specialiști pentru diverse domenii profesionale, mai vechi sau mai noi, universitatea i-a răspuns prin diversificarea ofertei educaționale. Astfel, reieșind și din caracterul încăagricol al economiei statului moldovenesc și, respectiv, din necesitatea de specialiști în domeniul microbiologiei și biotehnologiilor, la propunerea Facultății de Biologie și Pedologie a fostdeschisă o nouă specializare - Microbiologie, în cadrul specialității Biologie. Mai ales că existau
toate condițiile: cadre științifico-didactice care realizau cercetări în domeniu și un laborator- laborator interdisciplinar de cercetări științifice „Fotomicrobiologia”, care putea servi dreptbază de practică și cercetare pentru studenți3.
Ordinul nr. 454 din 2.06.1998 al Ministerului Învățământului, Tineretului și Sportului al Republicii Moldova.
Arhiva curentă a USM.
2
Rusnac Gheorghe. De la buchia legii, la eforturi practice. În: Făclia, 17 februarie 1996, p. 5.
3
Proces-verbal al Senatului USM din 26 noiembrie 1991. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4617, f. 10, 38-41.

1

416

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

În același an la Facultatea de Fizică au fost deschise trei specializări noi: „Radiofizică”,„Fizica materialelor tehnicii electronice și optoelectronice” și „Electronica și microelectronica
fizică” pentru care profesorii au elaborat cursuri speciale noi1. În baza contractului de colaborare cu uzina „Alfa”, USM a deschis în cadrul specialității „Fizica” o specializare nouă „Tehnica cu
microunde” și pregătea anual câte 10-12 specialiști pentru necesitățile acestei întreprinderi2.
„Lipsa acută” de cadre didactice pentru învățământul preuniversitar a determinat conceptualizarea și deschiderea la aceeași facultate a specialităților „ Fizică și astronomie”, „Fizică și
informatică” în 19953 și „Fizică și matematică” în anul 19974. Absolvenții acestor programeobțineau calificativul de „profesor de fizică și astronomie” sau „profesor de fizică și informatică” în învățământul preuniversitar.5 Iar nevoia de specialiști fizicieni pentru unele întreprinderi industriale, precum „Alfa”, „Antigrad” și domenii noi de activitate în Republica Moldova agenerat specialități noi precum „Fizică și tehnologie fizică”6, „Fizică și fizică computațională”7,„Energetică netradițională”8 etc.
Pentru anul de studii 1992-1993 USM a deschis noi specialități: „Psihologie”, „Filosofie”,„Politologie”9 - în cadrul Facultății de Istorie10, „Limba română, ivrit-idiș”, specializarea „Chimie
tehnologică” în cadrul specialității „Chimie”11 și specialitatea „Geografie” în baza analizei pieței
muncii și identificării necesității de specialiști de înaltă calificare în institutele științifice și departamentele Republicii Moldova12. Procesul de adaptarea la necesitățile de specialiști s-a concretizat și prin deschiderea de noi specialități: „Sociologie” în anul 1993 și câteva specialități și
specializări în domeniul istoriei: „Istorie și relații internaționale” și „Istorie și bazele Statului”13,
urmat de deschiderea specialităților „Politologie”, „Politologie și relații internaționale”,„Politologie și limbi străine” etc.
Prin adoptarea primului Nomenclator al specialităților pentru pregătirea specialiștilor
în instituțiile de învățământ superior ale Republicii Moldova14, ca parte a standardelor de statîn domeniul pregătirii cadrelor de înaltă calificare, studiile superioare se organizau pe profiluri și specialități, iar specializările se asigurau de către instituțiile de învățământ superior
în concordanță cu Ministerul Învățământului. USM a adaptat programele de studii la noile reglementări și a deschis în următorul an de studii 12 specialități noi (Tabelul nr. 85), în anul
1997 - 6 specialități noi: „Informatică”, „Fizică și matematică”, „ Fizică și fizică computațională”,„Sociologie și asistență socială”, „Istorie și muzeologie”, „Istorie și arhivistică”,15 „Asistența socială” 16 în 1998, astfel încât rectorul USM, prof. Gheorghe Rusnac, menționa că „așa ceva isProces-verbal al ședinței Senatului USM din 24 decembrie 1991. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4617, f. 70-73.
Proces-verbal al ședinței Senatului USM din 25 mai 1993. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4829, f. 112.
3
Activitatea decanatului și a catedrelor Facultății de Fizică în vederea pregătirii tinerilor specialiști. Raport înședința Senatului USM din 25 aprilie 1995. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5073, f. 172.
4
Decizia Senatului USM din 25 februarie 1997. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5310, f. 98.
5
Activitatea decanatului și a catedrelor Facultății de Fizică în vederea pregătirii tinerilor specialiști. Raport înședința Senatului USM din 25 aprilie 1995. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5073, f. 166.
6
Ibidem, f. 172.
7
Decizia Senatului USM din 25 februarie 1997. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5310, f. 98.
8
Decizia Senatului USM din 22 aprilie 1997. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5311, f. 146.
9
Proces-verbal al ședinței Senatului USM din 25 mai 1993. AUSM, F.1, inv.1, d. 4829, f. 111.
10
Decizia Senatului USM din 29 aprilie 1993. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4829, f. 79.
11
Totalurile anului de studii 1992-1993 și sarcinile catedrelor și decanatelor în organizarea procesului deinstruire. Arhiva curentă a USM.
12
Decizia Senatului USM din 23 aprilie 1992. AUSM, F. 1, inv.1, d. 4726, f. 75.
13
Calității pregătirii specialiștilor – atenție primordială: realizări și perspective. Raportul rectorului Gh. Rusnac în Senatul USM din 4 octombrie 1994. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4941, f. 19.
14
Nomenclatorul specialităților pentru pregătirea specialiștilor în instituțiile de învățământ superior din Republica Moldova, adoptat prin hotărârea nr. 309 din 17 mai 1995 a Guvernului Republicii Moldova.
15
Decizia Senatului USM din 25 februarie 1997. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5310, f. 98.
16
Bulgaru M. Învăţământul în asistenţa socială în Republica Moldova: realizări şi probleme. În: Studia Universitatis. Revista științifică a USM, 2009, nr.3(23), p. 6.
1
2

417

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

toria universității nu a cunoscut”1. Și în acest domeniu USM și-a asumat activități de pionierat, inițiind și deschizând specialități și profiluri care nu au mai existat până la acea dată în
Republica Moldova, precum „Asistență socială”, „Sociologie” etc.
Deoarece în Nomenclator nu au fost incluse unele specialități, destul de solicitate decandidații la studii, iar USM pregătea specialiști la aceste specialități de câțiva ani, Senatul a
propus includerea următoarelor specialități în nomenclator: „Chimie tehnologică”, „Bazele
statului și dreptului”, „Informatică” (cu profil matematic), „Pedologie-agrochimie-pedagogie”2.
Schimbările structurale ale ofertei educaționale a USM, chiar dacă provocau stări de îngrijorare
alarmantă în rândul universitarilor, erau acceptate, în mare parte, atât de promotorii, dar, maiales, de beneficiarii intervențiilor înfăptuite.
Comercializarea învățământului superior a condus la extinderea accesului la studii, iarmărirea contingentului de studenți a fost unul dintre factorii determinanți pentru deschidereaunui număr mare de specialități: în anul de învățământ 1998-1999 Universitatea de Stat din
Moldova oferea studii la peste 74 de specialități (Tabelul nr. 85), necesare economiei naționale.
„Înmulțirea” specialităților și specializărilor a fost posibilă și pentru că Nomenclatorul
specialităților din 1995, marcat de instabilitatea sistemului, lăsa universităţilor un rol mai mareşi mai bine definit în propunerea unor noi specialități și specializări. Astfel, unele specialități
și specializări cu denumiri diferite, aveau discipline, o curricula și obiective, dacă nu identice,cel puțin apropiate (de exemplu, planul de învățământ pentru specialitatea „Activitate vamală”
se deosebea de planul pentru „Drept” printr-o singură disciplină - „Drept vamal”). De asemenea, unele specialități noi erau asigurate cu specialiști calificați sau alte resurse educaționale.
Politicile guvernamentale în domeniul educației de la sfârșitul anilor ‘90 au determinat adoptarea unui nou Nomenclator al specialităților pentru învățământul superior în anul 20003, laredactarea căruia a participat activ USM4. În noul Nomenclator au fost înregistrate profilurile și
specialitățile pentru pregătirea cadrelor în instituţiile de învățământ superior și s-a renunțat lamultiplele specializări și specialități asemănătoare.
„Deschiderea” universității către valorile educației europene a determinat valorificarea
dimensiunii europene a Francofoniei. În anul 1997 în cadrul USM a fost deschisă o filieră francofonă la Facultatea de Drept. Studenții, care urmau studiile în cadrul filierei francofone, studiau după același plan de învățământ ca și colegii lor din grupele cu predare în română și rusă,doar că disciplinele de specialitate se studiau în limba franceză. Scopul organizării studiilor
în limba franceză era formarea unor specialiști de înaltă calificare cu studii la nivel european,capabili să se încadreze în organismele de specialitate francofone5.
Tranziția Republicii Moldova la un sistem propriu al învățământului superior nu a afectat spectaculos doar calendarul academic. Anul de învățământ începea la USM tradițional, la 1
septembrie și se finaliza către 1 iulie, având 36 de săptămâni și fiind împărţit, de obicei, în douăsemestre6. Prin Legea Învățământului (1995) a fost instituționalizat anul universitar de 34 desăptămâni7.
În perioada 1991-1994, atât timp cât au mai funcționat reglementările sovietice, durata
semestrelor rămânea de 18-19 săptămâni pentru primul semestru și de 17-12 săptămâni pen-

Proces-verbal al ședinței Senatului USM din 25 aprilie 1995. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5079, f. 162.
Ibidem.
3
Nomenclatorul specialităţilor pentru pregătirea cadrelor în instituţiile de învățământ superior şi mediu despecialitate, aprobat prin Legea nr. 1070-XIV din 22.06.2000. http://lex.justice.md/index.php?action=view&view=doc&lang=1&id=311528
4
Registrul formativ universitar: imperativul optimizării nomenclatorului de specialități și specializări.
Informație prezentată de decanul Facultății de Istorie, prof. Ion Niculiță în ședința Senatului USM din 1 decembrie 1998. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5461 (1), f. 7-11.
5
Francofonia: implementare eșalonată. Raport prezentat de decanul Facultății de Limbi și Literaturi Străine,dr. E. Axenti în ședința Consiliului de Administrație al USM din 14 decembrie 1999. AUSM, F. 1, inv. 1, d.
5618(b), f. 86-88.
6Planuri de studii pentru anul universitar 1995-1996. Arhiva curentă a USM.
7
Legea Învățământului nr. 547-XIII din 21 iulie 1995, art. 16. În: Făclia, 9 decembrie 1995, p. 1.

1

2

418

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

tru al doilea. Începând cu anul de învățământ 1994-1995 se produc primele adaptări ale calendarului academic la necesitățile de formare a specialiștilor prin modificarea graficului de studii. De la 1 septembrie 1994 au intervenit schimbări și în organizarea procesului de învățământ
prin reducerea săptămânii de muncă de la 6 la 5 zile1, a semestrului I cu două săptămâni și
extinderea semestrului II cu două săptămâni. Astfel, primul semestru era alcătuit din 15 săptămâni și al doilea din 18 (19), în dependență de program2. Fiecare semestru se încheia cu câteo sesiune: sesiunea de iarnă de 2-3 săptămâni, în funcție de numărul de colocvii și examene pe
care urmau să le susțină studenții, a fost transferată din luna ianuarie în luna decembrie3, iar
sesiunea de vară de 3-4 săptămâni se planifica, de obicei, pentru luna iunie. Ultimul semestru alanului final de studii avea o structură diferită, pentru acest semestru fiind proiectate, de obicei,
stagiile de practică de producție și practica de diplomă/licență.
Odată cu extinderea posibilităților de admitere la studii, când unica condiție de înscriere
la facultatea şi specialitatea dorită pentru candidații la locurile cu taxă era achitarea contractuluide studii, și odată cu reducerea numărului de probe de concurs pentru locurile bugetate și chiara anulării lor, a diminuat, în general, motivația studenților de a învăța. Unii studenți se limitau laînsușirea materiei primare și a unui volumul iniţial de informaţii. Atitudinea apatică a studenților
față de studii temeinice, determinată și de alegerea nemotivată a profesiei, dar și de neîncredereacă se vor angaja conform calificării, s-a exprimat în scăderea drastică a randamentului academic,pe de o parte, dar și prin reducerea gradului de obiectivism al cadrelor didactice în evaluareacunoștințelor studenților. În consecință, această conjunctură de factori a condus la devalorizarea studiilor universitare. Se conturase o situație paradoxală, pe de o parte, reușita studenților
care urmau studii la programe foarte solicitate, precum specialitățile juridice sau politice etc. era
foarte mare, cca. 96-97 la sută dintre toți studenții promovau examenele. De exemplu, în sesiunea din iarna anului 1997, din cei 359 studenți (plan 1-5) ai anului I de la Facultatea de Drept au
acumulat note insuficiente doar 9 studenți, ceilalți susținând examenele cu „bine„ și „foarte bine”
în proporție de 50 la sută4. O situație similară s-a identificat și la Facultatea de Științe Politice șila cea de Jurnalism și Științe ale Comunicării. Pe de altă parte, la unele facultăți reușita academică
a studenților a scăzut drastic, mai bine de 30-40 la sută dintre studenți rămânând restanțieri la
specialitățile de la Facultățile de Fizică sau de Matematică și Informatică. Alarmați de această
situație, Senatul USM a mai instituit o a treia sesiune, „de toamnă”, pe lângă cele două planificate
în calendarul academic5. În sesiunea de toamnă studenții susțineau probe de evaluare la disciplinele pe care le studiau în semestrul respectiv sub forma atestărilor sau a colocviilor și lichidau
restanțele acumulate anterior. Studenții care nu promovau probele sesiunii de toamnă nu erauadmiși la examene la disciplină din sesiunea de iarnă. În același context a fost anulată frecvența
liberă a studenților de la anii I-III și s-a permis doar pentru studenții eminenți din anii III-V, dar cu
condiția elaborării unor planuri individuale, aprobate de Consiliile facultăților6.
Aceste mecanisme de motivare a studenților și de ridicare a interesului acestora față destudii au avut efect, managerii procesului educaţional considerând că sesiunea de toamnă „adisciplinat studenții și cadrele didactice”7.
De-a lungul anului de învățământ, calendarul academic planifica, de obicei, 3 vacanțe:vacanța de iarnă de 2 săptămâni și vacanța de Paște de o săptămână, erau stabilite în funcție
Proces-verbal al Senatului USM din 26 septembrie 1995. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5074, f. 5.
Graficul procesului de învățământ în anul universitar 1994-1995. USM. Arhiva curentă a USM.
3
Decizia Senatului USM din 4 octombrie 1994. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4941, f. 18.
4
Activitatea decanatelor și catedrelor în vederea organizării și desfășurării procesului de instruire, modalitățile
de evaluare a cunoștințelor studenților. Informație prezentată la ședința Senatului USM la 28 ianuarie 1997.
AUSM, F.1, inv.1, d. 5310, f.179, 184.
5
Decizia Senatului USM din 4 octombrie 1994. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4941, f. 18.
6
Decizia Senatului USM din 24 septembrie 1991. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4620, f. 67.
7
Activitatea decanatelor și catedrelor în vederea organizării și desfășurării procesului de instruire, modalitățile
de evaluare a cunoștințelor studenților. Informație prezentată la ședința Senatului USM la 28 ianuarie 1997.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5310, f. 179, 184.
1
2

419

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAde sărbători, de obicei, în lunile ianuarie pentru prima vacanță și aprilie-mai pentru a doua.
Vacanța de vară, care urma după sesiunea din iunie, era planificată pentru lunile iulie-august,dar durata acesteia depindea de tipul și durata stagiilor de practică.
Pe parcursul semestrelor se desfăşurau activități didactice prin mai multe forme, precum activități de predare, de obicei, prelegeri universitare, activități practice (seminare, lucrări
de laborator, consultații și alte forme de muncă individuală cu studenții); stagii de practică
și activități de cercetare1. La USM, fiind o universitate clasică, activitățile didactice variau înfuncție de profil și specialitate: în domeniul științelor reale, desigur, predominau laboratoarele și lecțiile practice, iar la cele socioumaniste - seminarele. Dacă formele de organizare aactivităților didactice în cadrul USM s-au perpetuat pe parcursul anilor ‘90, paralel cu democratizarea și deschiderea învățământului universitar din Republica Moldova spre practicile și
experiențele europene și internaționale s-au diversificat și strategiile didactice universitare.
Astfel, pe lângă metodele de învățământ tradiționale, cadrele didactice au exploatat în activitatea lor un șir de metode moderne, precum problematizarea, algoritmizarea, expunerea însoțită
de mijloace tehnice și utilizarea tehnologiilor informaționale în procesul de instruire2.
Formele organizaționale ale activității didactice se desfășurau conform orarului întocmit
pe semestre și în conformitate cu programele și graficele de activitate a catedrelor și subdiviziunilor universitare. În general, studiile în cadrul USM erau organizate într-un singur schimb,
dar mărirea considerabilă a numărului de studenți (cca.12 000 în anul 1999)3 prin comercializarea învățământului universitar și deschiderea mai multor specialități, a determinat organizarea procesului didactic în două schimburi. Introdus ca soluție de moment în scopul utilizării eficiente a infrastructurii universității, când numărul de studenți a depășit capacitatea
instituțională, învățământul în două sau chiar trei schimburi a persistat până la mărirea fondului de auditorii prin achiziționarea unor blocuri de studii noi.
Managementul procesului de studii la facultăți era evaluat periodic și urmărea identificarea problemelor de administrare și gestionare a procesului de studii, pentru înlăturarea
acestora și îmbunătățirea calității învățământului superior. Una dintre problemele „perene” alemanagementului procesului didactic era orarele „încărcate cu ore”, conform cărora studenții
erau obligați să frecventeze 36 și mai multe ore pe săptămână. De exemplu, la Facultatea deChimie, începând cu anul I și terminând cu anul V, studenții realizau 36 de ore pe săptămână
– doar discipline obligatorii, la care se mai adăugau 4-5 discipline facultative. Aceeași situație
se constată și la Facultatea de Fizică, unde studenții anului I învață 39 de ore pe săptămână, iarla anul II și III de la 36 până la 37 de ore. O situație similară a fost identificată la Facultățile deJurnalism și Științe ale Comunicării – 34-36 de ore, Drept - 38-41 de ore, Istorie - 36-38 de orepe săptămână. Și mai gravă este situația studenților care urmează studiile la specialități duble4.
Supraîncărcarea orarului făcea practic imposibilă organizarea lucrului individual al studenților,
participarea lor la cercetarea științifică etc.
Mai mult decât atât, odată cu trecerea la săptămâna de muncă de 5 zile (1994) și la alt
grafic al procesului didactic (1995) cu semestre de 15 și 18 (19) săptămâni5, universitarii n-au
optimizat numărul de ore pe săptămână, astfel devenind dificil de realizat cele 36-38 de orepe săptămână. În anul 1996 cele cinci facultăți ale USM, care au acceptat săptămâna de muncă
de cinci zile, au redus numărul de ore până la 30 de ore pe săptămână6, iar în 1998 – și cele-

Statutul Universității de Stat din Moldova, Chișinău, 1997, p. 12.
Spectrul formativ în anul de studii 1999-2000. Raport în ședința Consiliului de Administrație al USM din 9
martie 1999. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5618(a), f. 37.
3
Anul de studii 1999-2000: suportul organizatoric și formativ. Raport prezentat de șeful Secției metodicodidactice, dr.conf. E. Muraru în ședința Consiliului de Administrație al USM din14 septembrie 1999. AUSM,
F. 1, inv. 1, d. 5618 (d), f. 3.
4
Activitatea instructiv-metodică a catedrelor USM: realizări și perspective. Raportul prorectorului pentru
studii, prof. Petru Chetruș în ședința Senatului USM din 24 februarie 1995. AUSM, F.1, inv.1, d. 5073, f. 42.
5
Ibidem, f. 46.
6
Proces-verbal al ședinței Senatului USM din 26 martie 1996. AUSM, F.1, inv.1, d. 5190, f. 77.

1

2

420

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

lalte facultăți1. Însă acestea au găsit soluția de efect, renunțând la disciplinele așa-zis „străine”
domeniului de formare profesională sau reducând arbitrar numărul de ore la disciplinele socioumane. Spre exemplu, disciplina „Psihologie”, planificată cu 50 de ore într-un semestru de
15 săptămâni pentru programele de studii la Facultate de Limbi și Literaturi Străine, se realizaparțial: în orar fiind fixate doar orele la curs, iar seminarul rămânea „pe seama înțelegerii între
lectori și studenți”, astfel studenții realizau câte 8-10 ore pe zi2.
Una dintre activităţile de instruire importante, la toate specialitățile oferite de USM, era
stagiul de practică, scopul căruia era verificarea aplicabilităţii cunoştinţelor teoretice însuşite
de studenți în cadrul programului de pregătire profesională. Stagiile de practică constituiau dela 10 până la 25 la sută din numărul de ore prevăzut de planul de învățământ, în dependență
de specialitate3. Studenții de la 9 facultăți ale USM (din 11), care pregăteau și cadre didacticepentru învățământul preuniversitar (matematică, chimie, fizică, biologie, istorie, litere, limbi
și literaturi străine,) realizau două categorii de stagii: practica de specialitate și practica pedagogică4. Studenții de la Facultățile de Drept, de Jurnalism și Științe ale Comunicării, precum
și unele specialități care nu aveau ieșire în învățământul preuniversitar (informatică aplicată,tehnologie chimică, tehnologia produselor chimice și medicinale, ecologie, pedologie etc.) realizau doar practica de specialitate. Iar pentru unele programe planurile de învățământ nu prevedeau stagii de specialitate, ci doar unul pedagogic, cum este cazul specialităților „Filosofie”,„Politologie”, „Matematică”, „Limbi străine” etc.5
De regulă, planurile de învățământ la majoritatea specialităților planificau două tipuri depractică de specialitate: „instructivă” și „de producție”6, dar în funcţie de domeniul profesional,
acestea puteau fi definite și prin alți termeni: „de inițiere”, „cognitivă”, „de profil” sau „ de teren”,„botanică”, „ecologică”, „dialectologică” etc.7
Practicile de inițiere se planificau, de obicei, la anul I și II de studii, pentru 2-4 săptămâni,în dependență de specificul programului și rolul practicii respective în formarea specialistului,și urmăreau scopul de a-i familiariza pe studenți cu bazele viitoarei specialităţi, de a le forma
deprinderi primare pentru formarea profesională. Unele practici „instructive”, precum cele labotanică, zoologie, pedologie, ecologie, arheologie, dialectologie și folcloristică se derulau pe
teren, în baze de practică tradiționale, precum cele de la Bădragii-Vechi, r. Edineț și Primorsc,
Ucraina, unde realizau practica respectivă studenții de la specialitățile „Biologie”, „Pedologie” și„Ecologie”; de la Butuceni, Orheiul Vechi și Mășcăuți din raionul Orhei, unde realizau practica
arheologică și etnologică studenții istorici; Muzeul de istorie naturală și Muzeul de istorie a
Moldovei din Chișinău, care constituiau baze pentru practica muzeografică; în organele de drept
din or. Chișinău: poliție, procuratură, judecătorii își realizau practica „instructivă” studenții dela specialitățile juridice8, Radio și TV - baze de practică pentru studenții-jurnaliști9.
De obicei, instituțiile și organizațiile – baze de realizare a practicilor pentru studenții
USM, conștientizând importanța practicilor de specialitate pentru viitorii profesioniști, conluDecizia Senatului USM din 26 mai 1998. AUSM, F. 1, inv.1, d. 5463, f. 15-16.
Activitatea instructiv-metodică a catedrelor USM: realizări și perspective. Raportul prorectorului pentru
studii, prof. Petru Chetruș în ședința Senatului USM din 24 februarie 1995. AUSM, F.1, inv.1, d. 5073, f. 46.
3
Planuri de învățământ ale USM pentru promoția 1998-2002. Arhiva curentă a USM.
4Practica la USM: modalități de organizare, realizări și perspective. Raportul Comisiei Senatului la ședința din
23 ianuarie 1996. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5190, f. 15.
5
Planuri de învățământ ale USM pentru promoția 1998-2002. Arhiva curentă a USM.
6
Regulamentul de organizare și desfășurare a procesului didactic în instituțiile de învățământ superior din
Republica Moldova, aprobat prin ordinul nr. 4 al Ministerului Învățământului, Tineretului și sportului din 24
aprilie 1997.
7
Plan de învățământ la specialitatea „Biologie” pentru promoția 1998-2002. Arhiva curentă a USM.
8Practica la USM: modalități de organizare, realizări și perspective. Raportul Comisiei Senatului la ședința din
23 ianuarie 1996. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5190, f. 17-18.
9Stagiile de practică în pregătirea specialiștilor USM. Raportul decanului Facultății de Biologie și Pedologie,
dr. V. Ciobanu la ședința Consiliului de Administrație al USM din 11 mai 1999, AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5618 (a),f. 84-85.
1
2

421

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

crau în condiții de maximă eficiență și reciprocitate. În unele cazuri, însă, haosul perioadei detranziție și penuria economico-financiară din Republica Moldova, determina USM să identificebaze de practică mai flexibile organizațional și financiar. Astfel, în octombrie 1994 a fost creat
un barou de avocați pe lângă USM în calitate de bază de practică de specialitate pentru studenții
anului IV și V de la specialitățile juridice, în care, în calitate de mentori de practică interveneau
profesorii de la Facultatea de Drept, care activau și în calitate de avocați1.
Practica de producție se realiza, de regulă, la anul IV, iar uneori și la anul III, avea o durată
de 4-6-8-10 și chiar 162 săptămâni, în dependență de domeniul de formare profesională și specificul programului de studii, și avea scopul de a testa în practică cunoștințele, deprinderile și
abilitățile achiziționate pe parcursul studiilor. În cele mai multe cazuri temele tezelor de licență
corespund cu domeniul de activitate al bazei practicii de producție, care sunt variate, uneori
chiar și în cadrul aceleiași facultăți: de la laboratoarele catedrelor specializate ale USM până lainstitutele de cercetare ale Academiei de Științe a Moldovei (Viticultură, Pomicultură, Selecția
plantelor, Pedologie etc.), asociații de producție, uzine din Chișinău și alte orașe din Republica
Moldova, România și Ucraina, muzee, biblioteci, organe de drept, redacții ale ziarelor și revistelor, Comitetul pentru radio și televiziune, spitale, rezervații naturale, parcuri naționale etc.3
De obicei, studenții realizau practica de specialitate conform unor planuri individualizate, în
conformitate cu interesele lor științifice sau/și profesionale.
În afară de stagiul de practica de specialitate, studenții de la 9 facultăți din cele 11 careformau USM în anii ‘90, realizau practica pedagogică4. Stagiul pedagogic era unul dintre stagiilede bază la specialitățile care pregăteau și cadre didactice pentru învățământul preuniversitar
din Republica Moldova. Acest stagiu de practică se împărțea în practica instructivă (numită
de cele mai multe ori „practică pasivă”) de 2-4 săptămâni la anul IV și practica pedagogică destagiere (numită „practica pedagogică activă”) de 8-10 săptămâni la anul V5. În dependență defacultate, stagiul respectiv începea în luna septembrie sau noiembrie, studenții fiind ghidați în
procesul de realizare a practicii de profesorul responsabil de cursul de metodică, profesorii dela Catedra de Pedagogie și Psihologie, precum și de mentorul de la specialitatea respectivă.
În procesul de realizare a practicii, studenții îndeplineau două funcții: de profesor la disciplina de specialitate și de diriginte în clasa unde a fost repartizat, fiind introdus gradual în
procesul instructiv-educativ din preuniversitar. Studenții-stagiari la practica pedagogică realizau 4-5 lecții pe săptămână la disciplina de profil. După terminarea stagiului și elaborarea
rapoartelor, studenții și mentorii de practică se convocau într-o conferință de totalizare și evaluare a activităților. Studenții apreciau diferit aceste stagii, în dependență de facultate, dar șide instituția de învățământ unde au realizat practica pedagogică. Astfel, unii studenți (de lafacultățile de matematică, fizică, chimie, filosofie) afirmau că „dintre toate tipurile de practici,
practica pedagogică este cea mai bine organizată și desfășurată”6, în timp ce alții susțineau că„este o practică de umplutură” și că au avut rol de „supraveghetor sau curier” la școala la careau fost repartizați7.
În calitate de baze de practică pentru practica pedagogică erau desemnate aproape în exclusivitate, școlile și liceele din Chișinău. Doar un număr neînsemnat de studenți realizau aceasta
Decizia Senatului USM din 4 octombrie 1994. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4941, f. 7.
Planul de învățământ la specialitatea „Pedologie, Agrochimie și Pedagogie” pentru promoția 1998-2002.
Arhiva curentă a USM.
3Practica la USM: modalități de organizare, realizări și perspective. Raportul Comisiei Senatului la ședința din
23 ianuarie 1996. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5190, f. 18.
4
Ibidem, f. 16.
5
Regulamentul cu privire la practica pedagogică a studenților USM, aprobat prin ordinul rectorului USM nr.
85 din 30 august 1995. Arhiva curentă a USM.
6Practica la USM: modalități de organizare, realizări și perspective. Raportul Comisiei Senatului la ședința din
23 ianuarie 1996. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5190, f. 16.
7
Stagiile de practică în pregătirea specialiștilor USM. Raportul decanului Facultății de Biologie și Pedologie,
dr. V. Ciobanu, la ședința Consiliului de Administrație al USM din 11 mai 1999. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5618 (a),f. 84.

1

2

422

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

practică în școlile și liceele din localitățile de baștină. Cu toate acestea, facultățile nu dispuneau deacorduri sau contracte de colaborare, încheiate cu școlile și liceele respective, fapt care determina„schimbarea lor din an în an” sau, în general, unele școli și licee refuzau să accepte studenții USM
la stagiile de practică din motivul că se suprapun stagiile studenților de la diferite specialități șiacest fapt „dezorganizează procesul de învățământ în școală”1. De asemenea, era foarte complicat
de a organiza acest tip de practică pentru studenții care urmau studiile la specialități duble, cumar fi limba română - limba latină, deoarece disciplina „Limba latină” nu este inclusă în programulșcolar. În calitate de soluție optimă pentru problemele identificate, s-a decis ca practica pedagogică să fie planificată doar în ultimul an de studiu cu o durată de 8-10 săptămâni, iar „practica
pasivă să se realizeze în cadrul orelor practice la metodica predării”2.
Pentru toate unitățile de conținut ale planurilor de învățământ erau prevăzute activități
de evaluare, care urmăreau scopul să verifice și să aprecieze rezultatele obţinute de studenţi în
procesul de predare/învăţare pe parcursul unui semestru, în cazul examenelor sau colocviilor
din sesiuni, sau a întregului program, în cazul examenului de licență.
Tipurile şi formele de evaluare a randamentul academic al studenților USM erau perpetuate cu adaptări neînsemnate din perioada anterioară, conform normelor regulamentare elaborate de Ministerul Învățământului și preluate în Statutul USM. Cunoștințele studenților erau
verificate pe parcursul semestrelor, în timpul sesiunilor de colocvii și examene corespunzător
planurilor de învățământ.
Pe parcursul semestrului cadrele didactice practicau evaluarea curentă a cunoștințelor
și a activității individuale a studenților în cadrul orelor practice, de laborator și seminare.
Verificarea cunoștințelor se efectua prin diverse modalități: testări, lucrări de control, referate,lucrări individuale etc. atât în formă scrisă, cât și oral. Facultățile reale acordau o importanță maimare lucrărilor de laborator și celor practice, iar facultățile umanistice – seminarelor. Totuși,studenții nu prea acordau importanță evaluărilor formative și nu sesizau raportul dintre acestea și cea finală, deoarece evaluarea curentă nu influența întotdeauna nota finală la disciplina
de studiu3, indiferent de reușita studentului la semnare sau lucrări practice/de laborator, dacăa frecventat sau nu orele – era admis la examenul din sesiune.
Pentru a cuantifica evaluarea formativă și a spori rolul și ponderea acesteia în procesul
de pregătire a specialiștilor de înaltă calificare, unele facultăți ale USM au experimentat noi
metode și instrumente de evaluare curentă, stabilind și o relație directă dintre calificativeleobținute de student pe parcursul semestrului și nota finală. În prima jumătate a anilor ‘90,
Facultatea de Matematică și Cibernetică a experimentat o formă nouă de organizare a evaluării
formative – „controlul continuu al cunoștințelor” prin intermediul „lucrărilor de control în serie” cu grade de complexitate diferită – de la lucrări de control de cca. 30 min. până la cele de2-3 ore4. Scopul acestor lucrări era „controlul cunoștințelor pe parcursul întregului semestru”.
Experimentul matematicienilor a reușit, „controlul continuu al cunoștințelor obliga studentul
să lucreze permanent” și astfel să obțină „cunoștințe durabile”. Pe de altă parte, a crescut obiectivitatea în aprecierea cunoștințelor, iar lucrările de control de lungă durată, care reclamau
sarcini complexe, solicitau de la student competențe suplimentare și nu doar reproducerea decunoștințe, dar aplicarea acestora în condiții noi, necunoscute”5.
Pentru a perfecționa sistemul de evaluare, prin decizia Senatului USM din 23 ianuarie
1996 au fost aprobate „cerințe unice privitor la verificarea cunoștințelor studenților”, iar cadre-

Practica la USM: modalități de organizare, realizări și perspective. Raportul Comisiei Senatului la ședința din
23 ianuarie 1996. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5190, f. 16.
2
Decizia Consiliului de Administrație al USM din 11 mai 1999. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5618 (a), f. 86.
3
Proces-verbal al ședinței Consiliului de Administrație al USM din 12 februarie 1998. AUSM, F. 1, inv. 1, d.
5465, f. 145.
4
Despre activitatea catedrelor Facultății de Matematică și Cibernetică în vederea organizării noilor forme demuncă independentă a studenților. Discurs ținut în fața Senatului USM la 26 mai 1992. AUSM, F. 1, inv. 1, d.
4726, f. 144- 147.
5
Ibidem..
1

423

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

lor didactice li s-a recomandat să diversifice modalitățile de evaluare, utilizând și alte metode„precum testările, verificări cu utilizarea tehnicii de calcul etc.”1 În calitate de metodă de „reducere a subiectivismului” a fost promovată evaluarea cunoștințelor studenților pe parcursulîntregului semestru, iar nota finală la disciplină să fie calculată ca „media notelor de la lucrările
practice, seminare și examen”2. Studenții, chestionați asupra noutăților în materie de evaluare,
au apreciat pozitiv, în proporție de 70 la sută, eficacitatea acestei metode.
În general, pe parcursul anilor ‘90 învățământul universitar rămânea unul tradițional, focalizat pe actul de cunoaştere și mai puțin pe formarea capacităților funcționale și acționale3.
Astfel că instrumentul de evaluare sumativă cel mai frecvent utilizat în cadrul examenelor era„biletul cu 2-3 subiecte”, iar în unele cazuri, o listă de subiecte care se puneau în discuție în timpul
examenului4. Cadrele didactice se lăsau greu convinse să implementeze noi forme și metode deevaluare, cum ar fi testările, evaluarea cu ajutorul tehnicii de calcul, care, după cum considerașeful Secției Studii, dr. Tudor Luchian, „ar evita într-o oarecare măsură subiectivismul, cazurilede „răzbunare”, sau invers, de îmbunare”5. Chiar și studenții chestionați cu privire la organizarea
procesului didactic au optat pentru diversificarea instrumentelor și metodelor de evaluare6.
Totuși, unele facultăți au exploatat la sfârșitul anilor ‘90 deschiderea spre schimbarea
managementului universitar și au elaborat și/sau aplicat forme și modalități noi de evaluare.
De exemplu, Facultatea de Fizică a elaborat instrumente de evaluare finală la unele discipline
care scoteau evaluarea din tiparele sovietice și puneau accentul pe evaluarea aptitudinilor și
deprinderilor, renunțând la simpla verificare prin reproducere a conținutului conspectului sau
manualului. O nouă formă de evaluare a studenților – „examenul public” a experimentat în sesiunile anului de învățământ 1996-1998 Facultatea de Drept7.
Studenții erau obligați să susțină toate examenele și colocviile prevăzute în planul deînvățământ, care se înmulțiseră excesiv către 1994-1995, în mod paradoxal odată cu trecerea
de la săptămâna de muncă de șase zile la cea de cinci zile și instituirea semestrelor de 15 și 18(19) săptămâni. Această schimbare a determinat apariția unei „sumedenii de discipline noi” cu
un număr mic de ore (până la 30), dar toate se încheiau cu colocviu sau examen. Chiar și disciplinele facultative se finalizau cu susținerea unui colocviu. Prin urmare, sesiunile erau supraîncărcate cu un număr foarte mare de examene și colocvii, recordul însă era „bătut” de facultățile:Jurnalism și Științe ale Comunicării și Drept. La aceste facultăți, studentul susținea într-o singură sesiune 7-10 colocvii și 4-5 examene8, adică 11-15 probe de evaluare în 3-4 săptămâni.
Din cauza numărului exagerat de discipline în semestru și implicarea studenților și cadrelor didactice în mai multe activități de instruire concomitent, „nu se utiliza evaluarea curentă, atestarea studenților după răspunsurile pe parcursul semestrului la seminare și lucrările
practice, după rezultatul lucrărilor de laborator sau al lucrărilor scrise (cu excepția Facultății
de Matematică)”9. Prin decizia Consiliului de Administrație al USM din ianuarie 2000, s-a decis
ca susținerea colocviilor să se efectueze doar în baza evaluărilor curente. Pentru asigurarea
transparenței evaluării formative și sumative, cadrul didactic a fost obligat să treacă rezultatele
Decizia Senatului USM din 23 ianuarie 1996. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5190, f. 25.
Activitatea decanatelor și catedrelor în vederea organizării și desfășurării procesului de instruire, modalitățile
de evaluare a cunoștințelor studenților. Informație prezentată la ședința Senatului USM la 28 ianuarie 1997.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5310, f. 180.
3
Decizia Senatului USM din 22 februarie 2000. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5617 (a), f. 37.
4
Proces-verbal al ședinței Consiliului de Administrație al USM din 12 februarie 1998. AUSM, F. 1, inv. 1, d.
5465, f. 146.
5
Idem.
6
Proces-verbal al ședinței Senatului USM din 23 noiembrie 1998. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5617 (a), f. 50.
7
Activitatea decanatelor și catedrelor în vederea organizării și desfășurării procesului de instruire, modalitățile
de evaluare a cunoștințelor studenților. Informație prezentată la ședința Senatului USM la 28 ianuarie 1997.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5310, f. 179-180.
8
Activitatea instructiv-metodică a catedrelor USM: realizări și perspective. Raportul prorectorului pentru
studii, prof. Petru Chetruș în ședința Senatului USM din 24 februarie 1995. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5073, f. 47.
9
Idem.
1

2

424

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

evaluărilor în registrul grupei academice. De asemenea, se recomanda să se țină cont de notele
la evaluarea continuă în stabilirea notei finale la disciplina de studiu1.
O altă problemă atestată în această perioadă era lipsa obiectivismului în evaluarea reușitei
studenților, mai ales, în cazul stagiilor de practică. Comisia senatului, care a evaluat organizarea practicilor la specialitățile oferite de USM în anul de învățământ 1995-1996, a constat că„majoritatea covârșitoare a studenților este apreciată cu note de „9” și „10”. Alte note aproapecă nu se observă”2. Senatorii au invitat cadrele didactice care evaluează practica pedagogică să
respecte baremul și criteriile de apreciere a reușitei studenților, cel puțin similar cu activitatea
de evaluare în cazul examenelor la disciplinele din planul de studii. Iar decanatelor, acuzate demanagement defectuos al procesului de studii la facultate, li s-a recomandat să efectueze „uncontrol mai riguros asupra organizării și calității procesului de instruire”, să organizeze atestarea studenților la disciplinele din planul de învățământ și să admită studenții la examene doarîn baza rezultatelor pozitive ale acestora3.
Situația a fost remediată doar după 1997, odată cu adoptarea Regulamentului de organizare și desfășurare a procesului didactic, care a stabilit că într-o sesiune nu vor fi incluse mai
mult de 5-6 colocvii și 4-5 examene4. După o perioadă de „democratizare” a învățământului
superior, în sensul că instituțiile de învățământ superior reglementau, mai mult sau mai puțin,individual procesul de evaluare, sus-numitul Regulament, aproape că a restabilit rigorile sovietice în ceea ce privește organizarea evaluărilor în școala superioară.
Înțeles eronat și voluntarist deseori, procesul de democratizare, mai bine-zis de descentralizare a procesului de evaluare, a generat fenomene incompatibile cu idealul învățământului
superior: de la subiectivismul cadrelor didactice în evaluarea studenților la nerespectarea
obligațiilor de către studenți și abateri de la moralitate și de la datorie. În acest context, reglementările ministeriale veneau să repună ordinea prin norme exigente și riguroase, precum
frecvența obligatorie la ore și admiterea la proba de evaluare doar dacă studentul a frecventat
mai bine de 2/3 din orele de curs și seminar; susținerea probelor de evaluare doar conform
unui orar aprobat de rectorat cu cel puțin 10 zile înainte de începerea sesiunii; neadmiterea
studenților la sesiunea de examene în cazul nepromovării colocviilor etc.
Conform aceluiași Regulament, studentul care nu promova un examen/colocviu avea
dreptul să susțină repetat proba de evaluare de două ori. La a treia susținere a probei, se constituia o comisie din trei persoane, aprobată de rectorul USM, din care făcea parte și cadrul didactic care a predat cursul respectiv. Totodată, studenții aveau dreptul, în cazuri excepționale,să solicite susținerea examenelor în afara sesiunilor programate și să contesteze nota dată deprofesor în decurs de 24 de ore de la anunțarea rezultatelor. Dacă nu a promovat cel puțin un
examen după a treia prezentare, studentul era exmatriculat.
Studenții mai erau exmatriculați și în cazul absențelor nemotivate la cel puțin 1/3 din
timpul prevăzut pentru disciplinele din planul de învățământ, pentru fraudarea examenelor,din proprie inițiativă,5 precum și pentru neachitarea taxei de studii (cei înmatriculați la locuri
cu taxă). Exmatricularea în ultimul caz îi privea și pe studenții cu performanțe academice, dar„rău-platnici”, pentru că uneori aceștia se găseau eliminați din borderourile de note din cauzaneachitării taxei. Dar pentru problemele de acest gen se găseau întotdeauna soluții personalizate, acestor studenții eliberându-li-se Tabele de note individuale6.
Decizia Consiliului de Administrație al USM din 11 ianuarie 2000. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5618 (b), f. 138.
Practica la USM: modalități de organizare, realizări și perspective. Raportul Comisiei Senatului la ședința din
23 ianuarie 1996. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5190, f. 16.
3
Activitatea instructiv-metodică a catedrelor USM: realizări și perspective. Raportul prorectorului pentru
studii, prof . Petru Chetruș în ședința Senatului USM din 24 februarie 1995. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5073, f. 47.
4Regulamentul de organizare și desfășurare a procesului didactic în instituțiile de învățământ superior universitar din Republica Moldova, aprobat prin ordinul nr. 47 din 24.04.1997 al Ministerului Învățământului,Tineretului și Sportului al Republicii Moldova.
5
Idem.
6
Proces-verbal al Consiliului de Administrație al USM din 9 iunie 1998. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5465, f. 4.
1
2

425

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Totodată, studenții exmatriculați aveau dreptul să se restabilească la studii în anul din
care a fost exmatriculat, dar achitând o taxă de școlarizare corespunzătoare programului,indiferent de faptul dacă a ocupat anterior un loc bugetar sau unul cu taxă de studiu. Durata
totală a studiilor nu oputea depăși pe cea prevăzută de planul de învățământ cu mai mult decinci ani.
Condițiile de admitere la examene a studentului erau: rezultatele pozitive ale evaluărilor
curente și frecvența orelor în volum de mai bine de 75 la sută din numărul de ore planificat ladisciplinele din planul de învățământ1. Chiar dacă frecvența orelor era regulamentar obligatorie, începând cu anul de învățământ 1995-1996 s-a recurs la o metodă de motivare cunoscută
ca „eliberarea de examene sau colocvii” 2 a studenților cu un performanțe deosebite, atestateprin evaluările curente și cu o frecvență exemplară. Decanatele urmau să monitorizeze activitatea studenților pe parcursul semestrului și „să ducă în mod obligatoriu evidența frecvenței
și evaluării continui, în baza cărora studenții puteau fi eliberați de susținerea examenelor sau
colocviilor”. Sintagma „eliberat de susținerea examenului” era înțeleasă în sensul echivalării calificativului mediu, obținut de student la evaluările curente, cu nota de la examen, fără ca acesta
să susțină proba de evaluare la disciplina respectivă.
În calitate de mecanism de motivare pentru învățare, USM a exploatat și sistemul de burse. În afară de bursele de studii și cele sociale, în iunie 1994 prin Regulamentul despre bursă, aprobat de către Ministerul Învățământului al Republicii Moldova au fost instituite bursele nominale anuale: Bursa Republicii, Gaudeamus, Mihai Eminescu, Nicolae Dimo, Anatolie
Corobceanu și altele, care se acordau anual studenților universității. De asemenea, USM a mai
instituit o bursă a Senatului, acordată anual studenților cu cel mai bun randament academic și
activitate în „folosul comunității universitare” de la fiecare facultate3. Fiecare facultate organiza
anual concursul pentru bursele nominale, numărul cărora varia în dependență de resursele
financiare alocate pentru această categorie de cheltuieli.
Totuși, pentru că unii studenți nu se lăsau motivați de oportunitățile oferite de USM, dela 1 octombrie 1996 a fost introdusă instituția curatorilor de grupă, care aveau scopul să coordoneze activitatea instructiv-educativă a studenților, să analizeze reușita studenților și săcolaboreze cu profesorii care predau în grupa respectivă în vederea recuperării restanțelor
academice, să susțină organizarea și desfășurarea activităților extracurriculare a studenților,să studieze și să valorifice posibilitățile individuale ale studenților etc. 4
Studenții care au realizat integral planul și programele de învățământ erau admiși la examenul de licență, pe care îl susțineau studenții USM, indiferent de durata programului și formade învățământ. Examenul de licență includea 2 probe: una la o disciplină fundamentală și altala o disciplină de specialitate și susținerea unei teze, numită până în anul 1997 „de diplomă”,
iar după preluarea terminologiei occidentale – „de licență”5. Examenele de licență se susțineau
oral sau scris, conform deciziei catedrei de specialitate. Pentru susținerea probei orale seacorda până la 30 minute, pentru proba scrisă 3 ore academice, iar pentru susținerea tezei delicență – până la o oră academică. Răspunsurile studenților se apreciau cu note de la 5 la 10, iar
studentul care nu promova una dintre probele examenului de licență, nu era lipsit de dreptul
de a susține celelalte probe. Absolvenților care promovau examenul de licență li se acorda titlul
de licențiat în profilul și specialitatea urmată și li se elibera o diplomă de licență, iar celor carenu promovau una dintre probele examenului de licență li se elibera un certificat de absolvire,
Regulamentul de organizare și desfășurare a procesului didactic în instituțiile de învățământ superior universitar din Republica Moldova, aprobat prin ordinul nr. 47 din 24.04.1997 al Ministerului Învățământului,Tineretului și Sportului al Republicii Moldova.
2
Decizia Senatului USM din 23 ianuarie 1996. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5190, f. 25.
3
Decizia Senatului USM din 4 octombrie 1994. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4941, f. 6.
4
Regulamentul despre activitatea curatorilor de grupă, aprobat la ședința Senatului USM din 29 octombrie
1996. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 6191, f. 120.
5Regulamentul de organizare și desfășurare a examenului de licență în instituțiile de învățământ superior universitar, aprobat prin ordinul nr. 135 al Ministerului Învățământului al Republicii Moldova din 2.04.1996, p. 1.
1426

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

care atesta că persoana a realizat programul la specialitatea respectivă. Un asemenea absolvent
avea dreptul să susțină repetat proba nepromovată de două ori în decursul următorilor trei ani
de la absolvire.1
În conformitate cu Legea Învățământului și cu ordinul Ministerului Învățământului,Tineretului și Sportului cu privire la eliberarea actelor de studii superioare universitare din
27 februarie 1997, USM a eliberat, începând cu anul 19972, două tipuri de diplome: diplomede licență – absolvenților care au susținut cele două probe ale examenului de licență și teza delicență, și diplome de studii superioare absolvenților care au susținut doar 2 examene de absolvire3. Studenților USM li s-a oferit dreptul de a alege dintre cele două modalități de absolvire:să susțină cele două probe ale examenului de licență și o teză (proiect) de licență și să obțină
o diplomă de licență, sau să susțină doar examenele de licență și să obțină un certificat de absolvire a facultății, cu dreptul de a susține teza în următorii ani4. Deținătorul certificatului deabsolvire a facultății avea dreptul să se angajeze în câmpul muncii, conform calificării, dar nu
putea activa în domenii de cercetare.
Dar senatorii și managerii facultăților și catedrelor s-au arătat nemulțumiți de ideea cătoți studenții, indiferent de randamentul lor academic pe parcursul anilor de studii, ar putea
primi aceleași diplome, în cazul când lor le aparține dreptul de a alege modalitate de absolvire.
Unii membri ai Consiliului de Administrație al USM au propus să se elaboreze un barem-baraj,
conform căruia studenții să fie promovați pentru elaborarea tezei de licență. Propunerea a fost
repudiată de reprezentantul Facultății de Matematică, care a menționat că „la noi la facultate
nota „5” este o notă stimabilă”5, astfel insistând asupra păstrării dreptului studentului de a alege cum să absolvească universitatea.
După obținerea diplomei de licență, absolvenții USM se puteau încadra în câmpul
muncii conform titlului și calificării obținute. Dacă în perioada sovietică absolvenții școlii
superioare erau repartizați în mod obligator în câmpul muncii conform planurilor ministerului economiei, după declararea independenței Republicii Moldova, universitatea nu mai
garanta absolvenților un loc de muncă. Deși USM mai primea în fiecare an o lista de posturi
și locuri de muncă solicitate de diverse instituții sau întreprinderi6, pe care le propuneau
absolvenților care încă nu-și găsiseră un loc de muncă, această „repartizare” nu avea un
caracter obligatoriu. Această schimbare a marcat suprimarea vechiului sistem de repartiţie
a absolvenţilor, din acest moment contând doar media de absolvire. După instituirea uneinoi trepte în învățământul superior - masteratul (1 an pentru specialitățile umaniste și 2 ani
pentru cele reale), deținătorii diplomelor de licență puteau continua studiile la un programde master.
Autoevaluarea procesului educațional, realizată în anul 2000, conform Legii cu privire laevaluarea şi acreditarea instituţiilor de învățământ din Republica Moldova (1997), a permis universitarilor să „inventarieze” și să estimeze eforturile de modernizare a curriculei universitarela care au contribuit pe parcursul ultimului deceniu al secolului al XX-lea. În rezultatul evaluării, Consiliul Național de Evaluare Academică și Acreditare a Instituțiilor de Învățământ din
Moldova a recunoscut calitatea înaltă a procesului de studii la USM și a atestat corespundereaformării specialiștilor standardelor naționale și europene, acreditând instituția cu dreptul de aorganiza studii la 30 de specialități.
Ibidem, p. 4.
Modernizarea vieții universitare prin alinierea la standardele europene (raportul rectorului USM Gh. Rusnac la ședința Senatului din 30 septembrie 1997). Analele științifice ale USM. Seria „Științe socioumane”,Chișinău. 1998, p. 4.
3
Decizia Senatului USM din 22 aprilie 1997. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5311, f. 105.
4
Examenele de licență: practici și perspective. Raport prezentat în ședința Senatului din 27 octombrie 1998.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5461 (a), f. 112-113.
5
Proces-verbal al ședinței Consiliului de Administrație al USM din 24 martie 1998. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5465,
f. 96.
6
Proces-verbal al ședinței Senatului USM din 30 mai 2000. AUSM, F. 1, inv. 1, d., f. 56.
1
2

427

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAÎnceputul anilor ‘90 și până la adoptarea Legii Învățământului în 1995 a constituit pentru
USM o perioadă de transfer fracturat prin adaptarea învățământului moldovenesc la modelul
european al învățământului universitar, proces, de altfel, caracteristic pentru întregul sistem alînvățământului din Republica Moldova. În absența totală a unui cadrul juridic național, care arfi reglementat învățământul superior din Republica Moldova și procesul de studii, în particular,și repudierea sau chiar desconsiderarea reglementărilor sovietice, antinaționale, Universitatea
de Stat din Moldova și-a asumat rolul de „pionier” al schimbărilor și un adevărat „deschizător
de drumuri”. „Reformele” instituționale în domeniul procesului didactic și nu numai, au fostiniţiate ca parte componentă a obiectivelor de eliberare naţională şi socială și s-au intensificatdupă declararea independenţei Republicii Moldova. Entuziasmul universitarilor noștri a produs transformări care au angajat toate sferele importante ale vieții universitare, dar, în primul
rând, ale procesului didactic. Susceptibilă de a recepționa imperativele tânărului stat independent și necesitățile economiei naționale, USM a deschis un număr considerabil de specialități
și specializări noi, a modificat și a adaptat curricula universitară, a elaborat manuale, ghiduri
și alte materiale didactice, a reorganizat procesul de studii și a democratizat managementul
universitar, a îndemnat și a stimulat corpul profesoral spre perfecționare și dezvoltare profesională etc. Toate aceste schimbări au reorientat învățământul universitar spre valorile generalumane şi experienţele occidentale, mai ales românești, dar fără să desfiinţeze în totalitate limitele și unele „tradiţii” sovietice. Încorsetarea în trecut și perpetuarea unor mentalități sovietice
au determinat limitele reformelor la această etapa a tranziției, unele dintre care s-au repercutatpână în prezent.
Legea învățământului (1995) și toate documentele care au pus-o în aplicare, au
instituționalizat schimbările și reformele ireversibile produse în procesul de studii universitare (mai ales la USM) de la începutul anilor ‘90 și până la adoptarea ei în 1995 și a inițiat
altele, pe care le făceau necesare provocările epocii: democratizarea învățământului superior din Republica Moldova, integrarea acestuia în procesul universitar mondial, schimbările
în treptele învăţământului moldovenesc, comercializarea și masificarea învățământului superior, internaționalizarea pieței muncii, detașarea tot mai mare de stat în plan financiar aînvățământului universitar prin reducerea procentului de mijloace bugetare etc.
„Epoca provocărilor”, care caracterizează învățământul superior în perioada respectivă,a determinat USM să adapteze oferta educațională prin deschiderea de noi specialități, inclusiv a specialităților duble, prin micșorarea termenului de studii și apropierea de standardele
europene etc. Dar cele mai importante transformări le-a suportat conținutul curricular, care afost reconceptualizat în corespundere cu cele mai noi achiziții ale științei și didacticii moderne,în scopul asigurării efortului de integrare a USM în procesul universitar mondial. Universitarii
se pregăteau să intre în secolul al XXI-lea prin a se „deschide în fața lumii” și își propuneau să
muncească în sensul compatibilizării programelor, recunoașterii reciproce a studiilor, implementării sistemului european de credite transferabile etc., dar fără ignorarea particularităților
regionale, naționale și locale1.

1

Concepția dezvoltării USM în primul deceniu al secolului al XXI-lea. Raportul rectorului Gheorghe Rusnac înședința Senatului USM din 27 aprilie 1999. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5614, f. 62.

428

429

Specialități. Admiterea 19952

Specialități. Admiterea 19983

Admiterea la USM. În: Moldova Suverană, 25 mai 1991, p. 4.
Planul de înmatriculare la Universitatea de Stat din Moldova pentru anul universitar 1995-1996. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5073, f. 178-179.
3
Extras din Procesul-verbal nr.6 întocmit la ședința Senatului USM din 24 februarie 1998. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5462, f. 18-21.
4
Activitatea decanatului și a catedrelor Facultății de Drept în vederea pregătirii specialiștilor pentru noile specialități și specializări. Raport la ședința Senatului USM din
26 decembrie 1995. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5074, f . 187.

2

1

Specialități. Admiterea 19911

Tabelul nr. 85

1. Fizică
2. Fizică și fizică computerizată
Fizică
1. Fizică
1. Fizica
3. Energetică netradițională și conservarea energiei
4. Fizică medicală
5. Fizică și informatică
2. Chimie
6. Chimie
3. Chimie și fizică
7. Chimie și fizică
Chimie2. Chimie
4. Chimie și biologie
8. Chimie și biologie
9. Chimie tehnologică
5. Chimie și Chimie tehnologică4*
3. Matematică (cu specializări)6. Matematică (cu specializări)10. Matematică (cu specializări)7. Matematică aplicată
11. Matematică aplicată
Matematică și
12. Matematică și informatică
4. Matematică aplicată
Cibernetică
13. Informatică
8. Matematică și informatică
14. Informatică și traductologie
5. Biologie
9. Biologie
15. Biologie
Biologie și Pedologie 6. Ecologie (cu specializări)10. Ecologie și protecția mediului și geografie 16. Ecologie și protecția mediului
7. Agrochimie și pedologie
11. Pedologie și agrochimie
17. Pedologie, agrochimie și pedagogie
8. Limba și literatura română
12. Limba și literatura română
18. Limba și literatura română
9. Limba și literatura română și limba latină 13. Limba și literatura română și limba latină 19. Limba și literatura română și limba latină
10. Limba și literatura rusă14. Limba și literatura rusă20. Limba și literatura rusă15. Limba și literatura română-limba și
21. Limba și literatura română-limba și literatura
literatura rusărusă
Filologie /16. Limba și literatura română - limba ivrit-idiș 22. Limba și literatura română - limba ivrit-idișLitere23. Limba și literatura română-limba engleză
17. Limba și literatura română-limba și
24. Limba și literatura română-limba franceză
literatura engleză, limba și literatura
25. Limba și literatura rusăfranceză
26. Limba și literatura română-limba greacă

Facultatea

Oferta educațională a Universității de Stat din Moldova în perioada 1991-2000

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

430

Drept

Științe politice

Istorie

14. Drept

13. Sociologie aplicată

Ziaristică/Jurnalism șiȘtiințe ale Comunicării 11. Jurnalism(din 1994)
12. Istorie

31. Drept internațional
32. Administrare publică
33. Activitate vamală

30. Drept public

28. Drept (cu specializări)6
29. Drept privat

23. Politologie și limbi moderne
24. (Istorie și politologie)**
25. Politologie și relații internaționale
26. (Istorie și relații internaționale)**27. Istorie și bazele statului și dreptului**

22. Istorie și limba engleză/franceză**21. Istorie, muzeografie și arhivistică**20. Istorie

19. Bibliologie și activitate informațională

18. Jurnalistică

36. Politologie
37. Politologie (și l. moderne)
38. Politologie și limba engleză
39. Politologie și limba spaniolă
40. Politologie și instruire juridică
41. Politologie și bazele statului
42. Politologie și relații internaționale
43. Relații internaționale
44. Relații internaționale și limbi moderne
45. Relații internaționale și limba germană
46. Drept
47. Drept privat
48. Drept public
49. Drept economic
50. Drept internațional
51. Secretariat-birotică - Administrare publică
52. Activitate vamală

35. Istorie și limba germană

29. Istorie
30. Istorie, muzeografie și arhivistică
31. Istorie și muzeografie
32. Istorie și arhivistică
33. Istorie și limba franceză
34. Istorie și limba engleză

28. Biblioteconomie și asistență informațională

27. JurnalisticăISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

431

19. Biblioteconomie
20. Management
21. Finanțe și credit
22. Economia comerțului
23. Marketing
24. Evidență contabilă (cu specializări)18. Limba și literatura italiană

43. Sociologie**

42. Psihologie*

41. Filosofie*

68. Filosofie
69. Filosofie (l. moderne)
70. Psihologie
71. Sociologie
72. Sociologie și limba italiană
73. Pedagogie și Psihologie
74. Asistență Socială

În baza facultăților de „Economie” și „Economie a Comerţului şi Merceologie” a USM, la 25 septembrie
1991 a fost fondată Academia de Studii Economice din Moldova (ASEM).

53. Limba și literatura engleză
54. Limba și literatura franceză
55. Limba și literatura spaniolă
56. Limba și literatura italiană
57. Limba și literatura germană
58. Limba engleză-limba franceză
59. Limba franceză - limba engleză
60. Limba spaniolă – limba engleză
61. Limba italiană-limba engleză
62. Limba engleză și o limbă orientală
40. Limba engleză (translator)
63. Limba franceză și o limbă orientală
64. Limba engleză-limba chineză
65. Limba franceză-limba turcă
66. Limba franceză (translator)
67. Limba engleză (translator)
În anul 1993 Facultatea de Biblioteconomie a fost comasată cu Facultatea de Jurnalism.

34. Limba și literatura engleză
35. Limba și literatura franceză
36. Limba și literatura spaniolă
37. Limba și literatura italiană
38. Limba și literatura germană
39. Limba franceză (translator)***

Specialități oferite de USM începând cu anul 1993. Vezi: Decizia Senatului USM din 22 iunie 1993. AUSM, F.1, inv. 1, d. 4829, f. 146.
Specialități oferite de USM începând cu anul 1994. Vezi: Calității pregătirii specialiștilor – atenție primordială: realizări și perspective. Raportul rectorului Gh. Rusnac
în Senatul USM din 4 octombrie 1994. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4941, f. 19.

Filosofie și Psihologie

Economie

Biblioteconomie

Filologie RomanoGermanică/Limbi și
Literaturi Străine

15. Limba și literatura engleză
16. Limba și literatura franceză
17. Limba și literatura spaniolăISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

432
68,6

89
50,9

40
22,9

8,3

24,6
7,5

8,1

26
13
20
22
17
9,3

18,5

9,1

16,7
17

-

12,8
18,9
15,1
25,7
16,2

19951996

16,8

8

15,1

24

5
24,9
24
24
33,96

19992000

33,6

82,2

24,1
60,8

49,8

25
15
9
42
33
68,4

19911992

19951996

19992000

8

2,1

20,1
15,7

-

15,4
5,6
9,7
9,9
9

32,3

44

31,13
47

76

48,2
61
76
32,11

81

4,9

3,8

4,1
7

6,8

5,6
8,4
-

1995-1996

1

Totalurile anului de studiu 1991-1992 și sarcinile catedrelor în organizarea procesului de instruire. Raportul prorectorului pentru studii, prof. Petru Chetruș prezentat la
Senatul USM la 28.09.1992. Arhiva curentă a USM, p. 3.
2Structura planurilor de studii 1995-1996. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5190, f. 212.
3
Prezentare de acreditare a Universității de Stat din Moldova. Chișinău 2000. Arhiva curentă a USM; Planuri de învățământ pentru promoția 1999-2003. Arhiva curentă a
USM.

40,8

9,5

42,3

-

4339

3250

59
60,3

-

4991

4902

51,3
31,7

42,1%

4436
4466

3022

4935
4380

-

16
26,8
15
33,92

66,2
67
68,6
64,4
68

3496
3142
3658
3242
4820

4380
3890
4210
3644
4997

49
72
72
36
50
22,3

1995- 19991996 2000

19911992

Tabelul nr. 86Pregătirea științifică Pregătirea socioumanistică/ Pregătirea profesională/ Didactică (%de bază/Discipline
Discipline socioumanisticeDiscipline dedin totalul
fundamentale (% din
și generale (% din totalul
specialitate (% dinunităților de
totalul unităților de curs)unităților de curs)
totalul unităților de curs)
curs)

1995- 1999- 19911996 2000 1992

Total ore (nr.)

1991Anul de învățământ 1992
1 Chimie2179
2 Limba și literatura română
2962
3 Limba și literatura rusă2970
4 Drept
2775
5 Ziaristică/Jurnalistică
3169
6 Matematică
2819
Biblioteconomie /7 Biblioteconomie și asistență 3214
informațională
8 Fizică
2179
9 Biologie
3751
Filologie romano10 germanică/ Limba și
4328
literatura engleză
11 Istorie
1676

Specialitatea

Coraportul comparativ al componentelor formării profesionale în planurilede învățământ 1991- 19921, 1995-19962și 1999-20003

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

1234
Tabelul nr. 87
Specializările propuse în cadrul specialităților oferite de USM. 1994-1996.
Științe exacteȘtiințe umanistice1
Facultatea
Specializări
Facultatea
Specializări
Litere1. Limba română,Matematică 1. Algebră superioară,2. Analiză matematică,2. Limba rusă,și
3. Literatura română,Cibernetică2 3. Ecuații diferențiale,
4. Geometrie superioară,4. Literatura rusă.
5. Metode numerice,
6. Cibernetică,7. Limbaje algoritmice șiprogramare.
1. Fizică teoretică,Limbi și1. Limba A,
Fizică3
2. Fizica
Literaturi
2. Literatura A,
semiconductoarelor,Străine
3. Limba B.
3. Fizica experimentală,4. Electronică.
4
1. Chimie anorganică,Istorie
1. Istorie și politologie,
Chimie2. Chimie analitică,2. Istorie și relații internaționale,
3. Chimie fizică,3. Istorie și bazele statului și ale dreptului.
4. Tehnologie chimică,5. Protecția mediului.
Biologie
Jurnalism și 1. Activitatea în redacțiile ziarelor, revistelor,științe aleagențiilor de informație (Presa scrisă),comunicării 2. Activitate editorială,3. Activitate în domeniul sociologiei massmedia.
4. Activitatea în sfera promovării cărții
5. Asistență informațională,6. Biblioteci publice,
7. Biblioteci științifice.
Filosofie și 1. Filosofie,
psihologie
2. Psihologie,
3. Sociologie.
Drept
1. Carieră juridică,2. Drept economic,
3. Drept internațional,
4. Drept public,
5. Drept privat și diplomație.

Conceptul specializării și realizarea lui la facultățile umanistice. Raport prezentat de prof. Anatol Ciobanuîn ședința Senatului USM 28 din martie 1995. AUSM, F.1, inv. 1, d. 5073, f. 121-122.
2
Conceptul specializării și realizarea lui la facultățile experimentale. Raport prezentat de prof. Aurelian
Gulea în ședința Senatului USM din 24 octombrie 1995. AUSM, F. 1, inv.1, d. 5074, f. 69.
3
Ibidem, f. 66.
4
Ibidem, f. 70.
1

433

1

Facultatea

Fizică

Istorie

50,9%
18,8%

4339
3370
3370

4315

SociologieRelații internaționale
3766

3138
33%

%

21%

18,1%

16,8%
18%

13,9%

18%

%

21%

65 % (nu se face distincție)

22,1%

19,3%

13,6%

15,1%
5%
7%
14%
15%

16%

33,96%
20,95%

49%

%

50%

28%

40,2%

28,4%
53,4%

66,8%

26,7%
64%
71%
62%
50%
47%
61,3%

38%

26,18%
33,37%

Obligatorii

0

%

8%

6%

7,1%

3,9%
9,8%

0

0

4,6%
15%
15%
10%
15%

11%

Cota parte dintotalul orelor
5,93%
6,63%

Discipline de specialitate

0

0
0

0

4,8%
0
0
0
0
0
0

0

0
0

Discipline
facultative

Tabelul nr. 88

Prezentare de acreditare a Universității de Stat din Moldova. Chișinău 2000. Arhiva curentă a USM; Planuri de învățământ pentru promoția 1999-2003. Arhiva curentă a
USM.

Psihologie

Filosofie

2912

4531

25,1%

42,3%
16%
10%
14%
20%

35%

4436
3496
3515
4526
3377
4466
4555

4767

Fizică
ChimieChimie și fizică
Chimie și Biologie1****
Tehnologie chimică
BiologieȘtiințele solului
Ecologie și protecția
mediului
Istorie
Politologie
Politologie și instruire
juridică

Matematică aplicată

33,92%
39,05%

Nr. total de ore Discipline fundamentale
Discipline de cultură
în planul de
Cota parte din totalul
generală și socioumanisticeînvățământ
orelor (%)
Cota parte din totalul orelor
4820
3498

Specialitatea

Matematică
Matematică și informatică

Matematică și
Cibernetică

ChimieBiologie

Filosofie și
Psihologie

434

Politologie

Coraportul componentelor formării profesionale în planurile de învățământ
pentru anul de studii 1999-20001

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Jurnalistică

Limba și literatura franceză

435

****

3250
3250
3250
3250
3225

3250
13,1%
12%
40%
40%

12%

48,5%

48,2%

61%

51%

58%

0

0

0

25%

21%

5%

70%

3%

3,6%
80,8%
2,5%
5%
70%
3%
8%
24%
22%
8%
24%
22%
Planul nu corespunde criteriilor formale. Nu sunt delimitate disciplinele

Specialitatea a fost deschisă în anul 1995 și s-a renunțat la aceasta în anul 1998.

Limba și literatura spaniolă
Limba și literatura italiană
Limba și literatura engleză
Limba și literatura germană
Limbi moderne aplicate

22,7

24,9%

24%

24%

21%

Planul nu corespunde criteriilor formale și nu este aprobat de Senatul USM. Nu sunt delimitate disciplinele

26,8%

28,7%

3142

3116

Limba și literatura română
Limba și literatura română limba latină
Limba și literatura rusă

15%%

3658

Drept

0

3022

0

Biblioteconomie și asistență
informațională

Jurnalism șiștiințe ale
comunicării

Drept

Limbi și LiteraturiStrăineLitere3242

00

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

II.5. Elaborarea programelor curriculare conform standardelor
europene şi implementarea lor în procesul de instruire
Anul 2000 se consideră un an de reînnoire substanțială a programelor de studii la USM.
În rezultatul multor şi diverselor activităţi în cadrul conferinţelor şi simpozioanelor naţionale
şi internaţionale, a proiectelor Tempus-Tacis şi în alte proiecte internaţionale au fost studiate
programele de studii din ţările vizitate (Suedia, Franţa, România, SUA etc.) şi a fost implementat Sistemul de Credite Transferabile de Studii (ECTS)1. Acest fapt a contribuit la modificareaesenţială a programelor de studii/planurilor de învăţământ şi a curriculei disciplinelor la cele
80 de specialităţi şi specializări ale registrului formativ al Universităţii de Stat din Moldova2.
Procesul educaţional în cadrul USM continuă să se realizeze în termene diferite în dependenţă de tipul documentului de absolvire a instituţiilor preuniversitare. Pentru deţinătorii
diplomelor de bacalaureat termenul de studii era de patru ani şi de cinci ani pentru absolvenţii
şcolilor de cultură generală3.
Figura nr. 6.

Structura procesului educaționalIÎnvăţământ
postuniversitar

Cursuri postuniversitarede perfecţionare a cadrelor
Postdoctorat
DoctoratÎnvăţământ postuniversitar
specializat

V5
IV5

II

III5

Învăţământ
universitar

II5
I5

Absolvenţii
şcolilorde cultură
generală

IV4
III4
II4
I4

Absolvenţii
liceelor,deţinători ai
diplomelor debacalauceat

Cu începere de la 1 septembrie 2001 fiecare disciplină şi alte activităţi didactice din planul de învăţământ au fost cuantificate în credite de studii (academice).
Implementarea Sistemului de Credite Academice imprima procesului de instruire noi posibilităţi de afiliere la standardele internaţionale, asigura flexibilitatea programelor de formare
şi, îndeosebi, a traseelor educaţionale individuale ale studenţilor, ceea ce permitea extinderea
mobilităţii academice intra-, interuniversitare4 şi chiar a mobilităţii academice internaţionale.

AUSM, F. 1, d. 116, f. 10.
Catalog: Sistemul de Credite Transferabile de studii. 2001-2003. Chişinău, CEP USM, p. 5.
3
Ibidem, p. 18.
4
Regulamentul privind organizarea şi desfăşurarea procesului didactic la USM în baza Sistemului de Credite
Academice, aprobat la şedinţa Senatului USM din 28 iunie 2001, vezi: Catalog, p.9-17.
1
2

436

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Totodată, implementarea ECTS presupunea o poziţie mai activă a studenţilor în elaborarea propriului traseu de studiu prin completarea lui cu discipline opţionale şi la libera alegere
în conformitate cu modulele/disciplinele oferite în planurile de învăţământ, cu preferinţele intelectuale şi cognitive proprii, fapt ce stimula responsabilitatea fiecăruia în formarea traseului
individual de studiu.
Aşadar, implementarea Sistemului de Credite Transferabile de Studii devenea un instrument
perfect de racordare a învăţământului universitar din ţară la exigenţele învăţământului internaţional prin promovarea integrării experienţelor internaţionale, cooperării interuniversitare, prin asigurarea comparabilităţii şi compatibilităţii sistemelor naţionale ale învăţământului superior.
Totodată, ECTS devine şi un mecanism important în echivalarea perioadelor de studii,
pentru recunoaşterea reciprocă a cursurilor şi actelor de studii – mecanism aplicat la răscruce
de milenii în mai multe ţări ale lumii.
În aceeaşi perioadă USM a fost desemnată prin decizia Colegiului Ministerului Educaţieişi Ştiinţei din 31 octombrie 2000 în calitate de instituţie-pilot pentru elaborarea şi implementarea Sistemului de Credite Academice în învăţământul superior universitar din Republica
Moldova. În acest sens la USM a fost creat un grup de lucru pentru elaborarea documentelor
necesare, grup din care făceau parte:
1. Petru Gaugaş, prim-prorector; prof. univ., dr.
2. Aurelia Crivoi, prorector pentru activitatea didactică; prof.univ, dr. hab.
3. Petru Chetruş, prorector pentru activitatea ştiinţifică; prof.univ, dr.
4. Elena MURARU, şefa Secţiei Didactico-metodică; conf., dr.
5. Eufrosinia Axenti, decanul Facultății de Limbi şi Literaturi Străine; conf., dr.
6. Galina Dragalina, decanul Facultății de Chimie şi Tehnologie Chimică; conf. dr.
7. Sergiu Cobâneanu, şeful catedrei Drept Constituţional şi Administrativ, Facultatea
de Drept; conf., dr.
8. Constantin MARIN, decanul Facultății de Jurnalism şi Ştiinţe ale Comunicării; conf., dr.
9. Elena Petrov, specialist principal, Direcţia Principală Învăţământ Superior şi
Postuniversitar, M.E.Ş., dr.
10. Alexandra GHERASIM, secţia Didactico-metodică, consilier pentru problemele ECTS;
conf., dr.
În acelaşi an a fost elaborat Regulamentul privind organizarea şi desfăşurarea procesului
didactic la USM în baza Sistemului de Credite Academice (aprobat la şedinţa Senatului USM
din 28 iunie 2001)1; a fost editat Catalogul USM pentru Implementarea Sistemului de Credite
Transferabile de Studii; au fost cuantificate în credite academice şi codificate disciplinele din
planurile de învăţământ la toate cele 11 facultăţi cu 50 de catedre. În catalog au fost prezentate
succint disciplinele de studii şi personalul didactic universitar/alte informaţii necesare studenţilor. La şedinţa Senatului USM din 22 februarie 2000 a fost prezentat raportul Cercetări şi
inovaţii curriculare în învăţământul universitar de către dl Vladimir Guţu, doctor habilitat, profesor universitar și s-a adoptat decizia de a elabora un nou curriculum universitar în baza conceptului curricular elaborat de catedra de Psihologie şi Pedagogie şi Secţia Didactico-metodică
a USM, de a renova planurile şi programele la discipline2. Urma să fie determinată structura,
metodologia şi etapele proiectării, implementării şi evaluării curriculumului universitar.
Traseul educaţional universitar includea următoarele module în funcţie de:rolul disciplinelor din planurile de învăţământ în formarea specialistului:a. discipline de pregătire generală;b. discipline de pregătire fundamentală;c. discipline de pregătire de specialitate;obligativitatea disciplinelor din planul de învăţământ, divizându-se în:a. obligatorii;
1
2

AUSM, F. 1, inv. 2, d. 155, f. 115.
AUSM, F. 1, inv. 2, unit.arh. 112, f. 16-30.

437

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

b. opţionale;c. la libera alegere.
Anul universitar 1999-2000 a fost marcat şi prin realizarea altor obiective strategice: Realizarea reformei curriculare şi racordarea registrului formativ la exigenţele nomenclatorului de stat al specialităţilor (2000);
 Acreditarea programelor de studii la USM şi a activităţii în ansamblu;
 Consolidarea potenţialului intelectual, financiar şi logistic întru dezvoltarea dinamică şi stabilă a educaţiei şi ştiinţei universitare.
Una dintre preocupările constante ale rectoratului şi ale tuturor subdiviziunilor universitare în anul de învăţământ 1999-2000 a constituit-o pregătirea către acreditarea naţională a
USM. Întâi de toate, ea a fost concepută ca un prilej important de autoevaluare şi de desăvârşire
a procesului de instruire universitară. În al doilea rând, acreditarea la scară naţională a instituţiilor de învăţământ a fost concepută ca o adeziune în fapt la exigenţele de bază ale documentului despre recunoaşterea reciprocă a actelor de studii de la Lisabona, la care Republica Moldova
era parte. În sfârşit, obţinerea acreditării naţionale deschidea perspective reale pentru a dobândi autonomia universitară.
Activitatea pregătitoare pentru acreditare s-a început prin crearea comisiilor specialede nivel universitar şi la facultăţi. Mai apoi, a urmat o activitate intensă de autoevaluare a catedrelor, a subdiviziunilor universitare, a facultăţilor, de elaborare a documentelor care certificau autoevaluarea efectuată; de verificare şi aprobare a acestor documente de către Comisia
universitară. Activitatea complexă a finalizat cu elaborarea Raportului de autoevaluare a USM
şi depunerea lui la Consiliul Naţional de Evaluare Academică şi Acreditare a Instituţiilor deÎnvăţământ (septembrie 2000). După expertiza acestui document a demarat procesul de evaluare academică şi acreditare a USM, prima instituţie de învăţământ superior în republică care aobţinut acreditarea la nivel naţional1 la 30 de specialităţi şi specializări.

Figura nr. 7. Certificat de acreditare instituţională a USM nr.001 din 22 februarie 2001
1

AUSM, F. 1, inv. 2, d. 381, f. 3-4.

438

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

La elaborarea Raportului de Autoevaluare a USM au lucrat prorectorii P. Gaugaş, P.
Chetruş, A. Crivoi, şefii serviciilor universitare E. Muraru, T. Luchian, decanii facultăţilor, conducătorii departamentelor universitare. În darea de seamă a rectorului pentru anul 1999-2000
se sublinia că Raportul de Autoevaluare a USM, pregătit pentru evaluarea academică şi acreditare, poate fi perceput drept o carte de vizită a USM. În el se evidenţia concludent, pe de o parte,potenţialul considerabil didactic şi ştiinţific universitar constituit de-a lungul anilor, iar, pe dealta, priorităţile formative, educative, de cercetare şi de dezvoltare de la sfârşitul anilor ‘90.
Reforma curriculară, racordarea registrului formativ universitar la exigenţele noului
Nomenclator de stat al specialităţilor şi implementarea Sistemului de Credite Transferabile deStudii în totalitatea lor au constituit o strategie a activităţii rectoratului și a personalului didactic universitar.
Problematica în cauză a fost examinată la câteva şedinţe ale Senatului (23 noiembrie
1999, 25 ianuarie şi 22 februarie 2000)1 și în rezultat au fost elaborate mai multe planuri deacţiune. Unele dintre ele au fost materializate. Astfel, au fost fructificate o serie de iniţiative
privind implementarea Sistemului de Credite Transferabil de Studii. În aprilie 2000, cu concursul Fundaţiei Soros Moldova, a avut loc o conferinţa internaţională cu participarea experţilor
din Franţa, Ungaria, Olanda, Suedia, România, SUA, în cadrul căreia au fost examinate problemele de ordin metodologic ale procesului de implementate a sistemului de credite. Mai apoi,între 28 august şi 15 septembrie curent, conducătorii subdiviziunilor USM au participat la unseminar instructiv pe parcursul căruia, cu ajutorul profesorilor din SUA, s-au documentat asupra sistemului de credite american şi au examinat posibilităţile implementării lui la USM. Trei
participanţi la seminar au fost delegați, prin intermediul Ambasadei SUA în Republica Moldova
într-o vizită de documentare în mai multe universităţi din SUA. Ulterior, ei au devenit antrenoriişefilor de catedre și personalului angajat direct în implementarea acestui sistem.
În domeniul reformei curriculare activităţile se derulau destul de anevoios. Decanatele
şi catedrele, serviciile universitare de profil au promovat activităţi de popularizare a reformei
curriculare. Totodată, se desfășura activitatea şi în ateliere de lucru, se organizau seminare
metodice cu personalul didactic pentru ajustarea registrului formativ universitar la noul nomenclator de stat al specialităţilor. Deşi modificările de suprafaţă în acest caz au fost operate,
se impunea o conformare creatoare a materiei de studiu, eliberarea programelor analitice dedozajul informativ exagerat, iar deseori şi depăşit de ştiinţa modernă, în favoarea subiectelorcheie cu valoare metodologică şi de performanţă pentru cutare sau cutare domeniu. Activitatea
de racordare la noul nomenclator mai presupunea și dezvoltarea unei reţele de specializări ce
rezulta din direcţiile noi în ştiinţa şi practica educaţională modernă şi care, în virtutea unor sau
altor motive, nu şi-a găsit reflectare în nomenclatorul de stat – lipsa unei viziuni didactice clare,a cadrelor competente, a literaturii necesare etc. Studenţii puteau lua cunoştinţă de programul
de studiu la specialitate, obțineau informaţii utile referitoare atât la cursurile opţionale şi la cele
propuse pentru libera alegere în cadrul altor facultăţi şi catedre, cât şi la mediul universitar.
Dezvoltând politicile educaţionale de reformare curriculară iniţiată în anul 2000, la USM
a continuat procesul de renovare a programelor de învăţământ şi a suportului didactic pentru
cursurile normative şi speciale (au fost editate 108 titluri de lucrări originale, necesare procesului educaţional).
Şi totuşi, se menţionează în raportul de dare de seamă a rectorului USM, dlui Gh. Rusnac căla capitolul modernizarea politicilor educaţionale existau mai multe restanţe decât realizări, căpersonalul didactico-ştiinţific se află doar la etapa de conştientizare a noilor dimensiuni ale procesului educaţional, și nu la cea de elaborări conceptuale şi recomandări aplicative concrete.2Întru realizarea unui management mai bun al reformei curriculare şi al politicilor educaţionale instituţionale în anul de studii 2000-2001 Secţia Studii a fost divizată în două servicii
universitare specializate: Secţia Studii: organizare şi evidenţă şi Secţia Didactică: proiectare şi
1
2

Vezi: AUSM, F. 1, d. 567, f. 16, 59. AUSM, F. 1, d. 112, f. 32.
Vezi: AUSM, F. 1, d. 567, f. 16, 59. AUSM, F. 1, d. 112, f. 32.

439

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

dirijare. În anul universitar 2001-2002 afost făcut următorul pas – instituirea funcţiei de consilier universitar în materie decredite transferabile şi a reţelei de consilieri la nivelul facultăţilor.
Anul universitar 2002-2003 s-a înscris în istoria USM ca un an de promovare
a demersurilor strategice ale Procesului
Bologna, a ideilor şi valorilor Spaţiului
European al Învăţământului Superior.
USM a fost iniţia­to­rul sau coorganizatorul unor se­mi­nare inter­na­ţionale, toate fiind concepute în spiritul procesului dela Bologna. În context, voi enumera doar
câteva reuniuni ale comunităţii academice, şi anume: semina­rele internaţionale
Asigurarea calităţii în învă­ţămân­tul superior (mai, 2003), Polivalenţa Sistemu­lui deCre­dite Transferabile de Studii şi calitatea
instruirii în învăţământul superior (septembrie, 2003), Acre­di­tare, asigurarea calităţii şi schimb internaţional (septembrie,2003), Învăţământul superior la etapa detranziţie: antreprenoriatul în universităţi
(septembrie, 2003) şi altele. În cadrul lor
au fost dezbătute poli­ti­cile de stat şi cele
Figura nr. 8. Ghid metodologic pentru Proiectarea universitare în materia procesului de la
Bologna, dimensiunea europeană a caliStandardelor de formare profesională iniţială înînvățământul universitartăţii învă­ţământului superior, acreditarea
europeană a institu­ţii­lor de învăţământ
universitar, contribuţiile siste­mu­lui european de credite transferabile de studii la asigurarea
mobilităţii academice şi multe alte subiecte.
În cadrul USM au fost create grupuri de cercetare şi elaborare a Standardelor de formare
profesională iniţială, a fost elaborată concepţia, matricea şi modelul structural ale standardelorde formare profesională pe profiluri şi specialităţi în corespundere cu Nomenclatorul 2000.
Un alt grup de lucru a elaborat noul Nomenclator al domeniilor de formare a specialiştilor în învăţământul superior compatibil cu actele internaţionale: Clasificatorul Standard
Internaţional al Educaţiei – ISCED-97.
Comunitatea academică USM a devenit pe drept cuvânt un promotor al Procesului
Bologna, ţinând cont de ponderea şi autoritatea USM în dezvoltarea învăţământului superior
din republică, de potenţialul intelectual şi de poziţia de deschidere faţă de obiectivele acestui
proces.
În anul universitar 2003-2004 USM s-a dovedit a fi un centru de elaborare a concepţiei dereformare a învăţământului superior din Republica Moldova
Din ini­ţiativa rectoratului, cu participarea directă a subdivi­ziunilor lui structurale au fostelaborate câteva documente cu titlu de pro­iecte. E vorba, întâi de toate, de proiectul Strategieiînvăţământului superior din Republica Moldova în contextul Procesului de la Bologna. Documentul în cauză cu­prin­dea un studiu cu privire la starea actuală a învăţă­mân­tului superior din Republica Moldova. În el, de ase­menea, au fost formulate şi argumentate politicile edu­caţionale
Pro Bologna de modernizare a învăţă­mân­tului superior. Proiectul în cauză releva prin­cipiilede bază de restructurare a educaţiei univer­si­tare în două cicluri, modalităţile de asigurare şima­nagementul calităţii, căile şi condiţiile de mobilitate academică, conexiunile învăţământului
440

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

superior cu piaţa muncii prin ajustarea nomenclatorului de spe­cialităţi, formele de compatibilizare a documentelor de studii etc. Proiectul Strategiei învăţământului superior din Republica Moldova în contextul Pro­cesului de la Bologna a fost remis spre examinare Ministerului
Educaţiei. În temeiul documentului prezentat, precum şi al unor materiale similare ela­borate
de alte universităţi, ministerul a definitivat strategia naţională care, după examinările şi apro­bările de rigoare, inclusiv în cadrul conferinţei in­ternaţionale de pe 26-27 noiembrie 2004 cu
parti­ciparea experţilor europeni, a fost depusă la Bergen (Norvegia), unde în anul 2005 a fost
examinată ches­tiunea cu privire la aderarea Republicii Moldova la Procesul de la Bologna.
Un grup de lucru universitar a elaborat, de asemenea, o nouă concepţie asupra nomenclatorului de specialităţi, concepţie axată pe clasificarea-tip propusă de UNESCO - ISCED-97, ce
prevedea, în particular, structurarea registrului de specialităţi pe domenii generale de studii şidomenii de for­mare profesională în învăţământul superior. Nomenclatorul elaborat în temeiul
acestei con­cep­ţii făcea posibilă compatibilizarea registrului res­pec­tiv naţional cu cel european
şi internaţional, ast­fel asigurând racordarea finalităţilor studiilor univer­sitare. La 15 aprilie
2004 Ministerul Educaţiei a aprobat concepţia standardelor de formare profe­sio­nală iniţială înînvăţământul superior şi curriculumul universitar de bază, elaborate la USM, estimându-le în
calitate de suport metodologic în elaborarea standardelor educaţionale pe profiluri şi specialităţi.
În anul universitar 2003-2004 USM a purces la elaborări conceptuale şi metodologice îndomeniul asigurării calităţii instruirii universitare, a participat la formularea de amendamenteîn scopul aju­stării Legii învăţământului la obiectivele reformării instruirii universitare în contextul Procesului de la Bologna.
În baza Hotărârii Colegiului Ministerului Educaţiei nr.31 din 04 martie 2003 a fost aprobată Concepţia Standardelor de formare profesională în învăţământul superior.
În acest domeniu USM a fost desemnată ca instituţie-pilot. În baza materialelor elaborate(Ghidul metodic), a seminarelor instructive la facultăţi au fost elaborate standarde profesionale
la toate specialităţile la care se realiza formarea iniţială la USM, precum şi standarde curriculare la disciplinele din planurile de învăţământ.
Modificările esenţiale au determinat reconceptualizarea procesului de evaluare a randamentului academic. În 2004 a fost elaborat Ghidul metodic Evaluarea rezultatelor academice,iar recomandările metodice stipulate în Ghid au fost aprobate la şedinţa Senatului USM din 30
noiembrie 20041 prin care s-a promovat evaluarea prin teste cu sarcini repartizate pe niveluri:
cunoaştere, aplicare, integrare.
În baza Standardelor profesionale în anul academic 2004-2005 a fost elaborată o nouăgeneraţie de curricula a disciplinelor de studii.
Curricula disciplinelor de studii a devenit un document reglator, în baza căruia se organiza procesul didactic şi se determina conexiunea dintre finalităţile procesului educaţionalşi produsele curriculare, fapt ce necesită şi modificarea esenţială a tehnologiilor didactice depredare-învăţare-evaluare.
Noua generaţie de curricula orienta procesul didactic spre centrarea lui pe student şiformarea de competenţe.
Elaborarea noii generaţii de curricula s-a realizat în baza deciziei Colegiului Ministerului
Educaţiei nr.172 din 15 aprilie 2004.
Curricula disciplinelor de studii presupunea următoarea structură: Preliminarii (prezentarea succintă a disciplinei, rolului ei în formarea specialistului).
 Obiectivele generale/standard ale disciplinei, ce reflectau cele trei niveluri în procesul de formare iniţială:a. cunoaştere
b. aplicare
c. integrare,
1

AUSM, f.1, un.arh.310, p.37.

441

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

indicând acele cunoştinţe, capacităţi şi competenţe ce urmau a fi formate şi achiziţionate
de student la finele disciplinei de studiu.
 Administrarea disciplinei reflecta ponderea disciplinei în planul de învăţământ, indicându-se numărul total de ore, inclusiv cele auditoriale şi cele de lucru individual
al studentului.
 Unităţile de conţinut, repartizate respectiv pentru ore teoretice – curs universitar şiore practice (seminare, ore de laborator, activităţi practice).
În acest compartiment se specificau achiziţiile concrete ale studentului la finele unuicompartiment/modul prin formularea corectă a obiectivelor de referinţă.
În structura noii generaţii de curriculum a fost introdusă şi modalitatea de evaluare ladisciplină: curentă, finală, evaluarea lucrului individual. În acest mod curriculumul disciplinei
prevedea o conexiune funcţională între toate dimensiunile procesului didactic; predare-învăţare-evaluare-cercetare. Evaluarea pe niveluri: de cunoaştere, de aplicare şi cel integrativ permitea trecerea de la un învăţământ informativ-reproductiv la unul axat pe competenţe, prinaccentuarea aspectului practic-funcţional în pregătirea viitorului specialist şi, totodată, prin
diminuarea subiectivismului în evaluarea rezultatelor academice.
În planurile de învăţământ erau prevăzute două sesiuni de examinare cu o durată integrală de 6-7 săptămâni (40 zile). Evaluarea rezultatelor academice includea un întreg sistem de proceduri de evaluare, ce avea drept scop determinarea calităţii produsului final, acompetenţelor viitorilor specialişti. Astfel, studenţii erau evaluaţi în cadrul evaluărilor iniţiale, curente şi sumative, prioritate având cea curentă/formativă, ce contribuia la orientarea
studenţilor spre succes, ce le motiva activităţile de învăţare pe parcursul semestrului şi aparcurgerii disciplinei, iar evaluarea sumativă având scopul de a stabili un bilanţ pentru promovarea cu succes a disciplinei. Orice formă, tip şi metodă de evaluare era efectivă conform
concepţiei unice și avea drept scop realizarea obiectivelor/finalităţilor disciplinei şi a programului de formare.
Evaluările curente se realizau printr-o multitudine de metode şi tehnici de evaluare, princrearea condiţiilor optime de obţinere a rezultatelor scontate în dependenţă de posibilităţile
individuale ale studenţilor.
Evaluările finale se efectuau în conformitate cu Planurile de învăţământ, absolvenţii susţineau două examene de licenţă (la discipline fundamentale şi la discipline de specialitate) şi oteză de licenţă.
Un segment important al programelor de formare îl constituie evaluarea finală a rezultatelor academice.
La şedinţa Senatului USM din
24 octombrie 2000 s-a pus în dezbatere raportul Examenul de licenţă
2000: bilanţ și perspective, prezentat
de şefa secţiei Didactico-metodice a
USM, în care s-au analizat rezultatele examenului de licenţă şi au fosttrasate şi anumite recomandări deîmbunătăţire a calităţii tezelor delicenţă1.
În ajutorul studenţilor a fosteditat Ghidul Studentului (pe facultăţi).
În structura curriculumului afost introdusă tematica orientativă atezelor de obiect, de an şi de licenţă,Figura nr. 9. Ghidul studentului
1

AUSM, F. 1, d. 381, f.137-146.

442

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

ceea ce permite implicarea studenţilor în activităţi de cercetare şi formare a competenţelor deinvestigație prin realizare de miniproiecte la disciplină, teze de an şi de licenţă.
Planurile de învăţământ din anii 2000-2005 au fost elaborate în conformitate cu prevederile Planului-cadru (ordin ME, nr.607 din 26.10.2000)1. Ele includeau discipline de cultură
generală care constituiau circa 15 la sută din disciplinele programului de studiu, discipline fundamentale de specialitate – circa 20 la sută, discipline de specialitate – circa 50 la sută şi stagii
de practică – 10-15 la sută.
Astfel se stabilea o corelaţie funcţională dintre procesul de formare a pregătirii generaleşi a celei de specialitate (vezi tabelul ce urmează):Tabelul nr. 89
Corelaţia dintre procesul de formare a pregătirii generale şi a celei de specialitate

1

8
2332
1890
2325
1350
1923
2435
2489
1703
1990

15
15
14,2
18,5
18,5
17,6
16,4
15,8
15,8
15,2

1022
1022
857
891
891
891
1366
629
629
722

1990
1990
1813
1736
1736
1770
1536
2012
2005
1878

16.8
16,5
12,9
19,6
21,8
19,56
21,8
21,8

1240 33.6
1002 27,9882 19,8752 20,4
838 22,5883 20,85
838 22,5
838 22,5

4080
4080
3598
3810
3810
3814
3976
3637
3630
3916

618
618
508
703
703
673
654
576
576
596

4310

3878

3898
3593
4462
3692
3720
4234
3720
3720

4258

618

14,33 1022

23,7

758

19,5

18,0

622
592
575
723
811
828
811
811

783

18,3

696

750

25
25
23,8
23,4
23,4
23,4
34,4
17,3
17,7
18,4

17,6

9
10
55,9 30048
540
46.3 1080
25,33 1200
51450
53,9 570
58,9 450
40,9 510
49,0 450

11
7,2
13
21,5
22.3
11,9
12,6
10,7
13,1
11

2320

51,53

450

10,44

1854

47,8

570

14,7

1466
1639
2435
1797
1651
2103
1651
1651

2305

49,0
49,0
50,4
45,6
45.6
46,4
38,6
55.3
55,0
47,9

39,8
45,6
54,6
48,7
44.4
49,67
44.4
44.4
54,2

Plan-cadru pentru studii superioare de licenţă, aprobat prin ord. ME nr. 607, 26.10.2009.

443

Ponderea%6
7
864 20,6770
20922 18,41320 24,6
767 20,4
939 20,8630 15,0
950 27,01022 25

PracticaNumărulde ore

5
16.3
19
13,8
28
16,7
12.7
15,4
19,0
15

Ponderea%Numărulde ore

4
682
730
691
1500
631
572
650
741
618

3
4178
3930
5018
5370
3771
4516
4219
3904
4080

Ponderea%Numărulde ore2
Filosofie
ASSF
Sociologie
Biologie
Biologie şiPedologie
Ecologie
ChimieChimie şi
Chimie şi biologie
tehnologie
Chimie şi fizică
chimică
Tehnologie chimică
Drept
Drept constituţional şi
dr. administrativ
Drept
Drept economic
Drept penal
Șt. economice Management
Fizică
Fizică
Fizică şi inform.
Energet. solară
Istorie
Istorie şi
Psihologie
Psihologie
Pedagogie
Jurnalism şi JurnalismŞtiinţe ale
Biblioteconomie
Comunicării
L/lit. română
LitereL/lit. rusăLimba latină
L/lit. engleză
L/lit. franceză
L/lit. germana
Limbi şiliteraturi
L/lit. spaniolă
străineL/lit. italiană
Limbi moderne şi
clasice

Total
ore

Ponderea%

1

SpecialitateaNumărulde oreFacultatea

Discipline deDiscipline Discipline depregătirefundamen­ specialitate şi
generală şi
tale
specializaresocio-umaniste

450
450
420
480
480
480
420
420
420
720
570
360
570
420
420
420
420
420

420

11
11
11,6
12,5
12,5
12,6
10.6
11,6
11,5
18,5

9.8
10,0
12,7
11,3
11.3
9,92
11.3
11.3
9,9

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Matematică
Matematica aplicată
Matematică şi
Informatică
Informatică
Matematică şi
Informatică
şi Limbi
Informatică
moderne aplicate
Managementul
informaţional
Cibernetică şi
Informatică econ.
FRIŞPA
PolitologieRelaţii internaţionale
Administrare publică

3812
3812

593
391

15,6
10,3

1294
1080

33,9
28.3

1565
1981

41,1
52

360
360

9,4
9,4

3722

310

8,33

1036 27,85

2106

56,57

270

7,25

291

7,6

1289

1872

49,1

360

9,5

19
19,5
19

784
904
784

3966

517

4326

585

3838

339

3812

3776
3382
3644

726
660
758

13

13,5
9

1358

34,2

915

21,2

1308

34

33,8
21
26,7
21

1731
2466

1831

1966
1518
1802

43,8
57,0

47,7
52
44,9
52

360
360

360

300
300
300

9

8,3

9,3
8
8,9
8

Corelaţia respectivă din planurile de învăţământ a solicitat o nouă reconsiderare a stagiilor de practică în procesul de formare profesională iniţială, având drept obiectiv general dezvoltarea/integrarea competenţelor profesionale şi oferirea posibilităţilor de angajare în câmpul muncii.
Stagiile de practică, ca parte componentă a procesului de formare profesională iniţială au
necesitat şi o reglementare documentară. În scopul organizării şi desfăşurării eficiente a stagiilor de practică au fost elaborate Regulamentul cu privire la practica pedagogică a studenţilor
USM şi Regulamentul cu privire la practica de producţie, aprobate la şedinţa Senatului USM din
25 mai 20031.
Ele au constituit repere normative pentru elaborarea curriculumului stagiilor de practică
la specialităţi în conformitate cu cerinţele curriculumului universitar.
Anual, planurile de învăţământ erau evaluate de structurile responsabile, fiind discutate
la catedre şi la Comisiile metodice de la facultăţi, apoi aprobate la Consiliile profesorale ale
facultăţilor. Ultima instanţă care aproba modificările din planurile de învăţământ era Senatul
USM. Pentru anii 2001-2005 planurile de învăţământ au fost discutate şi aprobate la şedinţele
Senatului USM din 29 mai 2001 şi 25 iunie 20022.
Sub aspect conceptual-metodologic actualizarea planurilor de învăţământ constituie ooportunitate determinată, pe de o parte, de legităţile şi principiile procesului educaţional, pede alta – de piaţa muncii, de cerinţele ei actuale.
Modificările periodice din planurile de învăţământ se încadrau în limitele legale ale
Nomenclatorului specialităţilor pentru pregătirea cadrelor în instituţiile de învăţământ superior şi mediu de specialitate (Monitorul Oficial al Republicii Moldova nr. 94-97/676 din
03.08.2000) şi Nomenclatorul specializărilor pentru pregătirea cadrelor în instituţiile de învăţământ superior din Republica Moldova (Monitorul Oficial al Republicii Moldova nr. 49-50/141
din 03.05.2001).
În acelaşi an, prin Hotărârea Guvernului Republicii Moldova nr. 902 din 29 august 2001 afost aprobată durata studiilor, titlurile şi calificările din învăţământul superior.
Astfel, registrul formativ al USM s-a completat cu noi specialităţi şi specializări. Dacă înanul universitar 2000-2001 la USM activau 11 facultăţi cu 71 de specialităţi şi specializări, înanul universitar 2004-2005 activau 12 facultăţi cu 90 de specialităţi şi specializări3.
În anul 2001-2005 formarea profesională iniţială la USM era organizată prin două formede învăţământ: la zi şi cu frecvenţă redusă în conformitate cu documentele legislative şi normative în vigoare (Legea Învăţământului din anul 1995 şi amendamentele ulterioare, Regulamentul
de organizare şi desfăşurare a procesului didactic în instituţiile de învăţământ superior univerAUSM, F. 1, d. 449, f.344.
AUSM, F. 1, d.. 155, f.115.
3
AUSM, F. 1, d. 449, f.344.
1
2

444

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

sitar din RM, aprobat prin ordinul Ministerului Învăţământului Tineretului şi Sportului nr. 47
din 24 aprilie 1997 şi Regulamentul de organizare şi desfăşurare a învăţământului cu frecvenţa redusă în instituţiile de învăţământ superior universitar, aprobat prin Hotărârea Colegiului
Ministerului Învăţământului al Republicii Moldova nr. 3.4/3 din 27 septembrie 2001.
Durata studiilor la învăţământului cu frecvenţă la zi era de patru ani pentru deţinătorii
diplomei de bacalaureat şi a diplomelor de studii medii de specialitate şi de cinci ani pentru
absolvenţii şcolilor de cultură generală. La învăţământul cu frecvenţă redusă durata studiilor
era cu un an mai mare, respectiv 5 şi 6 ani.
Anul universitar începea la 1 septembrie şi avea o durată de 31 săptămâni, repartizate
în două semestre (15 şi 16 săptămâni), la care se adăugau două sesiunii de examene şi douăvacanţe.
Durata săptămânii era de 5/6 zile cu un număr de 28-32 ore obligatorii şi până la 36 deore pe săptămână la specialităţile duble.
Importante reforme în învăţământul superior s-au produs odată cu declararea intenţiilor
de aderare şi înscriere a lui în Spaţiul European al Învăţământului Superior (SEIS) în conformitate cu Declaraţia de la Bologna (1999).
Reformările au vizat atât modificările cantitative, cât şi cele calitative. Ele au vizat, în
principal, modificarea bazei normativ-legislative a învăţământului superior.
Mesajul de deschidere, în esenţă, a fost lansat prin participarea delegaţilor Republicii
Moldova, în frunte cu ministrul Educaţiei şi Tineretului, în calitate de observator al Procesului
Bologna la conferinţa miniştrilor europeni responsabili de educaţie de la Berlin, în septembrie
2003.
Etapa de preaderare a constituit o perioadă de maximă responsabilitate pentru ţară şi
pentru instituţiile de învăţământ superior. Pregătirea şi transformările realizate au asigurat
semnarea actului aderării Republicii Moldova la procesul Bologna în mai 2005, în cadrul conferinţei Miniştrilor europeni ai educaţiei de la Bergen, Norvegia.
Comunitatea academică a USM s-a inclus plenar în procesele de elaborare a documentelor
normative şi în procesele de promovare a reformelor ce rezultau din Declaraţia de la Bologna şi
din documentele ulterioare ale reuniunilor miniştrilor europeni ai educaţiei.1
Direcţiile Strategice ale Procesului Bologna prevedeau următoarele:• Adoptarea unui sistem de diplome (titluri) comparabile întru recunoaşterea actelor şi
perioadelor de studii;• Implementarea Sistemului de Credite Transferabile de Studii (ECTS);• Construirea unui sistem bazat pe cicluri;• Promovarea mobilităţii studenţilor, personalului academic şi administrativ (managerial);• Promovarea cooperării europene întru asigurarea calităţii învăţământului superior;• Învăţarea pe parcursul întregii vieţi (LLL);• Promovarea dimensiunii europene în învăţământul superior;• Participarea studenţilor în guvernanţa învăţământului superior;• Promovarea caracterului atractiv al Spaţiului European al Învăţământului Superior;• Sinergia învăţământului superior şi a cercetării pentru crearea unei Europe a cunoaşterii şi cercetării.
Anul universitar 2004-2005, marcat prin aderarea Republicii Moldova la Procesul de la
Bologna, a constituit momentul de cotitură în reformarea învăţământului superior din Republica Moldova şi, în particular, a celui ce se desfăşura în cadrul Universităţii de Stat din Moldova.
Altfel spus, după 5 mai 2005, o dată cu modificarea Legii învăţământului, şi după 19 mai, cânds-a produs aderarea oficială a Republicii Moldova la Procesul de la Bologna, perioada întinsă dediscuţii şi incertitudini despre integrarea sistemului naţional de instruire universitară în spa1

Declaraţia Bologna 1999; (Praga, 2001; Berlin, 2003; Bergen, 2005; Londra, 2005; Louven, 2009; Bucureşti,2012).

445

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAţiul european al învăţământului superior s-a încheiat şi a început o nouă perioada – perioadaacţiunilor concrete de realizare a obiectivelor Pro Bologna.
Deşi în ultimii ani, mai ales pe parcursul anului universitar, au fost prefigurate mai multeacţiuni importante, în virtutea adoptării unui set întreg de acte legislativ/normative, comunitatea academică a fost pusă în condiţii extrem de dure, pentru a aplica, cu începere de la 1 septembrie, noua paradigmă de organizare a instruirii universitare – cea în două cicluri. În pofida
acestui fapt, în anul universitar 2005-2006 la USM studiile universitare de licenţă din anul I aucăpătat noi dimensiuni. În perioada iunie-septembrie 2005 decanii facultăţilor, şefii de catedre,
profesorii universitari, sacrificându-şi o bună parte din concediul lor de vară, au elaborat noile
viziuni de organizare a studiilor universitare de licenţă şi, în temeiul lor, au întocmit noile planuri de învăţământ. Astfel au fost concepute Noile dimensiuni ale vocaţiei educaţionale a USM în
contextul societăţii cunoaşterii şi realizării obiectivelor Pro Bologna.
Evoluţia general-europeană şi, în particular, obiectivele Pro Bologna, au marcat un itinerar nou şi renovat de valorizare a vocaţiei educaţionale a învăţământului superior naţional, în
general, şi a Universităţii de Stat din Moldova, în special.
Din perspectiva exigenţelor societăţii cunoaşterii, racordarea învăţământului superiornaţional, inclusiv a celui de la USM, la noii vectori de dezvoltare a civilizaţiei umane, a constituito necesitate imperioasă. Faptul consemnat implica schimbări importante în modul de concepere şi de fructificare a vocaţiei educaţionale a instruirii universitare, care trebuie să producă sausă genereze, în final, competenţe profesionale performante şi, în acest temei, competitivitate şi
dezvoltare economică, libertate politică şi democraţie, prosperitate socială şi individuală.
Modificările în vocaţia educaţională a instruirii universitare urmau să intervină şi în virtutea altor procese. Între acestea se înscrie „masificarea învăţământului superior,” care nu aocolit nici Universitatea de Stat din Moldova. În context, vorbesc următoarele date statistice:dacă în anul universitar 2004-2005 la anul întâi au fost înmatriculaţi 6785 de studenţi, inclusiv
5349 cu frecvenţă la zi şi 1396 de studenţi cu frecvenţă redusă, atunci în anul 2005-2006, ladata de 1 octombrie, această categorie de studenţi a întrunit 7895 de tineri, inclusiv 5713 lasecţia de zi şi 2182 – la secţia cu frecvenţă redusă, adică cu peste 1000 de studenţi mai mult. La
USM, la cele circa 100 de specialităţi şi specializări, studiau 26116 studenţi. Registrul formativ
universitar întotdeauna a fost dinamic şi sensibil la cererea pieţei, fiind completat în ultimul an
cu 10 noi opţiuni, precum: Energetica netradiţională, Activitate editorială, Ştiinţe ale comunicării, Finanţe şi bănci, Antropologie, Economie mondială şi relaţii economice internaţionale ş.a.
„Masificarea” USM a cuprins nu doar contingentul de studenţi, ci şi corpul profesoral. La cele 59de catedre activau 1401 cadre didactice şi ştiinţifice.
Datele invocate denotă „masificarea” USM, fenomen interpretat diferit. Unii tratează „masificarea învăţământului superior” ca diluare a acestuia în masele largi de beneficiari, menţionând că astfel el îşi pierde statutul de odinioară – de domeniu unde se formează elita societăţii.
Alţii consideră că pe aceasta cale se produce „democratizarea accesului la studiile superioare”.
În ultimul timp, însă, tot mai mulţi observatori ai proceselor din sfera universitară înclină să
creadă că „masificarea învăţământului superior” este o consecinţă a societăţii cunoaşterii carerevendică deja un contingent masiv de oameni cu studii superioare. Astfel, caracterul „de masă”
al instruirii preuniversitare devine un atribut şi al instruirii universitare. De aici derivă redimensionarea vocaţiei educaţionale a învăţământului superior pentru acoperirea necesităţilor
pieţei de muncă din societatea postindustrială.
Vocaţia educaţională universitară, determinată înainte vreme, cel puţin la USM, în exclusivitate de către stat, devine din ce în ce mai mult o cauză exclusivă a universităţilor. Statul, chiarşi în cazul instituţiilor pe care le are în proprietate, se află în tot mai frecvente cazuri în poziţia
de expectativă sau în ipostaza de frână, fie prin deciziile adoptate ori neadoptate, fie prin cele
adoptate cu întârziere. În consecinţă, universităţile au misiunea să reacţioneze independent şi
cu responsabilitate la provocările timpului şi la exigenţele educaţiei universitare moderne. Înaceste condiţii, autonomia universitară reprezintă nu doar o condiţie a libertăţii academice, cişi un factor al articulării noii vocaţii a USM.
446

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Renovarea vocaţiei educaţionale a USM este condiţionată, nu în ultimul rând, de imperativitatea alinierii instituţiei noastre la standardele europene educaţionale şi a integrării ei înspaţiul european al învăţământului superior şi de cercetare, adică la obiectivele Procesului dela Bologna.
Ansamblul circumstanţelor invocate, precum şi al altor factori, ca necesitatea sporirii
gradului de competitivitate a USM pe piaţa internă şi externă, extinderea şi facilitarea posibilităţilor de recunoaştere a perioadelor şi a programelor de studii etc. au fost definitorii îndeterminarea vectorilor de dezvoltare a USM în anul universitar 2004-2005 şi, implicit, de modificare a vocaţiei ei educaţionale.
O deosebită importanţă în modernizarea învăţământului superior şi responsabilităţilor
structurilor universitare a avut şedinţa Senatului din 26.04.051 la care a fost prezentat raportul
decanului facultăţii de matematică şi Informatică, dl Gheorghe Ciocanu „Catedra în contextul
racordării învăţământului superior la rigorile europene”.
În decizia Senatului au fost stipulate direcţiile prioritare în dezvoltarea USM şi elaborarea
Planului Strategic de dezvoltare a Universităţii de Stat din Moldova pentru anii 2005-2007.
În cadrul USM au fost create grupuri de lucru pentru elaborarea proiectelor actelor normative necesare şi ajustări legislative privind noua arhitectură a învățământului superior.
În scopul compatibilizării calificărilor/titlurilor din învăţământul superior naţional acordate cu cele europene a fost elaborat proiectul noului Nomenclator al domeniilor şi specialităţilor pentru învăţământul superior, aprobat prin legea Parlamentului pe data de 7 iulie 20052.
Elaborarea cadrului normativ în vederea compatibilizării lui cu standardele europene în
domeniu s-a realizat într-un regim alert, mult prea grăbit, pentru a începe anul de învăţământ
2004-2005 cu noua arhitectură a învăţământului superior pe cicluri.
Spre exemplu, amendamentele la Legea Învăţământului din anul 1995 privitor la noua
structură a învăţământului superior au fost adoptate prin legea nr.71-XVI din 5 mai 2005.
În această perioadă a fost elaborat proiectul de aplicare a Sistemului European de Credite
Transferabile de Studii (ECTS), dar care a fost aprobat la 23 februarie 2006.
Cu întârziere a fost aprobat Planul-cadru provizoriu pentru ciclul I (studii universitare deLicenţă) (4 iulie 2005), pe când alte direcţii strategice de implementare a Procesului Bologna
erau asigurate pe parcursul realizărilor necesare, în realitate „din mers”3.
Una din problemele-cheie ale reformării învăţământului superior din perspectiva
Procesului Bologna o constituie reforma curriculară.
În această ordine de idei la Universitatea de Stat din Moldova au fost elaborate planuride învăţământ la ciclul I, studii superioare de licenţă la toate specialităţile, de o nouă factură.
Planurile de învăţământ au fost întocmite în conformitate cu Planul-cadru, ce este parte componentă a standardelor educaţionale de Stat în învăţământul superior şi în baza curriculumuluinaţional de bază pentru învăţământul superior, document obligatoriu pentru toate instituţiile
de învăţământ superior din republică.
Planurile de învăţământ aveau următoarea structură: Foaia de titlu, în care erau stipulate: ministerul de resort, instituţia de învăţământ, facultatea; codul şi denumirea domeniului
general de studiu; codul şi denumirea domeniului de formare profesională; codul şi denumirea
specialităţii; numărul total de credite de studiu la programul de formare; titlul obţinut la finele
studiilor; baza admiterii (studii liceale, studii medii de specialitate, studii superioare); forma
de organizare a învăţământului (învăţământ de zi, cu frecvenţă redusă, la distanţă).
Tot pe foaia de titlu se fixa data aprobării planului de învăţământ de către senatul universităţii.
Planul de învăţământ avea următoarele componente:
Decizia Senatului USM din 26.04.2005, proces-verbal nr.9.
Legea privind aprobarea Nomenclatorului domeniilor de formare profesională şi al specialităţilor pentrupregătirea cadrelor în instituţiile de învăţămînt superior, ciclul 15, nr.142-XVI, în Monitorul Oficial al Republicii Moldova, nr.101-103/476 din 29.07.2005.
3
Procesul Bologna în Republica Moldova. 2004-2007 /Coordonator Constantin Marin, Chişinău, 2008, p. 78-81.
1
2

447

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

a. Componenta temporală
Componenta temporală includea calendarul academic, durata studiilor în ani şi credite
de studii în conformitate cu Nomenclatorul 2005 (la învăţământ de zi – 3-4 ani, respectiv 180240 de credite de studiu; la învăţământul cu frecvenţă redusă – 4-5 ani şi respectiv acelaşi număr de credite de studiu – 180-240.
Anul de învăţământ avea o durată de 42 de săptămâni, repartizate în 2 semestre de studiia câte 15 săptămâni fiecare, cu două sesiuni de examene cu durata totală de 7-8 săptămâni,
stagii de practică şi vacanţele respective.
În conformitate cu recomandările Ghidului de implementare a Sistemului Naţional deCredite de Studii, aprobat prin Hotărârea Colegiului METS nr.3.1. din 23 februarie 2006 şi pus
în aplicare prin Ordinul nr.140 din 25 februarie 2006, anul de studiu ce cuantifica cu 60 de credite, semestrul – respectiv cu 30 de credite. Durata săptămânii de studiu este de 5 zile cu 30 deore de contact direct.
b. Componenta formativă
În planul de învăţământ au fost incluse unităţile de curs/module repartizate pe semestre
şi grupate în baza funcţiei formative în discipline:• fundamentale (cod F);• de formare a competenţelor generale (cod G);• de orientare socioumanistică (cod U);• de specializare (cod S);• de orientare către un alt domeniu de formare la ciclul II, masterat (cod M).
În funcţie de obligativitatea şi posibilităţile de alegere, unităţile de curs/modulele erau
grupate în:• obligatorii;• opţionale;• la libera alegere.
c. Componenta acumulareUnităţile de curs/modulele erau cuantificate în credite de studii. Ele se alocau şi altor
activităţi distincte din planul de învăţământ (stagiile de practică, teza de licenţă etc.).
Un credit de studiu reprezenta 30 de ore de muncă a studentului în auditoriu (curs, seminar, ore practice) şi activitatea individuală necesară pentru a promova cu succes disciplina.
Pentru ciclul I o oră-auditoriu era raportată la 1-2 ore activitate individuală.
d. Componenta evaluareÎn planul de învăţământ erau prevăzute tipurile şi modalităţile de evaluările a finalităţilor
de studii, exprimate în componente.
Tabelul nr. 90
Ponderea unităţilor de curs în Planul de învăţământ pentru ciclul I:
domeniile de formare cu 180 credite
Orientare spre o Orientare spre Orientare
Structuraspecialitatedouă specialităţi*spre
formativă Componente creditate Unităţi de cursNumăr crediteNumăr credite învăţământ
de bază
(minim-maxim) (minim-maxim) vocaţional
TrunchiI. Unităţi de curs
40-60
40-50
40
comun
fundamentale
II. Unităţi de curs de- Limbi străine
Până la 10Până la 10
crearea abilităţilor şi- Informatică
Până la 10 2-5
2-5
2-5
competenţelor generale
III. Unităţi de curs deModulul socioorientare socioumanistic,
umanistică
inclusiv o
18-25
15-18
15-18
unitate de curs
comunitară
448

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

I. Unităţi de cursde orientare spre
specialitatea de bazăII. Unităţi de curs
Traseulde orientare spre
individual
specialitatea secundară
III. Unităţi de curs deorientare către un alt
domeniu la ciclul II*
Stagii de practică
Examenul de Licenţă
Total
Modulul psiho­pedagogicNotă:* Doar în cazul studierii concomitente a două limbi.

40-70

40-50

60

0

30-35

0

20

20

20

15-20
5
180
60

15-20
6
180
60

30-40
5
180
60

1. Studentul poate continua ciclul II la o specializare din cadrul aceluiaşi domeniu deformare sau poate opta pentru un alt domeniu de formare.
2. Pentru studenţii care nu solicită schimbarea domeniului urmat la ciclul I, în planse vor include unităţi de curs din domeniul respectiv de formare: de orientare spre
specialitate.

Tabelul nr. 91
Ponderea unităţilor de curs în Planul de învăţământ: domeniile de formare cu 240 credite
Orientare
Orientare spre
spre două
Orientareo specialitate
Structuraspecialităţi*Componente
spre
formativă
Unităţi de curs
creditateînvăţământ
Număr credite
de bază
Număr creditevocaţional(minim(minim-maxim)
maxim)
TrunchiI. Unităţi de curs
50-80
50-65
50
comun
fundamentale- Limbi străine
II. Unităţi de curs dePână la 10Până la 10Până la 10
creare a abilităţilor şi - Informatică
2-5
2-5
2-5
competenţelor generale
III. Unităţi de curs
Modulul sociode orientare socioumanistic, inclusiv
25-35
23-25
20-25
umanistică
o unitate de curs
comunitară
I. Unităţi de cursde orientare spre
50-95
50-65
80
specialitatea de bazăII. Unităţi de curs
Traseulde orientare spre
0
40-50
0
individual
specialitatea secundară
III. Unităţi de curs deorientare către un alt
25
25
25
domeniu la ciclul II*
Stagii de practică
20-30
20-30
40-50
Examenul de Licenţă
5
6
5
Total
240
240
240
Modulul psiho­60
60
60
pedagogic
449

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Notă:
1. Studentul poate continua ciclul II la o specializare din cadrul aceluiaşi domeniu deformare, la specialitatea de bază sau secundară în cazul instruirii concomitente ladouă specialităţi, sau poate opta pentru un alt domeniu de formare.
2. Pentru studenţii care nu solicita schimbarea domeniului urmat la ciclul I în plan sevor include unităţi de curs din domeniul respectiv de formare: de orientare spre o
specialitate.

Tabelul nr. 92
Codificarea unităţilor de curs în planul de învăţământ pentru ciclul I (licenţă),ciclul II (masterat) și studii integrate
Nr.
Nr.
Conţinutul
Tipul
Cod de identificare
crt.
caractere
Alfanumeric1
F - componenta fundamentală*:1 Categoria
formativă
G - componenta de formare a abilităţilor şi
competenţelor generale;U - componenta de orientare socio-umanistică:S - componenta de orientare spre o specialitate/
specializare* (în cazul instruirii la două specialităţi):S1 - componenta de orientare spre specialitatea debază; S2 - componenta de orientare spre specialitatea
secundară);M - componenta de orientare către un alt domeniu deformare la ciclul II (masterat)
2 Semestrul
Numeric
2
01, 02...08
3 Tipul unităţii de Alfanumeric1• O - obligatorie
curs• A – opţională
• L – facultativă (liberă alegere)
Numeric
3 mnp • m – 0,1,2,…9
4 Identificarea
0 – trunchiunităţii de curs
1,2,… - specialităţi
(numărul denp – numărul unităţii de curs din Planul deordine din Planulînvăţământ
de învăţământ)

Exemplu: F.04.O.012 - Unitate de curs de tip fundamental, se studiază în semestrul 4, este obligatorie, aparţine trunchiului şi are numărul de ordine 12 în Planul de învăţământ.
* componente realizate la masterat.

Elaborarea planurilor de învăţământ s-a efectuat doar pentru studiile de licenţă, ciclul
I, fără a ţine cont de planurile pe viitor pentru ciclul II, masterat. Din aceste considerente nu
s-a pretins că planurile elaborate erau perfecte şi puteau fi folosite pentru o perioadă lungă
de timp. În unele cazuri s-a realizat o comasare, şi nu întotdeauna reuşită, a unităţilor de curs
din planurile anterioare programate pentru patru ani de studii, nu întotdeauna planurile erau
bazate pe cerinţele pieţei muncii, deşi finalităţile educaţionale ale absolventului ciclului I, studii superioare de licenţă, trebuiau să-i asigure absolventului suficiente cunoştinţe, abilităţi şi
competenţe pentru a activa în domeniu.
Cu regret, nu întotdeauna s-a realizat o divizare corectă a unităţilor de curs pentru ciclul
I şi cele ce urmau a fi studiate la ciclul II, masterat.
În lipsa unui document real pentru a defini finalităţile educaţionale şi a determina calificarea obţinută, de multe ori studentul de la ciclul I era supraîncărcat, uneori modulele propuseîn planurile de învăţământ conţineau discipline ce nu constituiau în realitate un modul.
Astfel, s-a insistat asupra procesului de elaborare a planurilor; de ajustare a unităţilor decurs/modulelor în corespundere cu Planul-cadru; s-a realizat creditarea lor, deşi nu întotdeauna s-a acordat atenţia cuvenită finalităţilor educaţionale scontate ciclului I, calificării/titlului
de licenţiat în domeniu.
450

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAÎn realitate nici piaţa muncii nu a fost pregătită pentru noul titlu licenţiat în domeniul
general de studii (licenţiat în ştiinţe umanistice, în ştiinţe exacte, în ştiinţe sociale etc.).
Uneori, în planurile de învăţământ au fost introduse discipline cu un număr mic de credite (2-3), şi atunci procesul de mobilitate academică în spaţiul naţional şi internaţional nu eraîn favoarea studentului.1
La USM elementul structural de bază în planurile de învăţământ a devenit modulul şi nu
disciplina. La rândul său, fiecare modul avea structura sa internă, ce trebuia adusă la cunoştinţă
fiecărui cadru didactic, fiecărui student.
Structura modulară a conţinuturilor presupunea reorganizarea informaţiei în „câmpuri
conceptuale” deschise care asigura corelaţia lor într-un ansamblu de subsisteme.
Selectarea conţinuturilor şi încadrarea lor în module aveau la bază fie principiul liniar, fie cel concentric. În situaţia când modulele se formau în baza principiului liniar, accentul se pune pe continuitatea conţinuturilor, dar nu era negat nici aspectul complementarităţii. În situaţia când modulele se constituiau în baza principiului concentric, accentul
se punea pe complementaritatea conţinutului studiat, dar, evident, se realiza şi aspectul
continuităţii.
Şi totuşi, şi în acest domeniu se observau carenţe, uneori modulele continuau doar unconglomerat de 2-3 discipline destul de diverse şi studenţii erau puşi într-o situaţie dificilă atâtpentru învăţarea lor, cât şi în cadrul evaluării la module.
Concomitent cu intrarea în vigoare a noilor planuri de învăţământ la ciclul I, studii superioare de licenţă, s-a purces la elaborarea noii generaţii de curricula unităţilor de curs/modulelor/disciplinelor de studii.
Curriculumul constituie un concept-cheie al domeniului educaţional, or reformele educaţionale sunt, în primul rând, reforme ale curriculumului, totodată, curricula disciplinelor destudii este şi un document normativ reglator al procesului didactic.
Curriculumul unităţilor de curs (anul academic 2005/2006) avea următoarea structură:• Preliminarii• Obiectivele generale ale unităţii de curs/modulului/disciplinei• Administrarea unităţii de curs
• Conţinuturi/unităţile de conţinut
• Activităţi de învăţare/cercetare• Lucrul individual al studentului (activităţi concrete proiectate la unitatea de curs)• Strategii de evaluare• Bibliografie (generală şi obligatorie).
Curriculumul unităţii de curs devenea un factor important în proiectarea şi reglementarea proceselor de predare-învăţare-evaluare; constituia un document normativ intern important în activităţile de proiectare a orelor de curs şi a celor practice (seminarele, lucrările delaborator); totodată, constituia o sursă importantă în determinarea strategiilor didactice, înelaborarea suportului de curs, a ghidurilor metodologice pentru studenţi, contribuia la eliminarea dublajului, a repetărilor şi la realizarea legăturilor interdisciplinare.
Un element esenţial al curriculumului unităţii de curs a devenit „strategia didactică”, ormodificările propuse în politicile educaţionale de implementare a procesului Bologna în învăţământul superior au impus modificări şi în domeniul strategiilor didactice în procesul depredare-învăţare-evaluare.
Trecerea de la programele analitice la curricula disciplinelor de studii a marcat o schimbare esenţială în concepţia formării specialistului, accentul fiind pus pe obiectivele/finalităţile
procesului de formare şi nu doar pe conţinuturi, deoarece se modificau esenţial şi strategiile
didactice orientate spre formarea de competenţe. Elaborarea şi implementarea curriculei dis1

Aceste probleme au fost abordate în cadrul sesiunii de perfecţionare „Studiile universitare de licenţă (ciclul
I): un an de aplicare a Planului-cadru provizoriu”, organizată la 30 iunie 2006. vezi: http://www.almamater.
md/articles/1526/index.html „451

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

ciplinelor de studii s-a realizat în baza deciziei Colegiului ME, ordinul nr.172 din 15 aprilie
2004. Problema în cauză a fost discutată la Senatul USM din 27 ianuarie 20041.
Pivotul reformărilor realizate la mijlocul primului deceniu al secolului al XXI-lea îl constituia asigurarea calităţii studiilor universitare. Universităţile sunt responsabile de asigurarea
calităţii.
Universitatea de Stat din Moldova a participat în mai multe proiecte naţionale şi internaţionale ce vizau problema asigurării calităţii şi constituirii unui sistem al managementului calităţii în instituţie. În cadrul lor, grupul de lucru a studiat experienţa mai multor instituţii de învăţământ superior din Spania, Anglia, Franţa, Germania, Suedia, Italia, România, apoi s-a realizato analiză internă amplă a stării de lucruri reale la facultăţile şi subdiviziunile universitare.
Dificultăţile de proiectare a strategiei managementului calităţii a constat nu atât în proiectarea unor aspecte tehnice, cât mai cu seamă în formarea unor atitudini şi chiar convingeri
persoanelor implicate în managementul educaţional de a aborda procesul dirijării instituţiei deînvăţământ superior dintr-o altă perspectivă.
Din considerentul optimizării managementului educaţional au fost instituite noi structuri (secţiile Managementul calităţii şi dezvoltării curriculare; Integrare europeană), dar, înmare parte, ele nu au mărit reţeaua administrativă, reorganizându-se într-o manieră nouă unele structuri deja existente.
Apoi a început etapa ce a determinat parametrii planului de implementare a sistemuluide management al calităţii (SMC). Ca bază a implementării MC a fost luat cadrul tridimensional: proiectarea activităţilor la nivel de universitate, la nivel de facultate şi la nivel de catedră.
Orice implementare a început cu formarea personalului, informarea acestuia despre esenţa
schimbărilor. În cadrul formărilor (seminare, ateliere de lucru), grupul implicat în realizarea
implementării SMC a informat comunitatea academică despre calitate ca dimensiune majoră aprocesului educaţional şi de cercetare, despre structura şi funcţiile SMC, organizând mai multe
grupuri-ţintă: decanii şi prodecanii facultăţilor, şefii de catedră, membrii comisiilor ştiinţificometodice ale facultăţilor, cadrele didactice atrase în proces, studenţii, tinerii specialişti.
Sistemul de Management al Calității

Managementul
academic

1

I universitate

Senat

II facultate

Consiliul profesoral

III catedră

Şedinţa catedrei

AUSM, F. 1, un.arh. 278, f. 36.

Managementul
administrativ

Figura nr. 10.

Managementul
calitativ

Consiliul de administraţie
Rector
ProrectoriŞefi de subdiviziuni

Consiliul calităţii
Prorector
Departament

Biroul administrativ
Decan
Prodecani
Secretariat

Prodecan responsabil

Şef catedră
Şef adjunctŞef catedră / responsabil

452

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Modalităţile de evaluare internă, întreprinse pe parcursul anului universitar 2005-2006,
au inclus o diversitate de tehnici, precum: analiza documentelor normativ-reglatorii la nivel naţional, analiza documentelor reglatorii de uz intern, analiza structurilor manageriale universitare responsabile de procesul didactic şi de cercetare, au fost realizate interviuri, chestionarea
structurilor. S-au realizat o serie de seminare de lucru pentru un schimb de informaţii şi opinii,
la care au fost invitaţi, în baza proiectelor internaţionale, şi experţi străini. Această etapă de informare şi documentare a permis şi cunoaşterea altor aspecte ale procesului de creare a spaţiului Educaţional European prin stabilirea conexiunilor funcţionale între obiectivele Procesului
Bologna şi identificarea distinctă a cadrului european şi a specificului naţional.
Formarea profesională iniţială se realiza prin învăţământul la zi şi cel cu frecvenţă redusă. Predomina învăţământul cu frecvenţă la zi.
În cadrul celor 12 facultăţi se realiza pregătirea specialiştilor la 82 de specialităţi şi specializări.
Tabelul nr. 93
Specialitățile și specializările din cadrul facultăților
Forma de organizare a învăţământului
Specialitatea /Specializarea

Matematică și informatică
1 Matematică
2 Matematică aplicată
3 Matematică şi informatică
4 Informatică
5 Informatică şi limbi moderne aplicate
6 Cibernetică și informatică economică
7 Management informaţional
8 Informatică aplicată
Fizică
1 Fizică
2 Energetică netradiţională
3 Tehnologii informaţionale
4 Metrologie, standarde, control și certificarea producţiei
5 Meteorologie
6 Fizică şi informatică
Chimie1 Chimie
2 Tehnologice chimică
3 Tehnologia produselor farmac. și cosmetice
4 Protecţia mediului ambiant
5 Chimie şi fizică
6 Chimie şi biologie
Biologie şi pedologie
1 Biologie
2 Ştiinţe ale solului
3 Biotehnologii industriale
4 Biologie moleculară
5 Geologie
6 Geografie
7 Silvicultură şi grădini publice
8 Ecologie şi protecţia mediului
Istorie şi psihologie
1 Istorie453

cu frecvenţă la zi
cu frecvenţă la zi
cu frecvenţă la zi
cu frecvenţă la zi
cu frecvenţă la zi
cu frecvenţă la zi
cu frecvenţă la zi
cu frecvenţă la zi

cu frecvenţă la zi
cu frecvenţă la zi
cu frecvenţă la zi
cu frecvenţă la zi cu frecvenţă redusă
cu frecvenţă la zi cu frecvenţă redusă
cu frecvenţă la zi
cu frecvenţă la zi
cu frecvenţă la zi
cu frecvenţă la zi
cu frecvenţă la zi
cu frecvenţă la zi
cu frecvenţă la zi

cu frecvenţă la zi
cu frecvenţă la zi
cu frecvenţă la zi
cu frecvenţă la zi
cu frecvenţă de zi
cu frecvenţă la zi
cu frecvenţă la zi cu frecvenţă redusă
cu frecvenţă la zi cu frecvenţă redusă

cu frecvenţă la zi cu frecvenţă redusăISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

2
3
4
5
6
7
8

Muzeologie şi Arheologie
Etnologie
Istorie și etnologie
Psihologie
Pedagogie
Psihopedagogie
Psihologie şi pedagogieRelaţii Internaţionale, Ştiinţe Politice șiAdministrative
1 Politologie
2 Relaţii internaţionale
3 Administrare publică
4 Politologie și instruire juridică
5 Educaţie civică
Asistență Sociala, Sociologie și Filosofie
1 Filosofie şi educaţie moral-spirituală
2 Filosofie
3 Sociologie
4 Filosofie și sociologie
5 Asistență socială
6 Antropologie
Jurnalism și ştiinţe ale comunicării
1 Jurnalism
2 Activitate editorială
3 Biblioteconomie, asistență informaţională şi arhivistică
4 Ştiinţe ale comunicării
Drept
1 Drept
2 Drept internaţional
3 Drept și activitate vamală
4 Drept Constituţional și administrativ
5 Drept ecologic
6 Drept economic
Litere1 Limba şi literatura română
2 L/lit. română (opţiune - redactare computaţională)3 Lit. română - limba franceză
4 L/lit. română - limba engleză
5 L/lit. română-limba latină
6 L/lit. română-rusă
7 Limba și literatura rusă8 Limba şi literatura rusă-engleză
9 L/lit. română-limba greacă
Limbi şi literaturi străine
1 Limba şi literatura engleză-franceză
2 Limba şi literatura franceză-engleză
3 Limba şi literatura engleză-germană
4 Limba şi literatura spaniolă-limba engleză
5 Limba şi literatura germană-limba franceză
6 Limba engleză - l.B
7 Limba franceză - l.A
454

cu frecvenţă la zi
cu frecvenţă la zi
cu frecvenţă la zi
cu frecvenţă la zi
cu frecvenţă la zi

cu frecvenţă la zi
cu frecvenţă la zi
cu frecvenţă la zi
cu frecvenţă la zi
cu frecvenţă la zi

cu frecvenţă redusă
cu frecvenţă redusă
cu frecvenţă redusă
cu frecvenţă redusă
cu frecvenţă redusă
cu frecvenţă redusă

cu frecvenţă la zi
cu frecvenţă la zi
cu frecvenţă la zi
cu frecvenţă la zi cu frecvenţă redusă
cu frecvenţă la zi cu frecvenţă redusă
cu frecvenţă la zi

cu frecvenţă la zi cu frecvenţă redusă
cu frecvenţă la zi
cu frecvenţă la zi cu frecvenţă redusă
cu frecvenţă la zi
cu frecvenţă la zi
cu frecvenţă la zi
cu frecvenţă la zi
cu frecvenţă la zi
cu frecvenţă la zi
cu frecvenţă la zi

cu frecvenţă redusă
cu frecvenţă redusă
cu frecvenţă redusă
cu frecvenţă redusă
cu frecvenţă redusă
cu frecvenţă redusă

cu frecvenţă la zi cu frecvenţă redusă
cu frecvenţă la zi
cu frecvenţă la zi
cu frecvenţă la zi
cu frecvenţă la zi
cu frecvenţă la zi cu frecvenţă redusă
cu frecvenţă la zi cu frecvenţă redusă
cu frecvenţă la zi
cu frecvenţă la zi
cu frecvenţă la zi
cu frecvenţă la zi
cu frecvenţă la zi
cu frecvenţă la zi
cu frecvenţă la zi
cu frecvenţă la zi
cu frecvenţă la zi

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

8 Limba şi literatura italiană-limba engleză
cu frecvenţă la zi
9 Limba și literatura germană-limba engleză
cu frecvenţă la ziŞtiinţe economice şi aplicative (cu studii aprofundate
ale limbilor străine și informaticii)
1 Economie generală
cu frecvenţă la zi
2 Management
cu frecvenţă la zi
3 Economie mondială şi relaţii economice internaţionale
cu frecvenţă la zi
4 Finanţe
cu frecvenţă la zi
5 Bănci și burse de valori
cu frecvenţă la zi
6 Business şi administrare
cu frecvenţă la zi
7 Finanţe şi bănci
cu frecvenţă la zi

cu frecvenţă redusă
cu frecvenţă redusă

cu frecvenţă redusă
cu frecvenţă redusă
cu frecvenţă redusă
cu frecvenţă redusă

Reforma curriculară în învăţământul superior de la răscrucea celor două secole avea un
obiectiv strategic bine determinat: compatibilizarea învăţământului superior din Republica
Moldova cu standardele educaţionale europene.
Prima reformă curriculară, începută la sfârşitul anilor ’90 şi realizată în baza stipulărilor
din Legea învăţământului (1995), s-a încheiat în anul universitar 2007-2008 odată cu ultima
promoţie a studiilor universitare Pre-Bologna.
Începând cu anul universitar 2008-2009, titlul de finalizare a studiilor universitare estecel de licenţiat în domeniul general de studiu, în conformitate cu Nomenclatorul domeniilor
de formare profesională şi al specialităţilor pentru pregătirea cadrelor în instituţiile de învăţământ superior, ciclul I, din 7 iulie 20051, iar actul de finalizare a studiilor la ciclul întâi este
diploma de licenţă.
Aşadar, cea de-a doua etapă a reformei curriculare, cea ProBologna, era distinctă şi conceptual nouă.
Studiile universitare s-au reorganizat în 3 cicluri:
 Ciclul I – studii superioare de licenţă; Ciclul II – studii superioare de masterat; Ciclul III – studii superioare de doctorat.
Reforma curriculară ProBologna a modificat paradigma educaţională prin noua tratarea studentului şi poziţionarea lui în centrul procesul educaţional, prin axarea învăţământului
universitar pe formarea de competenţe profesionale atât de necesare viitorului specialist în
domeniu.
Pentru realizarea obiectivului strategic al reformei curriculare enunţate mai sus era necesară creşterea calităţii învăţământului superior şi a excelenţei în activitatea de cercetare, învăţământ în care educaţia şi cercetarea ştiinţifică au un rol primordial2.
Procesul educaţional, activitatea didactică solicită o adevărată modernizare.
Reforma curriculară a cuprins fiecare domeniu de formare profesională atât la învăţământul la zi, cât şi la cel cu frecvenţă redusă şi, tot odată, la ambele cicluri: Licenţă şi Masterat.
În programul prezentat de prof. univ. Gheorghe Ciocanu pe 26 aprilie 2005 s-a menţionat
că la baza procesului de reformă curriculară trebuie să persiste două principii: utilitatea disciplinelor şi cunoştinţelor predate într-o viziune globală a calificării respective şi pragmatizarea
procesului educaţional, punându-se accent pe conţinuturile cu caracter aplicativ corelat cu piaţa forţei de muncă.3
O problemă aparte în modernizarea curricula universitară o constituie legătura ei cu necesităţile pieţei muncii din ţară, formarea componentelor necesare pentru angajarea ulterioară
a absolvenţilor USM. În această ordine de idei la Senatul din 26.06.20064 obiectul de referinţă
Monitorul Oficial al Republicii Moldova, nr. 101-103/476 din 29.07.2005.
Program de activitate al candidatului la funcţia de rector a dr.hab., prof.univ. Gh. Ciocanu. Decizia Senatului
din 26.04.2005.
3
Ibidem.
4
Decizia Senatului din 27.06.2006, proces-verbal nr. 11.
1
2

455

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

a fost raportul prezentat de dna E. Muraru, prorector pentru activitatea didactică „USM şi piaţa
muncii”.
În urma dezbaterilor şi luării de cuvânt atât din partea cadrelor didactice şi manageriale,cât şi a studenţilor s-a decis de a crea la USM un Centru de Informare, Orientare Profesională şiSusţinere a absolvenţilor în problemele asigurării lor în câmpul muncii, care va eficientiza comunicarea şi conlucrarea cu angajatorii, va organiza târguri de muncă, vor conlucra cu agenţiile
de angajare şi alte instituţii abilitate în vederea facilităţii inserţiei absolvenţilor USM pe piaţa
naţională a forţei de muncă.
În cadrul implementării direcţiilor strategice ale Procesului Bologna se organizau seminare cu personalul didactic, cu cel managerial, cu studenţii USM, cu tinerii specialişti încadraţi
în câmpul muncii la USM.
Astfel, pe data de 18-19 ianuarie 20061 a fost realizat seminarul cu tinerii specialişti cu
genericul „Procesul de la Bologna: provocări pentru o formare profesională continuă”. În cadrul
celor trei ateliere au fost puse în discuţie problemele: Proiectarea didactică în cadrul învățământului universitar; Tehnologia didactică în învățământul superior: între tradiţional şi modern; Evaluarea didactică.
Periodic erau convocaţi la şedinţe de lucru decanii, prodecanii, şefii de catedre privitor
la conceptualizarea–revizuirea–modificarea planurilor de învăţământ la studii superioare delicenţă, ciclu 1.
Calitatea procesului de formare profesională poate fi determinată în baza diverselor
criterii. Unul dintre indicatorii principali este calitatea specialiştilor pe care-i lansează pepiaţa muncii, imaginea pe care şi-o formează o instituţie de învățământ superior de-a lungul
anilor prin aprecierea discipolilor şi beneficiarilor serviciilor. O procedură amplă de constatare a calităţii activităţii unei universităţi prin stabilirea calităţii resurselor, procesului şirezultatului, o constituie evaluarea externă, realizată de comisiile de evaluare şi acreditareacademică. Importanţa acestei proceduri / acestui proces este condiţionată de multiple aspecte:• Aspectul periodicităţii. Realizarea periodică a evaluării instituţiilor de învățământ
impune un grad de responsabilitate faţă de ralierea tuturor aspectelor educaţionaleşi manageriale la condiţiile mereu în schimbare a contextului socioeconomic.
• Aspectul abordării complexe. O astfel de evaluare abordează toate aspectele funcţionării unei instituţii, elucidat prin diversitatea criteriilor de evaluare [cadre, proces
didactic, resurse financiare etc.].
• Utilizarea potenţialului didactico-ştiinţific din diverse instituţii de profil prin crearea
comisiilor de evaluare, precum şi implicarea specialiştilor din sfera social-economică.
„Evident că procedura evaluării şi acreditării academice mai are destul loc pentru afi perfecţionată. Un mare avantaj al acestui proces pentru instituţiile de învățământ constă
în faptul că generează necesitatea de autoevaluare. Pentru perioada respectivă instituţia deînvățământ intensifică serviciile de audit intern, sunt identificate lacunele şi rezervele ce
pot fi implicate în dezvoltarea instituţională. Evaluarea academică a USM a fost realizată în
conformitate cu Legea învăţământului nr.547-XIII din 21.07.1995, cu modificările şi completările ulterioare, Legea nr.1257- XIII din 16.07.1997 cu privire la evaluarea şi acreditarea
instituţiilor de învăţământ, cu modificările şi completările ulterioare, Legea nr.423-XIV din
04.06.1999 privind aprobarea Regulamentului de evaluare şi acreditare a instituţiilor de învăţământ, cu modificările şi completările ulterioare”.2 Universitatea de Stat din Moldova asolicitat îndeplinirea procedurii de evaluare academică în vederea obţinerii evaluării / acreditării specialităţilor / specializărilor:
12

Materialele Senatului din 31.01.2006, proces-verbal nr. 6.
Materialele Senatului din 28.11.2006, proces-verbal nr.4.

456

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

0201.01
0201.031201
1001.01
1001.031001.04
1001.05
1051
1802
1851
1851.01
1852
1853

Fizică şi informatică
Energetică solară
Pedagogie
Drept economic
Drept penal
Drept internaţional
Drept constituţional şi administrativ
Administraţie publică
Management
Informatică
Informatică şi limbi moderne aplicate
Cibernetică şi informatică economică
Management informaţional

Reevaluării și reacreditării următoarelor specialităţi / specializări:0201
Fizică
0301
Chimie0301.01 Chimie şi fizică
0301.02 Chimie şi biologie
0351
Tehnologie chimică
0401
Biologie0402Ştiinţe ale solului
2701
Ecologie şi protecţia mediului ambiant
0601
Istorie
1251
Psihologie
1001
Drept
0651
Politologie
0851Relaţii internaţionale
0101
Matematică
0101.02 Matematică şi informatică
0102
Matematică aplicată
0701
Filosofie
0751
Sociologie
0901
Jurnalistică
1151
Biblioteconomie şi asistenţă informaţională
1101.01 Limba şi literatura română
1101.02 Limba şi literatura română şi limba latină
1101.03 Limba şi literatura rusă1102
Limbi moderne şi clasice (aplicate)1102.01 Limba şi literatura franceză – Limba B
1102.02 Limba şi literatura spaniolă – Limba B
1102.03 Limba şi literatura italiană – Limba B
1102.04 Limba şi literatura engleză – Limba B
1102.05 Limba şi literatura germană – Limba B

Prin ordinul Ministerului Educaţiei, Tineretului şi Sportului, nr. 419 din 3 mai 2006 a fostinstituită Comisia de bază: Preşedinte - Andronache Nicolae, dr. conf., prim-prorector, Universitatea Pedagogică de Stat „ I. Creangă”, secretar - Callo Tatiana, dr., conf. univ., IŞE, economist- Ambrosi Leonida, şef serviciu planificare şi resurse umane ASEM, inspector pentru legislaţia
457

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

muncii - Arnaut ana, şef-sector Instituţii universitare şi Ştiinţifice al Consiliului Republican al
Sindicatului educaţiei şi ştiinţei. Conform aceluiaşi ordin au fost instituite şi comisiile specializate în componenţa a peste 80 de specialişti: cadre didactice universitare din 22 de instituţii
de învățământ. Dintre ei 27 de doctori habilitaţi, 53 de doctori conferenţiari şi un reprezentant
al Consiliului Republican al Sindicatului Educaţiei şi Ştiinţei. Comisiile şi-au realizat lucrările în
perioada 26 mai-26 iunie. Procedura de evaluare a fost făcută în baza următoarelor criterii: Personalul didactic;
 Conţinutul procesului de învățământ; Studenţii. Calitatea şi eficienţa procesului instructiv-educativ;
 Activitatea de cercetare ştiinţifică; Baza tehnico-materială şi instructiv-metodică; Activitatea economico-financiară.
În baza efectuării evaluării interne /autoevaluării am constatat că în perioada 2001-2006
USM şi-a consolidat potenţialul didactico-științific.
În această perioadă s-a produs fenomenul întineririi cadrelor didactice de la specialităţile solicitate: Drept, Psihologie, Limbi moderne şi clasice, Relaţii Internaţionale, cele din cadrul
Facultăţii Ştiinţe Economice. Această situaţie determină necesitatea creării condiţiilor şi orientarea tinerilor spre studiile de doctorat, obiectiv pe care USM îl realizează an de an.
În anii de referinţă s-au produs schimbări şi în conţinutul procesului de învăţământ.
În condiţiile societăţii contemporane investiţia în educaţie devine una dintre cele mai
serioase investiţii. Creşte cererea de educaţie şi deci importanţa universităţilor ca centreştiinţifico-educaţionale. Complexitatea problemelor determinate de funcţionarea universităţilor în condiţiile societăţii contemporane este influenţată şi de fenomenul masificării
învăţământului (creşterea bruscă a numărului de studenţi), schimbarea condiţiilor pieţei
muncii şi a viziunii populaţiei asupra învăţământului superior contribuie, de asemenea, laschimbarea condiţiilor de formare profesională iniţială în cadrul universitar. Restructurările
la nivel social-economic impun formarea tinerilor specialişti în noi domenii de activitate
profesională.
Fiind receptivă la schimbare, USM promovează o strategie flexibilă. Din anul de studii
2000-2001 au fost instituite noi specialităţi, fapt care i-a asigurat instituţiei noastre atractivitatea pe piaţa prestării serviciilor educaţionale.
În cadrul Facultăţii Biologie, Pedologie şi Ştiinţe ale Solului au fost instituite specialităţile:• Biologia moleculară,• Silvicultură şi grădini publice,• Geologie,• Geografie.
În cadrul Facultăţii Chimie şi Tehnologie Chimică a apărut specialitatea Protecţia mediului ambiant.
Facultatea de Fizică s-a înnoit cu specialităţile :• Tehnologii informaţionale,• Inginerie şi managementul calităţii,• Meteorologie.
Facultatea de Istorie şi Psihologie s-a completat cu specialitatea Etnologie.
Receptivă la nevoile pieţei muncii a fost şi Facultatea de Jurnalism şi Ştiinţe ale
Comunicării:Specialitatea: Activitate editorială
• Specializarea: Ştiinţe ale Comunicării
Evoluţia tehnologiilor moderne a influenţat procesul de studiu din cadrul Facultăţii deMatematică şi Informatică. Apariţia noilor specialităţi:• Managementul informaţional,• Cibernetică şi informatică economică.
a fost dictată de nevoia cererii pe piaţa de muncă.
458

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Schimbări calitative s-au produs şi în cadrul Facultăţii Relaţii Internaţionale, Ştiinţe
Politice şi Administrative. Au fost introduse specialităţile:• Administraţie publică,• Educaţie civică.
Facultatea de Asistenţă Socială, Sociologie şi Filosofie a deschis specialitatea:• Antropologie.
Între anii 2001-2005 în cadrul USM a fost reinstituită Facultatea Ştiinţe Economice în
cadrul căreia se realizează procesul de formare profesională iniţială la 5 specialităţi:• Economie generală,• Economie mondială şi Relaţii Economice Internaţionale,• Business şi administraţie (conform Nomenclatorului din a. 2000, specialitatea a fost
numită Management),• Finanţe şi bănci,• Marketing.
Documentul normativ-reglator care determină conţinutul procesului de învățământ este
Planul de studii. În anii 2000-2005 planurile de învățământ la USM au fost elaborate în baza
Planului-cadru aprobat de către METS.
Conform stipulărilor planului-cadru s-a respectat concordanţa dintre disciplinele ce asigură formarea culturii generale şi disciplinele ce asigură formarea culturii de specialitate, iar în
cadrul formării culturii de specialitate, corelaţia dintre pregătirea fundamentală de specialitate
şi iniţierea în aspecte specifice ale domeniului. Planul de învăţământ stabilea o anumită concordanţă între pregătirea teoretică şi pregătirea practică (stagii de practică).
Ca document normativ-reglator, conţinutul planului de învăţământ se renova în permanenţă. Schimbările din planul de învăţământ se subordonează unor cerinţe de ordin proceduralşi conceptual. Ţinând cont de prevederile planului cadru şi valorificând dimensiunile autonomiei universitare, actualizarea planului de studii se face prin implicarea activă a cadrelor didactice ale instituţiei noastre.
În scopul prevenirii anacronismului în educaţie la nivel de catedră, facultate se promovauiniţiativele constructive orientate spre îmbunătăţirea, perfecţionarea disciplinelor din planulde învăţământ. În acest scop se producea reeşalonarea lor sau renovarea propriu-zisă.
Schimbări esenţiale au fost făcute în planurile de studii pentru ciclul I – licenţă. Modulareaconţinuturilor, conform recomandărilor Procesului de la Bologna a necesitat o reconceptualizare esenţială a procesului de formare a specialistului.
O schimbare esenţială în reconceptualizarea procesului de învățământ s-a produs prinelaborarea şi implementarea curriculumului universitar.
Calitatea procesului de învățământ era asigurată de calitatea materialelor didactice. În
perioada 2001-2005 au fost elaborate circa 500 de monografii, manuale, culegeri de exerciţii,ghiduri metodice, note de curs, care au constituit un suport considerabil şi o sursă de informare
pentru studenţi.1
La nivel instituţional, la nivelul facultăţii şi la nivelul catedrelor evaluarea calităţii se realiza în baza câtorva indicatori de bază, care, la rândul lor, determinau criterii pentru evaluarea
altor elemente ale procesului de învăţământ.
• Evaluarea randamentului academic;• Evaluarea resurselor şi condiţiilor didactico-metodice de realizare a procesului deînvățământ;• Evaluarea calităţii învățământului prin evaluarea activităţii profesorilor de către studenţi;• Autoevaluarea.
Aceste condiţii şi resurse, cât şi rezultatele au fost puse la dispoziţia Comisiei de evaluare
academică şi acreditare. În rezultatul realizării procedurii de evaluarea eu fost constatate următoarele obiecţii ale Comisiei de Evaluare şi ale Comisiilor specializate:
1

Vezi: Raportul de evaluare academică şi acreditare a USM, Chişinău, 2006.

459

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAFIZICA• actualizarea programului de studii în ce priveşte fizica contemporană;• asigurarea cursurilor cu bibliografie în limba română;• modernizarea utilajului şi procurarea unei instalaţii de lichefiere a azotului.
MATEMATICĂ
• intensificarea stagierii cadrelor didactice peste hotarele republicii;• introducerea formei de învățământ cu frecvenţă redusă pentru specialitatea Matematică.
MATEMATICĂ APLICATĂ
• diversificarea bazelor de practică;• intensificarea stagierii cadrelor didactice peste hotarele republicii;• intensificarea colaborării cu instituţii de peste hotare în vederea îmbunătăţirii calităţii
procesului de studii.
INFORMATICĂ
• intensificarea procesului de perfecţionare continuă a cadrelor didactice;• stabilirea contactelor cu alte catedre similare din ţară şi de peste hotare;• distribuirea mijloacelor suplimentare financiare pentru procurarea aparatajului necesar pentru dotarea laboratoarelor;• elaborarea unui număr mai mare de suporturi de curs asistate pe calculator;• promovarea imaginii specialităţii în mediul urban şi rural.
MANAGEMENT INFORMAŢIONAL• îmbunătăţirea stării sălilor de curs;• elaborarea cursurilor electronice;• procurarea proiectoarelor computerizate pentru predare.
CHIMIE• antrenarea studenţilor în activitatea de cercetare;• implementarea rezultatelor cercetării în procesul de instruire;• revenirea la structura clasică a facultăţii;• dezvoltarea bazei tehnico-materiale prin atragerea resurselor extrabugetare;• formarea profesională iniţială să fie realizată în 4 ani şi nu în trei.
TEHNOLOGIE CHIMICĂ
• asigurarea procesului de instruire cu titluri de carte;• asigurarea laboratoarelor cu reagenţi chimici specifici;• dotarea laboratoarelor cu aparate de măsură moderne;• întărirea bazelor de practică;• intensificarea procesului de perfecţionare continuă;• acordarea indemnizaţiilor pentru condiţii de muncă nocive;• sporirea salariilor profesorilor.
BIOLOGIE• intensificarea schimbului de experienţă şi a stagierilor cadrelor didactice;• practicarea frecventă a cursurilor de doctorat şi postdoctorat;• elaborarea materialelor didactice pentru pregătirea şi susţinerea licenţei;• editarea programelor analitice pentru specialitatea Biologie şi celor pentru Ciclul II
Master;• elaborarea unui plan de acţiuni pentru îmbunătăţirea bazei materiale.
ŞTIINŢE ALE SOLULUI• majorarea duratei stagiilor de practică;• îmbunătăţirea bazei materiale a laboratoarelor ;• elaborarea materialelor didactice;• reorientarea planului de studii asupra ştiinţelor solului mai mult decât asupra agrochimiei;• înlocuirea cursului de Limbă română cu cel de Limbaj funcţional în limba română.
ECOLOGIE ŞI PROTECŢIA MEDIULUI• introducerea în planul de studii a disciplinei Economia mediului şi Managementul firmei;
460

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA• completarea şi reînnoirea utilajului laboratoarelor;• completarea fondului de carte la specialitate.
ADMINISTRAŢIE PUBLICĂ
• completarea programelor de studii cu subiecte ce derivă din „Strategia de reformă aadministraţiei publice centrale din Republica Moldova”;• includerea în planul de studii a disciplinei Drept administrativ comparat;• perfecţionarea curriculei universitare, prin introducerea tematicii referatelor la seminare, revizuirea permanentă a bibliografiei, dat fiind specificul specialităţii;• completarea catedrei cu cadre didactice cu titlul de doctor habilitat;• elaborarea materialelor didactice;• completarea fondului de carte al bibliotecii şi crearea mijloacelor multimedia la facultate;• îmbunătăţirea bazei materiale a sălilor de curs şi laboratoarelor;• introducerea recuperării de către studenţi, cu taxă, a orelor absentate după practica
altor instituţii;• diversificarea bazelor de practică, prin încheierea unui acord cu Guvernul RM.
POLITOLOGIE• divizarea catedrei Politologie în două: Ştiinţe politice cu două specializări şi o alta cu
alte două;• eficientizarea lucrului seminarului metodic cu tinerii specialişti;• crearea unui laborator de traducere specializată în cadrul facultăţii;• dotarea bibliotecii cu fonduri noi de carte.
RELAŢII INTERNAŢIONALE• elaborarea şi perfecţionarea concepţiei catedrei privind Ciclul II masterat şi Ciclul III
Doctorat;• coordonarea finalităţilor programului de studiu şi a curriculei universitare;• dezvoltarea bazei tehnico-materiale pentru facilitarea predării.
DREPT• stimularea suplimentară a cadrelor didactice care elaborează suporturi didactice;• antrenarea cadrelor didactice în procese de stagiere;• introducerea contractelor de muncă cu toate cadrele didactice;• completarea fondului de carte al bibliotecii.
ISTORIE• introducerea unei rate de cel puţin 30% a examenelor orale, inclusiv unul de licenţă;• amenajarea unei săli multimedia;• îmbunătăţirea fondului de carte;• publicarea materialelor-suport pentru cursuri.
PSIHOLOGIE• mărirea potenţialului ştiinţifico-didactic al catedrei;• completarea listelor bibliografice şi revizuirea conţinutului unor programe curriculare;• publicarea standardului de formare profesională iniţială;• asigurarea cursurilor cu suporturi didactico-metodice;• îmbunătăţirea bazei tehnico-materiale;• realizarea unei probe de licenţă în formă orală.
SOCIOLOGIE• revederea structurii facultăţii prin crearea catedrei Sociologie;• crearea unui laborator de Sociologie;• introducerea cursului de Sociologie la alte facultăţi;• diversificarea bazelor de practică.
FILOSOFIE• asigurarea cursurilor cu suporturi electronice;• îmbunătăţirea fondului de carte;• intensificarea relaţiilor cu instituţii similare.
461

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAJURNALISM• modernizarea laboratoarelor şi a studiourilor;• elaborarea regulamentului de cuantificare a lucrului individual;• amenajarea unei săli de lectură specializate.
BIBLIOTECONOMIE ŞI ASISTENŢĂ INFORMAŢIONALĂ
• transformarea facultăţii într-un centru coordonator de cercetare pentru sectorul bibliografic şi informaţional-documentar;• renovarea claselor de calculatoare.
LIMBĂ ŞI LITERATURĂ
• antrenarea cadrelor didactice în stagieri şi stagii de formare;• motivarea studenţilor prin utilizarea tehnologiilor didactice moderne;• dotarea facultăţii cu tehnică audio-vizuală;• îmbunătăţirea fondului de carte.
LIMBI MODERNE ŞI CLASICE• reducerea efectivului grupelor;• elaborarea măsurilor concrete pentru reducerea pierderii studenţilor;• diversificarea bazelor de practică;• accelerarea procesului de pregătire al cadrelor didactice calificate.
MANAGEMENT• asigurarea unor contracte de lungă durată în ceea ce priveşte practica studenţilor;• elaborarea unui grafic de perfecţionare a cadrelor didactice.
CIBERNETICĂ ŞI INFORMATICĂ ECONOMICĂ
• implicarea în procesul de studii a cadrelor didactice cu titlu științifico-didactic;• elaborarea materialelor suport pentru procesul de învăţământ;• diversificarea contractelor de colaborare cu alte departament sau instituţii similare;• ajustarea tematicii tezelor de licenţă la cerinţele pieţei muncii şi includerea componentei practice;• organizarea conducerii în co-tutelă cu specialişti din organizaţii şi întreprinderi dinţară a tezelor de licenţă.
Comisia de evaluare academică în baza evaluării realizate, precum şi în baza constatărilor făcute de către Comisiile specializate a conchis că Universitatea de Stat din Moldova
este un centru de conceptualizare ştiinţifică a învăţământului universitar, promovează activ
politicile educaţionale moderne, realizează o activitate educaţională calitativă, pregătind
specialişti competitivi pentru economia Republicii Moldova, valorifică plenar toate disponibilităţile de creare a unei imagini pozitive a învăţământului superior pe arena internaţională, bazându-se în activitatea sa pe un sistem de valori reprezentative în contextul integrării şi globalizării, are trasate obiective fundamentale performante şi un model specificde acţiune managerială, confirmând faptul că corespunde cerinţelor actelor normative şia documentelor sistemului de învăţământ superior şi se recomandă pentru acreditare cu
media generală 9,6.
Rezultatele generale ale evaluării se conţin în tabelul nr. 94.
În anul universitar 2004-2005 procesul didactic era asigurat de circa 1592 posturi didactice, inclusiv 1022 unităţi didactice erau asigurate cu cadre didactice titulare (68,64%), dintre
acestea 45,6% deţineau grade şi titluri ştiinţifice).1
În condiţiile autonomiei universitare, ţinând cont de specificul organizării procesului didactic în universitate, elaborarea cursurilor era o prerogativă a cadrelor ştiinţifico-didacticeale Universităţii de Stat din Moldova. Toate disciplinele incluse în planul de învăţământ au fostelaborate de către profesori în baza sistematizării şi sintetizării realizărilor în ştiinţa de ramură, precum şi în baza cercetărilor ştiinţifice proprii.
1

Raportul de evaluare academică şi acreditare a USM, Chişinău, p. 22.

462

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Tabelul nr. 94
Rezultatele evaluării şi aprecierii activităţii USM şi a specialităţilor pentru acreditare
Nr.
Specialitatea
Criterii
d/oSpecializarea
I
II
III
IV
V
VI
Media
1 Fizică
9,27
9,44
9,05
9,33
9,40
9
9,3
2 Fizică şi informatică
9,05
9,22
9
9,44
9
9
9,2
3 Energetică solară
9
9,22
9,10
9,33
9,10
9,18
9,2
4 Pedagogie
9,8
9,2
9,5
9,4
9,6
9,1
9,4
5 Drept
9
9
8,95
9
9
8,92
9
6 Administraţie publică
8,81
8,33
8,23
8,4
8,4
8,21
8,4
7 Informatică
9
9
9
9
9
9
9
8 Management
9,09
8,89
8,96
9,11
8,3
8,72
9
9 Cibernetică şi inform. economică
9
8,9
8,7
8,4
8,7
8,3
8,7
10 Management informaţional
8,27
8,3
8,6
8,2
8,3
7,6
8,3
11 Chimie
8,8
8,2
8,2
8
8,3
8,1
8,3
12 Tehnologie chimică
8,57
8
8
8
8
8,2
13 Biologie
8,54
8,55
8,24
8,67
7,9
7,77
8,2
14 Ştiinţe ale solului
9
9
9
9
9
8,7
9
15 Ecologie şi protecţia mediului
9,3
9,6
9,5
9,1
9,1
9,2
9,4
16 Istorie
8,88
9,55
9,24
9,11
8,9
8,38
9
17 Psihologie
8,63
7,88
8,45
8,88
8,9
8,40
8,6
18 Politologie
8,36
8,56
8,53
8,56
7,6
7,32
8,2
19 Relaţii internaţionale
8,72
9
9
9,1
9,2
8,77
9
20 Matematică
9
9,33
8,62
8,56
8,60
8,59
9
21 Matematică aplicată
8,64
8,9
9,05
9,06
9,04
9
22 Filosofie
9,36
9,33
9,05
9
9,1
9
9,2
23 Sociologie
9,1
9,4
9,6
9,4
8,7
8,9
9,2
24 Jurnalistică
10
10
9,57
9,33
8,1
8,36
9,3
Biblioteconomie şi asistenţă
25
9,7
9,8
9,8
9,6
9,1
9,1
9,5
informaţională
26 Limba şi literatura română
9,82
9,77
9,71
9,33
9,40
9,27
9,6
27 Limba şi lit. rom. – l. latină
9,63
9,66
9,61
9,44
9,30
9,18
9,5
28 Limba şi lit. rom. – l. rusă
9,18
9,33
9,19
9,11
8,9
8,63
9
29 Limba engleză-translator
9,45
9,44
9,1
9,44
9,0
9
9,3
30 Limba franceză-translator
9,9
10
9,6
9,7
9,8
9,8
31 Limba franceză
10
8,33
9,12
8,66
8,66
9,22
9,3
32 Limba şi lit. germană
9,9
9,4
9,9
10
9,2
9,8
9,7
Total
8,88
9,09
9,05
9,02
8,83
8,69
9

Implicarea proprie a cadrelor didactice în conţinutul disciplinelor de studiu depindea, înmare parte, de statutul disciplinei. Disciplinele fundamentale erau elaborate, de obicei, în baza
sintetizării literaturii de specialitate. Disciplinele de specialitate, mai cu seamă cele opţionale,de obicei, reflectau abordări specifice ale domeniului de specialitate şi constituiau rezultatul
cercetărilor ştiinţifice proprii ale cadrelor didactice.
Astfel au fost elaborate materiale didactice:
1
2
3
4
5
6

Facultatea de Matematică şi informatică
Facultatea de Fizică
Facultatea de Biologie şi Pedologie
Facultatea de Chimie şi Tehnologie Chimică
Facultatea de Ştiinţe Economice
Facultatea de Drept

463

58 titluri
24 titluri
21 titluri
46 titluri
18 titluri
97 titluri

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

7
8
9
10
11
12

Facultatea de Litere
Facultatea de Jurnalism şi Ştiinţe ale Comunicării
Facultatea de Limbi străine
Facultatea de Relaţii Internaţionale, Ştiinţe Politice şi Administrative
Facultatea de Istorie şi Psihologie
Facultatea de Asistenţă Socială, Filosofie şi Sociologie

46 titluri
17 titluri
63 titluri
26 titluri
55 titluri
30 titluri

O atenţie sporită se acordau studiilor de masterat, la început prin învăţământ postuniversitar specializat, masterat, iar din 2008 prin studii superioare de masterat, ciclul II cu odurată de 2 ani (120 credite) pentru absolvenţii studiilor superioare de licenţă cu o durată de 3ani (180 credite) şi cu durata de 1,5 ani (90 credite) pentru absolvenţii studiilor superioare delicenţă cu durata de 4 ani (240 credite).
Anul 2008 a demarat prin realizarea a două demersuri majore: în primul rând, a fost anul
primei promoţii a studiilor superioare de licenţă, ciclul I (promoţia s-a suprapus cu promoţia preBologna) şi admiterea la studii superioare la masterat, ciclul II în baza Regulamentului
cu privire la organizarea studiilor superioare de masterat, ciclul II, aprobat prin Hotărârea
Guvernului RM nr.1455 din 24 decembrie 2007.
Problema strategiei de organizare a studiilor superioare de masterat a fost pusă în discuţie atât în cadrul consiliilor profesorale la facultăţi, cât şi în cadrul Senatului USM.
În baza deciziei luate a demarat procesul de elaborare a programelor de masterat, însoţite
de un dosar de evaluare internă a capacităţii instituţionale cu informaţii concrete privind personalul didactic ce va fi încadrat în realizarea programelor de masterat, asigurarea cu curricula amodulelor cu suportul didactic necesar şi dotarea corespunzătoare a domeniului (echipament,utilaje, laboratoare, săli cu calculatoare etc.) pentru care se va solicita autorizarea programelor.
În perioada de elaborare a programului de masterat au fost elaborate planurile de învăţământ cu durata studiilor de 120 credite şi 90 credite, programe cu orientare spre cercetare-masterat academic şi programe cu orientare de inserţie pe piaţa muncii – masterat profesional.
Concomitent cu elaborarea programelor pentru ciclul II au fost revăzute şi planurile deînvăţământ pentru studii superioare de licenţă, ciclul I, întru asigurarea continuităţii studiilor
de licenţă şi masterat.
La Ministerul Educaţiei au fost depuse 104 programe de masterat pentru admiterea
2008.
Prin decizia Senatului USM din 29.04.2008 pe marginea raportului „Programul de modernizare a învăţământului superior” a fost creat un grup de lucru referitor la elaborarea metodologiei de evaluare a prestanţei academice şi a contribuţiei ştiinţifice a personalului didacticşi ştiinţific al USM întru promovarea şi motivarea performanţelor la USM.
USM a fost apreciată destul de înalt, dar întotdeauna este loc pentru perfecţionare, cu
atât mai mult, că și comisiile specializate, în cadrul cărora au activat cunoscuţi specialişti în
domeniu, au depistat unele neajunsuri. Analizând obiecţiile şi sugestiile lor, s-au identificat
câteva direcţii de activitate, care trebuiau incluse în strategia dezvoltării instituţionale pentru
a îmbunătăţi procesul de formare profesională în cadrul USM.
Dezvoltare curriculară:• Editarea setului de standarde ale speciali­tăţilor/ specializărilor din cadrul USM;
• Crearea condiţiilor nece­sare pentru cadrele didac­tice în vederea elaborării variantei
electronice a cursurilor predate;• Organizarea seminarelor metodice la catedre şi în cadrul universităţii;• Implicarea profesorilor cu experienţă în procesul de formare continuă a tinerilor specialişti.
Studenţii:• Determinarea mecanismului de implicarea reală a studenţilor în guvernarea USM;
• Elaborarea indicaţiilor metodice cu referire la proiectarea şi organi­za­­­rea lucrului indivi­du­al al studenţilor în contextul remanierilor din învăţământul superior;
464

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA• Implicarea studenţilor în proiecte de cercetare ştiinţifică.
Formarea continuă a cadrelor didactice:• Elaborarea unui plan de formare continuă în cadrul USM cu formu­la­rea obiec­tivelor
pentru diferite grupuri-ţintă: tineri profe­sori; profesori cu anumite nevoi de formare profesio­
nală; profesori cu stagiu în activitatea didactică;• Proiectarea activităţii de formare continuă sub diverse forme: în module, în baza unor
probleme, a consultaţiilor individuale.
Încurajarea angajării în proiecte şi crearea condiţii­lor favorabile pentru înca­dra­rea
în stagii de formare în alte centre universitare
La programele de master au fost elaborate noi planuri de învăţământ cu o durată de
1,5-2 ani (90-120 credite), în conformitate cu actele normative în vigoare, cu un număr multmai redus de ore pe săptămână (14-16 ore), accentul fiind pus pe lucrul individual al masteranzilor, pe tehnologiile de cercetare, pe activitatea lor pe parcursul semestrelor prin implicare activă în actul inovator, „prin deschidere spre creativitate şi inovare în procesul educaţional”.
În această ordine de idei au fost întreprinse o serie de activităţi în procesul educaţional.
Prin dezbaterile pe margine raportului la Senatul USM din 09.06.20101 „O nouă cultură
organizatorică”, prezentat de dl Rector Gheorghe Ciocanu şi dna prorector pentru activitatea
didactică Otilia Dandara s-au preconizat paşi concreţi de implementare a unei culturi organizaţionale, în care se menţiona că „după o perioadă îndelungată în care USM şi sintagma „merge şiaşa” erau într-un pas, a venit vremea să spunem că aşa nu se mai poate. Odată cu stabilirea unei
misiuni, a unui set de valori şi obiective a apărut necesitatea instrumentelor cu care se poate atinge acestea. Evaluarea performanţei, stabilirea competenţelor, fidelitatea acestora suntproblemele cu care ne confruntăm”. Pasul 5 orienta spre următoarele: „cultura organizaţională
este ca un copil, necesită respect, atenţie şi grijă permanentă, deoarece este în formare continuă pe întreg parcursul vieţii”.
La şedinţa senatului din 28 februarie 20122 (proces-verbal nr.7) în raportul „Cultura performanţei universitare” prezentat de dl rector Gheorghe Ciocanu s-a menţionat că performanţa
universitară constituie o triadă: aspectul managerial, educaţional şi ştiinţific.
În domeniul educaţional au fost accentuate mai multe direcţii de activitate, printre care:
procesul didactic să fie axat pe student, să se acorde o atenţie sporită competenţelor şi rezultatelor studenţilor, să se acorde o deosebită atitudine faţă de standardele şi modalităţile deevaluare, să fie utilizate noi mijloace didactice, strategii didactice moderne.
În faţa profesorului universitar au fost înaintate cerinţe privind pregătirea lor ştiinţifică,psihopedagogică, moralitatea şi comunicarea lor cu studenţii, modernizării curriculei în vederea compatibilizării ei internaţionale.
Au fost trasate direcţiile prioritare în domeniul educaţional la USM în concordanţă cu
politicile europene pentru anii 2012-2015:
 Promovarea şi asigurarea calităţii; Conexiunea învăţământului superior, cercetării şi a pieţei muncii;
 Dezvoltarea cadrului naţional al calificărilor; Asigurarea şi dezvoltarea autonomiei universitare; Promovarea competenţelor şi valorilor europene; Dezvoltarea politicilor lingvistice la nivel european; Educaţia interculturală; Lupta cu corupţia în învăţământ; Educaţia pe parcursul întregii vieţi.
Rectoratul a determinat un obiectiv important în elaborarea şi implementarea învăţământului asistat de calculator, E-learning şi la distanţă.
1
2

Decizia Senatului USM din 09.06.2010, proces-verbal nr.8.
Materialele Senatului USM din 28 februarie 2012, proces-verbal nr.7.

465

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Activităţile prevedeau instruirea personalului didactic privitor la utilizarea platformei
MOODLE în formarea iniţială şi cea continuă.
La şedinţa Senatului USM din 2 aprilie 2013 prorectorul pentru activitatea didactică,doctor habilitat, profesor universitar Otilia Dandara, a prezentat raportul Utilizarea platformelor electronice în formarea profesională, în care s-a menţionat că la USM, în scopul eficientizării
procesului de formare profesională, se utilizează platforma MOODLE. La USM au fost iniţiate
stagii de formare a competenţelor de utilizare a platformei MOODLE, au fost instruiţi profesorii
universitari, în primul rând, cei ce predau cursurile modulului psihopedagogic atât în formareainiţială, cât şi la formarea profesională continuă, tinerii specialişti şi noii angajaţi, profesori dela toate facultăţile care au manifestat iniţiativă şi interes de a utiliza platformele electronice înprocesul didactic.
În anul universitar 2014-2015 Platforma MOODLE USM avea 13126 de utilizatori, au fostelaborate 827 de cursuri de către 526 de profesori (526 de cadre didactice, ceea ce constituie
49% din personalul didactic universitar, şi circa 30% din cursurile universitare) active fiind
336 de cursuri.
Utilizarea noilor tehnologii informatizate, a platformelor electronice a necesitat dezvoltarea unei infrastructuri speciale.
În baza dotărilor tehnice din cadrul proiectelor TEMPUS (CRUNT şi TEREC) a fost instituit un Centru de gestionare a Platformelor Electronice. În decizia Senatului USM din 2 aprilie
2013 se menţiona importanţa utilizării platformelor electronice în scopul eficientizării procesului didactic, sporirii calităţii lui, identificând posibilităţile de utilizare a lor în funcţie de specificul formării profesionale, de particularităţile instruirii teoretice şi practice a studenţilor1.
Pe lângă Facultatea de Matematică şi Informatică activează Centrul de Educaţie şi
Cercetare în Matematică şi Informatică (Proiect CRDF-MRDA), Centrul de Excelenţă pe lângă
Facultatea de Fizică, Centrul „Русский мир”, Facultatea de Litere, Centrul de formare continuă
în scopul valorificării potenţialului intelectual universitar şi promovarea imaginii USM în plannaţional şi chiar internaţional.
În cea de a doua etapă a reformei curriculare în centrul atenţiei decanatelor, catedrelor/
departamentelor şi serviciilor studii au fost studiile de masterat. La şedinţa Senatului USM din
1 octombrie 2013 s-a pus în discuţie calitatea studiilor de masterat.
În discursul dnei Otilia Dandara, prorector pentru activitatea didactică, profesor universitar, doctor habilitat, se menţiona că prea puţin sunt puse în valoare studiile de masterat, iarconcepţia formării iniţiale a specialiştilor nu este corelată îndeajuns cu concepţia valorificării
forţei de muncă.
În faţa catedrelor/departamentelor s-au pus sarcini concrete de conceptualizare a programelor de formare, corelându-le cu necesităţile pieţei muncii, asigurând: funcţionalitatea achiziţiilor; calitatea curriculumului; calitatea organizării procesului educaţional;
 aplicarea unor strategii didactice adecvate studiilor de masterat.
Ce presupune conceptualizarea programului de formare profesională.
Programele de masterat trebuie să contribuie la o situaţie stringentă din societate: să neajute să supravieţuim în condiţiile demografice2 şi economice actuale prin realizarea cercetării
şi dezvoltarea diverselor domenii ale cunoaşterii, prin colaborare cu angajatorul, informându-l
despre schimbările produse în învăţământul superior.
În viziunea dnei Otilia Dandara priorităţile anului de studii 2015-2016 sunt următoarele:• Politica de personal;• Asigurarea perspectivei de dezvoltare a programelor de studii;
12

Vezi: Decizia Senatului din 02.04.2013, proces-verbal nr. 7.
Paladi Gh., Penina O., Dondiuc Iu., Situația demografică în Republica Moldova: trecut, prezent, viitor. În: Akademos, 4, 2015, p. 59-64.

466

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Etapele elaborării programului de studii

Figura nr. 11.

Analiza perspectivelor de angajare
Identificarea competenţelor cerute de piaţa muncii
Formularea sistemului de calificări
Elaborarea planului de studii

Elaborarea
currciculumului
la disciplină

Elaborarea
currciculumului
la disciplină

Elaborarea
currciculumuluistagiului depractică

Elaborarea
currciculumului
la disciplină

Elaborarea
currciculumuluistagiuluide practică

• Calitatea formării profesionale;• Sporirea vizibilităţii şi a imaginii.
În direcţia strategică a politicii de personal se accentua necesitatea formării continue acompetenţelor profesionale ca răspuns la cerinţele beneficiarilor, crearea condiţiilor pentru
cercetare şi formare profesională. În raport se menţionează necesitatea conceptualizării şi reconceptualizării procesului de evoluţie a specialităţilor prin deschidere spre schimbare şi renunţare la tradiţii nejustificate, prin corelarea judicioasă dintre programele de licenţă şi celede master.
Se subliniază necesitatea îmbunătăţirii planurilor de învăţământ, sporirii calităţii procesului didactic şi a suportului curricular, promovarea bunelor practici şi performanţei academice.
Pivotul procesului educaţional de întotdeauna a fost calitatea lui, asigurarea calităţii curriculei, asigurarea calităţii suportului curricular, asigurarea calităţii procesului didactic şi a resurselor umane necesare.
Astăzi la USM educaţia şi cercetarea ştiinţifică se bucură de o abordare europeană, prinparticiparea activă a comunităţii universitare la activităţi internaţionale, prin participări în proiecte naţionale şi internaţionale, în educaţie şi cercetare, la proiecte de mobilitate academică astudenţilor şi a cadrelor didactice, prin asigurarea unei educaţii de calitate.
În centrul acestor activităţi rămâne studentul şi redefinirea rolului lui în procesul de instruire - centrarea procesului de instruire pe formarea şi dezvoltarea competenţelor, pe construirea cunoştinţelor aplicative şi pragmatice, pe învăţarea activă şi interactivă, pe evaluarea
centrată pe abilităţi, pe schimbări şi transformări în metodologia predării cu utilizarea mijloacelor şi tehnologiilor multimedia – acţiuni necesare, utile şi actuale pentru asigurarea calităţii
procesului de învăţământ.
În raportul rectorului Gheorghe Ciocanu,1 se menţionează că direcţia strategică în domeniul educaţional „devine actuală analiza riguroasă a programelor de studii masterale sub aspecte1

Ciocanu Gh. Plan managerial pentru funcţia de rector, 2015-2020.

467

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

le conţinutului, utilităţii, eficienţei şi calităţii lor pe piaţa forţei de muncă; restructurarea programelor de studii la masterat sub aspectele: specializare aprofundată, interdisciplinară şi cu iniţiere
în cercetarea universitară; sprijinirea în continuare a eforturilor de promovare şi consolidare a
specializărilor de licenţă şi masterat cu predare în limbi de circulaţie internaţională”.
Un obiectiv de perspectivă în activitatea managerială a USM îl constituie susţinerea şistimularea cadrelor didactice ştiinţifice în vederea publicării de monografii şi manuale de specialitate la edituri prestigioase din străinătate pentru consolidarea vizibilităţii naţionale și internaţionale.
Universităţile trebuie să devină centre emergente ale culturii, ştiinţei şi comportamentului civilizat, iar reformele realizate în universităţi trebuie să se materializeze în sporirea calităţii vieţii.

II.6. Sistemul de pregătire a cadrelor
prin masterat, doctorat, postdoctoratÎnvăţământul prin masterat, doctorat și postdoctorat, definit inițial prin sintagma „studii postuniversitare” din Republica Moldova asigură specializarea în cele mai diferite domenii.
Specializarea se poate face prin masterat, doctorat şi postdoctorat. La Universitatea de Stat din
Moldova studiile respective erau sub auspiciile Secţiei studii postuniversitare, care, prin ordinul
nr. 24 al rectorului USM din 10 martie 1995 a fost reorganizată în Centrul de Studii postuniversitare1.
Pentru prima dată în Republica Moldova, ideea masteratului (numit eronat magistratură) înțeles ca ciclul III al studiilor superioare, dar și ca prima etapă a studiilor postuniversitare,a fost adusă la cunoștința universitarilor în aprilie 1991, odată cu adoptarea Regulamentului
instituțiilor de învățământ superior din Moldova referitor la studii. Preluat parțial din experiența
europeană, acest tip de masterat presupunea un ciclu de 2-3 ani de studii și „susținerea examenelor de magistru și tezei de magistru în științe”, după care absolventul urma să obțină „odiplomă și titlul de magistru”. 2 Dar aceste prevederi nu au fost dezvoltate sau puse în practică,deoarece, către momentul absolvirii primei promoții a USM care a urmat studiile de licență
conform „învățământului pe cicluri”, Parlamentul adoptase o nouă Concepție a dezvoltării
învățământului în Republica Moldova (1994).
Prin Legea învăţământului, adoptată la 21 iulie 1995, s-a revenit la ideea „magistratului”, de această dată în calitate de treaptă a învățământului postuniversitar, numită „învățământ
postuniversitar specializat” de 1-2 ani. Conform articolului 29 al Legii, absolventului studiilor
de masterat și se acorda titlul de magistru, care îi conferea dreptul de „a ocupa, cu prioritate,posturi în instituții de învățământ superior sau de cercetări științifice și de a participa la concursul de admitere la doctorat în specializarea obținută”3. Legea a fost pusă în aplicare prin
Regulamentul cu privire la învățământul postuniversitar specializat, aprobat prin hotărâre deguvern în martie 1997.4
Conform documentelor normativ-legislative USM avea dreptul să organizeze studii postuniversitare specializate, dar programele la care urma să le organizeze trebuiau avizate de ministerele de resort. Pe parcursul anului universitar 1997-1998 au fost întreprinse acțiuni însensul conceptualizării și organizării studiilor respective.

AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5041, f. 32.
Regulamentul instituțiilor de învățământ superior din Moldova referitor la studii. În: Făclia, 26 aprilie 1991, p. 6.
3
Legea Învățământului nr. 547-XIII din 21 iulie 1995, art. 16. În: Făclia, 9 decembrie 1995, p. 1.
4
Regulamentul cu privire la învățământul postuniversitar specializat, aprobat prin Hotărârea Guvernului nr.
285 din 24 martie 1997.
1
2

468

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAConsiderând studiile postuniversitare specializate „o etapă nouă a procesului de instruire universitară ce-l va apropia de sistemele de învăţământ din ţările europene”, universitarii așteptau că „magistratura trebuie să asigure rezolvarea unui șir de probleme, printre
cele mai importante fiind: creșterea considerabilă a nivelului învățământului universitar
în conformitate cu cerințele față de învățământ înaintate de societate […]; asigurarea în
condițiile social-economice noi a unui înalt nivel de pregătire a cadrelor cu profil universitar, necesare, în primul rând, în domeniul științelor fundamentale, învățământului public șiîn organele administrării și controlului de stat; creșterea gradului de motivare a studenților
la nivelul de bază al învățământului universitar spre însușirea profundă, de sinestătător a
programelor de instruire profesională, spre participarea în cadrul programelor științifice
universitare etc.”1
Masteratul era văzut ca o „treaptă superioară a învățământului superior”, care trebuie să
ofere absolvenţilor anumite avantaje cum ar fi: eliberarea diplomei în două limbi, română şi aunei limbi de circulaţie europeană (la solicitarea absolventului): un salariu mai mare decât alunui deținător de diplomă de licență/studii superioare; drept prioritar de a fi angajat în funcţii
didactice în instituţiile de învăţământ superior şi în funcţii ştiinţifice la AŞM; înscrierea la doctorat, fără susținerea examenelor de admitere2, iar titlul de magistru, considerat „un titlu academic”, trebuie să indice, în primul rând „gradul (nivelul) de instruire al magistrului-absolvental şcolii superioare, orientarea studiilor obţinute de el spre activitatea de cercetare ştiinţificăşi ştiinţifico-didactică”3.
Pentru demararea și organizarea eficientă a studiilor de master, USM a elaborat și aprobat Regulamentul organizării şi desfăşurării studiilor postuniversitare de magistru în cadrul
USM (28 ianuarie 1997), cerințele față de teza de magistru4 și a obținut permisiunea ministerului de resort de a organiza studii postuniversitare specializate începând cu 1 septembrie
1997 cu durata studiilor de 2 ani la specialităţile cu profil real şi 1-1,5 ani la specialităţile cu
profil umanitar5, sub formă de învățământ de zi „în bază de contract, adică fără finanțare dela buget”6 etc.
Începând cu 1 octombrie 1997, Universitatea a organizat studii postuniversitare specializate de un an, însă doar la profilurile umaniste. Deși, costul studiilor era de doar 800 lei și
USM a organizat o campanie intensă de publicitate la radio, TV și prin intermediul Agenției
Moldpress,7 în acest an au fost înscrişi la studii doar 5 masteranzi la 3 specialităţi8, studiile cărora au fost organizate conform unor planuri individuale.
Pentru anul de studii 1998-1999, MÎTS a alocat universității locuri bugetate și numărul
masteranzilor înscriși s-a mărit până la 61 de persoane, dintre care 56 pe locurile cu finanțare
de la bugetul de stat şi 5 pe locuri cu taxă9. Tot în acest an a absolvit prima promoţie – cele 4
persoane care și-au făcut studiile contra taxă10. Din cei 61 de masteranzi înscriși la studii postuniversitare specializate au absolvit în anul 1999 doar 46 de persoane, iar 14 au fost exmatriculate pentru neîndeplinirea planului de studii11. Pe parcursul anilor numărul persoanelor care seînscriau la programe de master a crescut.
Experiența organizării masteratului a determinat Senatul USM să adopte în anul 1999
câteva Precizări şi recomandări adresate decanilor facultăţilor la care se organizau studii de
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5312, f. 65-66.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5312, f. 67.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5312, f. 68.
4
Conceptul pregătirii magiștrilor. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5312, f. 65.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5310, f. 163.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5298, f. 105.
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5312, f. 65.
8Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 1998. Chişinău, 1999, p. 90.
9Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 1999. Chişinău, 2000, p. 102.
10
Idem.
11
Idem.
1
2

469

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

masterat. Se consemna că studiile de masterat se desfăşoară în cadrul facultăţii, iar procesul destudii este asigurat de catedre în atribuțiile cărora intra: „elaborarea setului curricular; asigurarea procesului de instruire cu cadre didactice, la care vor participa doar specialişti de înaltă
calificare (cu titluri didactico-științifice); orele pentru aprofundarea cunoştinţelor în domeniul
informaticii şi limbilor străine vor fi planificate la solicitarea auditorilor supraplan, dar contraplată” etc.1.
În anul 1999 la studiile de masterat s-au înscris 170 de persoane cu finanţare de la buget
şi 56 în bază de contract2, iar universitarii, entuziasmați de creşterea vădită a interesului faţăde această formă de pregătire a specialiştilor de înaltă calificare, mai ales pentru specializările
drept şi limbi şi literaturi străine3, exprimau opinia optimistă că „titlul de magistru, conferit
absolvenţilor masteratului, va fi în viitorul apropiat obligatoriu pentru ocuparea posturilor în
instituţiile de învăţământ superior, instituţiile de cercetări ştiinţifice şi cercetare-proiectare,precum şi pentru participarea la concursurile de admitere la doctorat”4.
Studiile postuniversitare s-au aflat permanent în atenţia Senatului USM. La şedinţa din
25 ianuarie 2000 informaţia de bază a fost prezentată de prorectorul pentru activitate ştiinţifică. Raportorul a menţionat că în ultimii ani problema formării corpului didactic este destulde acută. În anul curent de studii, 1999-2000 studiile la masterat au fost organizate la toate
facultăţile, cu excepţia Facultății de Biologie şi Pedologie. S-a exprimat opinia că „pentru sporirea eficienţei studiilor de masterat e necesar de modificat statutul deţinătorilor diplomelor demagistru”5. De asemenea, în informaţia prorectorului pentru ştiinţă au fost prezentate principalele realizări în acest domeniu şi au fost făcute unele propuneri menite a îmbunătăţi situaţia.
Dintre acestea ar putea fi menţionate următoarele: facultăţile să examineze minuţios starea delucruri; să fie elaborate programe concrete de pregătire prin învăţământul postuniversitar al
cadrelor didactice şi de cercetare; să fie asigurată baza tehnico-materială necesară; să fie sporite exigenţele faţă de calitatea procesului de învăţământ şi cercetare; să fie solicitat organelorde resort suportul juridic al Statutului deţinătorilor diplomelor de magistru şi de a considera
aceste diplome document al primei etape în acordarea gradelor ştiinţifice6. Aceste propuneri,în temei au fost incluse şi în decizia Senatului, cu prevederea ca DCŞSP şi catedrele, în termende până la 20 aprilie 2000 vor elabora o Instrucţiune, care va reglementa procesul de organizare a studiilor la masterat la USM7.
În anul 2000, la formele de învăţământ postuniversitar (masteratul, doctoratul şi postdoctoratul) au fost înscrise cca 700 de persoane. Ordinul rectorului nr. 191 din 1 septembrie2000 stipula: luând în consideraţie volumul sporit de lucru în organizarea pregătirii cadrelorştiinţifice şi reciclării celor didactice se dispunea întemeierea Secţiei Studii Postuniversitareşi Reciclare, subordonată DCŞSP8și aprobarea Regulamentului cu privire la pregătirea cadrelorştiinţifice la USM9.
Problema masteratului a fost abordată în raportul Învăţământul postuniversitar specializat: realizări şi deficienţe, în care este examinat, în temei, anul de studii 1998-1999, ancare a fost „primul an de studii de masterat la USM cu finanţare de la buget şi primul anîn care această formă de pregătire a cadrelor ştiinţifice a cuprins majoritatea facultăţilor
Universităţii”, prezentat de prorectorul pentru ştiinţă la şedinţa Senatului din 28 noiembrie
2000. Raportorul a evidenţiat aspectele pozitive ale acestei forme de învăţământ la USM, dar a
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5615, f. 122.
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 1999. Chişinău, 2000, p. 103.
3
Ibidem p. 102.
4
Idem.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4, f. 10-11.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4, f. 12.
7
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 4, f. 14, 56.
8
AUSM, F. 1, inv. 2, u.p. 3, d. 5764, f. 305. Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 2000. Chişinău, 2001, p. 89.
9Regulamentul a se vedea: AUSM, Inv. 2, d. 8, f. 24-29.
1
2

470

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAatenţionat şi asupra problemelor existente. El a subliniat că în conformitate cu Regulamentul
în vigoare, masteratul „are drept scop formarea specialiştilor pentru ocuparea posturilor în
instituţiile de învăţământ superior, instituţiile de cercetare, inclusiv şi pentru participarea
la concursurile de admitere la doctorat”. Dar, sublinia raportorul, actualmente masteratulîncă nu este perceput ca „prima etapă de pregătire a cadrelor ştiinţifice, iar titlul de magistru
conferit absolvenţilor nu este obligatoriu pentru ocuparea posturilor în instituţiile de învăţământ superior, instituţiilor de cercetări ştiinţifice şi cercetare-proiectare, precum şi pentru
participarea la concursurile de admitere la doctorat”. Toate acestea provoacă „anumite deficienţe în organizarea studiilor postuniversitare”1. O altă problemă despre care a atenţionat
raportorul, a fost problema angajării absolvenţilor studiilor la masterat în câmpul muncii. În
pofida faptului că Regulamentul cu privire la masterat stipulează că „absolvenţii sunt obligaţi
să se încadreze şi să activeze timp de trei ani în instituţiile şi posturile propuse de ministerulde resort”, USM nu a „primit în niciun an planul de stat de repartizare a absolvenţilor noştri
în câmpul muncii, fapt ce duce la neangajarea lor în câmpul muncii”. Cu toate acestea, USMîntreprinde toate măsurile pentru a angaja un număr cât mai mare de absolvenţi în serviciu
la Universitate sau pentru continuarea studiilor la doctorat. Spre exemplu, din cei 170 de absolvenţi din anul 2000, 85 au fost angajaţi în serviciu, iar 15 înmatriculaţi în doctorantură2.
Studiile la masterat sunt apreciate drept „sursa de bază în formarea corpului didactico-ştiinţific universitar”, de aceea activitatea urmează a fi direcţionată spre extinderea şi perfecţionarea studiilor postuniversitare specializate, asigurarea continuităţii curriculare în studiile
universitare şi postuniversitare, racordarea planurilor de studii la standardele naţionale şiinternaţionale, sporirea exigenţei faţă de procesul de învăţământ, perfecţionarea modalităţii
de selectare şi înmatriculare la studiile postuniversitare3. În rezultatul dezbaterilor a fostluată decizia de a „considera drept obiectiv prioritar în activitatea decanatelor şi catedrelororganizarea şi extinderea studiilor postuniversitare ca modalitate eficientă în formarea corpului didactico-ştiinţific universitar”. Se solicita întreprinderea unor măsuri suplimentare în
vederea sporirii exigenţelor faţă de calitatea procesului de instruire în învăţământul postuniversitar specializat etc.4.
După o experienţă de 3 ani, în anul 2000, în baza Legii Învăţământului şi a Regulamentului
cu privire la învăţământul postuniversitar specializat a fost elaborat şi aprobat Regulamentul cu
privire la pregătirea cadrelor ştiinţifice la Universitatea de Stat din Moldova. Concomitent, au
fost elaborate şi propuneri, înaintate Ministerului Educaţiei şi Ştiinţei în vederea modificării
Regulamentului cu privire la învăţământul postuniversitar specializat. În anul de referinţă, 2000,
studiile la masterat au fost absolvite de către 178 de persoane (140 cu finanţare de la buget şi
38 în bază de contract). În anul universitar 2000-2001 la masterat îşi făceau studiile 246 depersoane. Totuşi, în raport se constată faptul regretabil că masteranzii, pregătiţi în baza comenzii de stat (181 de specialişti), cu excepţia celor angajaţi la Universitate, nu au avut oferte
pentru a fi repartizaţi în câmpul muncii. 22 de absolvenţi ai studiilor la masterat au fost admiși
la doctorantură5.
În Raportul pentru anul 2001 se subliniază că pe parcursul a patru ani, la universitate a fost acumulată o bogată experienţă referitor la organizarea şi desfăşurarea studiilor la
masterat. În total, în aceşti 4 ani au fost pregătiţi 446 de magiştri6. În anul 2001 studiile lamasterat au fost absolvite de către 218 persoane, iar la studii de masterat au fost admise 202
persoane. În total, în anul de referinţă, la masterat îşi făceau studiile 339 de masteranzi7.
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 8, f. 223.
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 8, f. 225-226.
3
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 8, f. 227.
4
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 8, f. 217-218.
5
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 2000. Chişinău, 2001, p. 90.
6Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 2001. Chişinău, 2002, p. 120.
7
Ibidem, p. 121.
1
2

471

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Masteranzii sunt angajaţi cu succes în câmpul muncii. În legătură cu creşterea numărului
de studenţi la unele facultăţi, în special la Drept, la Limbi şi Literaturi Străine, la Matematică
şi Informatică şi cu apariţia unui deficit de cadre didactice, pentru soluționarea problemei s-a
apelat la absolvenţii masteratului. În atare situaţie, la Facultatea de Drept activează 85 de magiştri, la Facultatea de Limbi şi Literaturi Străine – 28 de magiştri. Tot ei constituie una dinrezervele principale pentru studiile la doctorat. În anul 2001 la această formă de studii au fostadmişi 42 de magiştri1.
În Raportul pentru anul 2002 se menţionează că la universitate au fost pregătiţi pânăîn prezent 796 de magiştri. În acest an își fac studii la masterat 341 de persoane. Se remarcă interesul masteranzilor faţă de specialităţile „Politologie”, „Matematică”, „Informatică”.
Masteranzii sunt incluşi activ în câmpul muncii la Facultăţile de Drept – 95 de persoane, deLimbi şi Literaturi străine – 32, tot din rândul acestora, 49 de persoane au fost înmatriculate la doctorat2.
La şedinţa Senatului din 29 august 2003 a fost aprobat Regulamentul cu privire la
admiterea la studii în învăţământul postuniversitar specializat (masterat) la Universitatea
de Stat din Moldova. Masteratul era organizat la 17 profiluri, care includeau 33 de specialităţi din domeniul ştiinţelor reale, ale naturii, sociale, umanistice, educaţiei, dreptului,economice3.
În Raportul pentru anul 2003 se menţionează că în anul de referinţă studiile la masterat
au fost absolvite de 318 persoane, în total, fiind pregătiţi 1114 magiştri la diferite specialităţi.
La sfârşitul anului 2002 studiile la masterat în bază de buget (198) şi contract (203) le făceau
401 persoane4.
În Raportul pentru 2004 se menţionează că în acest an au absolvit masteratul 376 de persoane, în total la USM au fost pregătiţi până în prezent 1490 de masteranzi. La sfârşitul anului
2004 îşi făceau studiile la masterat 577 de persoane cu finanţare de la buget şi în bază de contract cu plată. Cel mai mare număr de masteranzi este înregistrat la Facultatea de Drept – 33 labuget, 145 – la contract, la Știinţe Economice - 8 la buget, 57 la contract şi la Limbi şi LiteraturiStrăine – 20 la buget şi 37 la contract5.
La şedinţa Senatului din 28 iunie 2005 s-a discutat problema Cu privire la aprobarea implementării învăţământului superior bazat pe două cicluri. În conformitate cu amendamentele
la Legea învăţământului privind structurarea învăţământului superior bazat pe două cicluri,
Senatul lua decizia de a aproba „durata studiilor la USM, cu începere de la 1 septembrie 2005,
după cum urmează:• 3 ani pentru studii superioare de licenţă;• 2 ani pentru studii superioare de master”6.
În anul 2005 la masterat îşi fac studiile 577 de persoane, iar numărul absolvenţilor a fostde 534. În total, au fost pregătiţi 2024 de magiştri. Pentru prima dată, în anul de studii 20042005 21 de absolvenţi ai masteratului au studiat în baza Proiectului European Comun Tempus
D JEP-23153-2002 „Dreptul şi Gestiunea Viţei de Vie şi a Vinului” în cadrul Facultăţii de Drept
a USM, în parteneriat cu Universitatea Publică din Navara (Pamplona, Spania) şi Universitatea
Montesquieu Bordeaux IV (Bordeaux, Franţa). Numeric, cei mai mulţi masteranzi îşi făceau
studiile la Facultăţile Drept, Limbi şi Literaturi Străine, Ştiinţe Economice, FRIŞPA, Istorie şi
Psihologie7.
Ibidem, p. 122.
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 2002. Chişinău, 2003, p. 137-138.
3
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 359, f. 14-15.
4Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 2003. Chişinău, 2004, p. 157-159
5Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 2004. Chişinău, 2005, p.189191.
6
Arhiva curentă a Senatului USM. Proces-verbal din 28 iunie 2005.
7
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 2005. Chişinău, 2006, p. 144-146.
1
2

472

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAOdată cu aderarea Republicii Moldova la Procesul Bologna, structura învăţământului superior universitar a fost modificată prin introducerea studiilor superioare în 3 cicluri – licenţă,masterat şi doctorat, iar postdoctoratul, rămânea un nivel distinct al sistemului educațional al
Republicii Moldova, destinat doar deținătorilor de diplome de doctor în științe și avea scopulpregătirii pentru obținerea celui de-al doilea titlu științific – doctor habilitat. USM a implementat noua structură a studiilor superioare începând cu 1 septembrie 2005, iar Senatul a aprobat
durata studiilor la ciclul I de 3 și 4 ani (în dependență de specialitate) și 2 ani pentru studii
superioare de master”1.
Continuând să pregătească specialiști la masterat conform reglementărilor anterioare,
USM, totodată, a acționat în vederea elaborării programelor de master noi, conforme noilor
reglementări. Discutând în Senat la 31 ianuarie 2006 concepția pregătirii studenților la ciclul II, universitarii au subliniat că „este important să nu confundăm masteratul actual, careeste în învăţământul postuniversitar, cu masteratul pe care vrem să-l introducem şi care va
fi parte componentă a învăţământului universitar, al doilea ciclu al învăţământului superior”,
care va fi organizat pe două direcţii: master de profesionalizare şi master academic sau decercetare.2
Conform Regulamentului cu privire la organizarea studiilor superioare de masterat, ciclul
II (2007), care urma să aplice modificările aduse Legii Învățământului în 2005, studiile superioare de masterat trebuie să asigure aprofundarea/specializarea într-un domeniu de formare;formarea specialiştilor performanţi și dezvoltarea capacităţilor de cercetare ştiinţifică, ca o etapă premergătoare obligatorie pentru studiile de doctorat. De asemenea, Regulamentul stabilea
cele două tipuri de master: de cercetare, în scopul aprofundării într-un domeniu ştiinţific și deprofesionalizare, în scopul formării/consolidării competenţelor profesionale într-un domeniu
specializat3.
Așa cum prevedea Regulamentul, Senatul USM a stabilit, în ianuarie 2008, lista programelor la care USM urma să pregătească specialiști la ciclul II al studiilor superioare, în limitele domeniilor generale de studiu, aprobate pentru ciclul I, în conformitate cu Nomenclatorul
domeniilor de formare profesională şi al specialităţilor pentru pregătirea cadrelor în instituţiile
de învăţământ superior, ciclul I și „reieşind din activităţile de cercetarea ştiinţifică relevante în
domeniul respectiv de către personalul ce va realiza fiecare program”4. Programele de master,înainte pentru a fi implementate, trebuiau autorizate de Ministerul Educaţiei, Tineretului şiSportului al Republicii Moldova. În baza deciziei Senatului catedrele de specialitate au elaborat câte un dosar de autorizare pentru fiecare program de master, care includea: planul deînvățământ, o listă a cadrelor didactico-științifice care trebuiau să asigure programul, resurse
bibliografice care să acopere necesarul științifico-didactic al planului de învățământ și resursele logistice de realizare a programelor de master (laboratoare, echipament, utilaje, literatură,suport didactic etc.)”5.
USM a prezentat Ministerului Educației, Tineretului și Sportului spre autorizare 133 deprograme de master. Prin ordinul nr. 385 din 30 mai 2008 Ministerului Educației, Tineretului
și Sportului a autorizat USM pentru realizarea a 42 de programe de master de cercetare și 91
de programe de master de profesionalizare6. În anii următori numărul programelor la masterde profesionalizare a continuat să crească, pe când numărul programelor de cercetare a rămas
foarte mic. În perioada 2009 – 2014 Universitatea de Stat din Moldova a mai fost autorizată
pentru organizarea a încă 77 programe la master de profesionalizare, dintre care un programîn parteneriat naţional (Universitatea Tehnică din Moldova, Universitatea Agrară de Stat din
Arhiva curentă a Senatului USM. Proces-verbal din 28 iunie 2005.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 793, f. 28.
3
REGULAMENTUL cu privire la organizarea studiilor superioare de masterat, ciclul II (http://www.utm.md/
acte_normative/interne/organizareMasterat.pdf).
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1060, f. 37.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1060, f. 37.
6Arhiva curentă Secţia Managementul calităţii, evaluare și dezvoltare curriculară, USM.
1
2

473

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Moldova şi Universitatea de Stat Alecu Russo din Bălţi) şi doar 9 programe la cercetare1, ultimulrămânând destul de neatractiv.
După câțiva ani de pregătire a studenților la ciclul II, master, prorectorul pentru activitate didactică Otilia Dandara, menționa în şedinţa Senatului USM din 31 mai 2011 că studiilede master încă „nu sunt puse în valoare”2 și că există rezerve ce pot fi valorificate în acest
sens, precum „acţiuni orientate spre schimbarea statutului deţinătorului diplomei de masterat; colaborarea cu angajatorul, informarea despre schimbările produse în învăţământul
superior; coordonarea programelor de masterat cu necesităţile pieţei muncii; aplicarea unei
strategii şi metodologii didactice adecvate studiilor de masterat”3.
Senatul a luat decizia de a solicita Ministerului Educaţiei implicarea în compatibilizarea strategiei de formare profesională în învăţământul superior cu strategiile de valorificare
a specialiştilor de înaltă calificare pe piaţa muncii; facultăţile şi catedrele de specialitate să
promoveze statutul studiilor de masterat în relaţia cu angajatorul; catedrele să modernizeze planurile de studii şi programele de masterat, asigurarea acestora cu cadrele didacticede calificarea corespunzătoare; optimizarea Regulamentului intern cu privire la organizarea
studiilor la masterat în USM şi monitorizarea procesului de modernizare a programelor demasterat4.
Procesul de realizare a studiilor la masterat a fost examinat şi la şedinţa Senatului USM
din 1 octombrie 2013. La problema discutată, Calitatea studiilor de masterat, a fost prezentat
raportul Studiile de masterat: calitate şi perspective. În baza raportului, Senatul Universităţii
de Stat din Moldova constata următoarele: „Studiile de masterat constituie o verigă importantă în procesul de formare profesională; calitatea studiilor de masterat este determinată decadrul normativ-legal care stabileşte poziţia absolvenţilor pe piaţa muncii, accentuând eficienţa studiilor organizate în universitate; în cadrul Universităţii de Stat din Moldova, consolidarea studiilor de masterat mizează pe diversitatea programelor de studii; în anul de studii
2013-2014 identificăm o uşoară scădere a numărului de masteranzi. De regulă, se acoperă
locurile bugetare. Se înscriu la studiile de masterat, preponderent, absolvenţii studiilor delicenţă. Fluxul dinspre piaţa muncii este redus. Motivele înscrierii la masterat sunt diverse,
dar predomină speranţa de sporire a şanselor de angajare. Programele de master au, în fond,asigurare curriculară”.
În acelaşi timp, Senatul menţiona că „nu este pe deplin valorificată concepţia realizării
studiilor de master. Există rezerve de eficientizare a lucrului individual” şi lua decizia: „În scopul asigurării unui statut cert al studiilor de masterat în contextul formării profesionale şi alsporirii calităţii procesului de studii, Senatul USM consideră drept prioritate:• identificarea posibilităţilor de colaborare cu ME, ministerele şi structurile de resortîntru elaborarea şi aprobarea unui cadru normativ-legal de valorificare pe piaţa
muncii a calificării profesionale obţinute prin masterat.
1. Catedrele şi departamentele academice:• vor elabora programe funcţionale sau vor consolida funcţionalitatea programelor
existente, orientate spre necesităţile beneficiarilor;• vor identifica căile şi mijloacele de consolidare a legăturii programelor de master cupiaţa muncii şi vor eficientiza stagiul de practică;• vor reflecta, în context curricular, raportul dintre numărul de credite obţinute, volumul de muncă pretins studentului şi evaluarea finalităţilor proiectate;• vor elabora strategii eficiente de realizare a lucrului individual.
2. Decanatele facultăţilor:• vor monitoriza disciplina de muncă a cadrelor didactice şi a studenţilor;• vor identifica posibilităţi de organizare eficientă a procesului de studii prin masterat.
Arhiva curentă Secţia Managementul calităţii, evaluare și dezvoltare curriculară, USM.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1492, f. 70.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1492, f. 83.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1492, f. 8.
1
2

474

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

3. Secţia Managementul Calităţii:• va oferi consultanţă pentru îmbunătăţirea programelor de studii la masterat;• va propune modalităţi de îmbunătăţire a suportului curricular”1.
La 15 septembrie 2014 în cadrul Facultăţii de Fizică şi Inginerie a fost lansat primul
program interuniversitar de masterat din Republica Moldova – Managementul Inovaţional şiTransfer Tehnologic, implementat în instituţiile de învăţământ superior din Republica Moldova.
În cadrul acestui program vor fi pregătiţi specialişti de înaltă calificare „în domeniul transferului tehnologic şi al managementului inovaţional cu abilități de: administrare şi gestionare
eficientă a diverselor activităţi inovative, inclusiv economice; conducere a subdiviziunilor decercetare-dezvoltare ale organizaţiilor/întreprinderilor; identificare şi dezvoltare a unui produs inovativ şi lansarea acestuia pe piaţa de desfacere; transfer tehnologic între instituţiile decercetare şi agenţii economici; asigurare a gestionării activităţilor de protecţie a proprietăţilor intelectuale ale agenţilor economici; analiză a evaluării obiectelor proprietăţii intelectuale,soluţionare a litigiilor, combatere a contrafacerii şi pirateriei; management eficient în cadrul
firmelor joint-venture”2.
Tabelul de mai jos ne prezintă datele (pe republică) referitoare la studenţii din învăţământul superior, inclusiv şi masterat pe anii de studii 2012-2013 – 2013- 2014.
Tabelul nr. 95
Studenţi în învăţământul superior după programe şi forme de înscriere,în anii de studii 2012- 2013 – 2013- 2014, persoane3
2012-2013

Total
Studii superioare delicenţă (Ciclul I)
Studii superioare demasterat (Ciclul II)
Studii superioare
integrate
Studii superioare
medicale şi farmaceutice2013-2014

din care în instituţii:din care în instituţii:
Total
Total
de statde statstudenţi nestatale
studenţi nestatale
total buget
total
buget
102458 19450 83008 28340 97285 18366 78919 28098
82235

17131

973

56

15066
4184

2263
–

65104 18400

77502

16169

917

843

44

12803

6485

4184

3085

370

14802
4138

2153
–

61333 17613
12649

7285

4138

2879

799

321

Problema organizării studiilor superioare de master (ciclul II) a fost discutată şi la şedinţa Senatului USM din 28 aprilie 2015. În rezultatul examinării proiectului Regulamentului
cu privire la organizarea studiilor superioare de masterat, ciclul II, Senatul USM constata: „modificarea metodologiei de admitere la studii superioare de master, ciclul II; obligativitatea acumulării a 30 de credite pentru candidaţii care solicită programe la alte domenii de formare
profesională decât cel în care şi-au realizat studiile la ciclul I; organizarea studiilor la frecvenţă
redusă şi la distanţă” şi, în rezultatul discuţiilor, recomanda „organizarea studiilor de mastercu învăţământ la zi şi mixt (zi cu elemente de învăţământ la distanţă). În cazul în care va fi promovat învăţământul la ciclul II studii master prin învăţământ cu frecvenţă redusă, să fie clar
stipulate următoarele aspecte:
Arhiva curentă a USM. Proces-verbal al şedinţei Senatului din 1 octombrie 2013.
Paladi Florentin. Condiţia primordială – funcţionalitatea triunghiului cunoaşterii: Educaţie – Inovare – Cercetare (Integrarea europeană a Republicii Moldova prin transfer tehnologic şi proprietate intelectuală). În:
Universitatea de Stat din Moldova, 21 octombrie 2014, nr. 3(159), p. 2.
3
Biroul Naţional de Statistică al Republicii Moldova. Activitatea instituţiilor de învăţământ superior în anul destudii 2013/14 (http://www.statistica.md/newsview.php?l=ro&idc=168&id=4257).

1
2

475

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

a. durata studiilor;b. raportul dintre orele de contact direct şi orele de lucru individual;c. organizarea procesului de studii, încadrat în an de învăţământ, semestre”1.
Pe parcursul anilor numărul studenților la masterat a crescut considerabil. Dacă, cum s-amenționat mai sus, în anul 2005 la masterat au studiat 577 de persoane, în anul de studii 20152016 numărul lor a ajuns la 2458 de persoane.
Aşadar, procesul de studii în cadrul masteratului se află permanent în atenţia Senatului
USM, care, prin deciziile luate, urmăreşte îmbunătăţirea continuă a acestei forme de învăţământ.
Doctorantura este principala formă, elementul de bază în procesul de pregătire a cadrelor ştiinţifice şi ştiinţifico-didactice de înaltă calificare. Procesele politice de la sfârşitul anilor‘80 ai secolului al XX-lea au oferit posibilitatea de a pregăti în cadrul USM doctoranzi la mai
multe specialităţi.
La şedinţa Senatului USM din 24 ianuarie 1989 s-a discutat problema despre deschiderea doctoratului la Catedra Drept Statal (Drept statal şi administrativ, Drept administrativ şi
Drept financiar) şi la Catedra de Pedagogie (Teoria şi istoria pedagogiei)2.
Senatul USM din 25 aprilie 1989 a examinat situaţia de la Catedra de Comunism Știinţific,
fiindcă în cadrul USM se preconiza deschiderea Consiliului Ştiinţific de susţinere a tezelor la
comunismul ştiinţific şi istoria filosofiei. La întrebarea dacă catedra va putea să asigure cu disertaţii aceste specialităţi, şeful Catedrei de Comunism Știinţific a asigurat membrii Senatuluică în ţară sunt gata cca 35-40 de persoane, care pot acum prezenta tezele de doctorat3. Dar, repede după aceasta, disciplina Comunism ştiinţific a fost înlăturată din învăţământ şi realizarea
tezelor în acest domeniu au fost abandonate.
În cadrul aceleiaşi şedinţe din 25 aprilie 1989 s-a decis deschiderea doctoranturii laCatedra de Istorie Nouă şi Contemporană4.
În vederea ridicării nivelului teoretic, special şi ideologic al pregătirii ştiinţifice a doctoranzilor, în conformitate cu ordinul nr. 637/63 al Comitetului de Stat al URSS pentru învăţământul public din 15 septembrie 19875, prin hotărârea Senatului USM din 23 ianuarie 1990,
pentru doctoranzi se introduceau în mod obligatoriu câteva discipline noi: Bazele pedagogiei şi
psihologiei învăţământului superior; Economia URSS la etapa actuală; Bazele tehnicii de calcul
şi Bazele modelării matematice6.
La 1 ianuarie 1990 în doctorantură îşi făceau studiile 140 de persoane, 97 dintre ei
cu frecvenţă la zi. În 1990 treizeci de persoane au finalizat studiile la doctorat, 13 dintre ei
de la Facultăţile de Fizică, de Chimie, de Filologie cu susţinerea în timp a tezelor de doctorat7. În următorii ani numărul doctoranzilor s-a micşorat. La 1 ianuarie 1991 în doctorantura
Universităţii studiau 101 persoane, dintre care 60 cu frecvenţă la zi. Respectiv, 34 de persoane
au finalizat studiile la doctorat în anul 1992. Dintre aceștia 21 de persoane au susţinut tezele dedoctor, dar, majoritatea absolută dintre ei sunt din străinătate. Concomitent, în raportul privindbilanţul activităţii ştiinţifice la USM se subliniază că la doctorat au fost admise 24 de persoane,
dar planul de primire nu s-a îndeplinit la specialităţile matematice8. La sfârşitul anului următor,1993, la doctorantura universităţii îşi făceau studiile 95 de persoane, dintre care 62 la secţia
de zi. Două persoane erau la doctorantura cu destinaţie specială la Moscova şi 45 de persoane
Arhiva curentă a USM. Proces-verbal al şedinţei Senatului USM din 28 aprilie 2015. Tot aici, a se vedea şi
REGULAMENTUL cu privire la organizarea studiilor superioare de master, ciclul II.
2
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4558, f. 1.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4599, f. 83, 87.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4599, f. 87.
5
Textul a se vedea http://www.alppp.ru/law/obrazovanie--nauka--kultura/obrazovanie/39/prikaz-minvuza-sssr--637-vysshej-attestacionnoj-komissii-pri-sovete-ministrov-sssr--63-ot-.pdf.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4602, f. 51.
7
Pasecinic T.I., Totalurile lucrului de cercetări ştiinţifice ale Universităţii pentru anul 1990 şi sarcinile deperfecţionare a organizării şi sporirii rezultatelor finale ale L.C.Ş. în a. 1991, Chişinău, 1991, p. 34-35.
8Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 1992. Chişinău, 1992, p. 39.
1

476

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAfăceau studiile la doctorat în România. În anul 1993 studiile la doctorat la universitate au fost
finalizate de 17 doctoranzi. Dintre aceştia doar unul a reuşit să susţină teza în termenul stabilit,
iar 6 persoane au prezentat tezele pentru susţinere. În raport se constată situaţia alarmantă,indicându-se cauza principală: „controlul insuficient din partea unor conducători ştiinţifici a
doctoranzilor şi efectuarea formală a atestării”1. În acelaşi timp, în raport se menţionează căîn anul 1993 încă 15 persoane au susţinut tezele de doctor în ştiinţe, dintre care 9 de la universitate2, ceilalţi, probabil, străini. În decizia Senatului USM din 25 mai 1993 s-a prevăzut de„a practica mai pe larg pregătirea doctoranzilor şi stagiarilor străini în cadrul USM”, în această
situaţie să fie reluate contactele cu foştii studenţi din Germania, Polonia, Vietnam etc.3Începând cu anul 1994 numărul persoanelor care îşi continuau studiile prin doctorantură a început să crească. La 31 decembrie 1994 la doctorantura universităţii îşi făceau studiile
118 persoane, dintre care 70 la secţia de zi, 36 de persoane de la universitate îşi făceau studiileîn România. În 1994 studiile la doctorat au fost finalizate de către 18 persoane. 3 doctoranzi
au susţinut tezele în termenul stabilit, 4 teze au fost prezentate pentru susţinere, ceilalţi nu
au reuşit să realizeze tezele de doctorat. 4 doctoranzi au fost exmatriculaţi din doctorantură
„din cauza controlului insuficient din partea conducătorilor ştiinţifici, a şefilor de catedre şi adecanilor faţă de procesul de pregătire a cadrelor didactico-ştiinţifice”. Luând în consideraţie şitezele de doctorat susţinute în alte instituţii, în 1994 numărul cadrelor didactice cu gradul dedoctor s-a majorat cu 9 persoane4.
Dezvoltarea activităţii ştiinţifice în cadrul instituţiilor de învăţământ superior a fost favorizată şi de finanţarea studiilor la şcolile de doctorat organizate în cadrul acestora. Articolul
30 al Legii învăţământului din 21 iulie 1995, Studii superioare de doctorat stipula mai multeprevederi îndreptate spre îmbunătăţirea situaţiei din domeniu, din care reproducem câteva:„(1) Programele de studii superioare de doctorat se organizează în şcoli doctorale şi se
finanţează prin mecanisme distincte. Şcolile doctorale se organizează în cadrul instituţiilor deînvăţământ superior, al organizaţiilor din sfera cercetării şi inovării, precum şi în cadrul consorţiilor sau parteneriatelor naţionale şi internaţionale.
(2) Şcolile doctorale sunt structuri organizatorice şi administrative constituite de instituţiile organizatoare de programe de studii superioare de doctorat într-un domeniu, cu tematică
disciplinară sau interdisciplinară.
(3) Şcolile doctorale gestionează bugetele alocate programelor de studii superioare dedoctorat şi sunt evaluate extern, periodic, în vederea asigurării calităţii, conform prevederilor
legale. Fondurile alocate programelor de doctorat nu pot fi folosite în alte scopuri.
(4) Programelor de studii superioare de doctorat le corespunde un număr de 180 decredite de studii transferabile.
(5) Programele de studii superioare de doctorat sunt de două tipuri:a) doctorat ştiinţific, care are ca finalitate producerea de cunoaştere ştiinţifică originală,relevantă internaţional, pe baza unor metode ştiinţifice. Doctoratul ştiinţific este o condiţie
pentru cariera profesională în învăţământul superior şi cercetare;b) doctorat profesional, în domeniul artelor sau sportului, care are ca finalitate producerea de cunoaştere originală, pe baza aplicării metodei ştiinţifice şi a reflecţiei sistematice,asupra unor creaţii artistice sau asupra unor performanţe sportive de înalt nivel naţional şi internaţional şi care poate constitui o bază pentru cariera profesională în învăţământul superiorşi în cercetare în domeniile artelor şi sportului.
(6) În baza rezultatelor evaluării externe a instituţiilor de învăţământ superior şi a organizaţiilor din sfera cercetării şi inovării, efectuată în modul prevăzut de lege, Guvernul, la propunerea Ministerului Educaţiei, acordă sau retrage dreptul de organizare a studiilor superioare
de doctorat.
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 1993. Chişinău, 1993, p. 44.
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 1993. Chişinău, 1993, p. 2.
3
AUSM, F.1, inv.1, d. 4829, f. 108.
4
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 1994. Chişinău, 1995, p. 47.
1
2

477

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA(7) Admiterea la ciclul III, studii superioare de doctorat, se organizează de instituţiile deînvăţământ superior sau de organizaţiile din sfera cercetării şi inovării la programe autorizate
provizoriu sau acreditate, în conformitate cu legislaţia din domeniul învăţământului.
(8) La concursul de admitere la studii superioare de doctorat poate participa deţinătorul
diplomei de studii superioare de masterat sau al actului de studii echivalent, recunoscut deautoritatea abilitată la nivel naţional.
(9) Studiile superioare de doctorat pot fi organizate cu frecvenţă la zi sau cu frecvenţă
redusă.
(10) Planul de înmatriculare la studii superioare de doctorat în baza finanţării de la bugetul de stat se aprobă de Guvern.
(11) Pot fi conducători de doctorat profesorii universitari, conferenţiarii universitari,
cercetătorii ştiinţifici principali, cercetătorii ştiinţifici coordonatori şi cercetătorii ştiinţifici superiori cu grad ştiinţific.
(12) Studiile superioare de doctorat se finalizează cu susţinerea publică a tezei de doctorat, conferirea gradului de doctor în ştiinţe şi eliberarea diplomei de doctor în ştiinţe de către
instituţia organizatoare de program, în urma confirmării de către Consiliul Naţional pentru
Acreditare şi Atestare.
(13) Diploma de doctor în ştiinţe atestă că titularul acesteia a obţinut competenţe fundamentale într-un domeniu de formare şi poate ocupa posturile corespunzătoare în instituţii deînvăţământ superior, organizaţii din sfera cercetării şi inovării, precum şi în alte organizaţii din
economia naţională.
(14) Regulamentul de organizare şi funcţionare a programelor de doctorat este elaborat
de Ministerul Educaţiei şi este aprobat de Guvern.
(15) Deţinătorul gradului de doctor în ştiinţe poate să-şi dezvolte competenţele profesionale şi investigaţionale în cadrul programelor de postdoctorat”1.
La 31 decembrie 1995 în doctorantura USM studiau 136 de persoane, inclusiv 7 din
România, iar studiile la doctorat au fost finalizate de către 22 de persoane. În termenul prevăzut, doar o singură persoană a susţinut teza, pentru susţinere au fost prezentate 8 teze, iar
13 persoane nu au prezentat tezele. Raportul indică că principala cauză a acestei situaţii ar fi
controlul „insuficient al activităţii doctoranzilor din partea conducătorilor ştiinţifici, şefilor decatedre şi decanilor, lipsa de surse financiare pentru delegaţii şi procurarea materialelor, participarea doctoranzilor la diferite lucrări secundare”2.
La finele anului 1996 în doctorantura USM erau înscrişi 159 de persoane, dintre care 23
din ţări străine. În acelaşi timp, 25 de persoane se aflau la doctorantura cu destinaţie specială în
România. În acest an, studiile la doctorantură au fost finisate de către 29 de persoane, 4 dintre
ei au susţinut tezele în termen, 4 persoane au prezentat tezele la Consiliile ştiinţifice specializate de susţinere, restul nu au prezentat tezele, cauza fiind „controlul insuficient al activităţii
doctoranzilor din partea conducătorilor ştiinţifici”3. Este indicat încă un factor care a împiedicat susţinerea tezelor în termenul stabilit - modificarea Regulamentului cu privire la activitatea
Consiliilor ştiinţifice specializate, din care cauză „doctoranzii sunt nevoiţi să refacă o parte dinteză (prezentarea bibliografiei) şi n-au reuşit să susţină tezele în termenul stabilit”4. În acelaşi
timp, alte 12 persoane au susţinut tezele de doctor în ştiinţe5.
La 31 decembrie 1997 în doctorantura USM se aflau 187 de persoane, dintre care 30 destrăini. În acelaşi timp 24 de colaboratori ai Universităţii de Stat din Moldova îşi făceau studiileîn alte țări: România (21), Rusia (2) şi Bulgaria (1). În acest an au finalizat studiile la doctorat
36 de persoane, dar numai 2 persoane au susţinut tezele în termen, 9 persoane erau la etapa deLegea învăţământului, Nr. 547 din 21.07.1995, 09.11.1995 în Monitorul Oficial Nr. 62-63, 09.11.1995. Dataintrării in vigoare : 09.11.1995.
2
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 1995. Chişinău, 1996, p. 45.
3Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 1996. Chişinău, 1997, p. 68-69.
4
Ibidem, p. 68.
5
Ibidem, p. 6.

1

478

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

finalizare a tezelor. Din cei care au încheiat studiile la doctorat 16 persoane au fost angajate ca
lectori la USM, iar 11 în calitate de colaboratori ştiinţifici1.
La sfârşitul anului 1998 în doctorantura Universităţii erau înscrişi 247 de doctoranzi,
atât din cadrul USM, cât şi de la alte instituţii de învăţământ din ţară şi de peste hotare şi, deasemenea, din diferite instituţii guvernamentale2. În anul indicat, 42 de doctoranzi au încheiat
studiile la doctorat, dar numai două persoane au susţinut tezele în termen, iar 5 au prezentat
tezele pentru discuţie la catedre. Autorii raportului fac şi o concluzie interesantă: „pe parcursul mai multor ani se observă că tezele sunt susţinute la 1-3 ani după absolvirea doctoratului”.
Aceasta însă nici pe departe nu înseamnă că în anul menţionat doar două persoane au susţinut
teza de doctorat. În total au fost susţinute 24 de teze la consiliile de la universitate, din alte instituţii academice sau peste hotare3.
În raportul pentru anul 1999 se subliniază creşterea continuă a interesului faţă de studiile la doctorat. La sfârşitul anului indicat, făceau studii la doctorat 233 de cetăţeni ai Republicii
Moldova (213 în anul precedent, 1998), la care se adaugă 43 de persoane din alte ţări4. Aşadar,în total avem 276 de doctoranzi, dintre care în 1999 au fost înmatriculate 79 de persoane, printre acestea - 10 cetăţeni străini. În anul 1999 studiile la doctorat au fost finalizate de către 37 depersoane, dintre care 8 cetăţeni străini. Totuşi, subliniază autorii Raportului, eficienţa studiilor
la doctorat rămâne foarte redusă: cele 4 teze de doctor susţinute şi prezentate pentru susţinereîn termen, aparţin cetăţenilor străini, iar dintre absolvenţii cetăţeni ai Moldovei, în număr de 29,
doar 6 au prezentat tezele la catedre. Situaţia se ameliorează, totuşi, în baza susţinerii tezelorde către cadrele universitare care au finalizat studiile la doctorat în anii precedenţi sau la alteinstituţii academice din ţară sau de peste hotare – 25 de persoane, doctoranzi şi competitori,
au susţinut tezele de doctor în anul 19995. Referindu-se la cauzele eficienţei scăzute a studiilor
la doctorat, autorii raportului menţionează: „scăderea prestigiului social al activităţii ştiinţifice şi pedagogice şi remunerarea neadecvată a activităţii intelectuale; lipsa posibilităţilor derenovare şi procurare a utilajului modern de cercetare, de completare a fondurilor bibliotecii
universitare cu literatură ştiinţifică de peste hotare, de stagii şi delegaţii în centre ştiinţifice depeste hotare”. Evident, din toate acestea reiese şi „lipsa unui control riguros din partea conducătorilor ştiinţifici şi catedrelor asupra activităţii doctoranzilor”, dar şi „responsabilitatea joasă
a înşişi doctoranzilor”6.
Problema studiilor la doctorat a fost examinată la şedinţa Senatului din 25 ianuarie 2000.
S-a subliniat faptul că a crescut interesul absolvenţilor USM de a continua studiile la doctorat,totuşi, în pofida faptului că unii doctoranzi susţin tezele în termenul stabilit, statistica indică că
eficienţa doctoranturii nu corespunde întru totul cerinţelor şi necesităţilor. Situaţia ar putea fi
ameliorată, dacă ar fi stabilit un control mai riguros din partea conducătorilor ştiinţifici, a catedrelor şi decanatelor, dacă ar fi îmbunătăţită baza tehnico-materială la facultăţile reale7.
În anul 2000 Universitatea de Stat din Moldova avea cel mai numeros contingent de doctoranzi: 247 de cetăţeni ai Republicii Moldova şi 49 de doctoranzi şi competitori din alte state.
Numai în acest an au fost înscrise la doctorat 74 de persoane şi 45 de competitori. Îndeosebi,interesul faţă de studiile la doctorat a crescut la specialităţile ce ţin de domeniul dreptului şi allimbilor moderne. Este de remarcat faptul că universitatea pregăteşte cadre de înaltă calificare
pentru subdiviziunile subordonate Ministerului Educaţiei şi Ştiinţei cum ar fi: Universitatea
Pedagogică de Stat „A. Russo” din Bălţi, Academia de Studii Economice din Moldova, Universitatea
de Stat din Cahul, Universitatea Pedagogică de Stat „I. Creangă”, Universitatea Pedagogică deStat din Tiraspol cu sediul la Chişinău, Universitatea din Comrat, precum şi pentru alte instituţii
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 1997. Chişinău, 1998, p. 78.
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 1998. Chişinău, 1999, p. 89.
3
Ibidem, p. 90.
4Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 1999. Chişinău, 2000, p. 104.
5
Ibidem.
6
Ibidem, p. 106.
7
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 4, f. 11.
1
2

479

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

din ţară. De asemenea, își fac studiile la doctorat mai multe persoane de la Universităţile din
România (Bucureşti, Piteşti, Constanţa, Oradea, Braşov), Iordania, Turcia, Israel. În raport se
subliniază că totuşi, „cel mai important indice al activităţii subdiviziunilor universităţii privitor
la pregătirea cadrelor ştiinţifice rămâne elaborarea şi susţinerea tezelor de doctorat”, menţionându-se că „la acest capitol cifrele rămân la nivelul anilor precedenţi”1. Astfel, în anul 2000 au
absolvit doctoratul 73 de persoane, cetăţeni ai Republicii Moldova și doar o singură teză a fostsusţinută în termen. În total, în anul de referinţă au susţinut tezele de doctor 22 de persoane.
Dintre cei 9 cetăţeni străini, care au absolvit studiile la doctorat, 3 au susţinut teza în termen2.
Autorii Raportului au mai făcut încă o observaţie interesantă, şi anume, că „în cazul doctoranzilor bursieri de stat, finalizarea şi prezentarea tezei pentru susţinere necesită … încă 1-3
ani după absolvirea doctoratului”3. Sunt de remarcat şi cauzele eficienţei scăzute a activităţii
doctoranzilor: „scăderea prestigiului social al activităţii ştiinţifice şi pedagogice şi remunerarea
neadecvată a activităţii intelectuale; lipsa posibilităţilor de renovare şi procurare a utilajului
modern de cercetare, de completare a fondurile bibliotecii universitare cu literatură ştiinţifică
de ultimă oră, de stagii şi delegaţii în centre ştiinţifice de peste hotare; lipsa unui control riguros din partea conducătorilor ştiinţifici şi catedrelor asupra activităţii doctoranzilor, precum
şi responsabilitatea joasă a înşişi doctoranzilor”. În acelaşi timp, se menţionează că din partea
catedrelor şi cadrelor didactice au fost înaintate propuneri de a modifica principiile de remunerare a conducătorilor ştiinţifici ai tezelor realizate în bază de contract4.
În raportul pentru anul 2001 se subliniază interesul faţă de studiile de doctorat la specialităţile ce ţin de domeniul dreptului, limbilor moderne, ecologiei, ştiinţelor politice, informaticii. La finele anului 2001 studiile la doctorat erau realizate de 345 de cetăţeni din Republica
Moldova, dintre care 262 cu finanţare de la buget şi 83 în bază de contract. Concomitent, circa
140 de persoane de la catedrele universitare lucrează în mod independent asupra tezelor dedoctorat5.
În anul 2001 la doctorat s-au înscris 120 de persoane. Universitatea de Stat din Moldova
îşi aduce o contribuţie esenţială în procesul de pregătire a cadrelor ştiinţifice de înaltă calificare cu destinaţie specială pentru instituţiile subordonate Ministerului Învăţământului şi altor
instituţii şi departamente (Universitatea Pedagogică de Stat „A. Russo” din Bălţi, Academia deStudii Economice din Moldova, Universitatea de Stat din Cahul, Universitatea Pedagogică deStat „I. Creangă”, Parlamentul Republicii Moldova). Este de remarcat şi creşterea interesuluicetăţenilor străini faţă de studiile la doctorat de la USM – în anul de referinţă, la diferite specialităţi, realizează tezele de doctorat 57 de persoane de peste hotare6.
Subliniindu-se că „cel mai important indice al activităţii subdiviziunilor universităţii privitor la pregătirea cadrelor ştiinţifice rămâne elaborarea şi susţinerea tezelor de doctorat”, autorii raportului constată că la acest capitol mai este mult de lucrat. În anul de referinţă 2001,
studiile la doctorat au fost finalizate de 41 de doctoranzi, dintre care 8 persoane de peste hotare. În total au fost susţinute 28 de teze de doctor, dar se constată faptul că, „deşi în ultimii
trei ani, comparativ cu anii precedenţi, a crescut numărul tezelor susţinute pentru obţinerea
titlului de doctor în ştiinţe, eficienţa studiilor la doctorat rămâne foarte redusă”, tezele fiind, întemei, susţinute de absolvenţii din anii trecuţi. Doar două teze de doctorat au fost susţinute în
termen7. Cauzele ineficienţei studiilor la doctorat sunt indicate şi în Raportul din anul 2000.
Problema învăţământului postuniversitar (magistratură, doctorantură şi postdoctorantură) a fost abordată şi în raportul rectorului prezentat la şedinţa Senatului din 23 octombrie
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 2000. Chişinău, 2001, p. 92.
Ibidem, p. 94-95.
3
Ibidem, p. 94.
4
Ibidem, p. 95.
5Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 2001. Chişinău, 2002, p. 122.
6
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 2001. Chişinău, 2002, p. 124.
7
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 2001. Chişinău, 2002, p. 124125.
1
2

480

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

2001. „Se creează impresia, afirma rectorul, că în aceste forme de învăţământ sunt încadraţi
oameni întâmplători, din care cauză eficienţa lor scade din an în an. E necesară şi o revizie aconcepţiei studiilor de masterat”1. În decizia Senatului din 30 noiembrie 2001 referitoare laraportul rectorului prezentat la şedinţa din 23 octombrie se susţinea propunerea privind consolidarea catedrelor universitare şi sporirea rolului învăţământului postuniversitar prin magistratură, doctorantură şi postdoctorantură. Mai mult chiar, se prevedea de a înainta MinisteruluiÎnvăţământului propuneri pentru acordarea unui Statut oficial Şcolii Doctorale de pe lângă facultăţi, care ar constitui un suport în formarea viitorilor savanţi2.
În anul 2002 la doctorat au fost înscrise 117 persoane, cele mai solicitate fiind specialităţile ce ţin de drept, limbi străine, ecologie, informatică. La sfârşitul anului 2002, în total, la
doctorat îşi făceau studiile de 393 cetăţeni ai Republicii Moldova. În acelaşi timp, la catedrele
universitare 164 de persoane lucrează independent asupra tezelor de doctorat. În anul 2002
au absolvit doctorantura 65 de persoane (16 cetăţeni străini), dintre care au susţinut teze dedoctor 31 de persoane (7 cetăţeni străini). În raport se constată că, cu toate că numărul tezelor
a crescut, eficacitatea studiilor la doctorat nu este încă cea aşteptată, deoarece tezele, în majoritatea lor, sunt susţinute de către persoane care au absolvit doctorantura în anii precedenţi saude către competitori3. Cu toate acestea, este de remarcat că în anul 2002 din cele 22 de teze, 14
au fost susţinute în termen, în total la universitate fiind susţinute 24 de teze de către cetăţenii
RM şi 7 teze de către cetăţenii străini4. Trei doctoranzi ai USM au susţinut tezele la Consiliile
specializate de pe lângă AŞM5.
Referitor la cauzele eficienţei joase a activităţii doctoranzilor se indică prestigiul socialscăzut al activităţii ştiinţifice şi pedagogice, remunerarea neadecvată a muncii intelectuale, lipsa utilajului modern de cercetare. Totuşi, în raport se face referință şi la lipsa de responsabilitate din partea unor doctoranzi, care se angajează la serviciu pe 1-1,5 salariu, lăsând pentru viitor
lucrul asupra tezei, dar şi la lipsa unui control riguros din partea conducătorilor ştiinţifici şi aşefilor de catedre asupra activităţii doctoranzilor6.
USM pregăteşte specialişti şi pentru alte instituţii din ţară, la cele de mai sus, din 2001, seadaugă Universitatea din Comrat, precum şi pentru alte ţări. În anul 2002 îşi făceau studiile ladoctorat 62 de cetăţeni străini, în special din România (56 de persoane). Ţinând cont de faptul
că în anul 2002 nu a fost semnat Protocolul de colaborare între Ministerul Educaţiei al RM şi celal României, se constată o reducere substanţială a numărului de doctoranzi din România7.
La şedinţa Senatului USM din 25 februarie 2003 a fost examinată problema privind
aprobarea pregătirii cadrelor prin doctorat la Catedra de Drept Internaţional Public şi DreptulRelaţiilor Economice Externe şi a deschiderii noii specialităţi în cadrul Consiliului Specializat
de susţinere a tezelor de doctor şi doctor habilitat în drept. Senatul USM solicita Prezidiului
CSA de a permite pregătirea cadrelor prin doctorat la catedrele nominalizate şi deschiderea
specialităţii 12.00.10 – Drept internaţional public în cadrul Consiliului Ştiinţific Specializat depe lângă USM8. De asemenea, prin Dispoziţia CSA a RM din 6 martie 2003 USM i se permiteaorganizarea studiilor prin doctorat la specialităţile Economie mondială şi relaţii economice internaţionale; Economie şi management în ramură şi domeniu de activitate; Finanţe, monedă şi
credit; Tehnologia produselor speciale9.
Prin hotărârea Guvernului RM nr. 482 din 23 aprilie 2003 se aproba Concepţia politicii
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 114, f. 128.
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 114, f. 168.
3
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 2002. Chişinău, 2003, p. 139.
4
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 2002. Chişinău, 2003, p. 141.
5
Ibidem, p. 143.
6
Ibidem, p. 141.
7
Ibidem, p. 141-142.
8
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 234, f. 83.
9
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 359, f. 84.
1
2

481

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAde pregătire a cadrelor ştiinţifice şi ştiinţifico-didactice1. Conform acesteia, „Sfera cercetare-dezvoltare reprezintă o prioritate naţională. Importanţa ei rezultă din rolul ştiinţei şi tehnologiilor
noi în asigurarea progresului social. Politica de pregătire a cadrelor ştiinţifice şi ştiinţifico-didactice, de evaluare şi promovare a lor constituie o problemă de importanţă majoră atât pentru dezvoltarea ştiinţei şi tehnologiilor avansate, cât şi pentru revigorarea sistemului educaţional. Concepţia politicii de pregătire a cadrelor ştiinţifice şi ştiinţifico-didactice (în continuare– Concepţia) include principiile, direcţiile şi sarcinile politicii statului în domeniu pe termen
mediu (până în anul 2010) şi aplicarea ei depinde de realizarea Direcţiilor prioritare de cercetare-dezvoltare pe anii 2003-2010, aprobate de Parlament. Concepţia propune drept sarcină
principală trecerea de la politica actuală de menţinere a potenţialului de cadre ştiinţifice şi didactice la cea de dezvoltare a potenţialului intelectual din sfera de cercetare şi din învăţământul
superior universitar, de sporire a numărului de cercetători şi de cadre ştiinţifico-didactice cu
titluri ştiinţifice şi de creştere a mobilităţii acestora pe piaţa muncii, astfel încât cariera ştiinţifică să devină atractivă şi să i se atribuie dimensiuni europene. Concepţia urmăreşte, de asemenea, consolidarea legăturilor dintre ştiinţă şi procesul educaţional, dintre ştiinţă şi producţie în
condiţiile actuale, când societatea trece de la civilizaţia de tip industrial la cea informaţională,bazată pe cunoştinţe, inovare şi informaţie”.
În Concepţie sunt clar trasate obiectivele politicii de pregătire a cadrelor ştiinţifice şi ştiinţifico-didactice: „crearea unui potenţial ştiinţific suficient pentru impulsionarea activităţilor de cercetare-dezvoltare şi asigurarea progresului tehnico-ştiinţific şi cultural al societăţii;canalizarea procesului de pregătire a cadrelor ştiinţifice şi ştiinţifico-didactice pe direcţiile
de bază ale economiei naţionale şi de dezvoltare a ştiinţei în plan mondial”, sarcinile politicii de pregătire a cadrelor ştiinţifice şi ştiinţifico-didactice: „stoparea declinului indicatorilor
cantitativi şi calitativi ai personalului ştiinţific şi ştiinţifico-didactic; crearea premiselor pentru creşterea potenţialului ştiinţific şi ştiinţifico-didactic al ţării; atragerea tinerelor talenteîn activităţile de cercetare-dezvoltare; diminuarea vârstei medii a specialistului-cercetător
până la nivelul optimal acceptat în practica internaţională (35-40 de ani); intensificarea activităţii cercetătorilor în domeniile de bază ale economiei naţionale, precum şi în domeniile
noi, de perspectivă, care se ocupă de elaborarea materialelor şi tehnologiilor avansate, prin
formarea unui potenţial ştiinţific suficient pentru stimularea proceselor de cercetare-dezvoltare în direcţiile respective; sporirea calităţii învăţământului superior universitar princrearea unui potenţial ştiinţifico-didactic adecvat”, principiile politicii de pregătire a cadrelorştiinţifice şi ştiinţifico-didactice: „modificarea relaţiilor dintre cercetător şi stat în funcţie decondiţiile noi, impuse de economia de piaţă; optimizarea sistemului de planificare a necesarului de cadre ştiinţifice şi ştiinţifico-didactice de înaltă calificare, instruite prin doctorat
şi pregătite prin intermediul stagiului de cercetare pentru elaborarea tezelor de doctor habilitat (în continuare - postdoctorat); acordarea dreptului de pregătire a cadrelor ştiinţificeşi ştiinţifico-didactice în exclusivitate instituţiilor de cercetare ştiinţifică şi de învăţământ
superior acreditate, ce dispun de şcoli ştiinţifice cu autoritate în domeniile de referinţă; racordarea problematicii ştiinţifice a tezelor de doctor şi doctor habilitat la cerinţele acute ale
economiei şi societăţii; restructurarea programelor de studii prin doctorat în scopul ridicării
nivelului calitativ al procesului de instruire; acordarea autonomiei instituţiilor organizatoarede doctorat în derularea procesului de instruire (cu condiţia asigurării realizării programei
obligatorii de instruire generală şi a programelor de instruire individuală), determinareanumărului burselor de doctorat şi a direcţiilor de investigaţii în cazul organizării studiilor
din contul mijloacelor extrabugetare; asigurarea continuităţii procesului de instruire postuniversitară prin crearea premiselor pentru introducerea masteratului (sau rezidenţiatuluiîn cazul disciplinelor clinice din domeniul medicinii) drept treaptă obligatorie, anterioară
doctoratului; pregătirea în bază de contract a doctoranzilor bursieri de stat în unele direcţii
de investigaţii de interes major pentru sfera cercetare-dezvoltare, pentru economie şi soci1

Monitorul Oficial al R.Moldova nr.81/522 din 30.04.2003.

482

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

etate, şi a doctoranzilor şi postdoctoranzilor care au obţinut rezultate remarcabile în cercetare (acordându-li-se burse majorate sau alte înlesniri în schimbul angajamentului acestora
de a se pune la dispoziţia structurilor contractante la finalizarea studiilor); monitorizarea
procesului de pregătire a cadrelor ştiinţifice şi ştiinţifico-didactice şi a potenţialului ştiinţific
existent; utilizarea pârghiilor de stimulare materială în scopul stopării exodului specialiştilor
din institutele de cercetare ştiinţifică şi reangajării specialiştilor de înaltă calificare în sfera
cercetare-dezvoltare; creşterea nivelului de calificare a cadrelor ştiinţifice şi ştiinţifico-didactice prin lansarea sistemului de formare continuă a specialiştilor-cercetători”.
Concepţia, de asemenea, prevedea direcţiile prioritare ale politicii de pregătire a cadrelorştiinţifice şi ştiinţifico-didactice şi anume: evaluarea criteriilor generale de derulare a procesului de pregătire a cadrelor ştiinţifice şi ştiinţifico-didactice; evaluarea, pe domenii ştiinţifice, anecesarului de specialişti de înaltă calificare ştiinţifică, instruiţi prin doctorat şi pregătiţi prinpostdoctorat; identificarea instituţiilor organizatoare de doctorat şi funcţiile acestora, acordarea gradelor şi titlurilor ştiinţifice şi ştiinţifico-didactice; organizarea expertizei în domeniulpregătirii şi atestării cadrelor ştiinţifice; asigurarea financiară a procesului de pregătire a cadrelor ştiinţifice; protecţia socială a cadrelor ştiinţifice şi ştiinţifico-didactice; monitorizarea şievidenţa potenţialului ştiinţific existent; instituirea şi lansarea sistemului de formare continuă
a specialiştilor-cercetători; amendarea cadrului legislativ-normativ.
La şedinţa Senatului din 24 iunie 2003 a fost aprobat Regulamentul de pregătire a cadrelor ştiinţifice prin înscrierea la studii postuniversitare în calitate de competitori la Universitatea
de Stat din Moldova1. Calitatea de competitor era înţeleasă ca o formă specifică a învăţământului postuniversitar. Termenul de studii era de patru ani, cu susţinerea examenelor de doctorat
în cadrul celor două sesiuni anuale, studiile erau contra plată.
În anul de studii 2003-2004 la studii de doctorat au fost înmatriculate 80 de persoane(planul 84), la finele anului 2003 la doctorat îşi făceau studiile 390 de cetăţeni din RM, iar 185
de persoane lucrau independent asupra tezelor de doctor în calitate de competitori. În anul
2003 au absolvit doctorantura 69 de persoane (60 din RM şi 9 străini), tezele au fost susţinutede către 50 de cetăţeni din RM şi 4 străini, iar în termen – doar de către 16 persoane. În Raportse menţionează o oarecare scădere a interesului faţă de specialităţile de la ştiinţele reale (fizică,matematică). Cele mai solicitate specialităţi de către doctoranzi sunt politologia, limbile străine, informatica, ecologia, dreptul. La unele dintre aceste specialităţi au fost înmatriculaţi maipuţini doctoranzi din cauza lipsei conducătorilor ştiinţifici – profesorii cu dreptul de a conduceteze sunt supraîncărcaţi.
Referindu-se la eficienţa joasă a activităţii doctoranzilor, în raport se menţionează că
uneori se indică scăderea prestigiului social al activităţii ştiinţifice şi pedagogice, remunerarea neadecvată a muncii intelectuale, lipsa utilajului modern de cercetare. Subliniind că aceste
fenomene nu pot fi neglijate, se menționează că ele sunt comune pentru toţi doctoranzii și, cu
toate acestea, unii dintre ei susţin tezele în termen. Pornind de la acest adevăr, raportorul subliniază că anumite cauze de natură majoră trebuie căutate în „activitatea noastră, începând cu
doctorandul însuşi şi terminând cu catedra sau decanatul”, vina fiind aruncată, în cele din urmă,pe „iresponsabilitatea pe care o manifestă unii doctoranzi”, dar şi „lipsa unui control riguros dinpartea conducătorilor ştiinţifici şi a şefilor de catedre”. Universitatea pregăteşte doctoranzi şipentru alte instituţii din ţară şi de peste hotare, dar numărul acestora a scăzut, fiindcă nu a fostsemnat Protocolul de colaborare cu România. Raportul subliniază că s-au întrerupt aproapecompletamente relaţiile cu Iordania, Turcia, Vietnam etc.2
Senatul USM din 27 ianuarie 2004 a aprobat instituirea Seminarului Ştiinţific de profil şi
a Consiliului Ştiinţific Specializat la specialitatea Filosofia Ştiinţei şi Tehnicii3. În cadrul aceluiaşi
Senat a fost aprobată componenţa Seminarului Ştiinţific Specializat, Preşedintele şi secretarul
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 234, f. 389. Regulamentul a se vedea: AUSM, inv. 2, d. 234, f. 427-428.
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 2003. Chişinău, 2004, p.160163.
3
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 360, f. 16.
1
2

483

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAştiinţific la specialitatea Literatura popoarelor din Europa, America şi Australia (conform noului nomenclator Literatura Universală şi Comparată)1. Conform demersului Şefului Catedrei
de Literatură Universală, decizia de a crea acest Consiliu ştiinţific la USM este determinată de„faptul că numai la USM există studii de doctorat la specialitatea dată la singura Catedră deLiteratură Universală din Republica Moldova”2.
Necesitatea pregătiri specialiştilor de înaltă calificare în domeniul jurnalismului a determinat formarea unui Seminar specializat în cadrul USM. Demersul respectiv a fost făcut decătre decanul Facultăţii de Jurnalism şi Ştiinţe ale Comunicării, în temeiul înţelegerii prealabile
cu Comisia Superioară de Atestare a Republicii Moldova3. Prin Decizia Senatului din 25 mai
2004 se constituia Seminarul Ştiinţific de profil la specialitatea Jurnalistica4.
La şedinţa Senatului din 23 martie 2004 decanul Facultăţii de Drept Gh. Avornic a remarcat
că în ştiinţele reale este uşor de depistat când o lucrare ştiinţifică este de calitate proastă, „maicomplicat este domeniul dreptului, deoarece există mult subiectivism”. Mai mult chiar, sublinia
vorbitorul, „deseori când vorbim de ştiinţa dreptului, ea este neglijată”, cu toate că, îşi exprima elîncrederea, „această ştiinţă predomină asupra celorlalte”. Dar, cu toate acestea, „calitatea cercetătorilor lasă de dorit, deşi numărul publicaţiilor a sporit simţitor”, din cauza sporirii instituţiilor
private şi a cercetărilor care nu merită să fie promovate. De asemenea, în domeniul dreptului„au fost create multe consilii ştiinţifice care, de multe ori, admit teze de doctor ce nu merită niciatenţie, dar se susţin”. Reieşind din acestea, decanul Facultăţii de Drept de la USM concluziona:„Principala noastră sarcină e de a influenţa alte consilii şi de a nu admite susţinerea tezelor carenu corespund cerinţelor actuale, în alte instituţii de învăţământ, îndeosebi în cele private”5.
Planul de stat de înmatriculare la doctorat pentru anul 2004, practic, a rămas acelaşi
– 85 de persoane. Atâția au şi fost înmatriculaţi. La sfârşitul anului 2004 studiile la doctorat
erau realizate de către 409 cetăţeni din RM. În acelaşi timp, la catedrele universitare, în calitate
de competitori, lucrează independent asupra tezelor de doctor încă 170 de persoane. Cei maimulţi doctoranzi sunt înregistraţi la Facultatea de Drept (111), urmată de facultăţile Istorie şi
Psihologie (49), Limbi şi Literaturi Străine (39), Ştiinţe economice (30) şi Relaţii internaţionale(24). În anul de referinţă, studiile la doctorat au fost absolvite de către 92 de persoane (76 decetăţeni ai RM şi 16 cetăţeni străini), dar teze au fost susţinute doar de către 22 de persoane,în termenul stabilit încadrându-se doar 10 persoane. Cauzele eficienţei joase a activităţii doctoranzilor sunt cele de anul precedent, dar mai nou se indică şi nerespectarea de către unii
conducători ştiinţifici a Regulamentului cu privire la conferirea gradelor ştiinţifice şi titlurilorştiinţifico-didactice în Republica Moldova, privitor la numărul maximal posibil de doctoranzi pe
care îl poate avea un doctor sau un doctor habilitat6.
Universitatea de Stat din Moldova pregăteşte cadre ştiinţifice pentru instituţiile din ţară,dar şi de peste hotare. Alături de doctoranzii înmatriculaţi din statele tradiţionale – România,Ucraina, Iordania, Israel – în anul 2004 au fost înmatriculate câte o persoană din Republica
Belarus, Suedia şi Danemarca, au revenit la studii reprezentanţi din Turcia, ultimii dintre aceştia fiind înmatriculaţi în 2000, în schimb la USM nu au mai venit doctoranzi din Yemen şi Coreea
de Sud7.
La şedinţa Senatului din 28 septembrie 2004 a fost discutată şi aprobată organizarea studiilor la doctorat şi postdoctorat la specialitatea Probleme politice ale sistemelor internaţionale
şi ale dezvoltării globale8.
Idem.
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 360, f. 68.
3
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 361, f. 231.
4
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 361, f. 160.
5
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 360, f. 176-177.
6
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 2004. Chişinău, 2005, p.192194.
7
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 2004. Chişinău, 2005, p. 195.
8
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 497, f. 48.
1
2

484

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

În anul 2005 la doctorat au fost înmatriculate 77 de persoane. La sfârşitul anului 2005
studiile la doctorat le făceau 405 cetăţeni ai RM, 88 de persoane lucrau asupra tezelor în calitate de competitori. În anul de referinţă studiile de doctorat au fost absolvite de către 85 de persoane, teze au fost susţinute de către 32 de persoane, dintre care doar 8 în termenul stabilit (3cetăţeni ai RM şi 5 cetăţeni străini). Raportorul menţionează scăderea interesului faţă de unele
specialităţi, fizică şi matematică, subliniindu-se că cele mai solicitate continuă să rămână dreptul, politologia, limbile străine, informatica, ecologia. La unele dintre aceste specialităţi erauînmatriculaţi mai puţini doctoranzi în legătură cu supraîncărcarea conducătorilor ştiinţifici1.
Sunt enumerate cauzele eficienţei scăzute a studiilor la doctorat, similare cu cele din anii
trecuţi. A scăzut şi numărul doctoranzilor veniţi în 2005 din ţările străine – 15 din România, 1
din Ucraina, 1 din Suedia, în total 17 persoane2.
În anul 2005 studiile la doctorat la USM se făceau la 59 de specialităţi3. Au fost susţinute32 de teze de doctor4.
Problema studiilor la doctorat a fost abordată de unii membri ai Senatului la şedinţa din
29 martie 2005. Astfel, academicianul P. Soltan menţiona: „Referitor la selectarea doctoranzilor– i-am ales pe cei mai buni, au susţinut şi au plecat în SUA, fiind foarte bine plătiţi – mai bine
decât mine, rectorul, preşedintele republicii. Chestiunea doctoranzilor în Republica Moldova
seamănă cu păsările migratoare – de la rece fug la cald şi viceversa; rămân doar acei cu aripa
frântă”5.
În pofida acestei situaţii triste, prin decizia Senatului USM din 26 aprilie 2005 se aproba pregătirea cadrelor prin doctorat la o nouă specialitate – Sisteme informaţionale: „În baza
demersului înaintat din partea Consiliului profesoral al Facultăţii Matematică şi Informatică
Senatul solicită Consiliului Naţional pentru Acreditare şi Atestare aprobarea pregătirii cadrelor
prin doctorat la specialitatea 01.05.05 – Sisteme informaţionale”6.
Prin decizia Senatului din 31 mai 2005 referitoare la pregătirea specialiştilor prin doctorat se solicita permisiunea CNAA în vederea pregătirii specialiştilor prin doctorat, conform
nomenclatorului respectiv, la mai multe specialităţi: 19.00.07 – Psihologie pedagogică, psihologia dezvoltării, psihologia personalităţii; 01.05.02 – Organizarea şi programarea proceselorde calcul; 01.05.03 – Tehnologii informaţionale; 01.05.04 – Modelare matematică, metode matematice, produse program7, iar prin Decizia Senatului din 25 iunie 2014 se solicita abilitarea
USM de a organiza studii prin doctorat la specialitatea 122.03 – Modelare, metode matematice,produse program la Facultatea Fizică şi Inginerie 8.
În conformitate cu prevederile Codului cu privire la ştiinţă şi inovare, pe data de 26 august 2005 Guvernul RM aproba Regulamentul privind organizarea şi desfăşurarea doctoratuluişi postdoctoratului9, care concepea doctoratul drept „o formă de învăţământ postuniversitar,care se realizează prin activitate de cercetare ştiinţifică şi se organizează în scopul pregătirii
cadrelor ştiinţifice de înaltă calificare pentru necesităţile ştiinţei, tehnicii, învăţământului, culturii şi ale altor domenii de activitate, asigurând progresul tehnico-ştiinţific şi social-economic
al ţării”.
Problema studiilor la doctorat a fost abordată în raportul prezentat de prim-prorectorul
P. Gaugaş la şedinţa Senatului din 31 ianuarie 2006. Dânsul a subliniat că, tradiţional, doctoratul este considerat învăţământ postuniversitar, dar cu accentul pus pe cercetare. Însă, conform
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 2005. Chişinău, 2006, p.147149.
2
Ibidem p. 149-150.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 671, f. 107-108.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 793, f. 323.
5
Arhiva curentă a Senatului USM, Proces-verbal din 29 martie 2005.
6
Idem.
7
Arhiva curentă a Senatului USM, Proces-verbal din 31 mai 2005.
8
Arhiva curentă a Senatului USM, Proces-verbal din 25 iunie 2014.
9Regulamentul a se vedea: http://lex.justice.md/index.php?action=view&view=doc&lang=1&id=305474.
1

485

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Codului pentru Ştiinţă şi Inovare, doctoratul se realizează în structuri de cercetare şi este condus de aceste structuri. În acelaşi timp, Procesul de la Bologna, Concepţia de educaţie pe parcursul întregii vieţi şi Proiectul Legii învăţământului superior instituie doctoratul ca o treaptă
a învăţământului superior. Aşadar, la începutul anului 2006 situaţia nu era deloc clară. Ce este
doctoratul, ciclul al treilea al învăţământului superior sau învăţământ postuniversitar1? Dar,spre sfârşitul discursului, raportorul formula mai multe întrebări: care va fi statutul studiilor
de doctorat în cadrul învăţământului superior? Vom accepta deschiderea şcolilor doctorale?
Cum vor fi susţinute tezele de doctorat?2.
În anul 2006 la USM au fost înmatriculate la doctorat 61 de persoane în bază de buget. La
finele anului 2006 la USM studii la doctorat făceau 402 cetăţeni ai RM (270 – la buget, 132 – lacontract), lucrau independent, prin contract, 69 de competitori. În anul de referinţă au absolvit
doctorantura 83 de persoane – 77 de cetăţeni ai RM şi 6 străini. Tezele au fost susţinute doarde 35 de persoane. Scade interesul faţă de specialităţile ce ţin de ştiinţele reale (fizică, chimie,
biologie, matematică), cele mai solicitate rămân în continuare domeniile politologie, istorie şi
psihologie, limbi străine, informatică, economie, drept. A scăzut brusc şi numărul doctoranzilorveniţi de peste hotare: doar 8 din România şi 1 din Ucraina, din cele peste 10 ţări din care au
venit în anii precedenţi3. În raport nu se face nicio apreciere a situaţiei sau anumite propuneri.
Din prezentarea la Senatul din 27 martie 2007 reiese că în anul 2006 au fost susţinute 22 deteze de doctor în ştiinţe, în termen fiind susţinute doar 4 teze4.
Pe data de 1 octombrie 2007 rectoratul USM informa preşedintele AŞM despre faptul
că în ultimii ani a devenit foarte dificilă problema completării locurilor bugetare la doctorat,îndeosebi la ştiinţele exacte, unde completarea este de 70%, „din motivul cerinţelor sporite în
noul Regulament, care prevede admiterea candidaţilor cu media pe anii de studii 8 şi nota dela specialitate 9” şi se solicita, cu titlu de excepţie, să se permită la trei persoane cu media 8,2 –8,8 de la Facultatea de Chimie să participe la concursul pentru ocuparea locurilor finanţate dela buget5.
La şedinţa Senatului din 27 noiembrie 2007 a fost examinată şi aprobată chestiunea referitoare la organizarea şi desfăşurarea studiilor prin doctorat la Catedra Chimie Industrială şi
Ecologică6 şi deschiderea noii specialităţi Chimia Ecologică7.
Ulterior, în baza demersului conducerii Facultăţii de Asistenţă Socială, Sociologie şi
Filosofie, în care se făcea referire la „necesitatea stringentă a dezvoltării învăţământului sociologic întru cunoaşterea realităţii sociale, a multiplelor dimensiuni ale acesteia”, Senatul din
29 ianuarie 2008 lua decizia de a aproba „organizarea şi desfăşurarea studiilor prin doctorat/
postdoctorat la Catedra de Asistenţă Socială şi Sociologie prin deschiderea noii specialităţi –Teoria, metodologia şi istoria sociologiei”8.
La 18 februarie 2008 Guvernul Republicii Moldova adoptă Hotărârea nr. 173 prin carese aproba Regulamentul privind organizarea şi desfăşurarea doctoratului şi postdoctoratului9.
Regulamentul intrat în vigoare stabilea că doctoratul „este o formă de studii postuniversitare,a cărei finalitate este dezvoltarea cunoaşterii prin cercetare ştiinţifică şi care se organizează în
scopul pregătirii cadrelor ştiinţifice necesare pentru asigurarea progresului tehnico-ştiinţific şi
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 793, f. 29.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 793, f. 39.
3
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 2006. Chişinău, 2007, p. 149150.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 926, filă nenumerotată după fila 264.
5
AUSM, Scrisori, 01/1779-01/2070, anul 2007, fila nu e indicată.
6
Demersul Catedrei şi Argumentarea capacităţii de a fi instituţie/organizaţie cu activitate de doctorat a sevedea: AUSM, F. 1, inv. 1, d. 930, f. 117, 118-119.
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 930, f. 28.
8
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1060, f. 19. Argumentarea privind necesitatea deschiderii acestei specialităţi a se vedea:
AUSM, F. 1, inv.1, d. 1060, f. 182-184.
9
Publicat: 29.02.2008 în Monitorul Oficial Nr. 42-44 art. Nr: 252; MODIFICAT HCC26 din 19.09.13, MO297303/20.12.13 art.49; în vigoare 19.09.13.
1
2

486

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

social-economic al ţării”, iar „studiile de doctorat se organizează cu forma de învăţământ la zi şi
cu frecvenţă redusă. Durata studiilor la zi este de 3 ani, cu frecvenţă redusă – de 4 ani. Pe durata studiilor de doctorat, persoana respectivă are calitatea de doctorand”. De asemenea, au foststabilite criteriile pentru desemnarea instituţiilor cu activitate de doctorat, a conducătorului(consultantului) de doctorat, regulile de admitere la doctorat, susţinerea tezei etc.
La şedinţa Senatului din 28 septembrie 2010 a fost discutată problema privind Eficienţa
doctoratului: probleme şi perspective. În raportul prezentat de către prorectorul pentru activitatea ştiinţifică se invocau datele cu privire la admiterea la doctorat pentru anul 2007, când au fostînscrise 130 de persoane, dar în 2010 au absolvit doar 90, 40 fiind exmatriculaţi pe parcursul
anilor. Încercând să explice numărul redus al susţinerilor, raportorul indica următoarele cauze
obiective (lipsa echipamentului necesar; lipsa reactivelor, materialelor, surselor) şi subiective(tema nedisertabilă; atitudine neserioasă din partea doctorandului; asistenţă insuficientă dinpartea conducătorului; dezinteres din partea ambilor; lipsa monitorizării surselor cheltuite;suspendarea studiilor)1. Prezentând ulterior cheltuielile respective din cadrul doctoratului, era
formulată concluzia referitoare la necesitatea reformării, ceea ce ar duce, în opinia raportorului,la eficientizarea şi stimularea activităţii doctoranturii şi readresarea cheltuielilor în favoarea
universităţii2 pe următoarele căi: „injectarea la maximum posibil a surselor pentru asigurarea
cu echipamentul şi reactivii necesari pentru finalizarea tezelor experimentale; orientarea tematicii de doctorat spre direcţiile ştiinţifice strategice, susţinute prin proiecte de cercetare saualte finanţări; pregătirea doctoranzilor prin cotutelă; eficientizarea prin reducerea cheltuielilor suplimentare la doctorat; stimularea conducătorilor şi a doctoranzilor care susţin tezele în
termenii stabiliți; mărirea taxei de studii la doctorat cu reduceri pentru angajaţii universitari”3.
Printre acţiunile imediate se prevedeau: „stimularea valorilor şi a performanţei academice,direcţionarea surselor întru susţinerea intereselor prioritare ale Universităţii, perfecţionarea
sistemului de salarizare în cadrul doctoranturii, respectarea echităţii financiare, reducerea
cheltuielilor nejustificate”4. Pentru aceasta se prevedea trecerea, conform Regulamentului, laplata cu ora, schimbul de opinii ale membrilor Senatului, formarea unei Comisii care va examina aceste opinii, elaborarea proiectului de decizie pentru a fi prezentat şi aprobat la şedinţa
următoare a Senatului5. În discuţia pe marginea subiectului abordat s-a exprimat încrederea cănoul sistem de salarizare va eficientiza pregătirea doctoranzilor. S-a insistat și asupra creării
unor condiţii mai bune doctoranzilor, asupra oferirii unor resurse materiale suplimentare doctoranzilor de la ultimul an, frecvenţă redusă, asupra sporirii activităţii individuale, eliminării
orelor de doctorat din norma didactică etc.6 Decizia finală a Senatului prevedea instituirea unei
Comisii care să analizeze situaţia creată şi să elaboreze noi mecanisme de remunerare şi stimulare a doctoranzilor şi conducătorilor ştiinţifici7.
La şedinţa Senatului din 30 noiembrie 2010, prorectorul pentru activitate ştiinţifică şipreşedintele Comisiei desemnate la Senatul anterior din 28 septembrie 2010 a prezentat proiectul deciziei privind eficienţa doctoratului, în care se sublinia că „doctoratul este singura formă de organizare şi pregătire a cadrelor ştiinţifice de calificare înaltă pentru diferite ramuri
ale ştiinţei şi reprezintă ciclul III al studiilor universitare, care finalizează cu susţinerea uneilucrări elaborate pe parcurs pentru obţinerea gradului ştiinţific”. Tot aici se menţionează că,
actualmente, la cele 61 de specialităţi pentru care USM organizează studii prin doctorat, îşi
fac studiile 378 de persoane, dintre care 90 – la anul de absolvire, iar 59 sunt cetăţeni străini.
Vorbitorul mai sublinia unele fapte, considerate drept alarmante, cum ar fi, planificarea tezelor
experimentale, dar care nu au suport logistic sau financiar, lipsa echipamentelor, a substanţelorAUSM, F. 1, inv.1, d. 1347, f. 99.
AUSM, F. 1, inv.1, d. 1347, f. 99-102.
3
AUSM, F. 1, inv.1, d. 1347, f. 102.
4
AUSM, F. 1, inv.1, d. 1347, f. 102-103.
5
AUSM, F. 1, inv.1, d. 1347, f. 109.
6
AUSM, F. 1, inv.1, d. 1347, f. 72-75.
7
AUSM, F. 1, inv.1, d. 1347, f. 75.
1
2

487

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

reactive necesare etc., nu există întotdeauna o atmosferă de conlucrare creativă între conducătorul ştiinţific și doctorand etc.1. Reieşind din acestea, Senatul lua următoarea decizie: Comisia
respectivă să fie autorizată pentru a efectua o analiză minuţioasă a componentei universitare decercetare şi inovare; Departamentul de Cercetare şi Inovare, împreună cu Comisia, după aprobarea Codului Educaţiei, „să elaboreze strategia evoluţiei componentei de cercetare la USM,
inclusiv pregătirea şi asigurarea catedrelor cu cadre calificate prin doctorat”; se aproba componenţa nominală a Comisiei permanente pentru Cercetare şi Inovare a Senatului, Regulamentul
de activitate al căreia urma să fie definitivat după aprobarea Codului Educaţiei; conducătorii
de doctorat şi doctoranzii vor fi stimulaţi financiar pentru realizarea susţinerii tezelor „în termene rezonabile”: înainte de termen, un an după absolvire, doi ani după absolvire; implicarea
activă a catedrelor în cooperări ştiinţifice, participarea în proiecte de cercetări şi granturi naţionale şi internaţionale, organizarea studiilor la doctorat prin cotutelă, orientarea tematicii
tezelor de doctorat spre direcţiile strategice ale activităţii din sfera ştiinţei şi inovării2. În cadrul
dezbaterilor, Gh. Duca, preşedintele AŞM, a subliniat importanţa problemei, dar şi faptul că în
domeniul cercetării nu trebuie să pătrundă „persoane străine” şi, de asemenea, nu trebuie pregătite cadre la specialităţile care nu au o asigurare logistică3. Gheorghe Ciocanu, rectorul USM,
subliniază importanţa deciziei referitoare la problema dată, fiindcă „crearea condiţiilor, respectarea Regulamentului pentru doctorat, stimularea prin premiere, asigurarea doctoranzilor absolvenţi cu locuri de muncă, crearea oportunităţilor, posibilitatea de a participa în societăţi deantreprenoriat” prezintă atitudinea faţă de viitor. Rectorul a mai subliniat importanţa majoră aconstituirii şcolilor doctorale, care ar duce la pregătirea specialiştilor de performanţă, capabili
să contribuie la dezvoltarea economiei naţionale, dar, îngrijorează, a menţionat el, posibila monopolizare a anumitor domenii de susţinere a tezelor4.
Senatul din 28 iunie 2011 a adoptat decizia cu privire la Politici de personal: evaluare şi
strategii, problemă discutată la Senatul din 1 martie 2011. Referitor la studiile prin doctorat şi
postdoctorat se prevedea: „Decanii şi şefii de catedră vor analiza şi vor propune separat pentru
fiecare subdiviziune concretă implementarea unor acţiuni în vederea sporirii şi perfecţionării
nivelului profesional al corpului didactic, inclusiv planificarea locurilor suplimentare la studii
prin doctorat pentru specialităţile şi profilurile unde se înregistrează o diminuare a numărului
de doctori şi doctori habilitaţi”5. În acelaşi context, Departamentul Cercetare şi Inovare urmasă prezinte propuneri concrete de solicitare suplimentară a unităţilor la studii postuniversitare
pentru specialităţile în criză de personal calitativ şi să elaboreze criterii concrete de atestareanuală a persoanelor din postdoctorat6.
Conform datelor Biroului Naţional de Statistică al Republicii Moldova în anul 2013,
studiile de doctorat s-au desfăşurat în 49 de instituţii, inclusiv 31 de instituţii de cercetări
ştiinţifice şi 18 instituţii de învăţământ superior. Numărul doctoranzilor a constituit 1522
de persoane (exclusiv cei străini), fiind în creştere cu 2,5% faţă de anul 2012. Comparativ cu
anul 2005 s-au înregistrat fluctuaţii în numărul de doctoranzi la studii cu frecvenţă redusă,fiind în creştere cu 7,9%, iar la zi numărul doctoranzilor s-a redus cu 35,9%. Totodată, ponderea doctoranzilor cu frecvenţă redusă a crescut cu 11,3 puncte procentuale faţă de anul
2005 şi constituie 73,3%. Circa trei pătrimi din numărul total de doctoranzi au urmat studiileîn instituţiile de învăţământ superior. În anul 2013, ponderea femeilor în numărul total dedoctoranzi a fost de 56,0%7.
AUSM, F. 1, inv.1, d. 1348, f. 6.
AUSM, F .1, inv. 1, d. 1348, f. 6-7.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1348, f. 7.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1348, f. 8.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1493, f. 431.
6
Ibidem.
7
Activitatea de doctorat şi postdoctorat în anul 2013. Biroul Naţional de Statistică al Republicii Moldova(http://www.statistica.md/newsview.php?l=ro&idc=168&id=4383).
1
2

488

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Diagrama nr. 6Numărul de doctoranzi din RM conform domeniilor ştiinţifice, în anul 2013 (în %)1
Ştiinţe agricole 3,3%
Biologie 3,5%Ştiinţe fizice 4,5%

Tehnică 7,4%

Istorie 3,9%

Alte 11,4%

Economie 14,0%

Psihologie 4,1%

Filologie 4,4%

Medicină 14,7%

Drept 18,2%
Pedagogie 10,6%

Conform articolului 76 (Structura generală a învăţământului superior) din Codul
Educaţiei, adoptat în anul 2014, învăţământul superior se realizează pe două filiere: academică
şi profesională avansată şi este structurat pe trei cicluri:a) ciclul I – studii superioare de licenţă (nivelul 6 ISCED);b) ciclul II – studii superioare de master (nivelul 7 ISCED);c) ciclul III – studii superioare de doctorat (nivelul 8 ISCED).
De asemenea, se subliniază că în „cadrul studiilor superioare de doctorat şi postdoctorat
se realizează activităţi de cercetare, dezvoltare şi inovare”. Concomitent, articolul 94 (Ciclul III– studii superioare de doctorat) al Codului Educaţiei prevede organizarea şcolilor de doctorat,procesul de admitere şi realizare a studiilor etc.
Problema studiilor doctorale din Republica Moldova a fost examinată în unele studiiapărute relativ recent. Autorii unuia dintre acestea, Valeriu Canţer, Ion Holban şi Gheorghe
Cuciureanu concluzionau că „cele mai importante probleme ale sistemului naţional de pregătire a cadrelor ştiinţifice sunt: finanţarea slabă; dezvoltarea disproporţională a domeniilorştiinţifice, neţinându-se cont de priorităţile naţionale; … slaba implicare a sectorului privat şi
slaba cooperare a instituţiilor pe plan local şi internaţional în procesul pregătirii cadrelor prin
doctorat”. În atare situaţie, în opinia autorilor, este necesară creşterea numărului doctoranzilor
şi a alocaţiilor acordate pentru pregătirea unui doctorand, introducerea granturilor doctorale,
aprobarea cadrului legislativ pentru concentrarea studiilor în şcoli doctorale organizate în cadrul instituţiilor de învăţământ superior, prin cooperare cu instituţiile de cercetare, antrenarea
sectorului privat în pregătirea cadrelor ştiinţifice, racordarea programelor de studii doctoralela cele europene2.
Adoptarea Codului Educaţiei a necesitat elaborarea unui nou Regulament privind organizarea studiilor superioare de doctorat, ciclul III, lucru realizat prin Hotărârea nr. 1007 a
Guvernului Republicii Moldova din 10 decembrie 20143. Noul Regulament „constituie cadrul
normativ care reglementează organizarea şi desfăşurarea programelor de studii de doctorat
Activitatea de doctorat şi postdoctorat în anul 2013. Biroul Naţional de Statistică al Republicii Moldova(http://www.statistica.md/newsview.php?l=ro&idc=168&id=4383).
2Canţer Valeriu, Holban Ion, Cuciureanu Gheorghe. Studiile doctorale în Republica Moldova în contextual politicilor europene. p. 271 (file:///C:/Documents%20and%20Settings/User/Desktop/1136-1264-1-PB.pdf).
3
Publicat: http://lex.justice.md/md/356044/ .
1

489

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

din Republica Moldova, ciclul III al studiilor superioare, în structura Spaţiului European alÎnvăţământului Superior (EHEA/Bologna), corespunzător nivelului 8 al Cadrului Naţional al
Calificărilor (NQF) şi Cadrului European al Calificărilor (EQF), precum şi Codului educaţiei al
Republicii Moldova nr.152 din 17 iulie 2014. Programele de studii doctorale sunt dezvoltate caparte componentă a învăţământului superior în continuarea ciclului II al studiilor superioare.
Studiile doctorale reprezintă prima etapă a carierei ştiinţifice”.
Conform datelor Biroului Naţional de statistică, în anul 2014 studii de doctorat au absolvit 368 de persoane sau cu 5,4% mai mult comparativ cu anul 2013. Creşterea numărului de absolvenţi a fost înregistrată în instituţiile de învăţământ superior, în cazul studiilor cu
frecvenţă redusă (cu 10,9% faţă de anul 2013)1. Tabelul de mai jos, oferit de Biroului Naţionalde statistică, ne prezintă date despre numărul absolvenţilor, pe forme de învăţământ, în anii
2013-2014.
Tabelul nr. 96
Date despre numărul absolvenţilor, pe forme de învăţământ, în anii 2013-2014
2013
2014
inclusive studii
inclusive studii
Total
Total
Cu frecvență
Cu frecvență
de zi
de zi
de zi
redusă
redusă
Absolvenţi, total
349
117
232
368
109
259
instituţii de cercetări ştiinţifice
92
43
49
92
36
56
instituţii de învăţământ superior
257
74
183
276
73
203
Din total absolvenţi ai anului de
13
3
10
22
2
20
referinţă, cu susţinerea tezei
instituţii de cercetări ştiinţifice
4
2
2
4
4
instituţii de învăţământ superior
9
1
8
18
2
16

Într-un studiu publicat în decembrie 2014, Gheorghe Cuciureanu scria: „Republica
Moldova este una dintre puținele țări europene, în care numărul de doctoranzi a scăzut în perioada 2004-2010”2. Cauze: „Este dificil de a atrage tinerele talente pentru o carieră de cercetare
sau de a menține cercetătorii capabili și tineri într-o poziție de cercetare. În afară de situația
economică generală a țării, această fluctuație poate fi explicată prin condiţiile financiare şi
structurale pentru studenți, cercetători și profesori de la universități și instituții de cercetare.
Deoarece salariile sunt mici, este o practică comună ca profesorii să-şi mărească numărul orelor predate, prin angajarea prin cumul şi ţinerea cursurilor la alte universități. Întrucât bursele
doctoranzilor sunt mici (aproximativ 55 de € pe lună), ei sunt nevoiţi să lucreze, în paralel, cu
studiile lor. În plus, tinerii talentați, care au plecat peste hotare, de obicei, nu se mai întorc”3.
Studiile la doctorat au constituit obiectul discuţiei şi la şedinţa Senatului USM din 24 februarie 2015, când s-a examinat Regulamentul instituţional de organizare şi funcţionare a programelor de studii de doctorat în cadrul Universităţii de Stat din Moldova şi au fost aprobate mai
multe documente importante: Regulamentul instituţional de organizare şi funcţionare a programelor de studii de doctorat în cadrul Universităţii de Stat din Moldova, Organigrama Institutului
de Cercetare şi Inovare al USM și a Şcolilor Doctorale din componența Institutului de Cercetare şi
Inovare al USM, Contractul-cadru de studii superioare de doctorat4.
http://www.statistica.md/newsview.php?l=ro&idc=168&id=4735.
Cuciureanu Gheorghe. Cercetarea din Republica Moldova: de la conştientizarea problemelor la abordarea lor
adecvată? (Research in the Republic of Moldova: from problem awareness toward an adequate approach?).
În: Revista de Politica Ştiinţei şi scientometrie – Serie nouă. Vol. 3, Nr. 4, Decembrie 2014, p. 291 (file:///C:/
Documents%20and%20Settings/User/My%20Documents/Downloads/cercetarea-din-republica-moldova-de-la-constientizarea-problemelor-la-abordarea-lor-adecvata.pdf).
3
Ibidem, p. 292.
4
Arhiva curentă a USM. Proces-verbal al şedinţei Senatului din 24 februarie 2015.
1
2

490

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Problema studiilor la doctorat a fost examinată şi la şedinţa Senatului USM din 31 martie
2015, când a fost discutat şi aprobat Regulamentul instituţional de organizare şi funcţionare a
Consiliului Ştiinţific în cadrul Universităţii de Stat din Moldova şi Carta USM. În acest ultim document, Consiliul ştiinţific respectiv este legiferat drept „organul colectiv care asigură coordonarea întregii activităţi de doctorat în cadrul Universităţii, oferind sprijin instituţional, administrativ şi logistic şcolilor doctorale subordonate”, cu indicarea clară a atribuţiilor sale, inclusiv„elaborarea proiectului Regulamentului de organizare şi funcţionare a programelor de studii dedoctorat, pe care îl supune aprobării Senatului; aprobarea deciziilor privind înfiinţarea, divizarea, comasarea sau desfiinţarea şcolilor doctorale din cadrul Universităţii de Stat din Moldova;
aprobarea regulamentelor interne ale şcolilor doctorale; aprobarea programelor de studii superioare de doctorat ale şcolilor doctorale, precum şi ale celor organizate în cotutelă cu alte instituţii organizatoare de studii de doctorat din ţară sau din străinătate; avizarea taxelor privind
studiile superioare de doctorat, propuse de consiliile şcolilor doctorale, şi prezentarea lor spre
aprobare Senatului; aprobarea modelului-cadru de convenţii de cotutelă de doctorat al şcolilor
doctorale; aprobarea actelor, acordurilor şi parteneriatelor privind colaborările instituţionale
dintre şcolile doctorale universitare, precum şi dintre şcolile doctorale ale Universităţii de Statdin Moldova şi şcolile doctorale din cadrul altei instituţii organizatoare de studii de doctorat,din ţară sau din străinătate, inclusiv privind participarea la consorţii internaţionale şi efectuarea studiilor superioare de doctorat în cotutelă cu altă şcoală doctorală din cadrul Universităţii
de Stat din Moldova sau cu o altă instituţie organizatoare de studii de doctorat din ţară sau dinstrăinătate …”.
De asemenea, în Strategia de cercetare şi inovare la Universitatea de Stat din Moldova
pentru perioada 2015 – 2020, aprobată la şedinţa Senatului din 31 martie 2015 se sublinia că„programele de studii superioare de doctorat (ciclul III) se desfăşoară în şcoli doctorale, iar
programele de postdoctorat se organizează în scopul realizării cercetărilor ştiinţifice fundamentale şi aplicative avansate. Şcolile doctorale sunt structuri organizatorice şi administrativefără personalitate juridică, care înmatriculează studenții la programele de studii de doctorat,
administrează fondurile alocate programelor de doctorat și organizează desfășurarea studiilor
de doctorat într-un anumit domeniu de doctorat, cu tematică disciplinară ori interdisciplinară.
Şcoala doctorală include totalitatea studenților-doctoranzi și a conducătorilor de doctorat care
au dobândit dreptul de a conduce doctorat”1.
La Şedinţa Senatului USM din 28 aprilie 2015 iarăşi a fost examinată problema constituirii şcolilor doctotrale, în legătură cu reorganizarea unora dintre ele, constituite anterior. Prin decizia Senatului „în baza solicitărilor Facultăților de Biologie și Pedologie, Chimie și
Tehnologie Chimică, Limbi și Literaturi Străine și Litere” se aproba reorganizarea următoarelor şcoli doctorale: Şcoala Doctorală de Ştiințe Chimice şi Biologice se reorganiza în două şcoli,Şcoala Doctorală de Ştiințe Chimice şi Şcoala Doctorală de Ştiințe Biologice şi Geonomice; Şcoala
Doctorală de Filologie se reorganiza, de asemenea, în două şcoli, Şcoala Doctorală de Studii
Lingvistice şi Literare şi Şcoala Doctorală Filologia romano-germanică2.
Ulterior, la 29 mai 2015 la şedinţa Senatului au fost aprobate rapoartele de evaluare elaborate în baza criteriilor şi indicatorilor de performanţă pentru autorizarea provizorie a şcolilor
doctorale din cadrul USM3.
Drept consecință, din anul 2015 la USM funcționează 11 școli doctorale în care activează
212 conducători de doctorat ce asigură studiile la 104 specialități științifice.
Conform datelor statistice, în perioada anilor 2005 – 9 octombrie 2015 în cadrul ConsiliilorŞtiinţifice de susţinere a tezelor de doctorat la USM au fost susţinute 368 de teze de doctor înștiințe4.
În anul de studii 2015-2016 în cadrul USM își fac studiile 355 de doctoranzi.
Arhiva curentă a USM. Proces-verbal al şedinţei Senatului din 31 martie 2015.
Arhiva curentă a USM. Proces-verbal al şedinţei Senatului din 28 aprilie 2015.
3
Arhiva curentă a USM. Proces-verbal al şedinţei Senatului din 29 mai 2015.
4
Informaţia a fost oferită cu toată bunăvoinţa de Cristina Ţurcanu, şef Secţie doctorat USM.
1
2

491

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAPregătirea şi susţinerea tezelor de doctor habilitat este considerată printre cei mai importanţi indicatori ai activităţii ştiinţifice la Universitatea de Stat din Moldova, treapta supremă
a activităţii ştiinţifice.
În anul 1990 au susţinut tezele de doctor habilitat 12 persoane. Totuşi, în raport se menţionează că pentru realizarea tezelor de doctor habilitat nu se foloseşte forma de studii postdoctoratul, transferarea persoanelor respective în colaboratori ştiinţifici şi acordarea concediilor de creaţie1.
În anul 1991 teze de doctor habilitat au susţinut 11 persoane, iar în 1992 – 4 persoane.
Scăderea bruscă a numărului de teze de doctor habilitat susținute se explică prin „folosirea insuficientă a formelor de pregătire a doctorilor în ştiinţă – prin doctorantură (este vorba de postdoctorat – I.E.) şi transferarea în funcţie de colaborator ştiinţific pentru pregătirea tezelor”2.
În 1993 patru cadre didactice de la USM au susţinut tezele de doctor habilitat, de 4 ori
mai puţin decât în 1991, iar cauza este „folosirea insuficientă a formelor de pregătire a doctorilor habilitaţi în ştiinţe – postdoctoratul şi concediile de creaţie”3.
În 1994 titlul de doctor habilitat l-au obţinut 5 persoane, 3 persoane aflându-se în postdoctorat, iar 2 – în concediu de creaţie pentru finalizarea tezelor de doctor habilitat4.
În anul 1995 au fost susţinute 2 teze pentru obţinerea titlului ştiinţific de doctor habilitat, 2 persoane se află în postdoctorat şi concediu de creaţie pentru finalizarea tezelor dedoctor habilitat5.
Problema postdoctoratului, din punct de vedere legislativ, a fost reglementată şi în
Legea învăţământului adoptată în anul 1995. Articolul 31 (Postdoctoratul) prevedea: „(1)
Studiile de postdoctorat se pot realiza în instituţiile de învăţământ superior sau de cercetări ştiinţifice. Înscrierea la postdoctorat se face pentru titularii diplomelor de doctor. (2) Admiterea
pentru postdoctorat se face la cerere. (3) Persoanele care îşi fac postdoctoratul pot beneficia
de concedii de creaţie de până la 2 ani, cu păstrarea salariului. (4) Postdoctoratul se încheie cususţinerea publică a unei teze în faţa unui consiliu ştiinţific, aprobat de Comisia Superioară deAtestare şi cu conferirea celui de-al doilea titlu ştiinţific - doctor habilitat. (5) Criteriile de elaborare a tezei şi de conferire a titlului de doctor habilitat sunt stabilite de Comisia Superioară
de Atestare”6.
În anul 1996 au fost susţinute 3 teze pentru obţinerea titlului de doctor habilitat, 4 doctori în ştiinţe se aflau în postdoctorat şi 1 în concediu de creaţie7.
În anul 1997 au fost susţinute 4 teze de doctor habilitat, 6 persoane se aflau în postdoctorat8.
În anul 1998 au fost susţinute 6 teze de doctor habilitat la diferite specialităţi, 5 colaboratori ai universităţii se aflau în concediu de creaţie9.
Pentru motivarea esenţială a cadrelor didactico-ştiinţifice aflate în postdoctorat, Senatul
USM din 23 februarie 1999 lua decizia ca acestea să beneficieze de un concediu de creaţie depână la 2 ani, în cazul în care teza este finalizată în proporţie de 50% şi de 1 an de zile, dacăteza este finalizată în proporţie de 75%. Persoana care beneficiază de concediul respectiv, semestrial prezintă darea de seamă la Senat despre rezultatele obţinute. În cazul în care teza dedoctor habilitat nu este prezentată la timp, „persoanei respective nu i se va oferi suplimentul laPasecinic T.I. Totalurile lucrului de cercetări ştiinţifice ale Universităţii pentru anul 1990 şi sarcinile de perfecţionare a organizării şi sporirii rezultatelor finale ale L.C.Ş. în a. 1991. Chişinău, 1991, p. 34.
2
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 1992. Chişinău, 1992, p. 38-39.
3Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 1993. Chişinău, 1993, p. 44.
4Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 1994. Chişinău, 1995, p. 47.
5Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 1995. Chişinău, 1996, p. 45.
6Legea învăţământului Nr. 547 din 21.07.1995, 09.11.1995 în: Monitorul Oficial Nr. 62-63, 09.11.1995. Dataintrării în vigoare: 09.11.1995.
7
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 1996. Chişinău, 1997, p. 68.
8Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 1997. Chişinău, 1998, p. 78.
9Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 1998. Chişinău, 1999, p. 91.
1492

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

salariul de bază, acordat prin Decizia Senatului USM din 26.01.99, pe perioada următoare egală
cu durata aflării la postdoctorat”. În cazul în care persoana care a beneficiat de concediul decreaţie se concediază de la USM, urmează să restituie suma suplimentului acordat de Senat1.
La şedinţa Senatului din 1 iunie 1999 a fost aprobat Regulamentul cu privire la pregătirea
cadrelor ştiinţifice prin postdoctorat la USM. Printre alte prevederi, Regulamentul stipula că„persoanelor care urmează postdoctoratul li se păstrează salariul mediu lunar la locul de lucru
şi, în baza unui contract special încheiat cu administraţia USM, suplimentul la salariu pe toată
perioada aflării la postdoctorat”2.
În anul 1999 au fost susţinute 3 teze de doctor habilitat. De asemenea, de burse postdoctorat au beneficiat 9 colaboratori ai universităţii. Ţinând cont de importanţa studiilor fundamentale, de necesitatea pregătirii şi susţinerii tezelor de doctor habilitat şi în scopul stimulării
activităţii de cercetare şi susţinerii materiale a persoanelor aflate în postdoctorat, la 26 ianuarie1999 Senatul Universităţii de Stat din Moldova a luat hotărârea „de a menţine suplimentul
la salariul de bază pentru cadrele didactice şi de cercetare pe întreaga perioadă de studii lapostdoctorat sau de aflare în concediu de creaţie”3.
La hotărârea de mai sus s-ar adăuga şi hotărârea Guvernului RM prin care, începând cu 1
septembrie 2000, se vor majora bursele de stat pentru toate categoriile de audienţi în sistemulînvăţământului postuniversitar.
În anul 2000 au beneficiat de burse postdoctorat 11 colaboratori ai universităţii. Doi dintre aceştia şi-au încheiat studiile, iar trei persoane au fost înscrise la postdoctorat pe parcursul
anului. Concluzia Raportului prezentat la Senat este că „termenul de doi ani, oferit pentru finalizarea şi prezentarea pentru susţinere a tezei de doctor habilitat, se dovedeşte insuficient”. Înanul de referinţă doar o singură persoană, care nu a beneficiat de postdoctorat, a susţinut teza
de doctor habilitat4.
La sfârşitul anului 2001 studiile la postdoctorat erau realizate de 8 persoane şi au fostsusţinute 2 teze de doctor habilitat5.
Raportul privind activitatea ştiinţifică la USM pentru anul 2002 constată că postdoctoratul se desfăşoară în două forme: prin acordarea concediului de creaţie pe un termen de 1-2 ani
cu finanţare de la bugetul de stat şi prin competitoriat. În vederea creării condiţiilor mai favorabile pentru activitatea de cercetare a savanţilor de la USM, Senatul încă în 1999 a luat decizia ca
persoanele aflate în concediu de creaţie să beneficieze de supliment la salariul de bază stabilit
la universitate pentru cadrele didactice şi de cercetare6.
La finele anului 2002 cinci persoane se aflau în postdoctorat, iar 7 persoane au susţinut
tezele de doctor habilitat7.
În anul 2003 tezele de doctor habilitat au fost susţinute de către 6 persoane8, numărul
persoanelor aflate în postdoctorat la sfârşitul anului 2003 fiind de 59.
În anul 2004 nu a fost susţinută nicio teză de doctor habilitat, numărul persoanelor aflateîn postdoctorat este de 710.
La sfârşitul anului 2005 șase persoane erau la postdoctorat, au fost susţinute 3 teze dedoctor habilitat11.
AUSM, F. 1, inv.1, d. 5613, f. 84-85.
AUSM, F. 1, inv.1, d. 5615, f. 19.
3
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 1999. Chişinău, 2000, p. 106107.
4
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 2000. Chişinău, 2001, p. 95-96.
5Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 2001. Chişinău, 2002, p. 126.
6
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 2002. Chişinău, 2003, p. 142.
7
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 2002. Chişinău, 2003, p. 143.
8
În Raportul prezentat la şedinţa Senatului pe 23 martie 2004 sunt indicate 7 persoane. AUSM, F. 1, inv. 2, d.
360, f. 191.
9
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 2003. Chişinău, 2004, p. 164.
10
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 2004. Chişinău, 2005, p. 195-196.
11
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 2005. Chişinău, 2006, p. 150.
1
2

493

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAÎn conformitate cu prevederile Codului cu privire la ştiinţă şi inovare, la 26 august 2005
Guvernul RM aproba Regulamentul privind organizarea şi desfăşurarea doctoratului şi postdoctoratului1. Capitolul II era consacrat postdoctoratului, definit drept o „formă de aprofundare acunoştinţelor teoretice şi a cercetărilor ştiinţifice ale persoanelor ce deţin gradul ştiinţific dedoctor şi o modalitate de pregătire a tezei de doctor habilitat”.
La şedinţa Senatului din 31 ianuarie 2006 prim-prorectorul P. Gaugaş a prezentat unraport în care a abordat problema „statutului ştiinţific de doctor habilitat”, în sensul „dacă în general este nevoie de un asemenea titlu, care se trage din sistemul sovietic2 de titluri şi calificări
şi care aproape că nu există în alte ţări3 cu care dorim să ne învecinăm în eventualitatea aderării
la UE?”. Vorbitorului i se părea chiar şi denumirea de habilitat „deocheată”, fiindcă în niciun dicţionar nu este fixat termenul inventat de „habilitat”. Reieşind din acestea, vorbitorul credea căproblema dată trebuie luată în discuţie la Consiliul Rectorilor4. La acel moment pentru raportor
era o problemă: care va fi statutul titlului ştiinţific de doctor habilitat?5
La sfârşitul anului 2006, 3 persoane erau la postdoctorat6. Din relatarea de la Senatul din
27 martie 2007 reiese că în anul 2006 au fost susţinute 3 teze de doctor habilitat7. În anul 2007
au fost susţinute 2 teze de doctor habilitat8.
Pe data de 29 februarie 2008 a fost adoptat Regulamentul privind organizarea şi desfăşurarea doctoratului şi postdoctoratului9. Capitolul II, Postdoctoratul, prevedea că „postdoctoratul constituie o formă de aprofundare a cunoştinţelor teoretice şi a cercetărilor ştiinţifice ale persoanelor ce deţin gradul ştiinţific de doctor şi o modalitate de pregătire a tezei
pentru obţinerea gradului de doctor habilitat” şi „se organizează pe un termen de până ladoi ani în cadrul instituţiilor cu activitate de doctorat, conform locurilor prevăzute în planulde admitere”. Regulamentul stipula în întregime modul de organizare şi desfăşurare a postdoctoratului, precum şi alte modalităţi de pregătire a cadrelor ştiinţifice de înaltă calificare,cum ar fi doctoratul/postdoctoratul cu destinaţie specială. Aici se mai stipulează: „o metodă
eficientă de pregătire a cadrelor ştiinţifice de înaltă calificare pentru toate ramurile economiei naţionale este doctoratul/postdoctoratul cu destinaţie specială (delegarea de către
instituţia de învăţământ superior/instituţia din sfera ştiinţei şi inovării a doctorandului/
postdoctorandului pentru elaborarea tezei de doctorat într-o instituţie de profil din ţară sau
din străinătate)”.
Conform datelor Biroului Naţional de Statistică al Republicii Moldova „în anul 2013 studii de postdoctorat au fost organizate în 20 de instituţii, inclusiv 11 instituţii de cercetări ştiinţifice şi 9 instituţii de învăţământ superior. Numărul total al postdoctoranzilor a constituit 35
de persoane faţă de 39 de persoane în anul 2012. În anul 2013 la studii de postdoctorat au fostînmatriculate 16 persoane, iar numărul absolvenţilor a fost de 19 persoane. Ponderea femeilor
în numărul total de postdoctoranzi a fost de 60,0%. Numărul absolvenţilor cu susţinerea tezeia constituit 6 persoane, în patru domenii ştiinţifice: ştiinţe fizico-matematice, tehnică, istorie şi
medicină (3 persoane)10.
http://lex.justice.md/index.php?action=view&view=doc&lang=1&id=305474.
Termenul este de origine latină, habilis, cu siguranţă că nemţii nu l-au împrumutat de la sovietici!!!
3
Titlul de doctor habilitat există în următoarele ţări: Franţa (habilitation à diriger des recherches, HDR), Elveţia, Germania (Priv.-Doz.şi/sau Dr. habil.), Austria (în trecut Univ.-Doz., în prezent Priv.-Doz.), Danemarca,
Bulgaria, Polonia (dr. hab., doktor habilitowany), Portugalia (Agregação), Suedia, Finlanda (Docent or Doc.),
Republica Cehă şi Slovacia (Docent), Ungaria (dr. habil.), Slovenia, Armenia, Azerbaidjan, Letonia, Lituania,
Moldova, Estonia (dr. habil.), Kirghizstan, Kazahstan, Uzbekistan, Ucraina, Belarus, şi Rusia (Doctor nauk).
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 793, f. 29-30.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 793, f. 39.
6
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 2006. Chişinău, 2007, p.151.
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 926, filă nenumerotată după fila 264.
8
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1060, f. 551.
9
Publicat: 29.02.2008 în Monitorul Oficial Nr. 42-44.
10
Activitatea de doctorat şi postdoctorat în anul 2013. Biroul Naţional de Statistică al Republicii Moldova(http://www.statistica.md/newsview.php?l=ro&idc=168&id=4383).
1
2

494

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Articolul 95 (Programele de postdoctorat) din Codul Educaţiei, adoptat în 2014, prevedeurmătoarele: „(1) Programele de postdoctorat se organizează în scopul realizării de cercetări
ştiinţifice fundamentale şi aplicative avansate. (2) Programele de postdoctorat sunt destinate
persoanelor cu diplomă de doctor şi au durata de cel mult 3 ani. (3) Programele de postdoctorat sunt organizate în cadrul instituţiilor care realizează activităţi de cercetare, dezvoltare
şi inovare. (4) Programele de postdoctorat se finanţează prin concurs de proiecte, organizat
de instituţii publice şi private, din surse externe, granturi, burse, precum şi din fonduri speciale ale instituţiilor de învăţământ superior şi ale organizaţiilor din sfera ştiinţei şi inovării, încondiţiile legii. (5) Pe durata realizării programului de postdoctorat, postdoctorandul se poateîncadra, prin cumul, în funcţia de cercetător ştiinţific în instituţii de învăţământ superior sau
în organizaţii din sfera ştiinţei şi inovării în conformitate cu prevederile legislaţiei în domeniul
muncii. (6) Programele de postdoctorat se finalizează cu susţinerea publică a tezei de doctor
habilitat sau în baza sintezei lucrărilor ştiinţifice publicate. Titlul de doctor habilitat se conferă
de către instituţia care a organizat programul de postdoctorat. Confirmarea titlului şi eliberarea diplomei se realizează de către autoritatea naţională abilitată pentru confirmarea titlurilorştiinţifice”.
Conform datelor Biroului Naţional de Statistică, în „anul 2009, postdoctoratul a fost organizat în 19 instituţii, inclusiv 13 instituţii de cercetări ştiinţifice şi 6 instituţii de învăţământ
superior. Numărul total al postdoctoranzilor a constituit 59 de persoane (dintre care 29 defemei sau 49,2% din numărul total de postdoctoranzi), faţă de 48 de persoane în anul 2008
(dintre care 19 femei sau 39,6% din numărul total de postdoctoranzi). Numărul persoanelorînmatriculate la postdoctorat a constituit 31 de persoane, prezentând o majorare cu 10 persoane comparativ cu anul 2008, numărul absolvenţilor era de 13 persoane, cu 5 persoane maipuţin decât în anul 2008”. Tabelul de mai jos ne oferă date despre indicatorii principali ai postdoctoratului în anii 2008-2009.
Indicatorii principali ai postdoctoratului în anii 2008-20092008Numărul postdoctoranzilor, total
48- instituţii de cercetări ştiinţifice17- instituţii de învăţământ superior31Înmatriculaţi, total
21- instituţii de cercetări ştiinţifice8- instituţii de învăţământ superior
13
Absolvenţi, total
18- instituţii de cercetări ştiinţifice8- instituţii de învăţământ superior
10
Din total absolvenţi, cu susţinerea tezei
5- instituţii de cercetări ştiinţifice1- instituţii de învăţământ superior
4Tabelul nr. 97
2009
59
30
29
31
18
13
13
7
6
1
1

Numărul postdoctoranzilor din sectorul privat a constituit 5 persoane (faţă de 6 persoane în anul 2008), reprezentând 8,5% din numărul total de postdoctoranzi1.
Conform datelor oferite de Biroul Naţional de Statistică, în anul 2014 studii de postdoctorat au fost organizate în 19 instituţii, inclusiv 11 instituţii de cercetări ştiinţifice şi 8 instituţii
de învăţământ superior. Numărul total al postdoctoranzilor a constituit 41 de persoane faţă de
35 de persoane în anul 2013. Tabelul de mai jos conţine indicatorii principali ai studiilor depostdoctorat în anii 2013-2014.
1

http://www.allmoldova.com/ro/article/activitatea-de-doctorat-si-postdoctorat-in-anul-2009/.

495

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Indicatorii principali ai studiilor de postdoctorat în anii 2013-20142013Numărul postdoctoranzilor, total
35
instituţii de cercetări ştiinţifice13
instituţii de învăţământ superior
22Înmatriculaţi, total
16
instituţii de cercetări ştiinţifice6
instituţii de învăţământ superior
10
Absolvenţi, total
19
instituţii de cercetări ştiinţifice7
instituţii de învăţământ superior
12
Din total absolvenţi în anul de referinţă, cu susţinerea tezei
6
instituţii de cercetări ştiinţifice1
instituţii de învăţământ superior
5Tabelul nr. 98
2014
41
15
26
26
10
16
18
6
12
-

În anul 2014 la studii de postdoctorat au fost înmatriculate 26 de persoane, iar numărul
absolvenţilor a fost de 18 persoane. Ponderea femeilor în numărul total de postdoctoranzi afost de 56,1%1.
În perioada anilor 2005 - 9 octombrie 2015 la Consiliile ştiinţifice specializate de la USM
au fost susţinute 34 de teze de doctor habilitat în ştiinţe. La finele anului 2015 în cadrul USM
erau 14 persoane aflate la postdoctorat. La 2 persoane termenul de aflare în postdoctorat le-a
expirat în decembrie 2015. De asemenea, este de subliniat că în perioada 1999-2013, 22 depersoane care s-au aflat în postdoctorat nu au prezentat şi nu au susţinut teza de doctor habilitat în ştiinţe2.
La Universitatea de Stat din Moldova şi în perioada sovietică au existat câteva consiliiştiinţifice pentru susţinerea tezelor de doctorat. Din adresarea rectorului Boris Melnic din 20
septembrie 1990 către Nicolae Mătcaş, ministrul al Ştiinţei şi Învăţământului din Republica
Moldova reiese că la USM erau cinci Consilii ştiinţifice de specialitate pentru susţinerea tezelor
de candidat (doctor) în ştiinţe3.
În anii următori, numărul acestora s-a mărit simţitor. De la 1 ianuarie 1991 îşi începea
activitatea Consiliul de susţinere a tezelor de doctorat în istoria filosofiei, istoria şi filosofia
religiei, politologie4.
În anul 1992, prin decretul Preşedintelui Republicii Moldova a fost creată Comisia
Superioară de atestare. Ca rezultat, a fost format sistemul naţional de pregătire a cadrelor ştiinţifice şi didactice de înaltă calificare. La sfârşitul anului 1992, Comisia Superioară de atestareîncepe procesul de instituire a Consiliilor Ştiinţifice Specializate şi în prima jumătate a anului
1993 au fost susţinute primele teze de doctorat. În acest context, pe lângă USM au fost instituite 8 Consilii Ştiinţifice Specializate de conferire a titlurilor ştiinţifice de doctor în ştiinţe (la 19
specialităţi) şi doctor habilitat în ştiinţe (la 9 specialităţi)5.
La şedinţa Senatului USM din 22 februarie 1994 a fost prezentată informaţia referitoarela activitatea Consiliilor ştiinţifice pentru conferirea gradelor ştiinţifice, conform căreia în domeniul ştiinţelor matematice funcţionau 2 consilii, în domeniul ştiinţelor fizico-matematice – 1
consiliu, în domeniul ştiinţelor chimiei – 1 consiliu, în domeniul ştiinţelor biologiei – 1 consiliu,
în domeniul ştiinţelor istorice – 1 consiliu, în domeniul ştiinţelor juridice – 1 consiliu, în domeniul ştiinţelor filologice – 1 consiliu6. La facultatea de jurnalism nu a fost confirmat consiliul de
http://www.statistica.md/newsview.php?l=ro&idc=168&id=4735.
Informaţia a fost oferită cu toată bunăvoinţa de Cristina Ţurcanu, şef Secţie doctorat USM.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4413, f. 100.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4425, f.7.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5465, f. 86.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4829(a), f. 162.
1
2

496

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAsusţinere a tezelor de doctorat1. Aşadar, la începutul anului 1994 în cadrul USM au fost confirmate 8 consilii ştiinţifice de susţinere a tezelor de doctor şi doctor habilitat.
Începând cu anul 1997 în rapoartele referitoare la bilanţul activităţii ştiinţifice a
Universităţii de Stat din Moldova se menţionează activitatea consiliilor ştiinţifice specializate
din cadrul USM, la care se susţin teze de doctor şi doctor habilitat în 8 direcţii ale ştiinţei și careinclud 23 de specialităţi2.
În anul 1997 în cadrul universităţii au activat 8 consilii ştiinţifice specializate cu dreptul
de a susţine teze la 22 de specialităţi3.
La şedinţa Senatului din 27 ianuarie 1998 a fost discutată şi aprobată hotărârea privitor
la fondarea pe lângă USM a Consiliului Ştiinţific Specializat de conferire a titlurilor didacticoştiinţifice de doctor şi doctor habilitat în filosofie, politologie, sociologie4.
În anul 1998 la universitate activau 9 consilii ştiinţifice specializate, abilitate cu examinarea tezelor de doctorat, care includ 24 de specialităţi. În cadrul acestor consilii activau 78 dedoctori habilitaţi şi 14 doctori în ştiinţe din ţară şi de peste hotare (România, Ucraina, Belarus).
În anul de referinţă, la aceste consilii au fost susţinute 5 teze de doctor habilitat şi 20 de teze dedoctor în ştiinţe, atât ale persoanelor din cadrul universităţii, cât şi din alte instituţii. În opinia
autorilor raportului „acest fapt, precum şi susţinerea tezelor de doctorat de către colaboratorii
universităţii în alte consilii ştiinţifice, inclusiv peste hotare, demonstrează autoritatea ştiinţei
universitare şi legăturile multilaterale de colaborare a savanţilor universităţii noastre cu colegii lor din comunitatea ştiinţifică”5.
În anul 1999 la Universitate activau 9 consilii ştiinţifice specializate, abilitate cu examinarea tezelor de doctorat, care includeau 24 de specialităţi. În activitatea consiliilor de specialitate sunt atraşi şi savanţi de peste hotare (România, Rusia, Ucraina), fie în calitate de membri
permanenţi (în anul de referinţă – 26 de savanţi), fie de membri cooptaţi sau referenţi oficiali.
În perioada anilor 1995-1999 la Consiliile ştiinţifice specializate de la universitate au fost susţinute 16 teze de doctor habilitat şi 84 de teze de doctor în ştiinţe. Evident, atât rezultatele
activităţii ştiinţifice ale consiliilor, cât şi colaborarea cu savanţii din alte centre ştiinţifice dinţară şi de peste hotare „demonstrează nivelul avansat al ştiinţei la Universitatea de Stat din
Moldova”6.
În anul 2000 la Universitate au continuat să activeze 9 consilii ştiinţifice specializate, careinclud 71 de doctori habilitaţi şi 22 de doctori în ştiinţe, 32 de membri permanenţi ai consiliilor
fiind de la alte centre ştiinţifice din ţară şi de peste hotare (România, Ucraina, Rusia). În anul
2000, la consiliile din cadrul Universităţii au fost susţinute 5 teze de doctor habilitat şi 16 tezede doctor în ştiinţe. Aceasta, în opinia raportorului, „demonstrează elocvent prestigiul ştiinţei
la Universitatea de Stat din Moldova”7.
În anul 2001 la Universitate activau 9 consilii ştiinţifice specializate, care sunt abilitate să
examineze teze de doctor şi doctor habilitat la 24 de specialităţi. În cadrul consiliilor activează
73 de doctori habilitaţi şi 24 de doctori în ştiinţe. Tradiţional, la şedinţele de susţinere participă savanţi din alte ţări – Bulgaria, România, Rusia, Ucraina. Activitatea consiliilor ştiinţificespecializate, colaborarea cu savanţii din alte state „demonstrează elocvent prestigiul ştiinţei la
Universitatea de Stat din Moldova”8. În anul 2001 în cadrul consiliilor au fost susţinute 2 tezede doctor habilitat şi 35 de teze de doctor în ştiinţe9, nu numai a cadrelor didactice de la universitate, ci şi din afara ei.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4829(a), f. 163.
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 1997. Chişinău, 1998, p. 79.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5462, f. 40.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5462, f. 65.
5Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 1998. Chişinău, 1999, p. 91.
6
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 1999. Chişinău, 2000, p. 107.
7
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 2000. Chişinău, 2001, p. 96.
8Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 2001. Chişinău, 2002, p. 127-128.
9
Ibidem, p. 4.
1
2

497

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVANumărul consiliilor, specialităţilor, doctorilor care activează în ele în anul 2002 este ca şiîn 2001. În 2002 în consiliile universităţii (nouă la număr) au fost susţinute 35 de teze, 28 deteze de doctor şi 7 teze doctor habilitat.
În anul 2003 în cadrul Universităţii de Stat activau 10 consilii știinţifice specializate
cu 75 de doctori habilitaţi şi 26 de doctori în ştiinţe, care cuprindeau 61 de specialităţi. În
componenţa consiliilor sunt incluşi specialişti şi din alte state. În anul 2003 în consiliile ştiinţifice specializate de la USM au fost susţinute 50 de teze de doctor în ştiinţe şi 7 teze dedoctor habilitat1.
La Senatul din 8 aprilie 2003 s-a luat decizia de a se adresa Prezidiului CSA de a permitepregătirea cadrelor prin doctorat la Catedra Drept Internaţional Public şi Dreptul Relaţiilor
Economice Externe şi deschiderea specialităţii Drept Internaţional Public în cadrul consiliuluiștiinţific specializat de susţinere a tezelor de doctor şi doctor habilitat în drept de pe lângă
USM2. La aceeaşi şedinţă Senatul solicita Prezidiului CSA de a permite pregătirea specialiştilor
prin doctorat la specialitatea Lingvistica comparativ-istorică, tipologică şi contrastivă în cadrul
Consiliului știinţific specializat de susţinere a tezelor de doctor şi doctor habilitat în filologiede pe lângă USM3.
La şedinţa Senatului din 28 octombrie 2003 au fost aprobate candidaturile pentru funcţia de preşedinte şi secretar ştiinţific al consiliilor ştiinţifice specializate de susţinere a tezelor
de doctor şi doctor habilitat. Conform listei date, la Facultatea de Matematică şi Informatică
urmau să activeze 4 consilii ştiinţifice; la Facultatea de Fizică – 2 consilii; la Facultatea deChimie şi Tehnologie Chimică – 4 consilii; la Facultatea de Biologie şi Pedologie – 2 consilii; laFacultatea de Istorie şi Psihologie – 3 consilii; la Facultatea de ştiinţe economice – 2 consilii; laFacultatea de Litere – 3 consilii; la Facultatea Asistenţă Socială, Sociologie şi Filosofie. Relaţii
Internaţionale, ştiinţe politice şi administrative – 2 consilii; la Facultatea de Drept – 2 consilii4.
În total, la USM urmau să activeze 24 de consilii știinţifice specializate.
Prin Decizia Senatului din 25 noiembrie 2003 se aproba componenţa seminarelor deprofil de pe lângă USM în număr de 265.
Pe data de 5 ianuarie 2004 a intrat în vigoare „Regulamentul cu privire la conferirea gradelor ştiinţifice şi titlurilor ştiinţifico-didactice în Republica Moldova”. În cadrul USM activau 29
de seminare știinţifice de profil şi acelaşi număr de consilii știinţifice specializate cu dreptul deexaminare a tezelor de doctor şi doctor habilitat, care cuprind 29 de specialităţi. În cadrul consiliilor activează 5 academicieni, 115 doctori habilitaţi şi 235 de doctori din diferite universităţi
din ţară. În 2004 la consiliile de la USM au fost susţinute 22 de teze de doctor şi 2 teze de doctor
habilitat (persoane din afara USM)6.
Prin decizia Senatului din 24 februarie 2004 se instituiau consiliul ştiinţific specializat
la Istoria Filosofiei, seminarul de profil şi consiliul știinţific la specialităţile Limbi germanice şiMetodica predării limbilor străine7.
În 2005 în cadrul USM activau 31 de seminare știinţifice de profil şi acelaşi număr deconsilii știinţifice specializate cu dreptul de a examina teze de doctor şi doctor habilitat, careinclud 31 de specialităţi. În cadrul acestora activează 5 academicieni, 115 doctori habilitaţi şi
235 de doctori. În 2005 la consiliile specializate de la USM au fost susţinute 25 de teze de doctor
și 5 teze de doctor habilitat8.
La şedinţa Senatului din 27 septembrie 2005, în baza demersului conducerii Facultăţii
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 2003. Chişinău, 2004, p. 164.
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 234, f. 212.
3
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 234, f. 214.
4
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 359, f. 155-156.
5
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 359, f. 196-197. Două seminare de la Facultatea de Matematică erau împuternicite să
examineze teze la câte două specialităţi.
6
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 2004. Chişinău, 2005, p. 196.
7
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 360, f. 91.
8Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 2005. Chişinău, 2006, p. 151.
1
2

498

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAŞtiinţe Economice1, s-a decis formarea seminarului ştiinţific de profil la specialităţile Economieşi management şi Finanţe, monedă, credit2.
În raportul rectorului prezentat la şedinţa Senatului din 25 octombrie 2005 s-a anunţat
că la USM activează 27 de consilii ştiinţifice abilitate cu examinarea tezelor de doctorat la 58
de specialităţi3.
Tot din această perioadă încep să activeze seminarele ştiinţifice de profil interuniversitare. În anul 2005, în cadrul Universităţii de Stat din Moldova activa şi un seminar ştiinţific deprofil interuniversitar USM-ULIM la specialitatea Teoria statului şi dreptului; Istoria Statului şi
Dreptului; Istoria doctrinelor politice şi de drept4. De asemenea, la şedinţa Senatului USM din 28
martie 2006 s-a luat decizia de a institui în cadrul Universităţii de Stat din Moldova şi în cel alInstitutului de Istorie, Stat şi Drept al Academiei de Știinţe a Moldovei seminarul ştiinţific deprofil interuniversitar la două specialităţi: Drept Internaţional public şi Teoria şi Istoria relaţiilor internaţionale şi dezvoltării globale5.
În 2006 în cadrul USM activau 32 de seminare ştiinţifice de profil şi 28 de consilii știinţificespecializate, cu 5 academicieni, 115 dr. hab., 235 de doctori în ştiinţe. La consiliile știinţificespecializate au fost susţinute de către cadrele didactice de la alte instituții 30 de teze de doctor
şi 3 teze de doctor habilitat6.
Prin decizia Senatului din 29 mai 2007 se solicita CNAA instituirea seminarul ştiinţific de profil interuniversitar pentru susţinerea tezelor de doctor la specialitatea Structurasocială, instituţii şi procese sociale7. De asemenea, acelaşi Senat solicita CNAA instituirea
seminarului ştiinţific de profil interuniversitar pentru susţinerea tezelor de doctor la specialităţile Economie politică; doctrine economice şi Economie mondială; relaţii economiceinternaţionale8.
Pe data de 15 noiembrie 2007 rectoratul USM informa CNAA al Republicii Moldova că la
USM, către 30 octombrie 2007 funcţionează 21 de consilii știinţifice specializate de susţinere atezelor de doctor şi doctor habilitat în domeniul ştiinţelor reale şi umanitare9.
Ulterior modalitatea de susţinere a tezelor de doctor şi doctor habilitat s-a modificat, dinanul 2012 fiind introdus sistemul de consilii științifice specializate ad-hoc, care sunt recomandate de seminarele știinţifice de profil Senatului USM, acesta, la rândul lor, le recomandă apoi
consiliului naţional de acreditare şi atestare, care le acceptă, cu sau fără modificări, de câte ori
este nevoie pentru susţinerea tezelor de doctorat. Constante sunt doar seminarele știinţificede profil. Actualmente (martie 2016) în cadrul Universităţii de Stat din Moldova activează 32
de seminare știinţifice de profil în domeniul ştiinţelor naturii, în domeniul ştiinţelor sociale şi
economice, în domeniul ştiinţelor umanistice.
Aşadar, pe parcursul a 26 de ani de activitate, consiliile știinţifice specializate de la
Universitatea de Stat din Moldova au promovat 827 de cadre ştiinţifice de cea mai înaltă calificare: 758 de doctori şi 69 de doctori habilitaţi în domeniul ştiinţelor naturii, ştiinţelor socialeşi economice, în domeniul ştiinţelor umanistice.

Demersul a se vedea: AUSM, F. 1, inv. 1, d. 671, filă nenumerotată după fila 142.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 671, f. 85.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 672, f. 29.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 672, f. 43.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 793, f. 314.
6
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 2006. Chişinău, 2007, p.151.
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 927, f. 212.
8
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 927, f. 213.
9
AUSM, Scrisori, 01/2339 – 01/2570, anul 2007, fila nu este indicată.
1
2

499

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Tabelul nr. 99
Teze de doctor şi doctor habilitat susţinute în consiliile știinţifice specializate
de la USM în anii 1990-20151
Nr. tezelor de doctor Nr. total al tezelor de doctor
Anul
Nr. tezelor de doctor
habilitatşi doctor habilitat
1990
24
24
1991
10
10
1992
11
11
1993
15
1
16
1994
12
1
13
1995
10
1
11
1996
13
3
16
1997
20
1
21
1998
19
4
23
1999
20
1
21
2000
17
2
19
2001
19
1
20
2002
35
5
40
2003
48
6
54
2004
44
2
46
2005
28
6
34
2006
36
4
40
2007
43
4
47
2008
42
6
48
2009
48
5
53
2010
37
3
40
2011
34
1
35
2012
44
2
46
2013
41
2
43
2014
62
3
65
2015
38
5
43
Total
770
69
839

II.7. Cercetarea științifică la Universitatea de Stat din Moldova:
probleme, soluții, realizări, perspective
Transformările democratice de la sfârşitul anilor ‘80 – începutul anilor ‘90 ai secolului trecut au influenţat esenţial procesul de cercetare ştiinţifică din țară, inclusiv și cel de la
Universitatea de Stat din Moldova, care se desfăşura, ţinând cont de finanţare, pe două direcţi:comanda de stat şi pe bază de contract economic. În noile condiţii, de rupere a legăturilor cu
vechile structuri din URSS, potenţialul ştiinţifico-didactic al Universităţii de Stat din Moldova se
pomenește într-o situaţie financiară foarte complicată, dar aceasta nici pe departe nu înseamnă
diminuarea valorii cercetărilor ştiinţifice. Savanţii universitari și-au asumat elaborarea direcţiilor prioritare în domeniul ştiinţelor umanistice şi exacte, precum şi adoptarea şi promovarea
noilor specialităţi în procesul de instruire și de formare.
1

Datele au fost oferite cu toată amabilitatea de către Olga Iovu, şef Secţie Colecţii speciale a Bibliotecii Centrale a USM şi Maria Moisei, bibliotecară.

500

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Problema cercetării ştiinţifice în şcoala superioară a fost luată în dezbatere de mai mulți
profesori universitari. Alexandru Moşanu într-un articol publicat în aprilie 1987 constata că„problemele legate de cercetarea ştiinţifică mai continuă să fie abordate pe vechi”1. Referinduse la ştiinţa istorică, autorului, după propria mărturie, i se crease impresia că „în prezent nu
se prea ştie, care este situaţia reală în istoriografia noastră. Care sunt direcţiile de cercetare,
unde batem pasul pe loc şi, din contra, unde progresăm?”. În acelaşi timp, domnul A. Moşanu
menționa că „până acum nimeni nu a manifestat un interes adevărat faţă de planurile noastrede cercetare ştiinţifică”2.
Activitatea ştiinţifică universitară a fost supusă unei critici dure de către rectorul USM
Boris Melnic într-un articol publicat în aprilie 1988. Neglijarea rolului ştiinţei universitare în
procesul de instruire al studenţilor, sublinia rectorul, aduce prejudicii semnificative pregătirii
specialiştilor. Din cele 72 de catedre existente la USM în acel timp, doar 10 pot prezenta comunităţii ştiinţifice unionale şi străine, pentru apreciere, idei noi, o nouă concepţie ştiinţifică, unrezultat esenţial în domeniul tehnologiilor şi invenţiilor. Referindu-se la relaţiile cu Academia
de Ştiinţe, rectorul menţiona că sunt diferite forme de colaborare, dar, a ţinut el să sublinieze,
Universitatea se află în fruntea a doar 4 (3% din numărul total) programe tehnico-ştiinţificede rang republican, ceea ce, în opinia sa, semnifica „lipsa de autoritate suficientă a savanţilor
noştri”3.
La 24 ianuarie 1989, la şedinţa Senatului USM, a fost prezentat Raportul despre activitatea ştiinţifică pentru anul 1988, raport în care, în faţa savanţilor universitari, se formula obiectivul de a atinge nivelul mondial al cercetărilor ştiinţifice4. Pe marginea Raportului și-au exprimat opinia mai mulţi membri ai Senatului, care au subliniat necesitatea stringentă de a acorda
o atenţie sporită activităţii ştiinţifice, mai ales la catedrele de ştiinţe sociale, la Facultăţile deIstorie şi de Filologie, fiindcă, sublinia unul dintre vorbitori, „cercetările care se efectuează în
domeniul ştiinţelor umanistice acum joacă un rol de frunte”5. De asemenea, în cadrul şedinţei Senatului s-a propus ca istoricii şi lingviştii să-şi revadă planurile de cercetare ştiinţificăşi să investigheze problemele stringente, spre exemplu, „petele albe” din Istoria Moldovei6. ÎnHotărârea Senatului din 24 ianuarie 1989 se menţionează că la USM cercetările se desfăşoară
pe 13 direcţii ştiinţifice principale7, specialiştii participă la realizarea a 14 programe tehnicoştiinţifice unionale de rang prioritar8. În şedinţa următoare a Senatului din 28 februarie 1989
a fost prezentat Raportul privind activitatea rectorului în anul 1988, raport în care se menţiona
că cercetarea ştiinţifică s-a realizat pe 18 direcţii ştiinţifice, 13 dintre ele fiind de bază9.
Situaţia investigaţiilor ştiinţifice la USM se afla permanent în atenţia forului suprem al
Universităţii. În şedinţa Senatului din 24 octombrie 1989 a fost examinată problema despre
intensificarea cercetărilor fundamentale la catedrele facultăţilor umanistice, aceasta fiind considerată drept principala condiţie pentru creşterea profesională a cadrelor didactice şi pentru
eficientizarea pregătirii tinerilor specialişti. A fost prezentat Raportul prorectorului pentru activitatea ştiinţifică în care se sublinia în mod deosebit rolul important al disciplinelor socioumane şi se menţiona că la USM facultăţile umanistice realizează cercetări ştiinţifice ce vizează
13 teme, acestea fiind finanțate din bugetul de stat, care includ 6 direcţii ştiinţifice și la careparticipă 14 doctori habilitaţi, profesori universitari, 110 doctori în ştiinţe şi 54 de lectori fărăMoşanu A. Restructurarea şcolii superioare şi cercetarea ştiinţifică. În: Pedagogul Sovietic, nr. 4, aprilie 1987,
p. 27.
2
Ibidem, p. 29.
3Мелник Б. О возрастании роли научно-педагогических кадров университета в дальнейшем углублении перестройки учебно-воспитательной и научно-исследовательской работы в свете документов
февральского (1988 г.) Пленума ЦК КПСС. În: Кишиневский Университет, 27 апреля 1988.
4
Textul Raportului a se vedea: AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4598, f. 58-86.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4598, f. 7.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4598, f. 5.
7
Se are în vedere finanţate din bugetul statului.
8
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4598, f. 21.
9
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4598, f. 156.
1

501

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

grad ştiinţific1. Pe marginea Raportului s-a pronunţat şi decanul Facultăţii de Istorie, care a ţinut să-și exprime satisfacția că şi societatea noastră s-a întors cu faţa spre ştiinţele umanistice,menționând că la facultate activează două laboratoare de cercetări ştiinţifice, iar în curând va
fi deschis şi al treilea2.
În Raportul de activitate pentru anul 1989, prezentat de către rectorul USM pe data de 9
martie 1990 în Senat, printre alte chestiuni abordate, se trasa şi concepţia generală a instruirii şi cercetării la Universitatea de Stat din Moldova, subliniindu-se necesitatea deschiderii pelângă catedre a noi laboratoare ştiinţifice3, procurarea utilajului modern pe valută, care trebuiesă fie câştigată de membrii Universităţii4. În opinia raportorului, Universitatea urma să devină
o tribună deschisă a dialogului ştiinţific şi social, să joace rolul de centru regional şi naţionalîn domeniul instruirii şi ştiinţei, să traducă în viaţă proiecte de pregătire a specialiştilor şi derealizare a cercetărilor ştiinţifice în acele domenii, care determină progresul şi înflorirea republicii5. In hotărârea Senatului se stipula continuarea activităţii în vederea lărgirii reţelei delaboratoare de cercetare ştiinţifică de pe lângă catedre, acestea fiind definite drept mijloace
principale de dezvoltare a ştiinţei universitare şi de ridicare a eficienţei ei6.
Pentru realizarea obiectivelor care stăteau în faţa savanţilor universitari, în şedinţa
Senatului USM din 23 octombrie 1990 a fost adoptat Programul informatizării USM pentru anii
1991-1995, program care prevedea introducerea noilor tehnologii informaţionale în domeniul
cercetării ştiinţifice7.
Statutul provizoriu al Universităţii de Stat din Moldova, adoptat în şedinţa Senatului din
27 noiembrie 1990, în mod firesc, nu putea ocoli problema cercetării ştiinţifice. În Statut erau
trasate 16 direcţii ale activităţii ştiinţifice, preconizate pentru anii 1991-1995: 1. Structurile
matematice fundamentale şi teoria ecuaţiilor diferenţiale şi integrale; 2. Matematica discretă
şi cibernetica-matematică; 3. Tehnologiile informaţionale noi de studiere; 4. Fenomenele fiziceîn semiconductori şi dielectrici; 5. Sistemele cu destinaţie specială de prelucrare a informaţiei
şi a dirijării ei; 6. Supraconductibilitatea la temperaturi înalte; 7. Chimia şi economia componenţilor coordinatori; 8. Bazele teoretice şi căile de sporire a productivităţii solurilor Moldovei;
9. Bazele fundamentale şi aplicative ale utilizării raţionale şi ale reproducerii resurselor naturii vii a Moldovei; 10. Problemele perfecţionării mecanismului de dirijare a economiei naţionale în RSS Moldova; 11. Istoria formaţiunilor social-economice precapitaliste şi capitaliste;
12. Istoria, teoria şi practica culturii universale şi naţionale: aspecte politice şi filosofice; 13.
Elaborarea problemelor interacţiunii creatoare a literaturilor şi limbilor naţionale în procesul
apariţiei şi dezvoltării lor; 14. Problemele complexe de educaţie şi instruire a tineretului studios; 15. Problemele statalităţii, democraţiei şi dreptului în condiţiile construcţiei unui stat bazatpe drept în RSS Moldova; 16. Studierea cosmosului8. Aşadar, au fost determinate 11 direcţii
în domeniul ştiinţelor reale şi 5 în domeniul ştiinţelor umanistice, direcţii care au stat la baza
investigaţiilor ştiinţifice ulterioare de la Universitate.

Raportul a se vedea: AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4601, f. 11-18.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4601, f. 2-3.
3În perioada respectivă asemenea colective de creaţie provizorii se creau în baza Legii din 17 februarie 1984
cu completările ulterioare (Постановление т 17 февраля 1984 г. N 56 oб утверждении Положения оВРЕМЕННОМ КОЛЛЕКТИВЕ ДЛЯ ПРОВЕДЕНИЯ РАБОТ ПО РЕШЕНИЮ ПЕРСПЕКТИВНЫХ НАУЧНОТЕХНИЧЕСКИХ ПРОБЛЕМ МЕЖОТРАСЛЕВОГО ХАРАКТЕРА, СОЗДАНИЮ и ОСВОЕНИЮ в ПРОИЗВОДСТВЕ НОВОЙ ТЕХНИКИ, ТЕХНОЛОГИИ и МАТЕРИАЛОВ (с изм. и доп., внесенными Постановлениями
ГКНТ СССР от 19.12.1984 N 749; от 15.01.1987 N 8) http://old.lawru.info/base98/part9/d98ru9859.htm
4
Una din surse putea fi plata contractului de către studenţii străini. Cel puţin, la şedinţa Senatului din 26 iunie
1990, la compartimentul activitatea cu studenţii străini s-a prevăzut că, începând cu anul de studii 19901991, se va începe pregătirea specialiştilor cu achitarea parţială a contractului în dolari americani (AUSM, F.
1, inv. 1, d. 4604, f. 171).
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4603, f. 7-24.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4603, f. 25.
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4606, f. 117-129, 130-142.
8
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4607, f. 2.

1

2

502

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Cu regret, noul se implementa destul de greu. Multe din Dările de seamă despre activitatea ştiinţifică a Catedrelor universitare pentru anul 1991 au fost redactate în limba rusă(Catedra de Politologie, Educaţie Fizică, o catedră de la Facultatea de Chimie şi Facultatea de
Biblioteconomie)1, în timp ce, surprinzător, la Catedra de limbă rusă s-a pus problema învăţării
limbii ruse ca o limbă străină2.
Savanţii de la facultăţile de ştiinţe exacte au fost mai puţin afectaţi de schimbările
de ordin politic, dar nu şi economic, or, lipsa de mijloace financiare i-a afectat pe toţi3. Înfond, specialiştii de la facultăţile respective au continuat investigaţiile ştiinţifice la temele anterioare, obţinând succese remarcabile. Spre exemplu, printre multe alte succese, laFacultatea de Fizică a fost elaborată o nouă metodă de „determinare a modalităţii de prelucrare a siliciului”. De asemenea, a fost elaborată „tehnologia de laborator a executării ecranelor catodoluminiscente pe substrat de sticlă şi substrat de fibre optice” şi a fost creat„un nou tip al purtătorului fototermoplastic în care stratul termoplastic se conţine între
două semiconductoare”4. Aceste cercetări ştiinţifice erau executate în baza acordului cu biroul de construcţie din Lvov al asociaţiei de producţie „Kinescop”5. În dările de seamă dela Catedrele Facultăţii de Fizică se indicau şi o serie de lipsuri, care împiedicau cercetareaştiinţifică universitară cum ar fi, lipsa utilajelor moderne de cercetare, slaba dezvoltare abazei materiale a Universităţii, alocarea insuficientă de fonduri necesare pentru utilarea
tehnică, tehnologică şi complexă de măsurări moderne, stoparea reparaţiei Observatorului
astronomic, norma didactică mare, fapt ce limitează posibilităţile de încadrare serioasă înrezolvarea problemelor ştiinţifice”6.
Cercetările savanţilor de la Facultatea de Chimie s-au desfăşurat în colaborare cu savanţii
de la AŞM, folosindu-se atât utilajul de la Universitate, cât şi cel din laboratoarele Academiei7.
Cercetări de o importanţă majoră pentru economia naţională au fost făcute la Catedra interuniversitară de Ecologie şi Protecţie a Mediului Înconjurător, fiind elaborate recomandări cu
privire la folosirea raţională a apelor râurilor Prut şi Dunăre, atât pentru alimentare cu apă potabilă, cât şi pentru irigare. De asemenea, a fost cercetată porţiunea râului Nistru dintre localităţile Soroca şi Camenca şi au fost depistate şi cartografiate sectoarele de reproducţie naturală
şi gropile de hibernare a peştelui, au fost întocmite şi recomandate hărţi spre a fi utilizate deorganizaţiile şi întreprinderile, care realizează proiectarea şi edificarea construcţiilor acvatice,reproducerea peştelui, ocrotirea rezervelor piscicole8. Rezultatele investigaţiilor teoretice ale
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4615. Dările de seamă ale tuturor Catedrelor Universităţii de Stat din Moldova despre
activitatea ştiinţifică în anul 1991, volumul I, f. 2-5, 12-17, volumul II, f.1-4, 83-86.
2
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4615. Dările de seamă ale tuturor Catedrelor Universităţii de Stat din Moldova despre
activitatea ştiinţifică în anul 1991, volumul I, f. 237.
3
Centrul a întreprins unele măsuri, care, cum se credea, vor ameliora situaţia, însă fără succes. Spreexemplu, la 19 decembrie 1990 Consiliul de miniştri al URSS a adoptat Legea referitor la măsurile întreprinse în vederea pregătirii specialiştilor cu studii superioare şi medii de specialitate care prevedeapregătirea acestora în vederea asigurării realizării programelor de stat tehnico-ştiinţifice. Compensarea cheltuielilor necesare urma să fie reglementată prin acordurile organelor de stat cointeresate ale
URSS şi republicilor unionale. Detalii a se vedea: ПОСТАНОВЛЕНИЕ СОВМИНА СССР ОТ 19.12.1990
N 1311 О МЕРАХ ПО РАЗВИТИЮ ДОГОВОРНЫХ ОТНОШЕНИЙ В ПОДГОТОВКЕ СПЕЦИАЛИСТОВ СВЫСШИМ И СРЕДНИМ СПЕЦИАЛЬНЫМ ОБРАЗОВАНИЕМ (http://zakon.7law.info/base19/part1/
d19ru1636.htm).
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4615. Dările de seamă ale tuturor Catedrelor Universităţii de Stat din Moldova despre
activitatea ştiinţifică în anul 1991, volumul I, f. 104, 117, 155.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4618, f. 77.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4615. Dările de seamă ale tuturor Catedrelor Universităţii de Stat din Moldova despre
activitatea ştiinţifică în anul 1991, volumul I, f. 121, 139, 145, 156, 177.
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1416. Dările de seamă ale tuturor Catedrelor Universităţii de Stat din Moldova despre
activitatea ştiinţifică în anul 1991, volumul II, f. 53. Despre colaborarea cu AŞM a se vedea şi Darea de seamă
despre activitatea ştiinţifică şi ştiinţifico-organizatorică 1991, Chişinău, 1992, p. 68 a AŞM.
8
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4616. Dările de seamă ale tuturor Catedrelor Universităţii de Stat din Moldova despre
activitatea ştiinţifică în anul 1991, volumul II, f. 116, 118.
1503

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

savanţilor de la Facultatea de Matematică şi Cibernetică sunt expuse cu lux de amănunte îndările de seamă ale catedrelor1.
Savanţii de la ştiinţele socioumanistice au fost afectaţi direct de schimbările politice care
au avut loc în Republica Moldova, ei urmând să elaboreze noi direcţii de cercetare ştiinţifică
sau, în temele lor, să includă aspecte noi, pe care n-au avut posibilitatea să le investigheze pânăla sfârşitul anilor ‘80 ai secolului al XX-lea. Spre exemplu, cercetătorii de la Catedra Literatura
Universală se orientează spre studii comparate, raportate la literatura română, formulând temede cercetare nemaiîntâlnite până acum în Republică, cum ar fi: Lirica lui P. Verlaine şi G. Bacovia,
Nicolaie Iorga în spaţiul hispanisticii româneşti etc.2 Treptat lingviştii universitari renunţă totalmente la sintagma limba moldovenească şi studiază limba română, dialectologia română, lexicologia română3. În anul 1991, în vederea realizării practice a Actelor legislative privind Limbade Stat pe teritoriul Republicii Moldova, membrii Catedrei Lingvistică Generală şi Romanică „au
studiat probleme legate de ortografie (bazate de grafie latină) şi de punctuaţie înnoită. Drept
rezultat au fost întocmite normele ortografice şi punctuaţionale ale limbii române”4. Membrii
Catedrei de Politologie publică un curs de prelegeri, unul dintre primele în Republică. În raportul despre ştiinţă se subliniază că pe parcursul anului 1991 a avut loc procesul de consolidare
a Catedrei nu numai ca un centru de cercetare, ci şi ca un centru de coordonare a cercetărilor politologice din republică5. Catedra de Pedagogie şi Psihologie examinează o nouă temă decercetare – Specificul activităţii şcolii naţionale de cultură generală şi perspectivele dezvoltării
ei6. Savanţii de la Facultatea de Drept sunt atraşi în activitatea construcţiei statale a Republicii
Moldova, participând nemijlocit la perfectarea legilor, realizează avize la proiectele actelor legislative, lucrează asupra noului Cod penal pentru a-l prezenta Comisiei Parlamentului Republicii
Moldova. Majoritatea membrilor Catedrei Procedură Penală şi Criminalistică au fost incluşi
în comisia Parlamentului pentru pregătirea proiectului de procedură penală7. Specialiştii dela Facultatea de Jurnalistică activează în „direcţia studierii limbii şi a stilului mass-media din
republică”8. Activitatea ştiinţifică a colaboratorilor Facultăţii este legată indisolubil de procesul
de pregătire a unei noi generaţii de jurnalişti. Se studiau, în baza materialelor inedite, şi „petelealbe” din istoria presei şi a televiziunii9. Sunt revăzute radical şi planurile de studii la Facultatea
de Limbi Străine, unde începe procesul de computerizare a procesului de studiu. În pofida tuturor dificultăţilor, şi, în primul rând, din lipsă mijloacelor financiare pentru deplasări, una dintre
aceste realizări, Cursul automatizat de limbă engleză, a fost totuși prezentată la Expoziţia internaţională a tehnologiilor de predare din Sanct-Petersburg10.
Noi perspective apar în faţa cadrelor ştiinţifice de la Facultatea de Istorie, unde s-a introdus cursul normativ Istoria Românilor. Din acest considerent, la etapa iniţială, accentul
principal s-a pus pe asigurarea metodică a noii discipline, pe elaborarea programelor cursurilor normative şi speciale pentru Facultatea de Istorie şi pentru facultăţile cu alt profil decât
cel istoric. Membrii Catedrei au pregătit programe şi elaborări metodice şi pentru şcoala decultură generală. De asemenea, sub egida Catedrei Istoria Românilor s-a iniţiat publicarea înziarul Moldova Suverană a materialelor ce ţin de cursul normativ Istoria Românilor, conform
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4616. Dările de seamă ale tuturor Catedrelor Universităţii de Stat din Moldova despre
activitatea ştiinţifică în anul 1991, volumul II, f. 173-247.
2
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4615, f.185.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4615, f.192.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4615, f.209.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4615, f. 13.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4615, f. 31. Problema dezvoltării ştiinţelor psihologice şi pedagogice a fost prevăzută înHotărârea Consiliului de Miniştri al URSS din 6 martie 1990, nr. 249 (ПОСТАНОВЛЕНИЕ СОВМИНА СССРОТ 06.03.1990 N 249 ВОПРОСЫ АКАДЕМИИ ПЕДАГОГИЧЕСКИХ НАУК СССР, http://zakon.7law.info/base19/part9/d19ru9644.htm).
7
Detalii în AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4615, f.39-62.
8
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4616, f. 11.
9
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4616, f. 12.
10
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4616, f. 17, 25-26.
1

504

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

programei şcolare1. Tot la Facultatea de Istorie îşi încep activitatea două Laboratoare de cercetare ştiinţifică şi un Colectiv temporar de creaţie, structuri care elaborează noi direcţii decercetare în domeniul istoriei naţionale, direcţii care până acum nu erau agreate de autorităţile
comuniste. Una dintre aceste teme a fost Particularităţile genezei păturilor sociale şi a claselorîn formaţiile precapitaliste, în cadrul căreia au fost examinate problemele ce ţin de formarea
populaţiei romanice de răsărit, dezvoltarea populaţiei autohtone în perioada romană şi postromană, existenţa tracilor septentrionali pe teritoriul Moldovei, unele dintre ele negate vehementde către istoriografia sovietică. Este de remarcat şi activitatea laboratorului Istoria deformării
socialismului în Moldova, în care savanţii Facultăţii de Istorie, în colaborare cu cercetătorii dela Academia de Ştiinţe a Moldovei, au continuat, în baza noilor materiale de arhivă, studierea
temelor interzise până atunci, Foametea în Moldova, Colectivizarea în Moldova, Represiunile staliniste etc. Şi tot la Facultatea de Istorie a început să activeze Colectivul temporar de creaţie
Istoria culturii moldoveneşti, cu implicarea savanţilor de la Academia de Ştiinţe2. Erau problemeşi teme noi de cercetare, puse pentru prima dată în faţa istoricilor din Republică, examinareacărora era solicitată de întreaga societate moldovenească.
Evident, de rând cu răspândirea în masă a publicaţiilor ştiinţifice, rezultatele acestor investigaţii, în primul rând, chiar până la publicarea lor, erau utilizate de profesori în procesul
didactic: înnoirea permanentă a programelor şi a cursurilor predate. Publicarea manualelor şi
materialelor didactice s-a aflat în atenţia permanentă a istoricilor3.
Pe data de 16 iunie 1990 a fost emis ordinul rectorului care constata că în ultimul timp
la USM a apărut posibilitatea introducerii pe larg în procesul de învăţământ şi în cercetările
ştiinţifice a tehnicii contemporane de calcul şi asigurarea ei cu programe. În acest context decanilor Facultăţilor de Matematică şi Cibernetică, Fizică, Chimie, Biologie şi Pedologie, Filologie,
Economie, Economia Comerţului şi Limbi romano-germanice li se recomanda ca în termen depână la 20 iunie să fie prezentată lista profesorilor care vor participa la realizarea acestui program4.
În şedinţa Senatului din 22 ianuarie 1991 s-a discutat problema lucrului ştiinţific efectuat la Universitate şi trasarea sarcinilor în vederea ridicării eficienţei investigaţiilor ştiinţifice cu
caracter fundamental. În cadrul dezbaterilor s-au evidenţiat două puncte de vedere. Conform
unei opinii, ştiinţa universitară nu stă pe loc, se dezvoltă, iar conform altei opinii, ştiinţa launiversitate întâmpină mari greutăţi în ce priveşte asigurarea cu resurse financiare, un impact
negativ avându-l și numărul mare de ore pe care îl realizează profesorii5.
În cadrul aceleiaşi şedinţe a Senatului s-a discutat situaţia şi perspectivele umanizării
învăţământului universitar, în sensul depolitizării şi dezideologizării acestuia, subliniindu-se căîn vederea realizării acestui deziderat au fost introduse noi cursuri. Însă, în cadrul dezbaterilor
s-a menţionat şi faptul că unii profesori „nu pot educa de loc în direcţia indicată”, iar cursul
Istoria religiei se predă după programele vechi. Ceva mai înainte, în şedinţa Senatului din 23
octombrie 1990, Decanatul Facultăţii de Economie, în baza Dispoziţiei Ministerului Ştiinţei şiÎnvăţământului nr. 15 din 21 august 1990, cerea excluderea din componenţa Senatului USM areprezentanţilor PCUS şi ai organizaţiei comsomoliste de la facultate6.
În şedinţa Senatului USM din 26 februarie 1991 s-a discutat problema activităţii rectoratului pe anul 1990 şi obiectivele pentru anul 1991, raportor principal fiind Boris Melnic,
rectorul USM. Subliniind necesitatea de a implica în formarea specialiştilor calificaţi a colaboratorilor Academiei de Ştiinţe, rectorul constata că, „cu regret, Academia nu şi-a găsit locul ei înpregătirea cadrelor de specialişti. Savanţii de la Academie participă la procesul pedagogic numai pentru plată, nu şi dintr-o obligaţiune morală – să susțină 2-3 prelegeri cu teme interesante
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4615, f. 77-84.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4615, f. 73, 92-93.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4615, f. 29, 40, 50, 193, 223.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4410, f. 116.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4617, f. 91-92.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4606, f. 48.
1
2

505

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

despre cele mai arzătoare probleme ale ştiinţei”. Aceasta nu au făcut-o şi nici nu o fac1. Reformaîn domeniul ştiinţei, sublinia rectorul, a început la USM mai activ decât în domeniul instruirii,
probabil din cauza că „domeniul ştiinţei e mai puţin conservativ”, indicând principalele forme
de organizare a cercetărilor ştiinţifice: colective stabile de cercetători şi profesori la catedrele universitare; colective de creaţie mobile, constituite pentru rezolvarea anumitor problemeştiinţifice concrete; grupe pentru cercetări de căutare sau aşa-numite „riscante”. Astfel, îşi exprima raportorul încrederea, va fi posibil să susţinem şi să dezvoltăm în continuare cercetările
fundamentale2.
În cadrul aceleiaşi ședințe a Senatului, rectorul amintea şi de „reorganizarea completă aactivităţii de instruire şi ştiinţifice a catedrelor de ştiinţe sociale”, ceea ce a pus în faţa universitarilor probleme destul de complicate3.
În Raportul rectorului privind activitatea USM pe anul 1990, prezentat în şedinţa Senatului
din 26 februarie 1991, se sublinia rolul important al ştiinţelor umanistice4 în procesul de pregătire a specialiştilor, deoarece, afirma el, „tehnica modernă poate fi dirijată doar de specialişti
cu viziuni şi concepţii moderne, de oameni inteligenţi şi buni”5, bine instruiţi, depolitizarea şidezideologizarea învăţământului manifestându-se, în primul rând, prin excluderea cursurilor
de Istorie a PCUS şi de Istorie a URSS6.
În decizia Senatului din 26 februarie 1991 referitoare la activitatea ştiinţifică se sublinia
că „menirea supremă a ştiinţei universitare” este ca ea „să devină factorul eficienţei de soluţionare a problemei calităţii specialiştilor, a problemelor economice şi sociale ale RSSM, factorul
de efectuare a investigaţiilor aplicative și a elaborărilor practice”7.
Una din dificultăţile serioase o prezenta asigurarea metrologică a procesului de cercetareşi de studii. Problema dată a fost examinată în cadrul şedinţei Senatului din 28 mai 1991, hotărându-se angajarea la USM a specialiştilor necesari pentru verificarea utilajului de măsurat8.
Proclamarea independenţei Republicii Moldova pe 27 august 1991 nu a rămas în afaraatenţiei savanţilor de la USM. Deja la 3 septembrie 1991 Senatul discuta acest subiect, dar şi
principalele probleme ale Universităţii. În raportul de bază, prezentat de rector, s-au indicat
sarcini concrete care trebuiau să fie realizate de Departamentul Ştiinţă, facultăţi şi catedre,
acestea fiind chemate să evalueze posibilităţile lor, să creeze condiţii necesare specialiştilor
şi direcţiilor ştiinţifice, care sunt în stare să ducă lucrul la bun sfârşit şi să propună noi ideiştiinţifice şi tehnologii9. Rectorul a cerut să fie examinate urgent direcţiile de cercetare, problematica, rezultatele şi perspectivele laboratoarelor ştiinţifice, să fie apreciată la justa valoare
munca ştiinţifică şi să fie create asemenea condiţii, care ar permite evidenţierea celor „maibuni, conştienţi, talentaţi şi deştepţi oameni”10. În cadrul discuţiilor, membrii Senatului au subliniat importanţa Declaraţiei de Independenţă a Republicii Moldova, reamintindu-se faptul
că prima grevă politică de acum doi ani a fost organizată de studenţii de la USM11. În decizia
Senatului s-a subliniat susţinerea Declaraţiei de Independenţă şi că Republica să-şi hotărască
singură soarta în conformitate cu „năzuinţele sfinte ale poporului în spaţiul istoric şi etnic al
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4618, f. 51.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4618, f. 52.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4618, f. 53.
4
Conform unor constatări recente, controlul excesiv din partea statului a adus încă la sfârşitul anilor `70începutul anilor `80 ai secolului al XX-lea ştiinţa umanistică sovietică într-o criză adânica. (Невзоров Д.А.
Государственное управление развитием научных исследований в СССР в 1964-1991 гг. Автореф дисс.
… канд. ист. наук, Москва, 2012).
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4618, f. 62.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4618, f. 57.
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4618, f. 7-8.
8
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4619, f. 4-5.
9
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4620, f. 19.
10
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4620, f. 20-22.
11
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4620, f. 4.
1
2

506

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

devenirii sale naţionale”1. În aceeaşi decizie se mai spunea că ajutorul real al Universităţii acordat Republicii independente este intensificarea cercetărilor ştiinţifice. În temeiul acestor considerente, rectoratului i se propunea să fie modificate structura şi funcţiile DepartamentuluiRelaţii Internaţionale al USM, astfel încât acesta să poată acționa în vederea extinderii contactelor cu alte state, propagării şi diseminării rezultatelor ştiinţifice, încheierii contractelor decolaborare științifică și practică cu firme din țară și de peste hotare etc. De asemenea, în faţaDepartamentului Ştiinţă s-a pus sarcina ca în decurs de două luni să examineze tematica şi direcţiile investigaţiilor ştiinţifice, acordând prioritate acelora care prezintă interes şi pentru alte
state şi, de asemenea, pot contribui la rezolvarea problemelor actuale în domeniul economic,
tehnic, agrar etc. În acelaşi timp, se propunea ca cercetările ştiinţifice în direcţiile fără perspectivă să fie suspendate2.
Problema investigaţiilor ştiinţifice la USM a fost discutată şi în şedinţa Senatului din 22
octombrie 1991. Rectorul a amintit de formele de organizare a cercetărilor ştiinţifice enunţate
la şedinţa din 26 februarie 1991, menţionând că actualmente ştiinţa universitară include 18
direcţii ştiinţifice, dintre care 13 prioritare (finanţate de stat), 110 teme ştiinţifice, dintre care
65 de teme în bază de contract cu întreprinderile3.
Este cazul de semnalat şi faptul că, din perspectiva investigaţiilor ştiinţifice, o parte dincadrele didactico-ştiinţifice de la Universitate au nimerit în situaţii destul de complicate. Spreexemplu, Catedra de Ateism ştiinţific în iunie 1990 a fost reorganizată în Catedra Istorie şi Teorie
a Culturii Universale şi Naţionale. Evident, tematica investigaţiilor, precum şi materia de predare
deveneau completamente altele. Urma să fie realizată o recalificare totală a cadrelor didacticoştiinţifice, lucru care s-a și făcut, după cum se menţionează în Darea de seamă despre activitateaștiințifică pentru anul 1991 a Catedrei date, graţie şi ajutorului oferit de notorietăți în domeniul
cercetării culturii din România: Ovidiu Drâmbă, Alexandru Duţu etc. Totuşi, lucrurile nu se schimbau chiar atât de repede şi calitativ, suportul de curs Istoria şi teoria culturii naţionale şi româneşti
preconizându-se a fi publicat abia în anul 1992. În Raportul amintit se mai stipula că universitatea„acordă puţină atenţie modului de organizare şi creare a condiţiilor pentru desfăşurarea cercetărilor ştiinţifice la Catedrele ştiinţelor socioumane”. De asemenea, se invoca numărul de ore preamare, din care cauză „corpul didactic nu are timp pentru a se ocupa cu munca ştiinţifică”4. Totuşi,este de remarcat faptul că restructurările erau prea radicale – la acea etapă, cel mai nimerit estesă vorbim despre însuşirea de către cadrele didactice de la catedra respectivă a noilor discipline,şi nicidecum de „cercetare ştiinţifică” în domeniul culturii universale şi româneşti. Din motive
lesne de înţeles, această catedră nici n-a avut o viaţă prea lungă.
În şedinţa Senatului USM din 26 noiembrie 1991 a fost discutat Proiectul planului decercetare ştiinţifică pentru anul 1992 în care, pentru cercetare se propuneau 52 de teme ceurmau a fi realizate de 35 de subdiviziuni universitare, din ele, 25 de CCP (Centre de cercetare provizorii) şi 10 LCŞ (Laboratoare de cercetare ştiinţifică). În Proiect erau trasate câteva
direcţii prioritare de cercetare: probleme de fizică, tehnică şi energetică; elaborarea şi aplicarea în economia naţională a RM a tehnologiilor informaţionale; materiale aplicate în medicină
şi utilizarea aparatajului medical; procedee şi metode biotehnologice; problemele producţiei
agricole, a culturilor alimentare de bază, a celor tehnice şi eterouleioase; elaborarea tehnologiilor intensive; agricultură irigată şi aprovizionarea cu apă; resursele solului şi ocrotirea lor;
ocrotirea mediului ambiant; construcţia sistemelor geologice agronaturale stabile pentru menţinerea echilibrului ecologic pe teritoriul Republicii Moldova5.
La discuția Proiectului au participat mai mulţi membri ai Senatului, unii afirmând că esteraţional ca să fie micşorat numărul de teme, fiindcă unele dintre ele nu ar avea perspective în
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4620, f. 6.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4620, f. 7.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4620, f. 108-109.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4615. Dările de seamă ale tuturor Catedrelor Universităţii de Stat din Moldova în anul
1991, volumul 1, f. 33-34.
5
Proiectul a se vedea: AUSM, F.1, inv. 1, d. 4617, f. 12-17.
1
2

507

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Republica Moldova, propunând să fie cercetate doar acele teme, care ar aduce beneficii ţării
noastre. Alţii au invocat numărul mare de ore ţinute de profesori, ceea ce împiedică dezvoltarea
cercetărilor ştiinţifice1. În atare situație, o poziţie destul de dură a luat rectorul, academicianul
Boris Melnic. El a menţionat că acei profesori care realizează ore în plus, sunt salarizaţi pentru
aceasta. Domnia sa vedea cauza principală a nerealizării investigaţiilor ştiinţifice în pasivitatea
colaboratorilor. Noi nu avem nici o idee ştiinţifică, a afirmat rectorul, în domeniul ştiinţelor
reale nu avem niciun succes2, subliniind necesitatea de a se ocupa de studierea tematicilor
legate de medicină, fizică, chimie etc. În acelaşi timp, rectorul a subliniat că în ciclul umanitar,în pofida tuturor dificultăţilor, profesorii s-au apucat serios de ştiinţă. „Eu apreciez înalt lucrul
efectuat de colegii noştri de la filologie şi istorie”, a continuat vorbitorul, dar, în această activitate „trebuie să se includă şi cei de la economia politică şi politologie”3.
Senatul din 28 ianuarie 1992 a examinat rezultatele activităţii ştiinţifice pe anul precedent, 19914. În cadrul dezbaterilor, profesorul Anatol Ciobanu a subliniat necesitatea colaborării cu Academia de Ştiinţe a Moldovei, dar, a ţinut domnia sa să menţioneze, pe „savanţii de la
Academie nu-i prea interesează colaborarea noastră”. I-am rugat pe academicieni să mai vinăpe la noi, să selecteze talente, a continuat vorbitorul, ei sunt aşteptaţi de către studenţi, „dar, cu
regret, nimeni nu vrea să vină, nimeni”, a accentuat domnia sa5.
Însă în Darea de seamă despre activitatea ştiinţifică şi ştiinţifico-organizatorică pentru
anul 1991 a Academiei de Ştiinţe, se menţionează legătura Institutelor de la Academie cu facultăţile de la Universitatea de Stat din Moldova, cursurile predate, studenţii care fac practică
în cadrul AŞM etc.6 Conform acestei surse, colaboratorii Institutului de Lingvistică au predat„4 cursuri teoretice speciale, precum şi cursuri practice”, iar la Institutul respectiv „şi-au făcut practica activă 30 de studenţi de la Universitatea de Stat din Moldova. Ei au alcătuit şi au
clasificat peste 35 000 de fişe lexicografice pentru cartoteca generală”. În acelaşi timp, subliniază raportul amintit, colaboratorii Institutului de Istorie şi Teorie Literară „au ţinut 8 cursuri generale şi speciale la Universitate şi la alte instituţii de învăţământ superior”7. Mai multchiar, în Darea de seamă despre activitatea ştiinţifică şi ştiinţifico-organizatorică pentru anul
1993 se menţionează existenţa „unui contract comun”, încheiat în anul 1990 între Institutul deLingvistică şi Universitatea de Stat din Moldova, acord în baza căruia se desfăşoară colaborarea. De asemenea, se menţionează că „Institutul de Istorie şi Teorie Literară întreţine relaţii cu
catedrele de profil de la Universitatea de Stat din Moldova şi de la Universitatea Pedagogică „I.
Creangă”, colaboratorii Institutului predând 5 cursuri generale şi speciale8. Datele pentru anul
1994 sunt şi mai impunătoare. Conform Dării de seamă pentru ştiinţă a AŞM colaboratorii a 15
Institute de la AŞM au predat 124 de cursuri speciale şi generale la instituţiile de învăţământ
superior, inclusiv la USM9.
Luând cuvântul în cadrul Senatului din 28 ianuarie 1992, rectorul Boris Melnic a subliniat că, în pofida faptului că profesorii noştri au un număr mare de ore, „ei fac mai multă ştiinţăAUSM, F. 1, inv. 1, d. 4617, f. 2.
Situaţia era caracteristică pentru întreaga URSS. Cercetări recente demonstrează că spre sfârşitul anilor
1980 URSS treptat pierde poziţia de lider în domeniul ştiinţei fundamentale şi applicative. A se vedea: Невзоров Д.А. Государственное управление развитием научных исследований в СССР в 1964-1991 гг.
Автореф дисс. … канд. ист. наук, Москва, 2012, с. 27.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4617, f. 3.
4
Raportul prezentat de prorectorul pentru activitate ştiinţțifică lipseşte în dosar.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4726, f. 2-3.
6
Darea de seamă despre activitatea ştiinţifică şi ştiinţifico-organizatorică. 1991. Chişinău, 1992, p.66-67.
7
Darea de seamă despre activitatea ştiinţifică şi ştiinţifico-organizatorică. 1991. Chişinău, 1992, p. 67-68.
Afirmaţii despre aceste colaborări cu Facultăţile USM găsim practic în toate rapoartele pentru ştiinţă aleAŞM.
8Darea de seamă despre activitatea ştiinţifică şi ştiinţifico-organizatorică. 1993. Chişinău, 1994, p.60.
9Darea de seamă despre activitatea ştiinţifică şi ştiinţifico-organizatorică. 1994. Chişinău, 1995, p. 64. În
rapoartele ulterioare pentru activitatea ştiinţifică a AŞM se menţionează permanent această formă de colaborare – predarea cursurilor de către savanţii de la AŞM.
1
2

508

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

decât cei care se ocupă numai cu ştiinţa”1. În acest context, doi membri ai Senatului au propus
fuzionarea USM cu Academia de Ştiinţe2. În decizia Senatului referitoare la activitatea ştiinţifică
se recomanda prorectorului pentru activitate ştiinţifică să realizeze o evaluare a LCŞ şi CCP şi săfacă propuneri concrete despre necesitatea finanţării lor în continuare, să fie organizată o expoziţie permanentă a realizărilor investigaţiilor ştiinţifice la USM, iar decanatele să examineze
problema implementării practice a rezultatelor ştiinţifice3.
Tot în anul 1991, reprezentanţii Universităţii de Stat din Moldova şi cei ai Institutului deGeofizică şi Geologie al AȘM au discutat problema deschiderii, începând cu anul 1992, pe lângă
Facultatea de Pedologie, a unei catedre speciale pentru pregătirea specialiştilor în geologie,
specialişti necesari Institutului. Cursurile teoretice şi practice urmau să fie ţinute de către colaboratorii Institutului. Dar o asemenea catedră nu era deschisă nici către luna februarie 1993,
când discuţia dată este amintită4.
Grija savanţilor de la USM pentru starea de lucruri din ţară a fost exprimată în Apelul
Senatului către Preşedintele Republicii Mircea Snegur din 25 februarie 1992. Indicând asupra
faptului că și conducerea republicii din anii 1987-1990 a neglijat totalmente propunerile savanţilor referitoare la reforma sectorului agrar, ei solicită: intervenţia preşedintelui ţării pentru
a pune capăt influenţei celor ce sabotează reforma, acţiuni energice din partea guvernului pentru a asigura ţăranii cu tehnică mică şi inventar agricol, implicarea pe scară largă a savanţilor,
specialişti în ştiinţe agricole şi biologice, în scopuri organizaţionale, consultative şi ştiinţifice.
Apelul sublinia că s-a creat impresia că rolul savanţilor în rezolvarea problemelor social-economice a Republicii este cu premeditare diminuat în Parlament şi în cercurile guvernamentale.
În condiţiile când RM are un mare potenţial ştiinţific, este absolut nejustificată ignorarea lui,ignorare care, în opinia savanţilor universitari, „a iniţiat procesul de decadenţă social-economică” a ţării5.
Anul 1992 atestă o scădere bruscă a contractelor economice pe Universitate: din cele 56de contracte economice planificate au fost finanţate doar 16, faţă de cele 88 în 1990 şi 67 în
1991. Acest fenomen era cauzat de lipsa mijloacelor financiare în perioada respectivă, legătura
instabilă cu statele din fosta URSS, lipsa lucrărilor pe bază de contract economic cu alte state,preţurile de cost joase în contractele semnate cu întreprinderile, preţuri care nu acoperă cheltuielile necesare pentru efectuarea investigațiilor științifice6. Situaţia nefavorabilă pentru dezvoltarea ştiinţei universitare continuă în anul de referinţă, 1992, când s-au efectuat cercetări pe
59 de teme finanțate din bugetul de stat, din care 50% au caracter ştiinţific fundamental şi 16
teme pe bază de contract. În Raportul privind activitatea ştiinţifică la USM se menţionează că înanul 1992 „s-a micşorat considerabil volumul lucrărilor efectuate pe bază de contract economic din cauza lipsei de mijloace financiare” şi a lipsei „relaţiilor stabile cu alte state suverane”
din fosta URSS. De asemenea, „preţurile stabilite în contractele economice nu corespund majorării preţurilor la materiale, resurse energetice, remunerării muncii” colaboratorilor antrenaţi
în activitatea ştiinţifică. Caracteristic pentru anul 1992 a fost şi „o finanţare nestabilă a investigaţiilor ştiinţifice, uneori cu întârziere mare. Majorarea bruscă a preţurilor nu permite înnoirea
utilajului, procurarea materialelor necesare şi abonarea la cele mai necesare reviste ştiinţifice,participarea la lucrările conferinţelor ştiinţifice”, ceea ce, în opinia raportorului, prorectorului
pentru activitate ştiinţifică, „duce la izolarea savanţilor universitari de lumea ştiinţifică”7.
Sfârşitul anului 1992 a fost dezastruos şi pentru starea materială a colaboratorilor USM,
agravată de creşterea de câteva ori a preţurilor la mărfurile industriale şi alimentare, iar majorarea salariilor a întârziat considerabil. Aceasta a creat o situaţie catastrofala în bugetele famiAUSM, F. 1, inv. 1, d. 4726, f. 3.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4726, f. 4.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4726, f. 4.
4
Darea de seamă despre activitatea ştiinţifică şi ştiinţifico-organizatorică. 1992. Chişinău, 1993, p. 65.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4726, f. 39-41.
6Bilanţul activităţii ştiinţifice a USM pentru anul 1992, Chişinău. 1992, p. 26.
7
Bilanţul activităţii ştiinţifice a USM pentru anul 1992, Chişinău. 1992, p. 46-47.
1
2

509

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

liale, de aceea prin ordinul rectorului nr. 125 din 16 decembrie 1992 s-a ordonat de a acorda
angajaţilor USM un ajutor material în valoare de un salariu pentru luna octombrie 19921.
În pofida acestor greutăţi, savanţii de la USM, activând în cadrul facultăţilor, catedrelor,laboratoarelor ştiinţifice şi colectivelor de creaţie provizorie, au obţinut rezultate remarcabileîn domeniul ştiinţelor umanistice şi exacte.
Referindu-ne la ştiinţele umanistice, sunt de remarcat strădaniile savanţilor de a se debarasa de vechile concepte de studiere a istoriei naţionale şi universale. Anume în acest timp
s-a pus fundamentul investigaţiilor complexe a istoriei românilor şi a fondării Centrului detracologie pe lângă Universitatea de Stat din Moldova, o direcţie nouă în cercetarea istorică
din Republica Moldova. Pe o treaptă nouă s-au ridicat cercetările sociologice, elaborându-se
diagnostizarea situaţiilor problematice în şcoala de cultură generală şi în instituţiile de învăţământ superior. Specialiştii în domeniul dreptului s-au implicat activ în elaborarea legislaţiei
noului stat, pregătind şi prezentând Comisiei Parlamentare proiectul părţii generale a noului
Cod Penal. Ei participă efectiv în activitatea Comisiilor Parlamentare care elaborează concepţia
despre reforma judiciară şi noul Cod de procedură penală, realizează aprecierile respective laproiectul Constituţiei RM şi la proiectele de legi fundamentale, examinându-se direcţiile principale în confirmarea şi consolidarea suveranităţii statului.
Noi obiective apar în faţa ziaristicii din RM: era nevoie de conceptualizat mecanismul
care asigura funcţionarea sistemului mass-media în condiţii noi, care se deosebeau radical decondiţiile funcţionării din perioada anterioară, sovietică2.
Succese remarcabile au obţinut şi savanţii USM în domeniul ştiinţelor exacte. Nu este intenţia noastră de a intra în toate detaliile, vom rezuma doar constatările din Raportul consacrat
bilanţului activităţii ştiinţifice la USM pe anul 1992, care abundă în sintagme de tipul: „a fostelaborată o metodică de …”3, „rezultatele obţinute sunt originale …”, „s-a rezolvat problema …”4,
„au fost elaboraţi compuşi noi …”, care „pentru prima dată” au permis …5, „a fost dezvoltată onouă metodă”6, „a fost elaborată tehnologia dezvoltării …”, „au fost obţinuţi compuşi cu activitate biologică de mare perspectivă”, „au fost obţinute noi combinaţii coordinative”, „a fost alcătuită caracteristica fizico-geografică a bazinului râului Bâc”7, „s-a utilizat o nouă metodă integrală
de studiere a polenului”8, „au fost căpătate date noi cu privire la capacitatea de reproducţie aunor specii de arbori din pădurile R. Moldova şi elaborate metode de ocrotire şi folosire raţională a resurselor vegetale”9, „pentru prima dată au fost cercetate legităţile fundamentale …”,„pentru prima dată au fost observate …”, a fost elaborată „o nouă metodă de diagnosticare …”,„s-a realizat o nouă metodă de depozitare a straturilor” etc.10 Este remarcabil faptul că cincisoluţii tehnice, propuse de savanţii universitari, „au fost recunoscute ca fiind invenţii, adică s-a
confirmat noutatea lor faţă de stadiul actual al tehnicii mondiale şi deosebirea esenţială faţă desoluţiile deja cunoscute”11. Datele invocate mai sus atestă fără putinţă de tăgadă rolul importantal savanţilor de la USM în determinarea şi dezvoltarea noilor direcţii ştiinţifice în domeniulştiinţelor umanistice şi exacte.
Un fenomen negativ cu care s-au confruntat savanţii de la USM în domeniul patentării afost faptul că la 1 iulie 1991, adică cu două luni înaintea proclamării independenţei de stat a
RM şi aproape cu 6 luni înainte de destrămarea oficială a URSS şi formarea CSI-ului, a intrat în
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4718, f. 186.
Bilanţul activităţii ştiinţifice a USM pentru anul 1992, Chişinău. 1992, p. 11-25.
3
Ibidem, p. 2.
4
Ibidem, p. 3.
5
Ibidem, p. 4.
6
Ibidem, p. 5.
7
Ibidem, p. 7.
8
Ibidem, p. 10.
9Ibidem, p. 11.
10
Ibidem, p. 22-24.
11
Ibidem, p. 34.

1
2

510

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

vigoare legea Despre invenţii, adoptată anterior1 de către guvernarea de la Kremlin2, lege carenu putea funcţiona pe teritoriul RM, fiindcă mai multe articole ale acesteia erau în contradicţie
cu legislaţia RM. În acest context, urmau a fi luate măsuri urgente pentru redresarea situaţiei.
Primul act legislativ orientat în această direcţie a fost Decretul Preşedintelui Republicii Moldova
cu privire la crearea Agenţiei de Stat pentru Drepturile de Autor (ADA) din 25 noiembrie 1991
(nr. 238)3. Acesta a fost urmat de Hotărârea Guvernului Republicii Moldova din 25 februarie
1992 prin care a fost aprobat Regulamentul Agenţiei de Stat pentru Drepturile de Autor. Trei
luni mai târziu, la 25 mai 1992, urma Decretul (nr.120) Preşedintelui Republicii Moldova cu
privire la instituirea Agenţiei de Stat pentru Protecţia Proprietăţii Intelectuale (AGEPI). Aceste
acte legislative au pus baza sistemului naţional de proprietate intelectuală4.
Ţinând cont de faptul că în anul 1992 pe teritoriul RM, practic încă nu exista un sistem
juridic de protecţie a obiectelor proprietăţii intelectuale, această situaţie s-a răsfrânt negativ
asupra totalurilor activităţii în materie de invenţii, savanţii din ţară prezentând în România trei
cereri privitor la invenţii posibile5.
Abia la 8 septembrie 1992, prin Hotărârea nr. 595, Guvernul Republicii Moldova aproba
Regulamentul şi Structura Agenţiei de Stat pentru Protecţia Proprietăţii Intelectuale, care era
un organ al administraţiei publice centrale cu misiunea de a elabora strategia, de a determina
direcţiile şi de a asigura realizarea politicii Republicii Moldova în domeniul protecţiei proprietăţii intelectuale6, iar de la 1 ianuarie 1993 AGEPI începe „primirea cererilor de brevet pentru
invenţie întru eliberarea brevetului Moldovei”7. Totuşi, Brevetul nr.1 al Republicii Moldova afost acordat tocmai la 28 ianuarie 19948.
Problema integrării învăţământului și a ştiinţei s-a aflat în atenţia Senatului USM din lunamai 1993. Referatul de bază a fost prezentat de profesorul Gh. Duca, care a menţionat că în
Republica Moldova „nu există o politică de stat în privinţa integrării cu învăţământul şi ştiinţa
mondială. Acest proces este în mare măsură parcurs de către demnitarii respectivi ai Republicii
noastre la nivelul discuţiilor la o cafenea”9. Decizia Senatului referitoare la această problemă
este destul de semnificativă, prevăzându-se organizarea unui „spaţiu didactico-ştiinţific comuncu cel al României, cu un centru de coordonare, format din personalităţi, reprezentanţi ai universităţilor care colaborează”; unde să fie studiată „experienţa mondială pentru facilitarea elaborării unei concepţii progresiste şi eficiente de transformare a sistemului didactico-ştiinţific
din universitate”10.

Legea a fost adoptată la 31 mai 1991 (ЗАКОН ОБ ИЗОБРЕТЕНИЯХ В СССР http://www.consultant.ru/document/cons_doc_LAW_18406/. A se vedea şi O ВВЕДЕНИИ В ДЕЙСТВИЕ ЗАКОНА СССР „ОБ ИЗОБРЕТЕНИЯХ В СССР „ПОСТАНОВЛЕНИЕ ВЕРХОВНЫЙ СОВЕТ СССР, 31 мая 1991 г. N 2214-I (http://www.
businesspravo.ru/Docum/DocumShow_DocumID_38859.html).
2
Crearea Agenţiei de Stat pentru Patentare a URSS are loc pe 13 aprilie 1991, în baza reorganizării fostului Comitet
pentru Invenții și descoperiri (Постановление Кабинета Министров СССР: О Порядке реализации законов
СССР „О Кабинете Министров СССР” и „О перечне министерств и других центральных органов государственного управления СССР”, от 13 апреля 1991 года № 176). A fost lichidat la 14 noiembrie 1991.
3
Anterior, la 14 noiembrie 1991 a fost desfiinţat Comitetul de Stat pentru Ştiinţă şi Tehnologii al URSS
(ПОСТАНОВЛЕНИЕ ГОССОВЕТА СССР ОТ 14.11.1991 N ГС-13 ОБ УПРАЗДНЕНИИ МИНИСТЕРСТВ ИДРУГИХ ЦЕНТРАЛЬНЫХ ОРГАНОВ ГОСУДАРСТВЕННОГО УПРАВЛЕНИЯ СССР) http://zakon.7law.info/
base18/part8/d18ru8047.htm.
4
Comunicat AGEPI - Dezvoltarea Sistemului national de proprietate intelectuala: 20 de ani de la fondarea
AGEPI (http://agepi.gov.md/md/news/detail.php?ELEMENT_ID=18887). Raport anual, Agenţia de Statpentru Proprietatea Intelectuală a Republicii Moldova, 2012, p. 2. (http://www.agepi.md/pdf/raport/
ra_2012/ra_2012.pdf).
5
Bilanţul activităţii ştiinţifice a USM pentru anul 1992, Chişinău. 1992, p. 32-34.
6
Istoria sistemului naţional de proprietate intelectuală în date şi imagini. 1992-2007, Chişinău, 2007, p. 9.
7Bilanţul activităţii ştiinţifice a USM pentru anul 1994, Chişinău. 1995, p. 38.
8
Istoria sistemului naţional de proprietate intelectualã în date şi imagini. 1992-2007. Autor, dr. Ştefan Gajim,Chişinău, AGEPI, 2007, p. 15.
9
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4829, f. 122.
10
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4829, f. 108.
1

511

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Finele anului 1993 vine cu noi rezultate remarcabile în domeniul ştiinţei universitare.
Profesorii universitari A. Gulea şi V. Rudic, împreună cu colegii de la Iaşi au fost distinşi cu
Medalia de Aur la Salonul al 42-lea Mondial de invenţii, cercetări şi inovaţii industriale „pentru
crearea unui complex de invenţii în domeniul biotehnologiei”1. Cercetările comune ale savanţilor USM și ale celor din România, stagiile cadrelor didactice (în 1993 – 180 de persoane) dela USM în centrele ştiinţifice de peste hotare (Germania, Italia, Bulgaria, Iugoslavia, RomâniaFranţa), invitarea specialiştilor de peste hotare la USM (în 1993 – 96 de persoane)2. Participarea
la conferinţele internaţionale atestă limpede faptul că savanţii de la Universitatea de Stat din
Moldova fac faţă rigorilor ştiinţifice contemporane.
Rezultate originale au înregistrat savanţii din domeniul ştiinţelor exacte. Raportul privind activitatea ştiinţifică pe anul 1993 subliniază originalitatea investigaţiilor specialiştilor
de la USM, fiind demonstrate noi teoreme, elaborate noi algoritme, rezolvate probleme dificile3, elaborate numeroase modele şi metode noi de analiză, de sinteză dirijată, identificate noi
specii de alge necunoscute până la moment (1993) în apele Moldovei, identificate peste 200 despecii de buruieni şi elaborate recomandări pentru prevenirea răspândirii în masă a acestora4.
Este remarcabil faptul că „trei soluţii tehnice au fost calificate drept invenţii, fapt ce confirmă
noutatea lor în plan mondial”, brevetele respective urmând a fi primite din Rusia5. Producţia
ştiinţifică a savanţilor de la USM este solicitată de Institutul Naţional de Ecologie, Institutul
tehnologiilor avansate, Asociaţia de producţie a energiei şi electrificării a RM, Institutul de optoelectronică din Bucureşti6.
Savanţii de la facultăţile umanistice sunt chemaţi să dea răspuns la provocările pe carele înaintează societatea, începând de la procesul de formare a unui nou sistem mass-media
în RM, apariţia, alături de tradiţionala presă scrisă, a presei electronice, a presei partidelor
politice etc., continuând cu problemele controversate ale istoriei românilor (legăturile dintre
lumea romană şi dacii liberi, continuitatea populaţiei romanizate la est de Carpaţi, construcţiaşi dăinuirea statală a Ţării Moldovei pe parcursul evului mediu şi a epocii moderne, mişcareanaţională în secolul al XX-lea, probleme de identitate etnolingvistică etc.), universale (specificulnaţional-regional de organizare a puterii de stat în fostul imperiu sovietic, probleme controversate ale celui de al Doilea Război Mondial, încheind cu construcţia statală la etapa contemporană). Unii membri ai Facultăţii de Drept au fost incluşi în comisia de lucru a Parlamentului
Republicii Moldova pentru pregătirea proiectelor Codului penal şi al Codului de procedură
penală7. Continua activitatea pentru încadrarea USM în sistemul internaţional de studii tracologice, organizat de Institutul Român de Tracologie din Bucureşti. Profesorul Ion Niculiţă aparticipat la şedinţele Comisiei Internaţionale Consultative8.
În raportul pentru anul 1993 se menţionează scăderea numărului de contracte încheiate de USM cu alte instituţii, dar acest fapt nu se datorează diminuării potenţialului ştiinţific
al Universităţii, ci cu totul altor cauze cum ar fi: ruperea legăturilor savanţilor universitari cu
instituţiile ştiinţifice, cu întreprinderile şi organizaţiile din statele nou-formate după destrămarea URSS, diminuarea relaţiilor bancare între state, lipsa de mijloace financiare9. În acest
an, Universitatea întâmpină greutăţi şi în privinţa activităţii de informare ştiinţifică, abonândreviste doar din Rusia şi România. De asemenea, s-a diminuat considerabil posibilitatea de atrimite studiile savanţilor universitari pentru publicare în ţările CSI, de aceea „crearea unei
reviste ştiinţifice în cadrul universităţii devine o condiţie indispensabilă pentru publicarea
Bilanţul activităţii ştiinţifice a USM pentru anul 1993, Chişinău. 1993, p. 1.
Bilanţul activităţii ştiinţifice… pentru anul 1993, Chişinău. 1993, p. 2.
3
Ibidem, p. 3.
4
Ibidem, p.3-13, 23-27.
5
Ibidem, 1993, p. 36.
6
Ibidem, 1993, p. 27.
7
Ibidem, p. 13-22.
8
Ibidem, p. 40.
9Ibidem, p. 28.
1
2

512

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

rezultatelor cercetărilor ştiinţifice”1. Multe materiale erau publicate cu mare întârziere. Spreexemplu, tezele conferinţei ştiinţifice a corpului didactico-ştiinţific al Universităţii pentru anii
1991-1992 au fost publicate abia în 1993.
Probleme grave apar în legătura cu finanţarea conferinţelor ştiinţifice republicane. În
pofida promisiunilor, în anul 1993 Ministerul Ştiinţei şi Educaţiei nu a acordat suportul financiar promis pentru desfăşurarea conferinţelor, cheltuielile fiind suportate în exclusivitate de
Universitatea de Stat din Moldova. S-a constatat că acest fapt poate avea urmări grave pentruştiinţa universitară: conferinţele vor deveni simple „întruniri universitare fără publicaţii” şifără „posibilitatea de a invita reprezentanţi ai altor şcoli ştiinţifice”2.
Totuşi, relaţiile ştiinţifice ale USM cu AŞM se menţin, acestea manifestându-se prin „participarea în comun la efectuarea cercetărilor ştiinţifice în domeniul problemelor fundamentale
şi tehnico-ştiinţifice; prin stagii şi co-participare a savanţilor şcolii superioare în procesul decercetare al AŞM „3. Această colaborare este deosebit de prolifică în cazul ştiinţelor reale4.
Raportul despre activitatea ştiinţifică la USM pentru anul 1993 a fost examinat în şedinţa
Senatului din 25 ianuarie 1994. Problema principală care a apărut în cadrul discuţiilor a fostmicşorarea catastrofală a numărului tezelor de doctorat susţinute. Din cei 17 absolvenţi ai studiilor la doctorat doar unul a susţinut teza. Prorectorul pentru activitate ştiinţifică a remarcat
ca una din cauze o constituie remunerarea derizorie a celor ce deja au susţinut teza; o altăcauză ar fi controlul ineficient din partea conducătorilor ştiinţifici şi a secţiei doctorantură.
Alţi membri ai Senatului au indicat faptul că poate nu selectăm prea bine candidaturile pentru
studii de doctorat, poate nu le acordăm atenţia cuvenită sau nu le creăm condiţiile necesare demuncă, iar atestarea doctoranzilor nu este destul de exigentă5.
În şedinţa Senatului din 4 octombrie 1994 se remarca faptul că, în pofida tuturor greutăţilor, USM rămâne „centrul naţional de intersectare şi concentrare a problemelor ştiinţifice,didactice, cultural-educative”6. În pofida tuturor dificultăţilor, anul 1994 a fost benefic pentru
cercetătorii Universităţii de Stat din Moldova. Savanţii care activează în domeniul ştiinţelor
exacte au elaborat un nou algoritm de deducere a grupurilor cristalografice punctuale minorede simetrie colorată, au precizat unele noţiuni, au demonstrat unele teoreme, au obţinut fundamentarea teoretică a metodelor directe de rezolvare a ecuaţiilor singulare integrate cu indice
nenul în spaţiul Holder clasice, au fost elaborate şi fundamentate teoretic noi scheme de calcul.
Au fost abordate importante probleme ce ţin de securitatea ecologică a Republicii Moldova,
specificându-se „sursele principale de poluare şi degradare progresivă a bazinelor de apă”7.
Au continuat cercetările şi în direcţia sporirii roadei la diferite plante de cultură, includerii
solurilor de pădure în circuitul agricol, s-au constatat consecinţele nefaste ale irigaţiei cu ape
mineralizate pentru cernoziomuri etc.8 – probleme importante pentru economia ţării. Au fostobţinute noi substanţe luminiscente, s-a continuat obţinerea noilor sorbenţi, a fost elaborat
un electrolit nou9, iar la Observatorul Astrofizic „au fost identificaţi pentru prima dată „parametrii instabilităţii ciclicităţii stelei IRGem”10. De o importanţă majoră sunt elaborările ce ţinde: noua tehnologie de „obţinere fără deşeuri a şrotului din floarea soarelui; bateriile solare
pentru alimentarea aparatajului de uz casnic; studierea limbilor străine cu ajutorul computerului: aplicarea stimulatorului de creştere a plantelor „Cerera” etc.”11 Este important de reIbidem, p. 33.
Ibidem, p. 34-35.
3
Darea de seamă despre activitatea ştiinţifică şi ştiinţifico-organizatorică. 1993, Chişinău. 1994, p. 58.
4
Ibidem, p. 58-60.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4829(a), f. 116-118.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4941, f. 16.
7
Bilanţul activităţii ştiinţifice a USM pentru anul 1994, Chişinău. 1995, p.8- 10.
8
Ibidem, p. 10-11.
9
Ibidem, p. 13-14.
10
Ibidem, p. 16-17.
11
Ibidem, p. 41.
1
2

513

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

marcat şi faptul că trei soluţii tehnice propuse de savanţii Universităţii „au fost calificate drept
invenţii, fapt ce confirmă noutatea lor în plan mondial şi nivelul inventic avansat la care au
fost executate”1. Rezultatele cercetărilor savanţilor universitari au fost înalt apreciate la diferite
concursuri, expoziţii şi târguri naţionale şi internaţionale. La cel de-al 43-lea Salon Mondial deInvenţii, Cercetări şi Inovaţii tehnice, savanţilor universitari V. Rudic, A. Gulea şi V. Şalaru le-afost acordată cea mai înaltă distincţie - Medalia de Aur a Organizaţiei Mondiale a Proprietăţii
Intelectuale (OMPI) pentru un ciclu de invenţii.2. Şi tot în acest an, 1994, savanţii universitari
V. Isac, L. Romanciuc, S. Chilimininov, Gh. Duca, D. Batâr şi S. Lipnic au primit primul brevet al
Moldovei3, iar profesorul universitar M. Revencu este coautorul unui ciclu de lucrări menţionat
cu Premiul de Stat al Republicii Moldova în domeniul ştiinţei, tehnicii şi producţiei4. Evident,
producţia ştiinţifică a savanţilor de la Universitate este solicitată de mai multe întreprinderi dinţară şi de peste hotare5.
Savanţii facultăţilor umanistice au elaborat mai multe studii, chemate să dea răspuns la
probleme importante pentru societatea actuală: evoluția presei, aspecte din istoria românilor
şi universală, limbă şi literatură, politologie, relaţii internaţionale, filosofie, pedagogie, drept
etc. Arheologii au descoperit noi materiale la monumentul de lângă satul Sobari (r-nul Soroca),
care demonstrează procesul de romanizare şi creştinare al geto-dacilor. Istoricii au continuat
investigaţiile în arhive, descoperind şi publicând noi documente care explică problemele controversate ale istoriei noastre6. Specialiştii de la Facultatea de Drept colaborează cu Parlamentul şi
Guvernul ţării, sunt direct implicaţi în elaborarea legislaţiei şi a actelor normative din Republica
Moldova, în vederea democratizării sistemului politic şi formarea statului bazat pe drept. De
asemenea, a fost elaborat şi propus Comisiei parlamentare proiectul Concepţiei privind lupta
cu criminalitatea organizată şi a legilor penale pentru combaterea ei7.
Este de subliniat faptul că investigaţiile ştiinţifice ale profesorilor de la universitate sunt
implementate permanent în procesul de instruire a studenţilor, ceea ce duce la actualizarea
permanentă a cursurilor predate. O mare atenţie s-a atras perfecţionării programelor şi cursurilor predate la Universitate. La Facultatea de Matematică şi Cibernetică s-a propus programa
disciplinei „Geometrie” pentru studenţii anului II, specialitatea Matematică, a fost creat un editor de scenariu pentru elaborarea cursurilor de instruire. Cursuri universitare noi au fost introduse şi la Facultatea de Jurnalism şi Ştiinţe ale Comunicării. La Facultatea de Istorie se atrage oatenţie deosebită predării cursurilor de istorie a românilor şi universală, lucrându-se permanent asupra perfecţionării programelor, alcătuirii manualelor şi atlaselor istorice. Rezultatele
investigaţiilor ştiinţifice sunt utilizate şi la Facultatea de Litere pentru reînnoirea cursurilor deliteratură medievală, modernă şi contemporană. Un nou curs de teorie a literaturii, bazat pe
noile investigaţii, este în stadiul de finalizare. La Facultatea de Limbi şi Literaturi Străine s-au
elaborat manuale moderne pentru predarea limbii franceze, sunt prezentate recomandări pentru îmbunătăţirea procesului de învăţământ în şcoala superioară şi computerizarea procesuluide studii. Noi programe de studii, elaborări metodice şi manuale au fost editate la Facultatea deDrept, Filosofie şi Psihologie etc.8
În anul 1994 s-a înregistrat o creştere a volumului lucrărilor efectuate în bază de contract
de la 11,8 mii lei (1993) la 77,4 mii lei, totuşi aceasta încă nu înglobează totalmente potenţialulştiinţific al savanţilor universităţii9. Concomitent, în anul 1994 a fost înregistrat şi un fenomen
destul de îngrijorător: din lipsa mijloacelor financiare, „pentru prima dată în secţia Informaţie
Ibidem, p. 39.
Ibidem, p. 40.
3Bilanţul activităţii ştiinţifice a USM pentru anul 1994. Chişinău. 1995, p.39.
4
Ibidem, p. 13.
5
Ibidem, p. 30.
6Ibidem, p. 19-20.
7Ibidem, p. 23-24.
8Bilanţul activităţii ştiinţifice a USM pentru anul 1994. Chişinău. 1995, p. 6, 7, 18-19, 20, 22-24.
9
Ibidem, p. 31.
1
2

514

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

tehnico-ştiinţifică nu s-a efectuat abonarea la revistele ştiinţifice, fondate de mai mulţi ani”,
dar situaţia a fost ameliorată parţial prin consultarea fondurilor altor biblioteci din Chişinău1.
În anul de referinţă, doar 16 colaboratori ai USM au fost delegaţi la diferite Universităţi din
România la stagii ştiinţifice şi cursuri lingvistice de vară. De asemenea, 215 colaboratori au
fost delegaţi peste hotare (dintre aceştia 166 în România) pentru a participa la congrese, conferinţe, simpozioane, schimb de experienţă, iar la USM au fost invitate 40 de persoane din ţăristrăine2. În Decizia Senatului din 28 februarie 1995 se sublinia că la activitatea de cercetare în
anul 1994 au participat 624 de cadre didactico-ştiinţifice, inclusiv 67 de dr. hab., 325 de dr., 118doctoranzi, 96 de studenţi3.
Universitatea de Stat din Moldova îşi desfăşoară activitatea în domeniul ştiinţei în conformitate cu legislaţia Republicii Moldova. După Declaraţia de Independenţă a Republicii Moldova,
primul document fundamental care se referă la ştiinţă este Constituţia Republicii Moldova din
29 iulie 1994, intrată în vigoare pe 27 august, acelaşi an. Conform articolului 33 al Constituţiei,este garantată „libertatea creaţiei artistice şi ştiinţifice”, iar statul se obligă să „contribuie lapăstrarea, la dezvoltarea şi la propagarea realizărilor culturii şi ştiinţei naţionale şi mondiale”.
Prin articolul 126 se prevedea ca statul să asigure „stimularea cercetărilor ştiinţifice”4.
În anul 1994 relaţiile de colaborare ştiinţifică cu AŞM au evoluat în „cadrul convenţiei cu
catedrele de profil ale Universităţii de Stat din Moldova”5. Direcţiile principale ale colaborării
sunt: co-participarea la cercetări ştiinţifice în cadrul problemelor fundamentale şi tehnico-ştiinţifice, organizarea conferinţelor şi a seminarelor ştiinţifice axate pe cercetare şi implementarea rezultatelor ştiinţifice în economia naţională etc.6
În cadrul Universităţii o atenţie deosebită s-a atras procesului de organizare a cercetării
ştiinţifice. Prin ordinul rectorului nr. 43 din 26 aprilie 1994 a fost creată o comisie ştiinţifică din
savanţii de la toate facultăţile USM, care urma să „efectueze selectarea şi autorizarea temelornoi, să înainteze propuneri despre fondarea laboratoarelor ştiinţifice şi a colectivelor de creaţie
noi, să propună noi forme de stimulare a colaboratorilor, implicaţi în ştiinţă şi în perfecţionarea
indicilor economici de bază”7.
Conform ordinului nr. 1 din 5 ianuarie 1995, în scopul aprofundării şi coordonării activităţii de colaborare între USM şi AŞM se aproba „componenţa Comitetului de coordonare (alcătuit din 19 persoane) şi desfăşurare a activităţii de colaborare între USM şi AŞM în domeniul
cercetărilor ştiinţifice, instruirii, activităţii publicitare şi folosirii mai eficiente a potenţialului
uman şi bazei tehnico-materiale”. Comitetul urma să elaboreze proiectele acordurilor de colaborare între subdiviziunile de cercetare şi de învăţământ ale USM şi AŞM8.
În anul 1995 investigaţiile la USM s-au desfăşurat, ca şi în perioada anterioară, beneficiind de o finanţare destul de modestă, dar şi aceasta deficitară: finanţarea de la buget a fostrealizată doar în proporție de 76,9%, iar la temele contractuale volumul de finanţare a fostrealizat la cca 68%9. În pofida acestei situaţii, savanţii universitari au înregistrat succese destulde vizibile. Specialiştii de la Facultatea de Matematică şi Cibernetică au creat o metodă nouă desecuritate a datelor în reţea, au fost create mijloace experimentale de instruire şi s-a elaborat
structura funcţională a cursului computerizat de instruire etc.10 Savanţii-fizicieni au dezvoltat
metode noi de calcul al spectrelor vibronice şi al caracteristicilor termodinamice ale clasterilor
polinucleari cu valenţă mixtă, au rezolvat problema vibraţională inversă pentru fulelenul C 60,
Ibidem, p. 36.
Ibidem, p. 45.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5073, f. 95.
4Constituţia Republicii Moldova, Monitorul Oficial, Nr. 1, 12.08.1994 .
5
Darea de seamă despre activitatea ştiinţifică şi ştiinţifico-organizatorică. 1994. Chişinău, 1995, p. 62.
6
Ibidem, p. 63.
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4928, f. 78.
8
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5041, f. 1.
9Bilanţul activităţii ştiinţifice a USM pentru anul 1995. Chişinău. 1996, p. 4.
10
Ibidem, p. 7.
1
2

515

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

au elaborat şi au realizat o metodă nouă pentru determinarea caracteristicilor convertorului
electrono-optic cu plăci plan-paralele la anod şi catod, au elaborat algoritmi de rezolvare a ecuaţiilor integrale Fredholm şi a ecuaţiilor integro-diferenţiale date pe segmentul real1. Specialiştii
de la Facultatea de Chimie au abordat probleme importante ce ţin de dezvoltarea economieinaţionale şi ocrotirea mediului ambiant. Ei au „modelat sistemul închis de aprovizionare cu
apă a întreprinderilor care utilizează coloranţi”, au iniţiat „cercetări în domeniul proceselor depurificare a apelor reziduale industriale”, au fost întocmite hărţile care caracterizează argilele
din mai multe localităţi din Moldova, au identificat noi plante segetale, care, dezvoltându-se,
reduc recolta plantelor la cca 35-40 %, au fost elaborate recomandări de ocrotire şi exploatare raţională a resurselor faunistice etc.2. Destul de relevante au fost rezultatele ştiinţifice ale
Laboratoarelor de Cercetări Ştiinţifice3. Rezultatele investigaţiilor ştiinţei universitare sunt solicitate de întreprinderi şi Institute de cercetare din Republica Moldova, România şi Ucraina4.
Cu toate că între savanţii universitari şi cei de la Academia de Ştiinţe există strânse legături
în baza contractelor de colaborare, semnate între unităţile de cercetare şi asigurare a cercetărilorştiinţifice de la cele două instituţii, în anul 1995, „în scopul valorificării maxime a potenţialului
uman şi ştiinţific, ridicării nivelului de pregătire a cadrelor şi de realizare a cercetărilor ştiinţifice,utilizării eficiente a bazei tehnice şi a fondurilor de carte şi reviste a fost încheiat un acord decolaborare între USM şi AŞM”5. Aceasta, desigur, nu a minimalizat cu nimic convenţiile AŞM cu
catedrele de profil de la USM, care au continuat colaborarea pe direcţiile stabilite anterior6.
Producţia ştiinţifică a savanţilor universitari este înalt apreciată la diferite Saloane
Mondiale de Invenţii. Spre exemplu, la cel de-al 44-lea Salon Mondial de Invenţii, Cercetări şi
Inovaţii din noiembrie 1995 care a avut loc la Brussels, unde au participat inventatori din 49 deţări, Republicii Moldova i-au revenit 12 medalii de aur şi 9 de argint, dintre acestea - 5 de aur
şi 4 de argint le-au revenit savanţilor Universităţii de Stat7. Este un indiciu cât se poate de elocvent al locului şi rolului Universităţii de Stat în dezvoltarea şi promovarea ştiinţei şi inovării în
Republica Moldova. Numele savanţilor universitari Gh. Duca, A. Gulea, V. Rudic, V. Kovaliov, E.
Savca, Ch. Noviţchi, D. Juc, V. Şalaru, V. Mogâldea şi alţii de la Universitatea de Stat din Moldova
sunt cunoscute în întreaga lume. În contextul unei finanţări insuficiente, s-a simţit necesitatea
ca, în „scopul stimulării activităţii de inventică a colaboratorilor universităţii”, să fie încurajată
activitatea de cercetare a colaboratorilor Universităţii. În acest sens, prin ordinul rectorului
nr.123 din 17 noiembrie 1995, s-a stabilit o indemnizaţie unică de încurajare în mărime de 4
salarii minimale pentru autorii invenţiilor la care titular este Universitatea de Stat8. Este de remarcat şi faptul că, în conformitate cu datele oferite de AGEPI pentru anul 1995, Universitatea
de Stat din Moldova „deţine cel mai mare număr de brevete din numărul titularilor naţionali”9.
Nu pot fi neglijate nici realizările savanţilor din domeniul ştiinţelor umanistice. Istoricii
au continuat investigaţiile pe şantierele arheologice şi în arhive. Drept consecinţă au fost descoperite vestigii noi în cetatea getică din secolele VII-II a. Chr. de lângă s. Butuceni, îndeosebi palisada acesteia, care este „un element unic în cultura geţilor din sud-estul Europei”. Investigaţiile
comune cu istoricii de la Academia de Ştiinţe din Rusia s-au soldat cu publicarea unor noi documente inedite din arhivele Rusiei, documente ce ţin de istoria Ţărilor Române în secolul al XVIIlea. Noi documente şi materiale inedite au identificat şi au publicat specialiştii care studiază
probleme ce ţin de dezvoltarea culturii, istoriei moderne şi contemporane10. Specialiştii filosofi
Ibidem, p. 8-9.
Ibidem, p. 14.
3
Ibidem, p. 22-27.
4
Bilanţul activităţii ştiinţifice a USM pentru anul 1995, Chişinău, 1996, p. 28.
5
Ibidem, 28.
6
Darea de seamă despre activitatea ştiinţifică şi ştiinţifico-organizatorică, 1995. Chişinău, 1996, p. 70.
7Bilanţul activităţii ştiinţifice a USM pentru anul 1995. Chişinău, 1996, p. 37.
8
Ibidem, p. 38.
9Bilanţul activităţii ştiinţifice a USM pentru anul 1996. Chişinău, 1997, p. 56.
10Bilanţul activităţii ştiinţifice a USM pentru anul 1995. Chişinău, 1996, p. 14-15.
1
2

516

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

şi psihologi şi-au canalizat eforturile asupra diverselor aspecte ale metodologiei şi structurii
ştiinţei contemporane, particularităţilor gândirii filosofice româneşti, studiului personalităţii
omului, iar savanţii de la catedra ştiinţe socioumane au abordat o problemă de prim rang pentru Republica Moldova: crearea gospodăriilor de fermieri şi a infrastructurii de piaţă în agricultură1. La nou-creata Facultate de Știinţe Politice sunt abordate probleme ale evoluţiei politice a
Republicii Moldova, ale constituirii sistemului politic pluripartidist, probleme ce ţin de culturaşi psihologia politică2. Specialiştii din domeniul dreptului sunt antrenaţi efectiv în procesul deelaborare a legislaţiei Republicii Moldova, de punere în concordanţă a actelor normative cu
Constituţia nou-adoptată. Specialiştii Facultăţii au propus Comisiei legislative a Parlamentului
proiectul structurii Părţii generale a Codului penal al Republicii Moldova, au elaborat recomandări referitoare la pregătirea proiectelor legilor cu privire la reforma juridică, au pregătit
Proiectul de lege cu privire la modificările în Codul de procedură penală etc.3
În anul de referinţă, 1995, 219 cadre ştiinţifico-didactice au beneficiat de delegaţii pentru participarea la manifestări ştiinţifice, formare continuă, documentare în mai multe state
ale lumii, printre care România, SUA, Germania, Japonia, Italia, Belgia, Ungaria, Bulgaria, Israel,
Polonia etc., iar 230 de cadre didactice au fost invitate la USM din alte state pentru a ţine prelegeri, pentru a participa la manifestări ştiinţifice etc.4
O direcţie importantă a activităţii ştiinţifico-didactice a savanţilor universitari o constituie perfecţionarea cursurilor şi metodelor de predare, actualizarea permanentă a materiilor pentru învăţământul preuniversitar şi universitar. Spre exemplu, în anul de referinţă, laFacultatea de Matematică şi Cibernetică a fost întocmită culegerea de probleme Practicum lageometrie pentru învăţământul preuniversitar5, fizicienii au elaborat concepţia învăţământului
preuniversitar la fizică, literatură metodică şi conspecte de lecţii pentru fizica generală în limba
română pentru studenţii altor facultăţi care studiază fizica, indicaţii metodice pentru lucrări delaborator6, istoricii au perfectat programele cursului normativ al Istoriei Țărilor Asiei şi Africii,
al Istoriei medii şi moderne universale, au publicat două Atlasuri la Istoria universală (epocile
antică şi contemporană), au colaborat la editarea manualelor pentru învăţământul preuniversitar şi universitar7. La Facultatea de Filosofie şi Psihologie s-a elaborat suportul de curs Istoria şi
teoria culturii universale8, la Facultatea de Drept au fost propuse trei programe noi de studii9, laFacultatea de Jurnalism şi Știinţe ale Comunicării s-a continuat lucrul de modernizare a facultăţii în cadrul pre-proiectului Programului Tempus-Tacis în colaborare cu Facultatea de Ştiinţe
Informaţionale de la Universitatea din Madrid10, la Facultatea de Litere a fost editat un ghid
pentru candidații la admitere, s-au realizat mai multe capitole din lucrări didactice şi metodice,s-a scris un manual de teorie a literaturii pentru şcoala superioară11, la Facultatea de Limbi şi
Literaturi Străine au fost întocmite elaborări pentru candidații la admitere, s-a sistematizat
materialul pentru cursul Civilizaţia franceză12, la Catedra de pedagogie s-a lucrat la dezvoltarea
temei Asimilarea culturii naţionale - condiţie a formării personalităţii pedagogului13.
Totuşi, legislaţia ţării încă nu era racordată la noile cerinţe. În acest context, un act legislativ important, care se referea la dezvoltarea ştiinţei în Republica Moldova, a fost Legeaînvăţământului din 21 iulie 1995 prin care abia atunci se abrogau legile sovietice: Legea R.S.S.
Ibidem, 15-16.
Ibidem, p. 16-17.
3
Ibidem, p. 17-18.
4
Ibidem, p. 42-43.
5
Ibidem, p. 6.
6
Ibidem, p. 9.
7Bilanţul activităţii ştiinţifice a USM pentru anul 1995. Chişinău, 1996, p. 15.
8
Ibidem, p. 16.
9Ibidem, p. 17.
10
Ibidem, p. 39.
11
Ibidem, 1996, p. 19.
12
Ibidem, p. 21.
13
Ibidem, p. 22.
1
2

517

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Moldoveneşti nr. 324-IX din 24 decembrie 1975 cu privire la învăţământul public1 şi art. 3 al
Ucazului Prezidiului Sovietului Suprem al R.S.S. Moldoveneşti nr.1788-XI din 31 martie 1987 cu
privire la operarea unor modificări în unele acte legislative ale R.S.S. Moldoveneşti2.
Articolul 32 al Legii învăţământului din 21 iulie 1995, referitor la dezvoltarea ştiinţei în
instituţiile de învăţământ superior, prevedea: „1) Bazele ştiinţifice şi metodologice de funcţionare a sistemului de învăţământ sunt elaborate în instituţiile de învăţământ superior; cercetările ştiinţifice în domeniul educaţiei, psihologiei şi al metodologiei didactice se efectuează,pe bază de contract, de colectivele ştiinţifice permanente, de grupuri ştiinţifice provizorii, decercetători. (2) În instituţiile de învăţământ superior activitatea de cercetare ştiinţifică şi deproiectare se desfăşoară la catedre, în laboratoare, secţii sau departamente. La această activitate pot participa şi studenţii ale căror drepturi de autor sunt protejate de Legea privind dreptul
de autor şi drepturile conexe. Activitatea de cercetare ştiinţifică se va efectua şi în colaborare
cu Academia de Ştiinţe. (3) Programele de cercetare ştiinţifică fundamentală, precum şi alte
programe de cercetare-proiectare se evaluează şi se aprobă de Ministerul Educaţiei şi se finanţează prin concurs, pe bază de contract. (4) Statul asigură şi stimulează colaborarea ştiinţifică
şi cooperarea cu centre universitare prestigioase de peste hotare, acordă facilităţi la achiziţionarea de utilaj şi echipamente, destinate cercetării ştiinţifice”3. Mai mult chiar, Legea învăţământului din 21 iulie 1995 prevedea că „Statul asigură finanţarea prioritară a investigaţiilorştiinţifice, organizate în învăţământ”.
Problema activităţii ştiinţifice a laboratoarelor Tracologie şi Chimie aplicată şi ecologică,dar şi aplicarea rezultatelor investigaţiilor în economia naţională şi în procesul de instruire astudenţilor, s-a discutat în şedinţa Senatului din 27 iunie 19954. Senatul a aprobat activitatea laboratoarelor drept satisfăcătoare, recomanda să fie căutate surse de finanţare alternative, promitea spaţii suplimentare pentru activitatea acestor laboratoare5. La aceeaşi şedinţă a Senatului s-a
discutat şi s-a aprobat Acordul de colaborare dintre Academia de Știinţe şi Universitatea de Stat din
Moldova, cu precizarea că Acordul se anexează la procesul-verbal6 (cu regret, el lipseşte).
La Senatul din 26 septembrie 1995 rectorul USM a prezentat darea de seamă pentru
activitatea pe parcursul a doi ani de zile (iulie 1993 – iulie 1995). În decizia Senatului, activitatea rectorului a fost apreciată satisfăcător şi, în aceeaşi decizie, au fost formulate mai multe
obiective, printre care şi următorul: „să se creeze condiţii pentru lărgirea muncii de cercetarea catedrelor, laboratoarelor, grupurilor de creaţie şi pentru implementarea rezultatelor obţinute în procesul de învăţământ prin publicarea monografilor, manualelor, analelor ştiinţificeşi a altor materiale didactico-ştiinţifice, prin organizare de simpozioane, conferinţe, expoziţii,concursuri de proiecte de cercetare în cadrul RM şi peste hotarele ei”7.
Participarea activă a savanţilor universitari la dezvoltarea ştiinţei a fost menţionată în şedinţa Senatului din 28 noiembrie 1995. La cel de-al 44-lea salon mondial INVEST, care s-a desfăşurat în Belgia, inventatorii de la USM au obţinut 9 medalii (5 de aur şi 4 de argint), Academia
de Ştiinţe – 7 medalii (3 de aur, 4 de argint)8.
În total, în anii 1991-1995 producţia ştiinţifică a corpului didactico-ştiinţific al USM aconstituit 30 de monografii cu un volum de 347,24 c.a.; 76 de manuale – 1221,05 c.a.; 424 demateriale metodice – 1733,23 c.a.; 1591 de articole ştiinţifice – 921,13 c.a.; 210 broşuri şi alte
publicaţii – 448,24 c.a.; rezumate la conferinţe ştiinţifice naţionale şi internaţionale – 2406 –Veştile Sovietului Suprem şi ale Guvernului R.S.S. Moldoveneşti, 1975, nr.12, art.140; 1980, nr. 2, art. 11;
1986, nr. 7, art. 66.
2Veştile Sovietului Suprem şi ale Guvernului R.S.S. Moldoveneşti, 1987, nr. 4, art. 50.
3
Legea învăţământului Nr. 547 din 21.07.1995, 09.11.1995, în Monitorul Oficial, Nr. 62-63, 09.11.1995. Dataintrării în vigoare : 09.11.1995.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5073, f. 232-234.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5073, f. 240-241.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5073, f. 237.
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5074, f. 46-47.
8
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5074, f. 117.
1

518

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

259,23 c.a. Numărul total al publicaţiilor a atins cifra de 4739 de unităţi cu un volum de 4930,
12 c.a. În acelaşi timp, facultăţile de Fizică, Chimie, Biologie şi Pedologie au prezentat mai multe
cereri privitor la invenţiile posibile şi au primit 95 de decizii pozitive şi brevete, 81 de colaboratori au susţinut tezele de doctor, iar 26 de doctori, conferenţiari universitari – tezele de doctor
habilitat.
Bilanţul activităţii ştiinţifice a USM pe anii 1990-1995 şi sarcinile pentru perioada 19962000 au fost discutate la şedinţa Senatului din 27 februarie 19961. Raportul a fost aprobat,
dar, în decizia Senatului, pe lângă realizările obţinute, s-au indicat şi o serie de neajunsuri în
activitatea ştiinţifică, cum ar fi: participarea slabă la conferinţele ştiinţifice internaţionale, antrenarea insuficientă a unor catedre în cercetarea ştiinţifică finanţată de la buget sau în bază decontract, necesitatea restructurării de mai departe a modului de organizare şi dirijare a munciide cercetare ştiinţifică în cadrul USM etc.2
Printre rezultatele ştiinţifice remarcabile obținute în anul 1996, în Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova se remarcau: „tehnologii ieftine de realizare a bateriilor solare de eficienţă înaltă, cu putere de până la 10 W, a detectoarelor de radiaţie nucleară
şi a indicatoarelor de câmpuri electrice pentru reţelele industriale; modulatoare de lumină cu
rapiditate de funcţionare sporită pe baza straturilor din cristale lichide şi o instalaţie compactă
pentru prelucrarea informaţiei optice din diapazonul vizibil şi infraroşu al spectrului; sisteme
integraţionale pentru soluţionarea problemelor ştiinţifice şi economice, programe pentru proiectarea construcţiilor asistată de calculator; un nou catalizator pentru purificarea gazelor deeşapament în transportul auto, mult mai ieftin ca cele cunoscute până în prezent; instalaţie deardere a combustibilului cu un randament sporit de utilizare a căldurii; metode noi de sinteză
a unor derivaţi organici şi a compuşilor lor coordinativi cu metale de tranziţie, care manifestă
proprietăţi valoroase pentru a fi aplicate în scopuri analitice, în calitate de catalizatori sau substanţe biologice active; metode noi de purificare a apelor reziduale; noi tehnologii de sinteză
a cianocobalaminei (Vitamina B 12) pentru utilizarea în farmaceutică; procedee de bioacumulare a radionuclizilor şi a metalelor provenite din industrii chimice şi nucleare; cu ajutorul
metodelor computerizate elaborate anterior au fost depistate proteinele ciupercilor inferioare
evoluţionar înrudite cu proteinele de rezervă ale plantelor superioare”3. De asemenea, se sublinia că „pentru prima dată în literatura europeană de specialitate au fost depistate 26 de specii
de vertebrate terestre situate în subterane”, „pentru prima dată a fost stabilită (prin calcul)
compoziţia chimică a apelor deversate”4 şi, de asemenea, pentru prima dată, printre populaţiile
speciilor rare din Moldova a fost descoperit Noptarul ikkomocov5. Este de reţinut şi succesul
matematicienilor care au formulat: „problema matematică de diringare optimă a spectrului
valorilor proprii ale corpurilor elastice funcţie de variaţia frontierei domeniului ce mărgineşte
corpul, fiind cercetate cazurile valorilor proprii şi multiple”6. Fără îndoială, formularea unei
probleme matematice, semnifică trasarea unei noi direcţii de cercetare în domeniu.
Rezultate importante au realizat savanţii ştiinţelor umanistice. Arheologii au descoperit
noi materiale care completează cunoştinţele referitoare la sistemul defensiv al geto-dacilor [săpăturile de la Potârca (Orhei)], în baza noilor materiale de arhivă au fost cercetate relaţiile Ţării
Moldovei cu Rusia, situaţia Basarabiei în componenţa Imperiului Rus, foametea din anii 19461947, procesul de instaurare a regimului totalitar în RSSM, aspecte din Istoria Universităţii de Statdin Moldova etc.7. Specialiştii de la Facultatea de Jurnalism şi Ştiinţe ale Comunicării au studiat experienţa acumulată şi au evidenţiat principalele tendinţe ale dezvoltării mass-media în Republica
Moldova. Savanţii din domeniul politologiei şi dreptului au examinat problemele evoluţiei staAUSM, F. 1, inv. 1, d. 5190, f. 34-36.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5190, f. 70 verso.
3Bilanţul activităţii ştiinţifice a USM pentru anul 1996. Chişinău, 1997, p. 4
4
Ibidem, p. 39.
5
Bilanţul activităţii ştiinţifice a USM pentru anul 1996. Chişinău, 1997, p.18.
6
Ibidem, p. 32.
7
Ibidem, p. 22-23.
1
2

519

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

talităţii, democraţiei, politicii externe a RM, statul de drept, principiul separării puterilor în stat,
statutul avocaturii, au fost elaborate proiecte privind reforma judiciară şi de drept. Lingviştii au
venit cu noi realizări în domeniul cercetării limbii române şi a celor moderne1.
Referindu-ne la domeniul protecţiei proprietăţii intelectuale, este de remarcat faptul căîn anul 1996 au fost depuse mai multe cereri privitor la invenţiile posibile şi au fost luate 43 dedecizii pozitive pentru eliberarea brevetelor de invenţii, inclusiv două ale Federaţiei Ruse. Înanul de referinţă, 1996, în afară de alte Diplome şi cadouri de la AGEPI, Universitatea de Stat din
Moldova „a fost distinsă cu Diploma de onoare a Agenţiei de Stat pentru Protecţia Proprietăţii
Intelectuale pentru invenţia cu nr. 1000 cu titlul Procedeu de epurare a apelor reziduale impurificate cu substanţe organice greu biodegradabile”2.
Expoziţiile internaţionale sunt un alt criteriu important de apreciere a rezultatelor savanţilor universitari. Peste 50 de exponate au fost prezentate la 9 Saloane şi expoziţii naţionale şi internaţionale, unde au obţinut 19 medalii – 16 de aur şi 3 de argint, premii de gradul
I-III, titluri de inventator de elită, Ordine ale statelor europene. Şi de această dată, savanţi cu
renume mondial Gh. Duca, V. Covaliov, O. Covaliova, A. Gulea, V. Rudic, M. Duca, A. Port, D. Juc,
L. Dencicov, M. Gonţa, V. Suman, S. Daniliuc, L. Romanciuc, T. Pasecinic, I. Toderaş au promovat
imaginea Universităţii de Stat din Moldova în lumea întreagă3.
Un alt criteriu al recunoaşterii potenţialului ştiinţific al USM este participarea la conferinţele ştiinţifice internaţionale (95 de cadre ştiinţifico-didactice), documentare ştiinţifică (25de persoane), stagii ştiinţifice (35 de persoane), formare continuă (26 de persoane), profesori
invitaţi la Universităţile din ţările europene (3 persoane). De asemenea, mai multe cadre didactice de la Universităţile din Europa şi SUA au ţinut cursuri la USM4.
În anul de referinţă, 1996, în conformitate cu Acordul dintre Academiile de Ştiinţe ale
Ucrainei, Republicii Belarus şi Moldovei, a fost organizat un concurs de decernare a premiilor
pentru cele mai importante rezultate ale cercetărilor ştiinţifice realizate în comun. Laureaţi dinpartea Moldovei au devenit Oleg Gorea (USM) şi trei savanţi de la AŞM5.
Nu au rămas în afara atenţiei universitarilor nici problemele predării materiilor, introducerii noilor cursuri, alcătuirii programelor noi, a manualelor și lucrărilor metodice6.
O parte componentă a activităţii ştiinţifice a instituţiei de învăţământ superior este editarea propriei producții ştiinţifice. În acest context, începând cu anul 1996, în cadrul Universităţii
de Stat din Moldova încep să fie editate Analele ştiinţifice ale USM (4 serii)7.
În anul 1996 în atenţia Senatului s-a aflat şi activitatea Laboratoarelor de CercetareŞtiinţifică. La şedinţa Senatului din iunie 19968 a fost discutată activitatea LCŞ Optimizarea
discretă (fondat în anul1988) şi Biochimia plantelor eterouleioase (fondat în 1960) desfășurată
în anii 1991-1995 şi au fost evidenţiate principalele rezultate ştiinţifice ale acestora. Ţinândcont de faptul că în cadrul LCŞ Optimizare discretă activau persoane şi de la alte instituţii, s-a
recomandat ca să se lucreze în direcţia „formării unui colectiv permanent al laboratorului şiîntăririi legăturilor de colaborare cu instituţiile din republică interesate în aceste cercetări”9.
Referitor la activitatea LCŞ Biochimia plantelor eterouleioase, s-a subliniat că în ultimii 4-5 ani

Ibidem, p. 4-5, 23-31.
Ibidem, p. 55.
3
Ibidem, p.56-59.
4
Ibidem, p.64-66.
5
Darea de seamă despre activitatea ştiinţifică şi ştiinţifico-organizatorică. 1996. Chişinău, 1997, p. 74.
6
Detalii în: Bilanţul activităţii ştiinţifice … pentru anul 1996, Chişinău, 1997, p. 8-9, 14, 16, 24, 29, 31, 32-33, 50.
7
AUSM, Scrisori, 01/01-01/291, anul 2007, f. 88.
8În luna iunie 1996 au avut loc cel puţin trei şedinţe ale Senatului USM. Două dintre ele, din 10 şi 25 iunie au fost festive, la care li s-a acordat titlul de Doctor Honoris Causa Preşedintelui Republicii Kârgâzstan
O.A.Akaev şi academicianului român Tudor Radu Popescu. Procesul-verbal care ne interesează aici, adică
acel care a examinat activitatea LCŞ amintite, nu este în Dosar, este doar decizia Senatului. Referitor la Procesul-verbal, la sfârşitul Dosarului examinat este o notiţă scrisă cu cerneală violetă: „Procesul-verbal din iunie
1996 este la dl Jitari” (AUSM, F.1, inv. 1, d. 5190, notiţa după fila 260).
9
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5190, f. 249.
1
2

520

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

s-au stopat lucrările de implementare în practică a realizărilor ştiinţifice, cauza fiind „imposibilitatea finanţării lucrărilor de contract de către gospodăriile de ramură, precum şi imposibilitatea deplasării frecvente în gospodării a colaboratorilor laboratorului”1.
Munca ştiinţifică asiduă a savanţilor universitari continuă şi în anul 1997. În bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova se menţionează o serie de succese ale savanţilor universitari în domeniul ştiinţelor reale şi socioumane, atât sub aspect teoretic, cât şi practic. Din ultimele ar fi de menţionat elaborarea unor „metode noi de epurare a apelor reziduale
poluate cu substanţe toxice”; „metode originale de sinteză a compuşilor organici funcţionalizaţi
în calitate de reactivi analitici pentru determinarea cadmiului şi a paladiului”; elaborarea tehnologiei de cultivare a algei Synechocystis salina sub cerul liber; „elaborarea unui procedeu nou deactivizare a osteogenezei reparatorii care reduce substanţial durata consolidării osului fracturat
şi exclude pericolul infectării pacientului”2. Rezultatele cercetărilor savanţilor biologi referitoarela copitat au fost prezentate Asociaţiei de Stat „Moldsilva” pentru utilizare „în scopul programării gospodăriei cinegetice în pădurile raionului Căinari (Rezeni şi Zloţi)3. Investigarea Nistrului
inferior a demonstrat că și condiţiile ecologice pentru reproducerea peştilor s-au înrăutăţit dincauza „micşorării suprafeţei biotopurilor pentru depunerea pontei, oscilaţiilor mari ale nivelului de apă în perioada de reproducere, poluării fluviului cu ape menager-industriale şi folosirii
intense a apei pentru irigare”4. Un înalt grad de poluare a fost demonstrat şi pentru apele râului
Prut5, fiind propuse „metode noi de epurare a apelor reziduale poluate de substanţe toxice”6.
Evident, savanţii şi-au spus cuvântul, autorităţile urmau să ia măsurile necesare.
Specialiştii psihologi au efectuat studii despre stresul profesional. Drept rezultat, s-au stabilit legităţile „manifestării stresorice, productivităţii muncii intelectuale şi capacităţii de rebutareîn diverse condiţii stresogene”, fiind argumentată ipoteza „despre caracterul variat al influenței
factorilor stresogeni de natură psihoemoţională”7. Importante cercetări ale savanţilor universitari
vizează industria alimentară: producerea de mezeluri, lactate şi bere. Analiza mai multor tipuri
de bere din România, Cehia şi Republica Moldova a demonstrat conţinutul înalt de NDMA, careprezintă un mare pericol pentru sănătatea omului, concomitent fiind şi un factor de risc în apariţia bolilor cancerigene. Recomandarea savanţilor era de „a elabora tehnologii de fabricare a berii,care ar putea diminua până la minimum conţinutul substanţei nocive”8. Specialiştii universitari au
lucrat cu succes şi în domeniul obţinerii biomasei, eficienţa economică a produsului demonstrândo rentabilitate de 30-40%. Evident, savanţii îşi exprimă încrederea că „în cazul susţinerii financiarela primele etape ale implementării tehnologiilor propuse, ar fi posibilă crearea unui centru puternic de producere a substanţelor biologic active pentru cerinţele interne şi pentru export”9. Astfel
savanţii şi-au adus obolul, însă problema a fost şi rămâne: cine trebuia să manifeste interes faţă deaceste rezultate ştiinţifice ale savanţilor universitari, pentru implementarea lor?
Noi rezultate au fost obţinute şi în domeniul ştiinţelor socioumane. Arheologii au evidenţiat noi materiale cu privire la cetatea de piatră de la Orheiul Vechi, demonstrându-se că afost construită în prima jumătate a secolului al XIV-lea, dar nu în a doua jumătate a secolului
al XV-lea, cum se credea până atunci10, s-a demonstrat permanenţa triburilor tracice în stepele
Bugeacului pe parcursul mileniului I a. Chr., au fost sesizate urme materiale care demonstrează
procesul de romanizare şi de creştinare a locuitorilor băştinaşi11. Savanţii istorici au introdus în
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5190, f. 250.
Bilanţul activităţii ştiinţifice a USM pentru anul 1997. Chişinău, 1998, p. 4-5.
3
Ibidem, p. 19.
4
Ibidem, p. 20.
5Ibidem, p. 46.
6
Ibidem, p. 46.
7
Ibidem, p. 20.
8Ibidem, p. 47.
9Ibidem, p. 49.
10
Ibidem, p. 51.
11
Ibidem, p. 5, 23.
1
2

521

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

circuitul ştiinţific noi materiale de arhivă care explică mai multe pagini necunoscute din istoria
noastră în epocile medievală, modernă şi contemporană, pagini inedite referitoare la situaţia
Basarabiei în componenţa Imperiului Rus, la mişcarea naţională din Basarabia, la foametea şideportările din RSSM, la renaşterea conştiinţei naţionale etc.1. Specialiştii în domeniul dreptului
s-au încadrat activ în elaborarea şi modernizarea legislaţiei statului: au făcut propuneri pentru
perfecţionarea unor norme de drept penal, au elaborat proiecte ale actelor normative privind
reforma judiciară şi de drept, cu privire la perfecţionarea legislaţiei referitoare la procedura
penală şi activitatea organelor de drept, au fost scrise numeroase avize asupra proiectelor delege care urmau să fie adoptate etc.2 Specialiştii în domeniul presei au examinat presa guvernamentală și au depistat deficienţele „în activitatea presei guvernamentale (nivelul scăzut alpolemicii, argumentarea slabă a articolelor, corectitudinea exprimării)”.
Un criteriu important al aprecierii rezultatelor ştiinţifice ale savanţilor universitari esteobţinerea brevetelor de invenţie. În anul de referinţă, 1997, savanţii de la USM au primit 38
de brevete de invenţii ale RM, au prezentat 30 de cereri privitor la invenţiile posibile, au fostluate 33 de decizii de eliberare a brevetelor de invenţii. Invenţiile savanţilor universitari de laFacultăţile de Chimie, Biologie şi Pedologie, Fizică, prezentate la expoziţiile internaţionale, s-auînvrednicit de 20 de medalii, dintre care 16 de aur, 2 de argint şi 2 de bronz. USM a fost „distinsă cu Diploma de onoare a Agenţiei de Stat pentru Protecţia Proprietăţii Intelectuale pentru
invenţia cu nr. 1500 cu titlul Procedeul nutriţiei minerale a puieţilor din pepiniera pomicolă.
USM a obţinut Premiul Ministrului - Preşedinte al Guvernului Flamand, Premiul Organizaţiei
Mondiale a Presei Periodice şi Ordinul „Meritul European”3. Numele savanţilor universitari Gh.
Duca, V. Covaliov, O. Covaliova, A. Gulea, V. Rudic, M. Duca, L. Dencicov, M. Gonţa, V. Suman, S.
Daniliuc, L. Romanciuc, T. Pasecinic, I. Toderaş, A. Puşneac, S. Godea, sunt cunoscute de întreaga
comunitate ştiinţifică internaţională în domeniile respective de activitate.
În aceeaşi ordine de idei, la 22 aprilie 1997 Senatul USM a discutat subiectul privind
Activitatea de inventică la Universitatea de Stat din Moldova. În decizia Senatului se subliniacă în perioada anilor 1992-1997 la USM s-a depus o muncă asiduă „în vederea promovării cercetărilor aplicative şi de inventică”, numărul total de cereri fiind de 84, iar numărul de breveteobţinute ‒ de 81. Comisia, care a examinat problema dată, propunea să fie întreprins „un complex de măsuri pentru a asigura funcţionarea eficientă a sistemului de protecţie a invenţiilor,
exploatarea lor în vederea impulsionării economiei naţionale, crearea condiţiilor pentru stimularea activităţii creative, colaborarea activă cu Agenţia de protecţie Intelectuală a R. Moldova(AGEPI)”. Pentru realizarea acestor obiective, decizia Senatului prevedea ca „secţia de protecţie a proprietăţii intelectuale a Departamentului de cercetări ştiinţifice să asigure eficienţa activităţii de inventică a catedrelor şi laboratoarelor de cercetări ştiinţifice în vederea ridicării
randamentului de implementare a brevetelor în diferite ramuri ale economiei naţionale a R.
Moldova” şi, desigur, să fie elaborat mecanismul optim de remunerare a inventatorilor, în baza
legislaţiei RM 4.
Rezultatele ştiinţifice obţinute de savanţii universitari se implementează cu succes înprocesul didactic de la Universitate şi în sistemul de învăţământ preuniversitar prin alcătuirea
manualelor pentru elevi şi studenţi, prin soluţionarea problemelor legate de predarea informaticii, fizicii etc. Profesorii de la Facultatea de Chimie au corectat şi au ajustat planurile şi
programele de studiu „în scopul reducerii diferenţei dintre pregătirea absolvenţilor şcolilor
medii şi ai liceelor”, a fost elaborată „o concepţie nouă de predare a limbii engleze cu utilizarea
calculatorului pentru studenţii de la specialităţile umanistice”5. La Facultatea de Jurnalism şiŞtiinţe ale Comunicării au fost introduse cursuri noi: teoria comunicării, istoria comunicării,Ibidem, p. 23-25, 27.
Ibidem, p. 27-29.
3
Ibidem, p. 64-69.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5311, f. 109. Raportul integral privind activitatea de inventică la USM a se vedea: AUSM,
F. 1, inv. 1, d. 5311, f. 182-188.
5
Bilanţul activităţii ştiinţifice a USM pentru anul 1997. Chişinău, 1998, p. 4, 9-11, 16-18, 36, 60.
1
2

522

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

sociolingvistica, lectura critică a presei1. Cadrele ştiinţifico-didactice de la USM au fost invitate
pentru a ţine prelegeri în prestigioase universităţi din Italia, România, Franţa, Germania, Belgia(Gh. Duca, S. Clochişner, A. Gulea, V. Fomin, V. Voloşin)2.
Raportul privind activitatea ştiinţifică la USM pentru anul 1996 a fost discutat şi aprobat în şedinţa Senatului din 25 februarie 1997. În decizia Senatului sunt menţionate aspecte pozitive ale activităţii, dar se indică şi un şir de neajunsuri în activitatea ştiinţifică la USM,
printre acestea fiind participarea nesemnificativă a subdiviziunilor ştiinţifice la cercetările în
cadrul Programelor Asociaţiilor Internaţionale; insuficienţa cercetărilor ştiinţifice pe bază decontract, în raport cu potenţialul ştiinţific şi posibilităţile USM, cauzată de lipsa de finanţe. La
un nivel nesatisfăcător rămânea asigurarea metrologică3.
Potenţialul ştiinţific în continuă creştere permite deschiderea unor noi specializări la
USM, necesare economiei naţionale a RM. În şedinţa Senatului din 25 februarie 1997 a fostluată decizia de a aproba specialităţile Informatica, Fizică şi matematică, Fizică şi fizică computaţională4, iar în şedinţa Senatului din 22 aprilie 1997 se includea suplimentar specialitatea
Energetica netradiţională5.
Pe data de 24 februarie 1998 Senatul a discutat şi a aprobat raportul despre activitateaştiinţifică la USM pentru anul 1997. În cadrul dezbaterilor, profesorul Gh. Duca a subliniat că
dezvoltarea universităţii este de neconceput fără dezvoltarea ştiinţei, dar, a atenţionat el, este
greu de conceput poziţia conducerii republicii, care „în anul acesta a micşorat finanţarea ştiinţei cu 40%”, deşi, a replicat vorbitorul, în pofida situaţiei social-economice precare din ţară,rezultatele ştiinţifice sunt bune. Pentru menţinerea cercetării ştiinţifice la USM, „un exemplu
destul de bun este stimularea de către Senat a monografiilor şi manualelor apărute”, precumşi alte forme de remunerare a cercetătorilor ştiinţifici de la Universitate6. În cadrul discuţiilor, P. Cojuhari, decanul Facultăţii de Matematică şi Informatică, exprima opinia că persoanele
care răspund de dezvoltarea ştiinţei în republică, la nivel de „cinovnici”, nu-şi dau seama „ceînseamnă ştiinţa pentru o republică”. Una din căile de dezvoltare a ştiinţei se preconiza a fi înbaza proiectelor7. În acelaşi context, profesorul M. Dolgan, de asemenea a menţionat că statul„s-a cam întors cu spatele spre ştiinţă”. Ştiinţa umanistică, a mai subliniat el, se află într-o stare
deplorabilă şi fără ridicarea acestei ştiinţe, „suntem sortiţi cu toţii unei crize spirituale totale”.
Vorbitorul îşi exprima regretul că şi proiectul propus de Academie, şi cel propus de guvern plasează „la coadă” ştiinţa umanistică8. V. Şalaru, profesor universitar de la Facultatea de Biologie
şi Pedologie a constatat că darea de seamă a secţiei de ştiinţe de la USM aproape că nu se deosebeşte de darea de seamă de la Academie: „Academia, având un potenţial ştiinţific atât de mareîn comparaţie cu universitatea noastră, a prezentat exact acelaşi număr de lucrări ca şi universitatea, dar noi suntem puşi în condiţii mult mai dificile decât colaboratorii de la Academie”9.
Decizia Senatului USM din 24 februarie 1998 referitor la Bilanţul activităţii ştiinţifice
pentru anul 1997, concomitent cu indicarea principalelor rezultate atinse în domeniul ştiinţelor reale şi socioumane, indica și unele neajunsuri, cum ar fi: rata nesemnificativă de îmbinare
a activităţii de brevetare cu cea de implementare a realizărilor ştiinţifice; reducerea semnificativă la unele facultăţi a procesului de susţinere a tezelor de doctorat; asigurarea metrologică
insuficientă a cercetărilor din cauza lipsei de finanţe 10. Referindu-se la obiectivele principale îndomeniul cercetării pentru anul 1998, Raportul prevedea: „orientarea cercetărilor ştiinţifice
Ibidem, p. 71.
Ibidem, p. 75.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5310, f. 110, verso.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5310, f. 111.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5311, f. 146.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5462, f. 3-4.
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5462, f. 5.
8
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5462, f. 6-7.
9
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5462, f. 7.
10
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5462, f. 26.
1
2

523

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

universitare spre soluţionarea problemelor vitale ale Republicii Moldova; ridicarea competivităţii ştiinţei universitare pe plan naţional şi internaţional; elaborarea unei concepţii în cadrul
USM referitoare la realizarea eficientă a întregului ciclu de brevetare şi îmbinare cu activitatea
de implementare a rezultatelor ştiinţifice obţinute; implicarea instituţiilor afiliate Universităţii
în activitatea de cercetare; extinderea şi aprofundarea relaţiilor ştiinţifice internaţionale şi acelor de cooperare cu instituţiile Academiei de Ştiinţe şi de ramură; activizarea cercetărilor pebază de contract şi participarea savanţilor universitari la efectuarea cercetărilor în cadrul programelor asociaţiilor europene; asigurarea metrologică a cercetărilor ştiinţifice”1.
De fapt, colaborarea USM cu institutele AȘM nu poate fi considerată nesatisfăcătoare. Spreexemplu, în anul 1997 Institutul de Matematică al AŞM în comun cu Facultatea de Matematică
şi Cibernetică de la USM a organizat două şedinţe comune ale Consiliilor ştiinţifice, la care au
fost discutate unele probleme de colaborare2.
În şedinţa Senatului din 1 decembrie 1998 a fost discutat Registrul Formativ universitar: imperativul optimizării nomenclatorului de specialităţi şi specializări. Raportul de bază,prezentat de profesorul universitar Ion Niculiţă, sublinia că „Universitatea de Stat din Moldova
a fost, este şi va rămâne principala instituţie chemată să menţină la nivelul Standardelor
Internaţionale sistemul de cercetare şi instruire. Ea este responsabilă de nivelul de pregătire a
potenţialului intelectual al Republicii Moldova. Şi aceasta din simplul motiv că o altă instituţie
similară la noi nu există”3.
Problema Personalităţii profesorului universitar a fost discutată la şedinţa Senatului din
29 decembrie 1998, raportul de bază fiind prezentat de către profesorul Anatol Ciobanu. În
Raport au fost menţionate şcolile ştiinţifice de la Facultăţile Universităţii. În cadrul Facultăţii deIstorie a fost menţionată Şcoala Ştiinţifică de Tracologie (etnogeneza geto-dacilor şi a românilor). Profesorul Ion Niculiţă a pregătit deja 6 doctori în ştiinţe şi întreţine legături de colaborareştiinţifică cu Consiliul Internaţional de Studii indoeuropene şi tracice, cu Institutul Român detracologie, cu Universitatea din Bucureşti4. În afară de aceasta, la facultate sunt câteva direcţii
de cercetare ştiinţifică.
În cadrul Facultăţii de Matematică şi Informatică a fost menţionată şcoala ştiinţifică deteorie a d-convexităţii a acad. P. Soltan. În cadrul acestei şcoli s-au format 17 doctori în ştiinţe,inclusiv 2 doctori habilitaţi5. Sunt trasate şi câteva direcţii de cercetare ştiinţifică.
La Facultatea de Chimie funcţionează cu succes patru şcoli ştiinţifice: şcoala de chimieanorganică a doamnei Nina Samusi, care a pregătit 31 de doctori şi 1 doctor habilitat, 400 de
publicaţii, 55 de brevete, zeci de participări la congrese naţionale şi internaţionale; şcoala dechimie organică a profesorului Nicanor Barbă, care a pregătit 16 doctori, inclusiv unul habilitat,
cca 300 de publicaţii, 60 de brevete, participanţi la 25 de congrese ştiinţifice; şcoala profesorului Alexei Sâciov cu 20 de doctori şi 4 doctori habilitaţi pregătiţi, 500 de publicaţii, 20 debrevete, 20 de participări la congrese etc.; şcoala de chimie industrial-ecologică a profesorului
Gheorghe Duca cu 8 doctorate susţinute, 200 de publicaţii, 50 de brevete, 70 de participări lacongrese ştiinţifice. În afară de aceasta, la Facultatea de Chimie există 5 direcţii de cercetareştiinţifică, conduse de profesorii universitari Aurelian Gulea, Mihail Revencu, Petru Chetruş,Iacob Guţu şi Ion Ogurţov6.
La Facultatea de Biologie şi Pedologie procesul de cercetare se realizează în cadrul câtorva școli științifice: direcţia de cercetare în domeniul endocrinologiei, lansată încă în anii ‘30 ai
secolului al XX-lea de doctorul habilitat, profesor universitar, Mareş Kahana, a fost dezvoltată
de şcoala ştiinţifică în domeniul neuroendocrinologiei, fondată de academicianul Boris Melnic,
actualmente dirijată de doctorul habilitat, profesor universitar Aurelia Crivoi cu 24 de teze de
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5462, f. 55-56.
Raport despre activitatea ştiinţifică şi ştiinţifico-organizatorică. 1997, Chişinău, 1998, p. 113.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5461a, f. 8.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5461a, f. 88.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5461a, f. 88.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5461a, f. 89-90.

1
2

524

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

doctor şi doctor habilitat susţinute, 400 de publicaţii; şcoala de algologie şi biotehnologie în
frunte cu m.c. al AŞM Vasile Şalaru cu 23 de teze susţinute (3 de dr. hab.), 300 de publicaţii, 20
de brevete etc.; şcoala ştiinţifică ecologie, evoluţia şi etologia mamiferelor, fondată de profesorul
Mina Lozan cu 23 de doctorate susţinute (2 de dr. hab.), 350 de publicaţii etc. În afară de şcolileştiinţifice, la Facultate s-au conturat clar mai multe direcţii de cercetare ştiinţifică sub conducerea profesorilor Gr. Stasiev, N. Popa, I. Toderaş, V. Rudic, L. Cepurnova, A. Crivoi, P. Corduneanu,
G. Gratii, A. Negru1.
La Facultatea de Știinţe Politice s-a conturat o nouă direcţie în ştiinţa politică – stasiologia – care ţine de „studierea proceselor complexe şi contradictorii de constituire şi funcţionare
a sistemului pluripartidist din RM şi a relaţiilor politice în general”2.
La Facultatea de Drept funcţionează şcoala ştiinţifică Etiopatologia infracţiunilor comiseîmpotriva omului, sub îndrumarea profesorului Gh. Baciu3.
La Facultatea de Fizică activează două şcoli ştiinţifice de rezonanţă europeană. Este vorba de şcoala ştiinţifică de fizică experimentală condusă de acad. A. Simaşchevici, cu sute de publicaţii, 22 de brevete, 21 de doctorate (6 dr. hab.), participări la zeci de congrese în ţară şi peste
hotare. Cea de a doua şcoală, de fizică teoretică, este condusă de m. c. al AŞM E. Pocatilov cu 27
de doctorate (2 dr. hab.), numeroase publicaţii şi participări la conferinţe naţionale şi internaţionale. De asemenea, în cadrul Facultăţii de Fizică există mai multe direcţii şi subdirecţii ştiinţifice conduse de profesorii L. Panasiuc, D. Nedeoglu, I. Geru, V. Gamurari, P. Gaşin, P. Gaugaş, T.
Pasecinic, M. Caraman4.
La Facultatea de Jurnalism şi Ştiinţe ale Comunicării pot fi distinse două direcţii de cercetare ştiinţifică, una consacrată istoriei, teoriei şi practicii presei, conducă de profesorul D. Covali,alta ce ţine de probleme de sintaxă, stilistică, sociolingvistică, semiotică, condusă de profesorul
V. Pojoga5.
La Facultatea de Limbi şi Literaturi Străine funcţionează şcoala ştiinţifică Derivatologie,
morfologie lexicală şi semantică, fondată de profesorul Grigore Cincilei, care a pregătit 13 doctori în filologie, zeci de participări la conferinţe şi congrese naţionale şi internaţionale6.
La Facultatea de Litere s-a remarcat încă din anii ‘70 a sec. XX şcoala ştiinţifică de Filologiea academicianului N. Corlăteanu, discipolii căruia au fondat alte şcoli şi direcţii ştiinţifice. Este
binecunoscută şcoala ştiinţifică Sintaxa funcţională şi contrastiv-transformaţională condusă dem. c. al AŞM Anatol Ciobanu cu 14 doctorate susţinute (1 de dr. hab.), sute de publicaţii ştiinţifice, numeroase participări la Congrese şi Conferinţe naţionale şi internaţionale. De asemenea,
în cadrul Facultăţii se disting câteva direcţii de cercetare ştiinţifică, conduse de profesorii V.
Marin, M. Purice, I. Ciornâi, M. Dolgan, T. Melnic7.
O direcţie de cercetare ştiinţifică aparte, Osteogeneza reparatorie şi activizarea ei prin celule osteomedulare, s-a constituit în cadrul Catedrei Protecţia Civilă sub conducerea prof. Pavel
Ciobanu8.
Toate aceste realizări sunt menţionate în decizia Senatului din 29 decembrie 1998 princare decanatele, catedrele şi laboratoarele erau chemate să accelereze procesul de pregătire a
doctorilor habilitaţi9.
Întru susţinerea materială a cercetătorilor ştiinţifici, la 26 ianuarie 1999 Senatul USM aluat decizia de a stabili un supliment la salariul de bază pe perioada 1 ianuarie – 30 iunie 1999
colaboratorilor ştiinţifici ai subdiviziunilor de cercetare de până la 50 % din salariul de bază,AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5461a, f. 90-91.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5461a, f. 91.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5461a, f. 91.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5461a, f. 92-93.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5461a, f. 93.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5461a, f. 93.
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5461a, f. 94-95.
8
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5461a, f. 95.
9
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5461a, f. 118-119.
1
2

525

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAîn dependenţă de eficienţa activităţii cercetătorului1. De asemenea, Senatul a decis menţinerea
suplimentului la „salariul de bază pentru cadrele didactice şi de cercetare care se află în concediu de creaţie, cu condiţia prezentării spre susţinere a tezelor pentru obţinerea titlului ştiinţific respectiv sau realizarea altor activităţi (scrierea de manuale, monografii, elaborarea altor
materiale didactico-ştiinţifice)”2. Pentru traducerea în viaţă a acestei decizii au fost elaborate
Criteriile pentru stabilirea suplimentului lunar la salariul de bază al colaboratorilor ştiinţifici ai
subdiviziunilor de cercetare ale USM3.
Situaţia din sfera ştiinţei a fost examinată și în cadrul şedinţei Senatului din 23 martie 1999.
Raportul de bază, Strategia USM privind stimularea şi protejarea activităţii ştiinţifice universitare,a fost prezentat de Petru Chetruş, prorector pentru activitate ştiinţifică. În Raport se face analiza
activităţii ştiinţifice pentru anul 1998 şi se constată că, în pofida faptului că numărul cadrelor
didactice a crescut, în activitatea ştiinţifică sunt încadrate doar 450 de persoane. Evident, crizaeconomică afectează substanţial sistemul de cercetare, în general, şi cel universitar, în particular,
fapt ce duce la destrămarea colectivelor şi şcolilor ştiinţifice și la reducerea numărului de cadreştiinţifice. Dar organizarea şi eficienţa activităţii de cercetare la USM depinde şi de alţi factori,
cum ar fi atitudinea şi responsabilitatea şefilor de catedră, a conducătorilor ştiinţifici şi a cercetătorilor. În ultimul timp, în unele laboratoare şi catedre se observă o reducere a producţiei ştiinţifice. De asemenea, DCŞSP nu gestionează desfăşurarea cercetărilor în instituţiile afiliate USM etc.4
În discuţiile pe marginea Raportului s-au exprimat îngrijorări faţă de fenomenele negative care au
cuprins ştiinţa din Moldova, subliniindu-se: „Academia s-a transformat într-un azil de bătrâni, cei
tineri nu doresc să ia această cale, fiindcă nu au nici o perspectivă. Dar despre ce fel de perspectivă poate fi vorba, dacă pentru ştiinţă au fost alocate 330 de mii lei”. De asemenea, s-a menţionat că„pentru a ameliora situaţia și pentru a ieşi din acest impas, e necesar să fie organizat un programnaţional de dezvoltare a ştiinţei şi instruirii”5.
În decizia Senatului din 23 martie 1999 sunt menţionate mai multe forme de stimulareşi protejare a potenţialului ştiinţific universitar cum ar fi: „crearea condiţiilor şi încurajarea activităţii de cercetare desfăşurată în cadrul Universităţii cu suport financiar de la buget, în baza
contractelor cu plată, a granturilor internaţionale şi a tematicii nefinanţate; editarea AnalelorŞtiinţifice ale USM; editarea literaturii didactico-ştiinţifice şi premierea autorilor celor mai valoroase lucrări; stimularea pregătirii cadrelor de înaltă calificare prin acordarea concediilor decreaţie (postdoctorat) şi cu menţinerea înlesnirilor; remunerarea suplimentară a colaboratorilor ştiinţifici din surse extrabugetare” etc.6 A fost acceptată şi Lista domeniilor şi direcţiilor prioritare de cercetare-dezvoltare pe anul 1999, adoptată prin hotărârea Parlamentului Republicii
Moldova nr. 284-XIV din 17 februarie 1999, listă care include patru domenii de cercetare (ştiinţe
fundamentale, ştiinţe aplicate, pregătirea cadrelor ştiinţifice şi ştiinţifico-didactice de calificareînaltă, deservirea procesului ştiinţific) şi 9 direcţii prioritare în ştiinţele aplicate şi dezvoltarea
tehnologică (sporirea eficienţei de funcţionare a complexului energetic; omul şi protecţia fondului genetic uman; tehnologii şi biotehnologii avansate, produse şi materiale noi din materieprimă locală; protecţia mediului ambiant şi dezvoltarea durabilă; problemele construirii noului
sistem economic; programele tehnico-ştiinţifice în domeniul agriculturii şi prelucrării materiei
prime agricole; tehnologii noi în domeniul construcţiei şi materialelor de construcţie; informatică şi informatizarea societăţii; ştiinţe umanistice)7.
Pe data de 27 iulie 1999 Parlamentul Republicii Moldova adopta Legea Nr. 557 privind
politica de stat în sfera cercetare-dezvoltare, care conţinea o serie de prevederi importante:“(1) Sfera cercetare-dezvoltare este o prioritate naţională. (2) Politica de stat în sfera cercetareAUSM, F. 1, inv. 1, d. 5613, f. 54.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5613, f. 55.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5613, f. 56.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5614, f. 6-7.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5614, f. 8.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5614, f. 12.
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5614, f. 28.
1
2

526

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

dezvoltare este o parte componentă a politicii social-economice a Republicii Moldova, stabileşte
obiectivele, principiile şi mecanismul activităţii statului în această sferă. (3) Statul elaborează
politica în sfera cercetare-dezvoltare şi o promovează, stabilind cadrul ei normativ, asigurândbaza instituţional-organizatorică şi social-economică, contribuind prin măsuri şi mijloace lacercetare-dezvoltare”. Acelaşi document determina principalele obiective ale politicii de stat în
sfera cercetare-dezvoltare: a) asigurarea dezvoltării durabile a ţării, bunăstării şi calităţii vieţii
în baza realizărilor obţinute prin cercetare-dezvoltare; b) asigurarea competitivităţii producţiei şi crearea a noi locuri de muncă; c) ocrotirea sănătăţii populaţiei, creşterea nivelului educaţional, intelectual şi spiritual al societăţii; d) stimularea dezvoltării sferei cercetare-dezvoltare
prin diversificarea tipurilor de proprietate şi a formelor juridice de organizare a subiecţilor
cercetării-dezvoltării”.
Legea amintită stipula şi principiile fundamentale ale politicii de stat în sfera cercetare-dezvoltare: „ a) afirmarea rolului cercetării-dezvoltării ca forţă motrice a progresului social-economic; b) separarea activităţilor conceptuale, executive şi de expertiză; c) asigurarea
transparenţei; d) organizarea activităţii în direcţiile prioritare de dezvoltare a sferei cercetare-dezvoltare în funcţie de priorităţile social-economice ale ţării; e) concentrarea mijloacelor
alocate de stat şi a altor mijloace pe direcţiile prioritare ale cercetării-dezvoltării; f) evaluarea
şi selectarea prin concurs a programelor de stat, a temelor şi a proiectelor de cercetare-dezvoltare; g) caracterul raţional al integrării sferei cercetare-dezvoltare din ţară în circuitul internaţional; h) îmbinarea cercetării-dezvoltării cu activităţi social-economice, culturale şi didactice;i) acordarea dreptului la risc motivat în cercetare-dezvoltare”.
Prin Legea din 1999 statul îşi asuma funcţiile de promovare a politicii în sfera cercetaredezvoltare, garantând funcţionarea şi dezvoltarea sferei cercetare-dezvoltare prin: „a) asigurarea bazei normative, a formelor instituţionale şi organizatorice ale activităţii în sfera cercetaredezvoltare, a condiţiilor social-economice ale acestei activităţi; b) finanţarea stabilă a dezvoltării potenţialului sferei cercetare-dezvoltare şi stimularea creării unei infrastructuri modernea acesteia; c) asigurarea pregătirii, perfecţionării şi reprofilării personalului de înaltă calificare
al instituţiilor de cercetare-dezvoltare; d) accesul liber al subiecţilor cercetării-dezvoltării la
informaţiile tehnico-ştiinţifice şi de altă natură, cu excepţiile prevăzute de lege; e) protecţia
socială a personalului din sfera cercetare-dezvoltare; f) protecţia proprietăţii intelectuale”.
Prin aceeaşi lege din 27 iulie 1999, Academia de Ştiinţe a Moldovei este declarată „responsabilă de formarea concepţiilor şi de impulsionarea activităţilor conceptuale vizând dezvoltarea
sferei cercetare-dezvoltare, participă la realizarea acestor concepţii şi contribuie la soluţionarea
problemelor social-economice”. În acelaşi timp, prin articolul 12, „Subiecţii cercetării-dezvoltării
din învăţământul superior”, se stipula că „în instituţiile de învăţământ superior se pot desfăşura
activităţi de cercetare-dezvoltare: în mod individual, în cadrul unor grupuri de creaţie, la catedre,în laboratoare, centre sau în instituţii subordonate sau afiliate lor, care, în calitate de subiecţi ai
cercetării - dezvoltării, participă la promovarea politicii de stat în această sferă”.
În anul următor, 2000, era publicat un document cu o denumire foarte pompoasă,Strategia naţională pentru dezvoltare durabilă, elaborat de numeroşi experţi din ţară şi de peste hotare. Documentul prezenta strategia pentru următorii 20 de ani, timp în care societatea
RM urma „să-şi afirme capacitatea de a obţine o normalizare a dezvoltării, o stabilitate benefică
progresului şi securităţii sociale”1. Dar, paradoxal, acest document nu conţine niciun rând caresă vizeze dezvoltarea ştiinţei în Republica Moldova.
Savanţii USM s-au adresat autorităţilor solicitând respectarea adevărului în domeniul
lingvistic. În şedinţa Senatului USM din 31 august 1999 a fost adoptată o adresare către Comisia
prezidenţială pentru revizuirea Constituţiei Republicii Moldova, în care se solicita modificarea
articolelor 13 şi 118 din Constituţia în vigoare şi înlocuirea „inadecvatului glotonim limba moldovenească” cu sintagma limba română2.
1
2

Strategia naţională pentru dezvoltare durabilă. Chişinău, 2000.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5616, f. 3-4.

527

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAUniversitatea de Stat din Moldova a conlucrat în permanenţă cu savanţii de la AŞM.
Colaborarea dintre USM şi AŞM în domeniul cercetării ştiinţifice s-a manifestat şi în cadrul ştiinţelor istorice. În anul 1999 colaborarea s-a manifestat prin intermediul Centrului
Interdepartamental de Tracologie şi Probleme de Etnogeneză, care efectua cercetări ştiinţifice
cu forţe materiale şi financiare comune. Dar lipsa de mijloace financiare nu a permis crearea
unor Centre interdepartamentale similare în domeniul ştiinţelor istorice şi socioumane1. Înanul 1999 a fost semnat un nou acord de colaborare ştiinţifică, didactică şi ştiinţifico-metodică
dintre Facultatea de Chimie a USM şi Institutul de Chimie al AŞM, în cadrul căruia se desfăşurau investigaţii ştiinţifice ce ţin de „elaborarea metodelor de sinteză, stabilirea structurii şi aproprietăţilor compuşilor organici şi anorganici; elaborarea metodelor noi de analiză chimică
a metalelor în obiecte industriale, materie primă, mediul ambiant; perfecţionarea metodelorde control analitic al calităţii produselor autohtone şi importate; asigurarea căilor de implementare a rezultatelor ştiinţifice”2. În această direcţie au colaborat cele două instituţii şi în anulurmător, 20003.
În şedinţa Senatului din 30 martie 2000 a fost examinată problema despre Eficienţa activităţii de cercetare la USM: realizări şi perspective, la care a fost prezentat Bilanţul activităţii
ştiinţifice la USM pentru anul 1999. În Raport se menţiona că în anul 2000 pentru ştiinţă sepreconizează a aloca de la buget 29,5 mln. lei, ceea ce asigură doar 40% din necesităţi. Însă,cu regret, şi în anii următori statul nu va finanţa ştiinţa la nivelul cuvenit şi, prin urmare, soluţionarea problemei depinde în mare măsură de universităţi, de catedre, de savanţii universitari, care vor trebui să identifice noi surse de finanţare din proiecte, acorduri de colaborare,
din comercializarea producţiei şi a rezultatelor ştiinţifice, din contul surselor extrabugetareale Universităţii4. În rezultatul discuţiilor, Senatul a luat o decizie, prin care sunt determinate
obiectivele prioritare ale USM în activitatea de cercetare, din care reproducem cele mai importante prevederi: antrenarea mai largă a cadrelor ştiinţifico-didactice în activitatea de cercetareştiinţifică; aplicarea rezultatelor ştiinţifice în practică; antrenarea permanentă a cadrelor tinere în procesul de cercetare; consolidarea bazei tehnico-materiale etc.5
Evident, în această situaţie, intensificarea legăturilor cu AŞM era o necesitate stringentă.
Problema Universitatea de Stat din Moldova – Academia de Ştiinţe a Republicii Moldova: modalităţi de colaborare a fost examinată în şedinţa Senatului din 29 iunie 2000. Raportul de bază afost prezentat de profesorul universitar I. Ogurţov, şeful catedrei Chimie fizică. Referindu-se lafaptul că cele două instituţii au o bogată istorie de colaborare, raportorul sublinia: „ca în douăvase comunicante nivelul ştiinţific al cercetărilor şi al predării se menţineau la un nivel egal deînalt (în multe domenii în plan mondial)”. Se aminteşte şi de ultimul acord de colaborare dintre
USM şi AŞM, semnat în anul 1995, scopul căruia consta în utilizarea cât mai largă „a potenţialului uman şi ştiinţific, ridicarea nivelului de pregătire a cadrelor şi de realizare a cercetărilor ştiinţifice, utilizarea eficientă a bazei tehnice şi a fondurilor de carte şi reviste”6. Ulterior, acorduri
de colaborare au fost încheiate şi între subdiviziunile USM şi AŞM, dar, de fapt numai a subdiviziunilor de profil real, care aveau nevoie de laboratoarele AŞM în procesul de cercetare7.
Aceasta nici pe departe nu înseamnă că alte subdiviziuni ale USM nu colaborau cu subdiviziunile similare de la Academie. Raportorul menţionează colaborarea Facultăţii de Istorie, aCatedrei de Literatură Română, a Facultăţii de Ştiinţe Politice şi a Bibliotecii Centrale a USM cu
subdiviziunile similare de la AŞM8. Dar cifrele invocate atestă că situaţia generală pentru cercetare şi dezvoltare este dezastruoasă: viteza scăderii finanţării sistemului de cercetare-dezvolDarea de seamă despre activitatea ştiinţifică şi ştiinţifico-organizatorică. 1999. Chişinău, 2000, p. 91.
Ibidem, p. 93.
3
Darea de seamă despre activitatea ştiinţifică şi ştiinţifico-organizatorică. 2000. Chişinău, 2001, p. 106.
4
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 5, f. 82.
5
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 5, f. 76.
6
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 7, f. 19.
7
Lista subdiviziunilor USM şi AŞM care au semnat acorduri de colaborare. AUSM, F. 1, inv. 2, d. 7, f. 20.
8
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 7, f. 26-27.

1

2

528

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

tare este de 10 ori mai mare decât viteza scăderii PIB-ului oficial; pentru procurarea resurselor
energetice, statul plăteşte în fiecare an 40% din PIB, dar pentru cercetările ştiinţifico-tehnologice în domeniul energeticii se alocă doar 0,001 % din PIB; este o scădere bruscă, cantitativă şi calitativă a intensităţii cercetărilor ştiinţifico-tehnologice; se observă un nemaipomenit„exod de creieri” peste hotare şi în alte domenii de activitate, iar aceasta, la rândul său, duce laîmbătrânirea şi dereglarea funcţiei vitale a sistemului cercetare şi dezvoltare – funcţia de reproducere a comunităţii ştiinţifice1. Decizia Senatului USM semnalează necesitatea colaborării
multilaterale în domeniile de cercetare şi predare dintre USM şi AŞM şi determină obiectivele
prioritare în colaborarea dintre cele două instituţii:„1. Orientarea activităţii savanţilor spre realizarea cercetărilor în conformitate cu noile
direcţii prioritare în sistemul de cercetare-dezvoltare – efectuarea investigaţiilor fundamentale
în domeniul ştiinţelor naturale şi socioumane, soluţionarea problemelor pentru sporirea nivelului de viaţă a populaţiei, elaborarea şi implementarea noilor tehnologii etc.
2. Extinderea activităţii de colaborare între USM şi AŞM prin elaborarea şi realizarea proiectelor comune în cadrul programelor INTAS, NATO, Copernicus, Tempus Tacis ş.a.
3. Intensificarea activităţii de colaborare a bibliotecilor universitare şi academice.
4. Organizarea anuală a examinării privind eficienţa colaborării şi a realizării contractelor încheiate între USM şi AŞM, precum şi modificarea şi reînnoirea lor în conformitate cu noile
modalităţi de finanţare şi organizare a sistemului cercetare-dezvoltare.
5. Încadrarea reciprocă a savanţilor AŞM în activitatea didactică la USM şi a profesorilor
în procesul de cercetare la AŞM „2. Prin decizia Senatului USM din 29 iunie 2000, preşedintele
AŞM academicianul A. Andrieş „pentru merite deosebite în stabilirea relaţiilor de colaborarea
dintre AŞM şi Universitatea de Stat din Moldova” a fost inclus în componenţa Senatului USM3.
Pe 27 iulie 2000 a fost adoptată Legea cu privire la Academia de Ştiinţe a Moldoveiprin care se specifica faptul că Academia „este o instituţie de stat, cel mai înalt for ştiinţific din ţară, are calitate de persoană juridică, statut autonom şi funcţionează pe principii deautoadministrare”4. Aceeaşi Lege stipula atribuţiile şi direcţiile de activitate a Academiei deŞtiinţe. Evident, documentul minimaliza rolul investigaţiilor ştiinţifice din instituţiile de învăţământ superior din Republica Moldova.
Tabelul de mai jos ne oferă date despre finanţarea ştiinţei la USM.
Ani
1996
1997
1998
1999
2000

Finanţarea ştiinţei la USM (mii lei)5
Buget de stat
Finanțarea bugetară
știință și inovarea științei la USM
36550,01325700
41200,01368000
98760027400,0840000/35,1846400Tabelul nr. 100
În %
3,6
3,32
3,06
2,41

Această situaţie, descurajatoare pentru instituţiile de învăţământ superior din RM, nu afost în stare să diminueze cercetarea ştiinţifică universitară. În şedinţa Senatului din 31 august
2000 a fost anunţat că pentru procurarea chimicalelor necesare pentru experienţe la facultăţile
de știinţe reale, Fizică, Chimie, Biologie vor fi cheltuite cca 200 000 lei6. Totuşi, situaţia era alar-

AUSM, F. 1, inv. 2, d. 7, f. 29-30.
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 7, f. 44-44 verso.
3
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 7, f. 53.
4
Publicat: 09.11.2000 în Monitorul Oficial Nr. 141. Promulgat: 31.10.2000.
5
Tabelul este alcătuit după datele din Bugetul de Stat pentru anii respectivi şi datele privind finanţareaUSM.
6
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 8, f. 13.
1
2

529

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAmantă. În şedinţa Senatului din 26 septembrie 2000 s-a discutat despre situaţia îngrijorătoareîn domeniul finanţării ştiinţei la USM: dacă în anul 1999, conform Comenzii de Stat a cercetărilor ştiinţifice prioritare, s-au efectuat investigaţii științifice la 61 de teme cu un volum de finanţare de 681 mii lei, în anul 2000 indicii respectivi au coborât la 33 de teme şi 571 mii de lei1.
În şedinţa Senatului din 27 februarie 2001 a fost prezentată Informația privind activitatea de cercetare care anunţa că s-a finalizat concursul proiectelor de cercetare-dezvoltare
pentru finanţarea instituţională şi granturi. Din cele 56 de proiecte de cercetare prezentate decătre specialiştii de la USM, 50 au fost avizate pozitiv, volumul de finanţare alocat pentru anul
2001 era de 846,4 mii lei. De asemenea, au primit aviz pozitiv şi 13 granturi din cele 43 solicitate, finanţarea fiind de 443 mii lei. În total, finanţarea cercetărilor de la buget pentru anul 2001
era estimată la suma de 1mln 290 mii 600 lei2.
Problema referitoare la Implementarea Legii privind politica de Stat în sfera Cercetaredezvoltare la USM a fost discutată în şedinţa Senatului din 27 martie 20013. Informaţia a fostprezentată de Petru Chetruş, prorector pentru activitate ştiinţifică şi studii postuniversitare,dar în procesul-verbal al Senatului nu s-a păstrat. Gh. Duca, preşedintele Comisiei parlamentare
pentru problemele învăţământului, ştiinţei, mass-media, a menţionat că „astăzi cadrul legislativ referitor la ştiinţă este Legea Cu privire la Politica de Stat în domeniul cercetării şi dezvoltării
şi Legea Cu privire la AŞM.” Referindu-se la Departamentul USM care se ocupă de administrareaştiinţei, consideră că funcţia lui este de a administra finanţele care pot fi alocate pentru ştiinţă.
Altă problemă importantă rămâne perfectarea tuturor documentelor necesare pentru comercializarea investigaţiilor ştiinţifice4. În cadrul discuțiilor, profesorul universitar Ion Niculiţă, referindu-se la problemele arzătoare, atenționează despre „concurenţa nesănătoasă” dintre USMşi AŞM, „când nu ştim ce se face la instituţiile Academiei şi viceversa”5.
Valeriu Canţer, preşedintele Consiliului republican de experţi, a ţinut să sublinieze că, încondiţii extrem de dificile, „când timp de 5 ani au fost „desenaţi” pentru ştiinţă acei lei artificiali, la USM s-au materializat printr-o gamă de rezultate care arată o faţă bună a cercetării înuniversitate, despre care ştim cu toţii că este prima în toate”. Referindu-se la relaţiile cu AŞM,vorbitorul propune „să ne unim eforturile şi să găsim soluţii comune” şi lansează chemarea:„să nu ne confruntăm, ci să găsim variante de conlucrare”. Ar fi binevenită o integrare carepresupune „egalitate în activitatea laboratoarelor USM şi AŞM, (să) nu vorbim de fuzionare,
comasare”6.
La şedinţă a fost prezent şi preşedintele AŞM A. Andrieş, care, menţionând că Academia„beneficiază de o stimulare financiară bugetară mai mare”, recunoaşte meritele incontestabileîn domeniul investigaţiilor ştiinţifice de la USM şi declară că AŞM este gata de colaborare, „enevoie doar de o insistenţă din partea dumneavoastră”7. Cu alte cuvinte, este necesar de recunoscut că acel Acord de colaborare dintre AŞM ş USM, semnat anterior şi despre care s-a vorbit
destul, nu funcţiona.
Decizia Senatului din 27 martie 2001 referitoare la Implementarea Legii privind politica
de Stat în sfera Cercetare-dezvoltare la USM evidenţia aspectele principale în promovarea acestei legi, dar semnala şi unele lacune cum ar fi: tergiversarea aplicării în practică a realizărilorştiinţifice; nevalorificarea posibilităţilor de participare a universitarilor la concursuri de proiecte şi granturi ale Fundaţiilor şi Programelor internaţionale; necesitatea ameliorării moduluide gestionare a cercetărilor şi de salarizare a savanţilor implicaţi în cercetare8. În baza acestor

AUSM, F. 1, inv. 2, d. 8, f. 58.
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 9, f. 68.
3
Detalii a se vedea: Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Molodva pentru anul 2000. Chişinău, 2001.
4
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 9, f. 313-314.
5
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 9, f. 314.
6
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 9, f. 315.
7
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 9, f. 316.
8
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 9, f. 322-322 verso.
1
2

530

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

consideraţii, Senatul hotăra ca facultăţile să asigure respectarea şi promovarea continuă a Legii
privind politica de stat în sfera cercetare-dezvoltare și să pună accent pe direcţiile prioritare decercetare-dezvoltare, pe asigurarea competivităţii rezultatelor ştiinţifice şi pe implementarealor în practică, pe participarea la concursuri de programe, proiecte şi teme, pe protecţia proprietăţii intelectuale etc.1 Prin ordinul rectorului nr. 88 din 27 aprilie 2001, „în scopul asigurării unei coordonări mai efective a activităţii de cercetare universitară” se constituia „comisiaştiinţifică cu drept consultativ” din 14 persoane. Comisia urma să se ocupe de selectarea şi
autorizarea temelor de cercetare noi, dar şi de suspendarea acestora, în cazul desfăşurării unei
activităţi ineficiente; de autorizarea propunerilor pentru modificarea structurii organizatoricea DCŞSP; de elaborarea şi aplicarea formelor noi de remunerare, stimulare şi protejare a cercetătorilor; de estimarea temelor tezelor de doctorat şi magistru, care urmau a fi prezentate la
Senat, precum și de alte aspecte, necesare desfăşurării eficiente a activităţii de cercetare2.
Începând cu anul 2001, principalele rezultate ale investigaţiilor ştiinţifice ale savanţilor
de la USM sunt reflectate şi în Dările de seamă pe ştiinţă anuale ale AŞM. La început modest,
doar se indica sumar numărul publicaţiilor din domeniul ştiinţelor matematice, informatice şi
fizice3, ulterior ceva mai detaliat. Cu atât mai mult că, şi în anul 2001, subdiviziunile USM au
participat la proiecte de cercetare ştiinţifică împreună cu subdiviziunile similare de la AŞM.
Este vorba de Facultăţile de Fizica, Chimie şi Istorie de la USM4.
Treptat se trece şi la examinarea de către Senat a rezultatelor activităţii ştiinţifice laInstituţiile afiliate USM. În şedinţa Senatului din 25 septembrie 2001 a fost discutată activitateaştiinţifică din cadrul Institutului Internaţional de Management5. Cu regret, dar această iniţiativă sănătoasă, nu s-a transformat într-o practică constantă.
În Raportul prim-prorectorului Petru Gaugaş, referitor la realizarea măsurilor privind
activitatea de cercetare, prezentat Senatului USM pe data de 30 noiembrie 2001, se subliniazăcă în anul 2001 au început investigaţiile ştiinţifice conform tematicii selectate prin concurs
de Consiliul Suprem pentru ştiinţă şi Dezvoltare Tehnologică – 50 de teme şi 13 proiecte. De
asemenea, au demarat investigaţiile în baza granturilor obţinute în anul 2001 – 7 proiecte în
cadrul fundaţiei SUA CRDF şi unul în cadrul programului INTAS. În prezent la USM se desfăşoară investigaţii ştiinţifice în baza a 12 granturi obţinute, iar alocările financiare vor permite
renovarea parţială a utilajului de cercetare. Raportorul mai vine cu o ştire importantă pentru
savanţii de la USM – „conform datelor AGEPI-ului, USM este lider în ceea ce priveşte obţinerea
brevetelor de invenţie – 150 de brevete în anii 1993-2001”, iar în anul 2001 savanţii de la USM
au înaintat propuneri pentru implementarea realizărilor ştiinţifice, în total 7 proiecte6.
În programul electoral al candidatului la funcţia de rector al USM, prezentat de Gh. Rusnacla şedinţa Senatului din 26 martie 2002, activitatea ştiinţifică la USM era tratată doar prin prisma stimulării iniţiativei ştiinţifice a universitarilor prin „masterat, doctorat şi postdoctorat,
prin editare de carte ştiinţifică, editarea analelor, inaugurarea revistelor semestriale ştiinţificepe profiluri, prin sporirea fondului de stimulare a activităţii ştiinţifice”7.
În şedinţa Senatului din 30 aprilie 2002 prorectorul pentru activitate ştiinţifică a prezentat raportul Cercetări ştiinţifice fundamentale şi aplicative la USM: realizări, implementări şi
perspective, în care au fost expuse principalele rezultate ale activităţii ştiinţifice la USM din anul
20018. Raportorul subliniază creşterea nesemnificativă a finanţării cercetării9, care se desfăşoaAUSM, F. 1, inv. 2, d. 9, f. 322 verso.
AUSM, F. 1, inv. 2, u.p. 113, f. 106-107.
3
Raport despre activitatea ştiinţifică şi ştiinţifico-organizatorică. 2001, Chişinău, 2002, p. 5.
4
Ibidem, p. 106-107.
5
Raportul a se vedea: AUSM, F. 1, inv. 2, d. 114, f. 89-96.
6
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 114, f. 180.
7
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 115, f. 301.
8
Detallii a se vedea: Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 2001. Chişinău, CE USM, 2002.
9
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 116, f. 23-24.
1
2

531

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAră în cadrul a 118 subdiviziuni şi CCP. În acelaşi timp, la Facultatea de Fizică se instituie Centrul
didactico-ştiinţific Fizica Sistemelor Informaţionale în baza LCŞ Înregistrarea Fototermoplasticăşi CCP Prometeu, cu utilizarea bazei tehnice a grupului Film1. De asemenea, sunt prezentate
probleme şi propuneri ce ţin de organizarea şi implementarea în practică a investigaţiilorştiinţifice, atenţionându-se în mod deosebit asupra pregătirii cadrelor, dezvoltării şi formării
unor noi şcoli ştiinţifice, antrenării cadrelor tinere în procesul de cercetare, sporirii eficienţei
doctoratului şi a studiilor postdoctorale, organizării congreselor şi conferinţelor naţionale şiinternaţionale, informatizării procesului de cercetare etc.2 În cadrul dezbaterilor pe marginea
Raportului, Ministrul Ecologiei al RM Gh. Duca sublinia că „am fost impresionat de raportul
prezentat” şi „îmi este greu să estimez valoarea acestei producţii”. În SUA ea ar costa câteva zeci
de milioane de dolari, iar la noi este „obţinută prin finanţări foarte şi foarte mici”. În continuareministrul cheamă savanţii universitari să acceseze cât mai multe proiecte3. În acelaşi context,
profesorul universitar Ion Geru a menţionat că „USM a fost întotdeauna Centrul Ştiinţei în RM
şi trebuie să luptăm în continuare pentru acest statut”4. Au fost făcute însă şi unele observaţii
destul de critice. Spre exemplu, profesorul M. Dolgan a opinat că „este multă maculatură literară şi ştiinţifică în ceea ce facem”, recenziile, sublinia el, trebuie să fie mai exigente, de aceea, îndecizia care ar urma să fie luată de Senat, „trebuie să atragem mai multă atenţie calităţii”5.
În decizia Senatului din 30 aprilie 2002 referitoare la subiectul Cercetări ştiinţifice fundamentale şi aplicative la USM: realizări, implementări şi perspective, se inserează indicii caredetermină eficacitatea activităţii de cercetare ştiinţifică şi recomandă DCŞSP, decanatelor şi
catedrelor să întreprindă măsuri orientate spre „actualizarea şi extinderea cercetărilor desfăşurate în cadrul Universităţii în concordanţă cu cerinţele ramurilor economiei naţionale. Dintre
acestea enumerăm: crearea condiţiilor adecvate şi încurajarea cadrelor la realizarea cercetărilor, antrenând forţe tinere, inclusiv masteranzi şi studenţi în activitatea de cercetare, în lucrul seminarelor ştiinţifice la facultăţi, oferindu-le posibilităţi de a urma studiile la doctorat şi
postdoctorat; identificarea noilor forme de organizare şi evaluare a cercetărilor, a noilor modalităţi de implementare a acestora; definitivarea în anul 2002 a structurii organizatorice a cercetărilor în cadrul USM; obţinerea de mijloace financiare extrabugetare din contul proiectelor,
granturilor, contractelor, implementărilor etc.; extinderea continuă a relaţiilor de colaborare
cu centrele ştiinţifice naţionale şi internaţionale în vederea efectuării în comun a cercetărilor,
aplicării practice a rezultatelor obţinute şi publicării lor”6.
Pe data de 24 octombrie 2002, prin hotărârea Parlamentului RM nr. 1401-XV au fost aprobate direcţiile prioritare de cercetare-dezvoltare pe anii 2003-2010, care includeau: „Cercetări
fundamentale în matematică, ştiinţe reale, tehnice, economice, sociale şi umanistice; ştiinţele
vieţii şi sănătatea omului; ştiinţele agricole şi securitatea alimentară; relansarea şi dezvoltarea social-economică prin inovare şi transfer tehnologic; materiale noi şi tehnologii avansate;
sisteme energetice, surse alternative de energie, prelucrarea şi utilizarea suficientă a energiei;tehnologii informaţionale, electronică şi comunicaţii; funcţionarea ecosistemelor, biodiversitatea şi utilizarea raţională a resurselor naturale; valorificarea patrimoniului istoric şi cultural
al Republicii Moldova”. Evident, cercetările savanţilor de la USM pentru anii următori au fostajustate la hotărârea respectivă. În anul 2003 USM participa cu 50 de teme de cercetare şi 16
proiecte7.
Principalele rezultate ale investigaţiilor ştiinţifice de la USM pentru anul 2002 au fostreflectate în Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova8, dar şi în Darea de
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 116, f. 25.
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 116, f. 26-29.
3
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 116, f. 10-11.
4
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 116, f. 11.
5
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 116, f. 13.
6
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 116, f. 65-65 verso.
7
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 234, f. 218.
8
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 2002. Chişinău, CE USM, 2003.
1
2

532

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAseamă pentru activitatea ştiinţifică a AŞM. S-a subliniat, îndeosebi, rezultatele ştiinţifice realizate în „matematica teoretică şi aplicativă, teoria simetriei, fizica structurilor multistratificate
şi magnetici moleculari, sinergetică”1. Cercetări comune se efectuau şi în vederea elaborării
substanţelor necesare în agricultură şi în medicină2. Este important de subliniat şi faptul că dincele 7 unităţi interdepartamentale de cercetare științifică, care activau în 2002 în cadrul AŞM,6 erau fondate cu participarea Universităţii de Stat din Moldova3.
La Senatul USM din 8 aprilie 2003 a fost examinată problema privind Bilanţul activităţii ştiinţifice la USM pe anul 20024. Raportul a fost prezentat de prorectorul pentru activitate științifică P. Chetruş, care a subliniat principalele rezultate ştiinţifice ale savanţilor de la
Universitate. La discuţii au participat mai multe persoane. Academicianul Petru Soltan a atenţionat asupra faptului că doctoranzii buni, din cauza veniturilor mizere pe care le au, pleacă
peste hotare. Pentru redresarea situaţiei, domnia sa propunea crearea unor „laboratoare în
cadrul catedrelor cu un coeficient de remunerare a colaboratorilor aproximativ egală cu cea a
cadrelor didactice”5. Academicianul Boris Melnic a sugerat ideea că „activitatea organelor decoordonare a investigaţiilor ştiinţifice trebuie să fie mai transparentă, pentru evitarea invidiei
și neînţelegerilor”. La USM „trebuie să se pună accentul pe efectuarea investigaţiilor în legătură
cu astfel de probleme sociale, a căror soluţionare este stringentă”. În aceeaşi ordine de idei, el
sublinia că ştiinţa universitară este „generatorul principal de formare a intelectului social-etnic
sau a creierului poporului”6. Dna profesoară A. Bondarenco a propus ca în cadrul facultăţilor
să fie format un grup ştiinţific care să coordoneze temele ştiinţifice, la şedinţele Senatului să sediscute mai frecvent problemele legate de dezvoltarea ştiinţei7. Alţi vorbitori au remarcat necesitatea atragerii mai insistente a studenţilor la cercetarea ştiinţifică. Decizia Senatului din 8
aprilie 2003 constata realizările obţinute în domeniul ştiinţei: participarea savanţilor universitari la concursuri de programe, proiecte şi teme de cercetare naţionale şi internaţionale, extinderea colaborării cu centrele ştiinţifice de peste hotare, asigurarea informaţională şi documentară a cercetărilor ştiinţifice, brevetarea invenţiilor, editarea literaturii ştiinţifice, organizarea
manifestărilor ştiinţifice naţionale şi internaţionale, elaborarea noilor tehnologii, a mostrelor,a instalaţiilor-pilot8, afirmarea Universităţii ca centru ştiinţific prin participarea la expoziţii denoi tehnologii şi materiale. Totodată, s-a subliniat necesitatea îmbunătăţirii pregătirii cadrelor
didactico-ştiinţifice. Implementarea în practică şi eficacitatea realizărilor ştiinţifice rămân sub
nivelul cerinţelor şi al posibilităţilor personalului încadrat în cercetare, volumul cercetărilor
efectuate contra plată este modest, se impune intensificarea muncii științifice a studenţilor şi
masteranzilor. Reieşind din aceste propuneri, au fost trasate obiectivele prioritare în organizarea şi desfăşurarea activităţii ştiinţifice la USM: extinderea tematicii de cercetare prin participări la concursuri de proiecte şi granturi, fapt ce ar asigura un suport financiar mai avansat;
asigurarea protecţiei juridice a cercetărilor, stimularea potenţialului ştiinţific universitar; asigurarea metrologică a cercetărilor; sporirea eficienţei pregătirii cadrelor didactico-ştiinţificeprin masterat, doctorat, postdoctorat; publicarea continuă a rezultatelor cercetărilor ştiinţificeprin reţeaua INTERNET etc.9
Pe data de 10 iulie 2003 a fost adoptată Legea Nr. 289, care stabilea bazele juridice, organizatorice şi economice de elaborare şi promovare a politicii de stat pentru inovare şi transRaport despre activitatea ştiinţifică şi ştiinţifico-organizatorocă în anul 2002. Chişinău 2003, p. 10-11.
Ibidem, p. 135.
3
Ibidem, p. 133.
4
Detaliat a se vedea: Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 2002. Chişinău, CE USM, 2003.
5
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 234, f. 203.
6
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 234, f. 203.
7
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 234, f. 206.
8
În anul 2002 au fost realizate 25 de asemenea elaborări. Enumerarea lor a se vedea: AUSM, F. 1, inv. 2, d. 234,
f. 221-223.
9
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 234, f. 208-209.
1
2

533

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

fer tehnologic în Republica Moldova1. Articolul 3 al Legii stipula următoarele: „(1) Politica destat pentru inovare şi transfer tehnologic este o parte componentă prioritară a politicii socialeconomice a Republicii Moldova. (2) Politica de stat pentru inovare şi transfer tehnologic se
elaborează de Guvern în corespundere cu politica economică, financiară şi tehnico-ştiinţifică
în toate domeniile şi se realizează de autorităţile administraţiei publice centrale şi locale. (3)Statul elaborează şi promovează politica de stat în domeniul de inovare şi transfer tehnologic,
stabileşte cadrul ei normativ-juridic, determină scopul, principiile şi mecanismele activităţii îndomeniu, modalităţile de atragere a investitorilor străini, asigurând baza instituţional-organizatorică şi social-economică.(4) Statul stimulează şi susţine logistic şi financiar activitatea deinovare şi transfer tehnologic, creează un mediu favorabil absorbţiei inovaţiei”. În continuare,
Legea din 10 iulie 2003 stabilea scopul şi principiile politicii de stat pentru inovare şi transfer
tehnologic: „(1) Scopul principal al politicii de stat pentru inovare şi transfer tehnologic este
relansarea economică a Republicii Moldova prin valorificarea potenţialului ştiinţific, tehnicoştiinţific şi tehnologic, crearea şi comercializarea produselor, serviciilor, proceselor moderne,
ecologic pure, competitive. (2) Principiile de bază ale formării politicii de stat pentru inovare
şi transfer tehnologic sunt: a) orientarea economiei naţionale pe calea modernă de dezvoltare,bazată pe inovare şi transfer tehnologic; b) determinarea direcţiilor prioritare ale activităţii deinovare şi transfer tehnologic; c) valorificarea şi dezvoltarea potenţialului ştiinţific, tehnicoştiinţific şi tehnologic, formarea infrastructurii în domeniul de inovare şi transfer tehnologic;d) transformarea proprietăţii intelectuale în produse, servicii, procese competitive pe piaţa
internă şi externă; e) promovarea unei politici financiare, fiscale şi vamale favorabile pentru
inovare şi transfer tehnologic; f) asigurarea parteneriatului între ştiinţă, învăţământ, sfera de
producţie şi cea financiară; g) conformarea activităţii de inovare şi de transfer tehnologic cu
normele şi principiile internaţionale”. De asemenea, Legea respectivă indica modalităţile desusţinere de către stat a activităţii de inovare şi transfer tehnologic: „(1) Subiecţii activităţii
de inovare şi transfer tehnologic vor fi susţinuţi de stat prin finanţarea deplină sau parţială aproiectelor prioritare. (2) Susţinerea de către stat a activităţii de inovare şi transfer tehnologic
se realizează în următoarele forme: a) finanţarea lucrărilor ştiinţifice, experimentale şi tehnologice legate de activitatea de inovare şi transfer tehnologic; b) finanţarea programelor şi proiectelor de inovare şi transfer tehnologic; c) finanţarea patentării peste hotare a invenţiilor şimodelelor industriale incluse în componenţa producţiei autohtone exportate sau care urmează
a fi exportată; d) investirea mijloacelor în crearea şi dezvoltarea infrastructurii în domeniul
de inovare şi transfer tehnologic; e) plasarea comenzii de stat privind procurarea producţiei
care este rezultatul activităţii de inovare şi transfer tehnologic; f) acordarea de subvenţii pentru anumite activităţi de inovare şi transfer tehnologic; g) garantarea, în favoarea creditorilor
şi investitorilor autohtoni şi străini, a obligaţiilor subiecţilor activităţii de inovare şi transfer
tehnologic; h) reglarea tarifară şi netarifară a creării produselor autohtone competitive în raport cu producţia similară din străinătate; i) acordarea înlesnirilor fiscale şi vamale subiecţilor
activităţii de inovare şi transfer tehnologic; j) acordarea dreptului de utilizare a patrimoniului
statului, inclusiv a obiectelor proprietăţii intelectuale. (3) Pentru coordonarea, stimularea şisusţinerea activităţii de inovare şi transfer tehnologic, anual, începând cu 1 ianuarie 2004, înlegea bugetului de stat vor fi prevăzute mijloacele financiare corespunzătoare”.
Problema privind Suportul tehnico-material al instruirii şi cercetării universitare: evaluări
curente şi obiective de perspectivă a fost discutată în şedinţa Senatului Universității din 25 noiembrie 20032. S-a subliniat că baza materială la multe dintre laboratoarele USM este învechită,lipseşte tehnica de calcul necesară etc. La această şedinţă a Senatului, academicianul P. Soltan
sublinia că USM „este fruntea instituţiilor care se ocupă nu numai de studii, dar şi de cercetări”3.
În decizia Senatului se constata că, în pofida unor neajunsuri, Universitatea de Stat din Moldova
Publicat: 08.08.2003 în Monitorul Oficial Nr. 170, art Nr: 697, Promulgat: 28.07.2003.
Raportul integral a se vedea: AUSM, F. 1, inv. 2, d. 359, f. 218-223.
3
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 359, f. 189.

1

2

534

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA„dispune totuşi de o bază tehnico-materială pentru organizarea şi desfăşurarea procesului deinstruire şi cercetare”. Concomitent, s-a atenţionat şi asupra faptului că „majoritatea aparatelor,utilajul, îndeosebi cel costisitor, este depăşit fizic şi moral. El nu mai corespunde cerinţelor zilei,
nu poate fi reparat, iar decontarea lui este dificilă”. Problema stringentă cu care se confrunta
Universitatea era asigurarea facultăţilor cu aparataj modern, cu reactive, cu echipament etc. De
asemenea, s-a constatat ca este nesatisfăcătoare şi asigurarea metrologică a utilajului folosit în
scopuri ştiinţifice. Ţinând cont de toate acestea, în decizia Senatul se indicau măsurile concretede redresare a situaţiei1.
Senatul din 30 decembrie 2003 a discutat problema pregătirii specialiştilor de înaltă calificare în domeniul economiei la USM: probleme şi perspective. În decizia Senatului se prevedea
asigurarea desfăşurării mai ample a cercetărilor ştiinţifice prioritare în domeniul economiei,
antrenarea mai largă în această activitate a cadrelor didactice şi a tineretului studios2.
La şedinţa Senatului USM din 30 decembrie 2003 se sublinia că editarea Analelor este
un lucru necesar, conceput ca un produs al cercetărilor fundamentale. Ar fi logic să se iniţieze
şi editarea unei reviste ştiinţifico-practice, care să reflecte problemele socio-economice şi didactice. O astfel de revistă universitară ar putea şi să se numească Foaia economică3. Este deremarcat că, începând cu anul 2004, Analele ştiinţifice ale USM au fost înregistrate la Centrul internaţional ISSN de la Paris şi incluse în Lista ediţiilor ştiinţifice de profil din Republica Moldova4,
fapt despre care rectoratul USM anunţa Comisia Superioară de Atestare prin scrisoarea din 13
mai 20045.
Bilanţul activităţii ştiinţifice la USM pe anul 2003, alcătuit în baza dărilor de seamă a 58
de catedre, 2 centre şi 19 laboratoare ştiinţifice, 23 de CCP şi 4 grupuri de cercetare în bazăde contract a fost prezentat şi discutat la şedinţa Senatului din 23 martie 20046. În Raport se
subliniază că investigaţiile ştiinţifice au fost efectuate de către 1206 cadre didactico-ştiinţifice,dintre care 128 de cercetători titulari, 278 de cercetători angajaţi prin cumul şi, de asemenea,
masteranzi şi doctoranzi, în conformitate ce cele 9 direcţii prioritare aprobate de Parlamentul
RM, în cadrul a 50 de teme instituţionale, 16 proiecte naţionale şi 21 internaţionale7. În Raportul
prezentat la şedinţa Senatului se mai menţionează: „Analizând anumiţi indici – date comparative privind activitatea de cercetare la USM, AŞM şi UTM8, putem conchide că AGEPI-ul amenţionat la justa valoare activitatea savanţilor universitari în cadrul Expoziţiei Internaţionale
Specializate INFOINVENT-2003, Universității fiindu-i decernat Trofeul AGEPI pentru inovare şi
creativitate pentru cel mai impunător portofoliu de obiecte de proprietate intelectuală înregistrate. Pentru prima dată în Republica Moldova eficacitatea cercetărilor ştiinţifice este apreciată
cu un astfel de Trofeu”9. Referindu-se la implementarea elaborărilor savanţilor universitari, înraport se sublinia că starea precară a economiei naţionale împiedică implementarea realizărilor ştiinţifice ale acestora. Drept consecinţă, din cele 35 de elaborări, doar 9 sunt implementate în producere10. Ţinând cont de această situaţie, „politica actuală a Universităţii de Stat din
Moldova, de rând cu dezvoltarea ştiinţei fundamentale, este orientată spre activităţi investiţionale în domeniul didacticii şcolii superioare”11. În calitate de instituţie-pilot, USM actualmente
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 359, f. 192-193.
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 359, f. 287.
3
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 359, f. 291.
4
AUSM, Scrisori, 01/01-01/291, anul 2007, f. 88.
5
Textul a se vedea în AUSM, F. 1, inv. 2, d. 362, f. 163-164.
6
Raportul detaliat a se vedea: Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul
2003. Chişinău, CE USM, 2004.
7
AUSM, inv. 2, d.360, f. 190.
8
Tabelul cu prezentarea datelor privind activitatea de cercatare pentru fiecare din aceste trei instituţii: a sevedea AUSM, F. 1, inv. 2, d. 360, f. 219 şi următoarea filă nepaginată.
9
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 360, f. 192. Copia Diplomei a se vedea: AUSM, F. 1, inv. 2, d. 360, f. 220.
10
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 360, f. 192.
11
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 360, f. 192.
1
2

535

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

are în derulare 11 teme de cercetare în domeniul educaţiei1. Publicaţiile efectuate, care includ
monografii, manuale, materiale didactice, articole ştiinţifice etc., „argumentează afirmarea
Universităţii ca prestigios centru ştiinţific, inclusiv ca centru de cercetare în pedagogia învăţământului superior şi a politicilor educaţionale actuale”2. Savanţii universităţii au obţinut în2003 28 de brevete de invenţii şi 27 de medalii3. În anul de referinţă, în activitatea de inventică
s-au evidenţiat A. Crăciun, V. Covaliov, Gh. Duca, A. Gulea, V. Ţapcov, V. Rudic. În general, în perioada anilor 1993-2003 savanţii de la USM au prezentat 269 de cereri de brevete, au obţinut
206 brevete şi 197 de medalii4.
Bilanţul pe anul 2003 conţine şi principalele obiective ce vizează eficientizarea managementului cercetării universitare, obiective ce prevedeau extinderea cercetărilor conform
direcţiilor prioritare în baza participării la elaborarea proiectelor şi realizarea programelor,proiectelor, granturilor naţionale şi internaţionale, promovarea continuă a realizărilor ştiinţifice universitare, antrenarea mai amplă a cadrelor didactice, studenţilor şi masteranzilor în activitatea de cercetare, crearea condiţiilor adecvate pentru pregătirea cadrelor de înaltă calificare,racordarea cercetărilor ştiinţifice universitare la necesităţile economiei naţionale, sporirea eficienţei cercetărilor ştiinţifice la USM prin promovarea măsurilor de reformare şi modernizarea învăţământului universitar etc.5
În cadrul dezbaterilor pe marginea Raportului privind activitatea ştiinţifică la USM înşedinţa Senatului din 23 martie 2004 s-au pronunţat mai multe persoane. Academicianul Boris
Melnic a subliniat necesitatea de a acorda mai multă atenţie ştiinţelor umanistice, deoarece,argumenta domnia sa, „viitorul statului este învăţământul universitar în înţelesul bun al cuvântului, care trebuie apreciat şi ca factor al dezvoltării social-politice”6.
La şedinţa senatului din 23 martie 2004 a participat şi academicianul Gh. Duca, proaspăt
ales (5 februarie 2004) în funcţia de preşedinte al Academiei de Ştiinţe a Moldovei. Domnia sa aapreciat efortul savanţilor de la USM drept „enorm”, ceea ce „demonstrează prezenţa unei forţe
ştiinţifice în USM”. Menţionând că ştiinţa şi la universităţi, şi la Academie se confruntă cu multe
probleme, academicianul Gh. Duca aminteşte de o şedinţă convocată de el la Academie, ședință
la care au participat membrii AŞM, universitarii, preşedintele RM, prim-ministrul şi membri ai
guvernului, ceea ce, în opinia sa, „este un lucru pozitiv, care vorbeşte de entuziasmul guvernanţilor în susţinerea ştiinţei actuale”7. În continuare academicianul Gh. Duca aprecia drept „salutară reforma propusă de preşedintele ţării, conform căreia AŞM va deveni de facto un ministeral ştiinţei, care va concentra savanţii tuturor instituţiilor de învăţământ, dar de iure să păstrezeacel element al democraţiei, deoarece savanţii trebuie să determine care sunt priorităţile ştiinţifice şi să înainteze propuneri statului, iar acesta să se adreseze societăţii pentru a determina
necesităţile ei şi ale statului”. În opinia vorbitorului, „această relaţie ar putea avea un impact
pozitiv”. În continuare, academicianul Gh. Duca consideră că „reprezentanţa structurii care sepreconizează să fie formată în cadrul AŞM, trebuie să fie proporţională (a universităţilor, a instituţiilor, a AŞM), pentru distribuirea finanţelor”8. Evident, a fost menţionată şi necesitatea
majorării salariilor, înzestrarea laboratoarelor cu echipament necesar şi determinarea priorităţilor ştiinţifice de care are nevoie economia naţională9.
La sus-numita şedinţă de la AŞM a participat şi academicianul Anatol Ciobanu, care aremarcat că a rămas impresionat nu de „faptul că au asistat şefi mari, dar prin însăşi abordarea problemei – ştiinţa fundamentală, inclusiv şi la USM”, unde, „pe prim-plan trebuie să fie
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 360, f. 193.
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 360, f. 193.
3
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 360, f. 206.
4
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 360, f. 207.
5
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 360, f. 232.
6
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 360, f. 174.
7
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 360, f. 175.
8
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 360, f. 175-176.
9
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 360, f. 176.
1
2

536

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAştiinţa”, a subliniat domnia sa1. Profesorul universitar Vladimir Guţu menţiona că „USM este olocomotivă în elaborarea conceptelor” şi că actualmente sunt susţinute de Ministerul Educaţiei
două proiecte ştiinţifice importante ‒ „conceptul de standarde şi de curriculum universitarîn învăţământul superior”. În acest context, profesorul Vladimir Guţu a afirmat că nu înţelege
scepticismul unor colegi referitor la aplicarea „regulilor educaţionale”2.
În pofida lucrurilor frumoase care s-au spus despre activitatea ştiinţifică la USM pentru
anul 2003, decizia Senatului din 23 martie 2004 indică limpede şi lacunele care urmau a fi înlăturate. Dintre acestea: numărul cadrelor didactico-ştiinţifice cu titlu ştiinţific este relativ micfaţă de numărul total al cadrelor didactico-ştiinţifice angajate la USM; lasă de dorit participarea
la concursurile de proiecte naţionale şi internaţionale; încă sunt elaborate puţine proiecte ceţin de direcţiile noi de cercetare; scade volumul lucrărilor efectuate contra plată la comandaagenţilor economici; baza tehnico-materială nu corespunde întru totul cerințelor contemporane; savanții universitari au puţine publicaţii în revistele ştiinţifice internaţionale etc.3 În acelaşi
timp, au fost formulate şi obiectivele prioritare în organizarea managementului activităţii ştiinţifice de la USM, reliefându-se necesitatea extinderii tematicii de cercetare conform direcţiilor
prioritare, crearea condiţiilor adecvate pentru pregătirea cadrelor de înaltă calificare, perfecţionarea structurii organizatorice a activităţii de cercetare etc.4Între timp, Guvernul Republicii Moldova elabora o nouă strategie pentru dezvoltarea ştiinţei în Republica Moldova – proiectul Codului cu privire la ştiinţă şi inovare, proiect care s-aaflat în atenţia sporită a universitarilor. În şedinţa Senatului USM din 29 iunie 2004 s-a anunţatcă în cadrul Consiliului rectorilor a fost format un grup de lucru, care includea toţi prorectorii
de la toate instituţiile de învățământ superior, pentru a discuta proiectul dat şi pentru a înainta
propuneri. De asemenea, s-a insistat ca membrii Senatului să se includă activ în discuţie şi săînainteze propuneri5.
La 15 iulie 2004 Codul cu privire la ştiinţă şi inovare al Republicii Moldova a fost adop6
tat . Odată cu intrarea în vigoare a Codului din 15 iulie 2004, Legea din 27 iulie 1999 privind
politica de stat în sfera cercetare-dezvoltare şi Legea din 27 iulie 2000 cu privire la Academia
de Ştiinţe a Moldovei au fost abrogate. Prin Codul adoptat, politica de stat în sfera ştiinţei şi inovării a fost declarată prioritate strategică, au fost stabilite scopul şi sarcinile politicii de stat în
sfera ştiinţei şi inovării, principiile fundamentale ale politicii de stat în sfera ştiinţei şi inovării,direcţiile strategice ale activităţii din sfera ştiinţei şi inovării. Codul atribuia AŞM competenţe
nelimitate. Academia devenea „unica instituţie publică de interes naţional în sfera ştiinţei şiinovării, coordonator plenipotenţiar al activităţii ştiinţifice şi de inovare, cel mai înalt for ştiinţific al ţării şi consultantul ştiinţific al autorităţilor publice ale Republicii Moldova”.
Codul adoptat i-a pus în gardă pe universitari. În şedinţa Senatului din 26 octombrie2004 rectorul, menţionând creşterea resurselor financiare alocate USM pentru dezvoltarea ştiinţei de la 1,34 mln. lei în 2001 la 2,3 mln. în anul 2004, sublinia că acestea „nu corespund nici
necesităţilor cercetărilor ştiinţifice, nici potenţialului intelectual” al subdiviziunilor ştiinţificede la USM. Dar, remarca rectorul, „situaţia lor … se poate agrava şi mai mult, dacă se va da curs
Codului cu privire la ştiinţă şi inovaţie al Republicii Moldova publicat”7. Declararea AŞM drept
unica instituţie publică de interes naţional în sfera ştiinţei şi inovării, coordonator plenipotenţiar al activităţii ştiinţifice şi de inovare, cel mai înalt for ştiinţific al ţării şi consultantulştiinţific al autorităţilor politice ale Republicii Moldova, universităţilor revenindu-le doar rolulde „membri de profil ai Academiei” genera o serie de întrebări: care va fi viitorul structurilorde cercetare din universităţile de stat? Cum vor fi finanţate acestea? În ce condiţii vor participa
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 360, f. 179.
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 360, f. 180.
3
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 360, f. 184.
4
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 360, f. 184.
5
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 362, f. 22.
6
Publicat: 30.07.2004 în Monitorul Oficial Nr. 125-129, art Nr : 663.
7
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 498, f. 11.
1
2

537

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

la concursurile de proiecte iniţiate şi finanţate de stat? Întrebări la care, sublinia rectorul, nu
sunt răspunsuri, ceea ce creează o stare de incertitudine şi chiar un anume reflux de cadre1.
Încercând să formuleze atitudinea USM după implementarea Codului, se menționa că „rectoratul rămâne un adept ferm al dezvoltării ştiinţei universitare” în subdiviziunile specializate şi lacatedre. De asemenea, luând în calcul statutul special al USM, de universitate naţională, au fostfăcute „propunerile de rigoare pentru fixarea în statutul Academiei a raporturilor ei particulare
cu USM, astfel încât să beneficiem în măsură adecvată de banii publici alocaţi pentru dezvoltarea ştiinţei”, gestionaţi în continuare de AŞM. În acelaşi context, urma să fie „reactualizată ideeaanunţată anterior cu privire la crearea Fondului Ştiinţei, axat nu doar pe stimularea investigaţiilor ştiinţifice, ci, mai ales, pe subvenţionarea ştiinţei universitare”2. Se sublinia că USM „trebuie să fortifice cooperarea ştiinţifică cu diferite centre universitare europene şi internaţionale”,
preconizându-se astfel un beneficiu dublu: menţinerea potenţialului ştiinţific la USM şi crearea
premiselor pentru integrarea USM în Spaţiul european de cercetare3. Acestea urmau a fi căile
de menţinere a cercetării ştiinţifice la USM în condiţiile în care finanţarea ştiinţei se concentra,
conform Codului amintit, la AŞM.
Evident că promulgarea Codului, în condiţiile în care, conform aprecierii AGEPI, anume ştiinţa universitară ocupa locul de frunte în Republica Moldova, este, cel puţin stranie.
Autorităţile comuniste nu au avut niciun motiv serios să confere Academiei de Ştiinţe atribuţiile menționate în Codul Educației.
În cadrul discuţiilor la Senatul din 26 octombrie 2004 a luat cuvântul şi decanul Facultăţii
de Matematică şi Informatică, profesorul universitar Gh. Ciocanu, care a subliniat nivelul scăzut
al învăţământului preuniversitar4 şi beneficiile trecerii învăţământului superior la sistemul dela Bologna, văzând în ciclul II, masterat, o soluţie bună pentru pregătirea noii generaţii de cadre ştiinţifico-didactice5. În cadrul aceluiaşi discurs s-a subliniat necesitatea autoevaluării cercetărilor ştiinţifice şi a laboratoarelor ştiinţifice, „restructurarea Departamentului Cercetării
Ştiinţifice şi Studii Postuniversitare în scopul creării a două instituţii de cercetări ştiinţificeîn domeniul ştiinţelor socioumane şi reale, care vor deveni membri de profil ai AŞM”, cu atât
mai mult că ştiinţele juridice nu şi-au găsit locul potrivit în comunitatea ştiinţifică din RM. Înacest context, autorul propunerii considera că „o parte din fondul extrabugetar se va transforma într-un fond de cofinanţare a cercetării şi inovării”. Dintre alte propuneri referitoare la perspectivele dezvoltării ştiinţei pot fi menţionate: instituirea unui fond de susţinere a cooperării
internaţionale în domeniul cercetării şi inovării; elaborarea unui nou principiu de finanţare din
fondul extrabugetar, principiu ce va stimula cercetările ştiinţifice, activitatea conducătorilorştiinţifici la doctorat6. Alocuţiunea decanului Gh. Ciocanu, care, de fapt, a expus un program deactivitate, deosebit de cel promovat de rectorul în funcție, s-a încheiat cu cuvintele: „calitatea îşi
are originea în cercetare, iar viitorul cercetării şi inovării depinde de calitatea învăţământului
superior”7.
Rezultatele ştiinţifice ale cadrelor ştiinţifico-didactice de la USM în anul 2004 au fost destul de impunătoare, savanţii publicând peste 2286 de studii, inclusiv monografii (33), manuale(63), materiale metodice (133) etc. De asemenea, au fost obţinute 23 de brevete, luate 34 dedecizii de acordare a brevetelor de invenţii ale RM şi depuse 36 de cereri cu privire la invenţiile
posibile. În acelaşi an, invenţiile prezentate la expoziţiile internaţionale au fost menţionate cu
10 medalii de aur, 10 de argint şi 10 de bronz8. Pentru rezultate remarcabile obţinute în procesul investigaţiilor ştiinţifice, savanții de la USM au obţinut numeroase premii naţionale în
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 498, f. 11.
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 498, f. 11.
3
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 498, f. 12.
4
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 498, f. 15.
5
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 498, f. 16.
6
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 498, f. 17.
7
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 498, f. 18.
8
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 2004. Chişinău, CEP, 2005, p. 3.
1
2

538

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

domeniul ştiinţei şi tehnicii1. Unele rezultate înregistrate de savanţii de la USM în domeniul matematicii şi informaticii, precum şi în domeniul științelor socioumanistice au fost menționate şiîn darea de seamă pentru activitatea ştiinţifică a AŞM2.
În documentul Prevederile din Strategia Europeana a Republicii Moldova, se făceau câteva constatări foarte importante şi anume: „Cheltuielile din buget pentru ştiinţă raportate
la PIB s-au redus de la 0,76% în 1991 la 0,2% în 2002. Infrastructura inovaţională şi a transferului tehnologic a fost distrusă. Întreprinderile mari care realizau ciclul inovaţional în anii
‘90 fie că au fost lichidate, fie că şi-au încetat activitatea din cauza insuficienţei de mijloace
financiare. Majoritatea agenţilor economici nu sunt interesaţi de a investi pe termen lung în
cercetare şi în implementarea inovaţiilor din cauza gradului sporit de risc financiar. Potenţialul intelectual din sfera de cercetare şi inovare (cercetătorii, inventatorii, inginerii, lucrătorii
serviciilor de brevetare etc.) este în mare măsură nesolicitat, fapt ce provoacă degradarea sa
rapidă. Dată fiind importanţa dezvoltării domeniului de cercetare şi inovare în asigurareacreşterii durabile şi a competitivităţii economiei naţionale, în ultimii ani au fost adoptate oserie de acte legislative şi documente strategice orientate spre ameliorarea situaţiei create:
cu privire la Academia de Ştiinţe a Moldovei, la politica de stat în sfera cercetare-dezvoltare,la politica de stat pentru inovare şi transfer tehnologic, la aprobarea Priorităţilor strategiceale cercetării-dezvoltării pentru anii 2004–2010, la Strategia de dezvoltare a sistemului naţional de protecţie şi utilizare a obiectelor de proprietate intelectuală până în anul 2010, laştiinţă şi inovare. Luând drept reper toate acestea, se trasau următoarele obiective în domeniul cercetărilor şi inovaţiilor: creşterea nivelului de cercetare-dezvoltare; aplicarea eficientă
a rezultatelor activităţii tehnologico-ştiinţifice în economie; dezvoltarea sferei inovaţionaleîn baza comercializării lucrărilor de cercetare-dezvoltare şi a rezultatelor acestora; valorificarea potenţialului intelectual existent, precum şi dezvoltarea continuă a potenţialului intelectual din sfera cercetărilor şi inovaţiilor”3.
Evident, în condiţiile în care AŞM deţinea prerogativele care au fost menţionate maisus, unii membri ai Senatului propuneau modalităţi de apropiere şi mai mult de Academia deŞtiinţe. La şedinţa Senatului din 1 februarie 2005, profesorul universitar Valeriu Moşneaga aprezentat un raport în care a abordat şi problema bazei materiale a USM. El a menţionat că,dacă unele facultăţi sunt cât de cât mulţumite de înzestrarea laboratoarelor cu mijloace tehnice(Facultatea de Fizică, cu excepţia laboratorului de Meteorologie şi Metrologie), la alte facultăţi
situaţia este cu mult mai precară. În opinia vorbitorului, una dintre soluţiile care ar redresa
situaţia ar fi „comasarea cu Instituţiile specializate de profil ale Academiei de Ştiinţe din Moldova. Efectuarea cercetărilor didactice şi ştiinţifice în Instituţiile de profil ale Academiei de Ştiinţe
din Moldova ar crea condiţii mai favorabile pentru pregătirea mai bună a specialiştilor la USM
şi ar favoriza selectarea cadrelor, a „sângelui tânăr” pentru Academia de Ştiinţe. Planificarea
orelor de laborator în incinta Academiei de Ştiinţe, conform principiului „modul”, ar ajuta larezolvarea problemei spaţiului liber pentru ore de curs la facultăţile reale. Şi nu numai. Crearea
institutelor de cercetare în domeniul ştiinţelor reale şi socioumane cu finanţarea cercetărilor
din partea Academiei de Ştiinţe din Moldova poate (sperăm) să amelioreze situaţia în vederea
asigurării cu echipament modern necesar”4.
Ulterior, la ședinţa Senatului din 29 martie 2005, în centrul atenţiei a fost problema Codul
cu privire la ştiinţă şi inovare: cerinţe, realizări şi perspective. Pe marginea Raportului prezentat
de prorectorul pentru activitate ştiinţifică s-au încins dezbateri aprinse. După propunerea dea organiza centre, laboratoare, grupuri de cercetare în colaborare cu AŞM (USM – AŞM), a luat
cuvânt profesorul universitar Anatol Ciobanu. Domnia sa a făcut o apreciere destul de înaltă
Ibidem, p. 3-4.
Raportul despre activitatea ştiinţifică şi ştiinţifico-organizatorică în anul 2004, Chişinău, 2005, p. 6-7, 106.
3
http://2011.europa.md/subpagina/arata/41/Stiinta%20si%20educatie#III, Prevederile din Strategia
Europeană a Republicii Moldova.
4
Arhiva curentă a Senatului USM, Proces-verbal din 1 februarie 2005.
1
2

539

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

activităţii de cercetare la USM pentru anul 20041 şi a constatat că „fiecărui savant, anual, îirevine câte 3 coli de autor editate. Este un lucru enorm, dar, a subliniat domnia sa, ar trebui să
ne îngrijoreze faptul că din cei 74 de doctoranzi care au absolvit studiile la doctorat, doar 8 aususţinut teza în termen”2.
Profesorul universitar Vladimir Guţu, subliniind că „cercetarea devine o temelie pentru
calitatea educaţiei” şi „dacă nu vom avea cercetări de calitate, nu vom avea nici specialişti performanţi, deoarece cercetarea este baza pregătirii specialiştilor”, domnia sa se întreba: „Una
nu-mi este clar: poate fi sub aceeaşi umbrelă şi managementul ştiinţei şi realizarea ştiinţei?
Este o eroare, răspundea tot el, nu pot fi sub această umbrelă şi acei care conduc, şi acei carerealizează, cu excepţia cazului când se găsesc limitele funcţionale, dar nu se suprapun, altfel
s-ar ajunge la contradicţie”. „Se impun, nişte stipulări în Codul respectiv referitoare la cadrele
didactice, sublinia profesorul Vladimir Guţu, fiindcă profesorii sunt şi cercetători”. „Ar fi interesant, continua el, să se cunoască cine şi cum (în cadrul AŞM) stabileşte priorităţile – tematica
reală a cercetărilor. Ea trebuie coordonată, dar cine ar putea spune ce ne trebuie exact? Pentru
că cele 5 persoane responsabile nu vor putea determina temele prioritare pentru toate domeniile. Participanţii la concurs nu vor fi evaluați la justa valoare şi s-ar putea să câştige acei, alecăror teme nu ar prezenta interes”3.
În acelaşi context, profesorul universitar A. Gulea exprima opinia că „din perspectiva
Codului, ar trebui să ne bazăm pe principiul consolidării forţelor cu susținere din partea AŞM”.
„Cât priveşte colaborările dintre facultăţile USM şi secţiile respective ale AŞM, eu cred că se vor
bucura şi în continuare de un sprijin substanțial”, a menţionat domnia sa4.
Pronunţându-se asupra Bilanţului activității ştiinţifice la USM pentru anul 2004, profesorul Mihai Coşcodan a observat destul de judicios că „universitarii au lucrat bine şi fără Codul
discutat şi acceptat”. Apreciind Codul, domnia sa a ţinut să sublinieze că „este bine că AŞM, prinintermediul acestui Cod, şi-a rezolvat parţial problemele, însă Codul prevede o monopolizare aştiinţei şi, în special, a surselor financiare bugetare. El vizează interesele AŞM, nu ale universităţilor”. Vorbitorul și-a exprimat îngrijorarea că „nu putem spera că ştiinţa universitară va beneficia de finanţare din partea statului. Nici în Cod nu se vorbeşte nimic despre reglementarea
finanţării bugetare a ştiinţei universitare. Universităţile şi structurile lor ştiinţifice sunt puseîn aceeaşi parametri cu muzeul ştiinţific. Eu cred, menţiona domnia sa în continuare, că universităţile de stat n-au meritat o astfel de tratare, fiind coborâte la un nivel atât de jos”. Codul,
mai sublinia vorbitorul, „într-o anumită măsură, a fost aprobat doar pentru dezvoltarea ştiinţei
AŞM, dar nu a celei universitare”5.
În concluzie la cele de mai sus, rectorul Gh. Rusnac îşi exprima încrederea că „preşedintele AŞM va reveni la problema finanţării ştiinţei universitare. Încotro ne vom orienta, nu seştie, dar sperăm că ne vom alege cu o decizie echitabilă”6. Aşadar, până la urmă rămâneau doar
speranţele …
În decizia Senatului din 29 martie 2005 se menţiona că USM „susţine politica promovată
de stat în domeniul ştiinţei şi inovării”, se subliniau realizările principale ale Universităţii: „afirmarea Universităţii de Stat din Moldova pe scară naţională şi mondială ca centru ştiinţific, educaţional şi cultural; crearea şcolilor ştiinţifice în diverse domenii (în total 40 de şcoli ştiinţifice);
reformarea şi modernizarea învăţământului universitar; pregătirea cadrelor ştiinţifice prin intermediul învăţămân­tu­lui postuniversitar specializat, doctorat şi postdoctorat (în perioada anilor
2000-2004 au fost susţinute 17 teze de doctor habilitat, 155 de teze de doctor în ştiinţe şi 1439
de teze de magistru); obţinerea unor rezultate notabile în elaborarea de noi tehnologii, mostre,
instalaţii-pilot protejate prin titluri de protecţie (între anii 2000-2004 au fost elaborate 55 de
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Molodva pentru anul 2004. Chişinău, CEP USM, 2005.
Arhiva curentă a Senatului USM, Proces-verbal din 29 martie 2005.
3
Ibidem.
4
Ibidem.
5
Ibidem.
6
Ibidem.

1

2

540

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

tehnologii, mostre şi instalaţii-pilot, au fost obţinute 110 brevete de invenţie)”. În aceeași decizies-a constatat că „în ultimii ani cercetările ştiinţifice efectuate conform con­trac­telor economice se
reduc; indicii ce caracterizează implementarea rezultatelor ştiin­ţi­fice rămân în continuare sub
nivelul așteptărilor şi posibili­tăţilor personalului implicat în cercetare; potenţialul structurilor
didactico-ştiinţifice şi de cercetare în obţinerea de granturi internaţionale şi naţionale, ca sursă
de bază a menţinerii şi a extinderii profilurilor ştiinţifice la USM, nu este valorificat în deplină
măsură; la USM nu toate profilurile de cercetare sunt asigurate cu bază logistică corespunzătoare cerinţelor Codului cu privire la ştiinţă şi inovare”. În decizie se stipulează: „A considera drept
obiective prioritare: desfăşurarea activităţilor ştiinţifice şi de inovare în cadrul Universităţii în
conformitate cu prevederile Codului cu privire la ştiinţă şi inovare (Legea nr.259-XV din 15 iulie
2004, art.56); asigurarea dezvoltării ştiinţei fundamentale şi aplicative; utilizarea eficientă a potenţialului ştiinţific universitar în soluţionarea problemelor vieţii economice, sociale şi culturalea Republicii Moldova; extinderea cercetărilor ştiinţifice fundamentale, aplicative, inclusiv a celor educaţionale, desfăşurate în cadrul Universităţii, în baza participării active la concursuri deprograme, proiecte, granturi şi teme naţionale şi interna­ţio­nale; efectuarea cercetărilor conform
contractelor economice şi prestarea de servicii ştiinţifice, asigurând astfel cercetărilor un suport
financiar suplimentar; intensificarea interacţiunii dintre procesul de cercetare şi cel educaţional,
ajustându-l la standardele internaţionale în conformitate cu cerinţele procesului de la Bologna;
elaborarea şi utilizarea criteriilor de implementare a realizărilor ştiinţifice în procesul educaţional universitar; iniţierea procedurii de autoevaluare şi de acreditare a Universităţii şi a structurilor ei de cercetare conform cerinţelor Regulamentului respectiv”1.
În cadrul ședinței Senatului din 29 martie 2005 au fost aprobate şi profilurile (direcţiile)în sfera ştiinţei şi inovării la USM: „Probleme actuale ale matematicii şi informaticii; Fizica şi tehnologia sistemelor, structurilor şi dispozitivelor optoelectronice semiconductoare; Tehnologii
non-poluante şi materiale noi cu proprietăţi utile pentru economia naţională; Biodiversitatea,
securitatea biologică şi utilizarea raţională a resurselor naturale; Studii filologice: lingvistică
teoretică şi aplicativă; istoria şi teoria literaturii; Tracologie, probleme de etnogeneză şi glotogeneză; Relaţii interetnice şi internaţionale; Studiul problemelor social-economice, filosofice,sociologice, politice, juridice şi mediologice ale Republicii Moldova; Teoria şi metodologia renovării curriculumului educaţional”2.
Pe data de 26 aprilie 2005, la şedinţa Senatului, Gh. Ciocanu, decanul Facultăţii deMatematică şi Informatică, expunea un plan amplu al Universităţii-model, în care locul binemeritat și l-a găsit şi cercetarea științifică. Conform spuselor dlui decan, „În universitatea-model cercetarea ştiinţifică se consideră ca principal criteriu de evaluare a calificării academice”, iar „evaluarea activităţii de cercetare se reflectă prin următorii indicatori: personal direct
implicat în cercetare (cercetători titulari); unităţi autonome de cercetare; număr de teme decercetare; granturi de cercetare şi contracte de cercetare; valoarea granturilor şi contractelorde cercetare; publicaţii ştiinţifice: monografii, cărţi (în ţară, în străinătate), lucrări ştiinţifice(reviste ştiinţifice în străinătate, reviste ştiinţifice centrale, alte reviste); manifestări ştiinţifice internaţionale organizate de universitatea-model; manifestări ştiinţifice studenţeşti (naţionale şi internaţionale) organizate de universitatea-model”. În acelaşi timp, în planul expus de
Gh. Ciocanu erau schiţate şi câteva activităţi specifice: „Schimbarea radicală a metodologiei deelaborare a direcţiilor prioritare şi a numărului lor; elaborarea unor standarde riguroase deevaluare, preluate de la agenţii prestigioase de evaluare a cercetării ştiinţifice; introducerea
sistemului referenţilor de prestigiu pentru publicarea rezultatelor în reviste proprii; instituirea
unui fond pentru promovarea cercetărilor performante; susţinerea programelor de cercetaredesfăşurate în cooperare cu universităţi de prestigiu finanţate de Uniunea Europeană, NATO şi
de alte organisme internaţionale (fond de cofinanţare a cercetării); salarizarea diferenţiată înfuncţie de performanţele ştiinţifice; redefinirea normei didactice în corelaţie cu performanţe1
2

Arhiva curentă a Senatului USM, Proces-verbal din 29 martie 2005.
Ibidem.

541

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAle ştiinţifice; realizarea de parteneriat de cercetare-dezvoltare cu agenţi economici şi organe
ale administraţiei locale; elaborarea unor politici financiare stimulative pentru studenţii cu rezultate ştiinţifice originale; modernizarea managementului cercetării; crearea unor centre detransfer tehnologic şi stabilirea unor cooperări cu agenţii economici autohtoni; crearea unor
centre de performanţă necesare evoluţiei universitare; transparenţă în gestiunea veniturilor
realizate din granturi, proiecte, contracte; asigurarea condiţiilor şi climatului necesar dezvoltării activităţilor de cercetare ştiinţifică”1.
În aceeaşi şedinţă a Senatului din 26 aprilie 2005 au fost aprobate Raportul instituţionalde autoevaluare în sfera ştiinţei şi inovării la U.S.M. şi rapoartele de autoevaluare a profilurilor(direcţiilor), după cum urmează: „Probleme actuale ale matematicii şi informaticii; Fizica şi tehnologia sistemelor, structurilor şi dispozitivelor optoelectronice semiconductoare; Tehnologii
non-poluante şi materiale noi cu proprietăţi utile pentru economia naţională; Biodiversitatea,
securitatea biologică şi utilizarea raţională a resurselor naturale; Studii filologice: lingvistică
teoretică şi aplicativă, istoria şi teoria literaturii; Tracologie, probleme de etnogeneză şi glotogeneză, relaţii interetnice şi internaţionale; Studiul problemelor social-economice, filosofice,sociologice, politice, juridice şi mediologice ale Republicii Moldova; Teoria şi metodologia renovării curriculumului educaţional”2.
Inovaţiile introduse de Consiliul Naţional pentru Acreditare şi Atestare cereau modificarea denumirii publicaţiei anuale a Universităţii de Stat din Moldova. Din acest considerent, laşedinţa Senatului din 28 iunie 2005 s-a discutat problema Cu privire la modificarea statutului şi adenumirii publicaţiei ştiinţifice anuale Analele Ştiinţifice ale U.S.M. Luând în consideraţie rigorile
Consiliului Naţional pentru Acreditare şi Atestare, Senatul USM a luat decizia de a modifica statutul şi denumirea „publicaţiei ştiinţifice anuale Analele Ştiinţifice ale USM” (4 serii, 6 volume) care,începând cu 1 ianuarie 2006, va deveni o publicaţie periodică (revistă), cu denumirea Buletinul
USM şi seriile, după cum urmează: Fizică, Matematică, Informatică (2 numere anual); Biologie,
Chimie (2 numere anual); Filologie (2 numere anual); Ştiinţe umanistice – Istorie, Filosofie (2numere anual); Ştiinţe sociale – Drept (2 numere anual); Politologie, Jurnalism (2 numere anual);
Asistenţă Socială, Sociologie (2 numere anual); Economie (2 numere anual); Ştiinţe ale Educaţiei
– Psihologie, Pedagogie (2 numere anual)”. Concomitent, decanii facultăților urmau să stabilească
până la1 octombrie 2005 componenţa colegiilor de redacţie, a grupurilor de elaborare a cerinţelor faţă de materialele prezentate şi pregătirea lor pentru editare, precum şi graficul de multiplicare a revistelor3. În cadrul ședinței aceluiaşi Senat s-a hotărât „repartizarea ajutorului umanitar,
sub formă de utilaj aflat în uz, acordat Facultăţii de Fizică din partea Germaniei”4.
În raportul rectorului, prezentat în şedinţa Senatului din 25 octombrie 2005, se menţiona că la capitolul performanţelor ştiinţifice „USM întotdeauna a fost lider pe piaţa internă
universitară şi a avut prezenţe relevante pe arena europeană şi internaţională”, în cadrul ei
afirmându-se 37 de şcoli ştiinţifice5. Dar consecinţele aplicării Codului cu privire la ştiinţă şi inovare nu s-au lăsat mult aşteptate. În raportul amintit se menționa că în anul universitar 20042005 „activitatea științifică de la USM, ajustată parţial la Codul cu privire la ştiinţă şi inovaţie
al Republicii Moldova, a fost perturbată simţitor de incertitudinile dezarmante ale acestuia”,
exprimându-se încrederea că, în pofida acestor vicisitudini, „USM poate şi trebuie să rămână
un important centru ştiinţific din Republica Moldova”6. Către ședința următorului Senat din
27 decembrie 2005 situaţia însă s-a mai limpezit: USM a fost acreditată şi au devenit cunoscute rezultatele concursului naţional al proiectelor instituţionale, o parte din care au revenit
Universităţii de Stat din Moldova7.
Arhiva curentă a Senatului USM. Proces-verbal din 26 aprilie 2005.
Ibidem.
3
Arhiva curentă a Senatului USM. Proces-verbal din 28 iunie 2005.
4
Ibidem.
5
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 672, f. 29.
6
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 672, f. 30.
7
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 672, f. 378.
1
2

542

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAO consecinţă imediată a Codului a fost că, în perioada 10-22 decembrie 2005, AŞM a organizat pentru prima dată audierea totalurilor cercetărilor ştiinţifice efectuate în universităţi,rapoarte care au fost înalt apreciate, cu recomandări concrete de conlucrare şi dezvoltare ainvestigaţiilor pe viitor1. Într-adevăr, la 22 decembrie 2005 Universitatea de Stat din Moldova afost acreditată de stat conform Codului cu privire la ştiinţă şi inovare al RM pentru 10 profiluriştiinţifice: matematică teoretică şi aplicată; probleme actuale ale informaticii aplicate; fizicaşi tehnologia materialelor, structurilor şi dispozitivelor optoelectronice semiconductoare; tehnologii nonpoluante şi materiale noi cu proprietăţi utile pentru economia naţională; biodiversitatea, securitatea biologică şi utilizarea raţională a resurselor naturale; lingvistica teoretică
şi aplicativă, istoria şi teoria literaturii; arheologia, probleme de etnogeneză şi glotogeneză,relaţii interetnice şi internaţionale; aspecte social-economice, politologice şi rolul studenţilor
în societate; aspecte juridice la etapa contemporană în Republica Moldova; modernizarea învăţământului superior în Republica Moldova în contextul integrării europene2. Raportul pentru
rezultatele activităţii ştiinţifice a USM a fost făcut şi prezentat la Şedinţa Senatului în conformitate cu aceste profiluri3.
Ani

2001
2002
2003
2004
2005
Anul

2001
2002
2003
2004
2005

Finanțarea ştiinței la USM (mii lei)4
Buget de stat
Finanțarea bugetară aştiință și inovareștiinței la USM/40,61362300/53,6
1817700/66,1
207760070961,3 /83,3
2513,5139176,1/139,5
3401,0Tabelul nr. 101
În %
3,35
3,39
3,14
3,17
2,43

Tabelul nr. 102
Evoluţia potenţialului ştiinţific al LCŞ şi CCP în anii 2001-20055
LCŞ
CCP
Colaboratori
Cooptaţi în investigațiiColaboratori
Cooptați în investigații
112
104
10
176
118
159
11
183
116
79
12
123
104
72
9
88
103
51
10
81

Noul an, 2006, începea cu o veste bună pentru savanţii universitari. La 21 ianuarie 2006
Brevetul de invenţie nr. 3000 prin Hotărârea AGEPI era acordat titularului Universitatea de Statdin Moldova6.

AUSM, F. 1, inv. 2, d. 672, f. 376.
Copia certificatului de acreditare a se vedea: AUSM, F. 1, inv. 1, d. 793, f. 325. Discuţii a provocat profilul Aspecte social-economice, politologice şi rolul studenţilor în societate, formulare, care, în opinia unor membri
ai Senatului nu este adecvată. La şedinţa Senatului din 25 aprilie 2006 Comisiei Naţionale de Atestare şi
Acreditare i se solicita modificarea denumirii profilului ştiinţific respectiv în următoarea redacţie: „Aspecte
sociale, economice şi politice ale dezvoltării societăţii în contextul integrării europene şi al globalizării”,
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 794, f. 51.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d.793, f. 325-334.
4
Tabelul este alcătuit în baza datelor din Bugetul de Stat pentru anii respectivi şi datele privind finanţareaUSM.
5Tabelul este alcătuit în baza datelor din Bilanţul activităţii ştiinţifice a USM pentru anul 2001, p.133-134;
pentru anul 2002, p.153-154; pentru anul 2003, p.175-176; pentru anul 2004, p. 210-211; pentru anul
2005, p. 166-167.
6
Istoria sistemului naţional de proprietate intelectualã în date şi imagini. 1992 – 2007, Chişinău, 2007, p. 93.
1
2

543

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Rezultatele activităţii ştiinţifice la USM pentru anul 20051 au fost prezentate la şedinţa
Senatului din 28 martie 2006 de prorectorul pentru activitatea ştiinţifică. Conform informaţiei,către 1 ianuarie 2006 potenţialul ştiinţific al USM se constituia din: Cadre didactico-ştiinţifice– 1530, inclusiv, academicieni şi membri corespondenţi – 6, doctori habilitaţi – 101, doctori –456; Cercetători titulari – 113, inclusiv doctori habilitaţi – 4, doctori – 46; cercetători cumularzi– 249, inclusiv, doctori habilitaţi – 37, doctori – 67, doctoranzi şi masteranzi – 21, studenţi – 52;
Masteranzi şi doctoranzi – 9392. Investigaţiile ştiinţifice s-au axat pe şase direcţii strategice:edificarea statului de drept şi punerea în valoare a patrimoniului cultural şi istoric al Republicii
Moldova în contextul integrării Europene; valorificarea resurselor umane, naturale şi informaţionale pentru dezvoltarea durabilă; biomedicina, farmaceutica, menţinerea şi fortificareasănătăţii; biotehnologii agricole, fertilitatea solului şi securitatea alimentară; nanotehnologii,
inginerie industrială, produse şi materiale noi; eficientizarea şi asigurarea complexului energetic şi al securităţii energetice, inclusiv prin folosirea resurselor renovabile3. În total, în anul
2005 au fost obţinute 30 de brevete de invenţie şi 25 de medalii4.
Este semnificativă și colaborarea cu AȘM. În anul de referinţă, 2005, la 5 din cele 7 unităţi
interdepartamentale ale AŞM activau cercetători ai subdiviziunilor ştiinţifice de la USM5.
În pofida tuturor dificultăţilor existente, în anul 2005 savanţii de la USM au obţinut rezultate ştiinţifice importante, care au fost înalt apreciate. În anul de referinţă au fost obţinute
30 de brevete de invenţie, iar invenţiile prezentate la cele 10 expoziţii internaţionale au fostmenţionate cu 12 medalii de aur, 10 de argint şi 3 de bronz6.
Principalele rezultate ale investigaţilor ştiinţifice ale savanţilor universitari în domeniul ştiinţelor istorice, lingvistice, sociologice, matematicii teoretice, matematicii şi informaticii, bazelor ştiinţifice şi metodologice ale educaţiei, informaticii şi tehnologiilor informaţionale au fost incluse şi în Raportul privind activitatea Consiliului Suprem pentru Ştiinţă şi
Dezvoltare Tehnologică şi rezultatele ştiinţifice principale, obţinute în sfera ştiinţei şi inovării
în anul 20057. Acestea vizau valorificarea resurselor naturale, a bazelor ştiinţifice ale pedagogiei şi psihologiei, biomedicinii, farmaceuticii, menţinerii şi fortificării sănătăţii, biotehnologiilor agricole, fertilităţii solului şi securităţii alimentare, nanotehnologiilor, ingineriei
industriale, produselor şi materialelor noi, materiale, tehnologii şi aparate micro- şi optoelectronice etc.
Proiectul deciziei Senatului din 28 martie 2006 constata şi lacunele activităţii de cercetare cum ar fi: nu s-a efectuat nici o lucrare prevăzută de contractele economice încheiate
cu agenţii economici din RM sau din străinătate; nu s-a acordat atenţia cuvenită participării
studenţilor la activitatea de cercetare; a rămas destul de mic numărul de proiecte şi granturinaţionale şi internaţionale; activitatea de cercetare nu s-a optimizat în conformitate cu cerinţele Codului pentru ştiinţă şi inovare. Ținând cont de toate acestea, au fost trasate obiectivele
prioritare în domeniul cercetării științifice: modernizarea managementului activităţii de cercetare, eficientizarea activităţii de cercetare, capabilă să facă faţă concurenţei, participarea activă
la concursuri de proiecte, granturi etc., integrarea procesului educaţional cu cel de cercetareştiinţifică, promovarea mobilităţii internaţionale a cadrelor didactico-ştiinţifice şi a studenţilor,
utilizarea tehnologiilor informaţionale moderne în procesul de cercetare8.
Raportul detaliat a se vedea: Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul
2005. Chişinău, CEP, 2006.
2
AUSM, F. 1, inv. 1, d.793, f. 320.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d.793, f. 321.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d.793, f. 323.
5
Raport privind activitatea Consiliului Suprem pentru Ştiinţă şi Dezvoltare Tehnologică şi rezultateleştiinţifice principale, obţinute în sfera ştiinţei şi inovării în anul 2005. Chişinău, 2006, p. 54.
6
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 2005. Chişinău, CEP, 2006, p.4.
7
Raport privind activitatea Consiliului Suprem pentru Ştiinţă şi Dezvoltare Tehnologică şi rezultatele ştiinţifice principale, obţinute în sfera ştiinţei şi inovării în anul 2005. Chişinău, 2006, p. 69, 71, 74, 79.80, 82, 83,
90, 96, 102, 117-118, 145-146, 150.
8
AUSM, F. 1, inv. 1, d.793, f. 337 verso.

1544

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Decizia finală referitoare la această problemă a fost adoptată de Senatul USM în şedinţa
din 25 aprilie 2006, care a mai prevăzut și crearea unui fond universitar de 1-2% din veniturile
extrabugetare, necesar pentru „consolidarea cercetărilor universitare, organizarea manifestărilor ştiinţifice ale personalului didactic şi studenţesc, stimularea domeniilor critice din cercetarea universitară, cofinanţarea echipelor de cercetători universitari în scopul obţinerii de proiecte şi granturi naţionale şi internaţionale, perfecţionarea personalului ştiinţifico-didactic”1.
Evident, în acest context interesează opinia preşedintelui AŞM, a academicianului Gh.
Duca, membru al Senatului USM. Domnia sa, după propria mărturie, „a rămas plăcut surprins”
de raportul prezentat, apreciindu-l drept „o viziune nouă în managementul cercetărilor la USM
care întru totul corespunde cerinţelor Codului Ştiinţă şi Inovare”2. „Ceea ce a fost prezentat, îşiîncheia preşedintele AŞM luarea de cuvânt, este un model de management al structurii ştiinţifice, care este finanţată de către stat. Eu salut acest lucru şi consider că USM are mari şanse dea obţine finanţări noi”3.
Profesorul universitar Vladimir Guţu nu a ţinut însă cont de laudele aduse. El a schiţat câteva direcţii de cercetare/inovare şi și-a exprimat opinia că, în general, managementul ştiinţei
în Republica Moldova „conceptual este greşit”, „fiindcă ştiinţa nu poate fi dirijată dintr-o singură sursă – în cazul când aici se va comite o greşeală, toată ştiinţa va suferi. Sursele de conducere
ale ştiinţei trebuie să fie diversificate şi atunci ştiinţa va prospera”4.
Reacţia dlui Gh. Duca a fost destul de violentă: el nu este de acord cu afirmațiile „că doctorantura nu trebuie să se afle în cadrul instituţiilor de cercetare”, „consider că n-am monopolizatştiinţa în cadrul AŞM”, motivând că Academia „nu mai este acea care a fost. Acum se constituie
din membri, care sunt colaboratori ai instituţiilor de învăţământ. Despre ce fel de monopolism
vorbim?”5, se întreba indignat dânsul.
Unei critici dure a fost supusă Organigrama activităţii de cercetare la USM6 de către Gh.
Ciocanu, decanul Facultăţii de Matematică şi Informatică, la şedinţa Senatului din 25 aprilie 2006.
El a afirmat că Secţia Managementul activităţii de cercetare nu este argumentată. Prezentândconsecutivitatea „Rector - Senat - Consiliu de Administraţie, prorector pentru activitatea ştiinţifică, Departamentul Cercetare şi Inovare – secretar ştiinţific – Secţia managementul activităţii
de cercetare”, domnia sa, pe bună dreptate, întreba: „Care organ se ocupă de cercetare?”. Înacest context se propunea formarea a două Secţii: Strategia activităţii de cercetare, care ar efectua analiza, sinteza şi ar schiţa evoluţia cercetării şi inovării la USM, ar transforma USM într-o
universitate antreprenorială, unde cercetarea ştiinţifică să fie orientată spre caracterul aplicat
al rezultatelor cercetărilor, inovării şi transferului tehnologic” şi Secţia Marketingul activităţii
de cercetare. De asemenea, Gh. Ciocanu mai propunea cofinanţarea ştiinţei universitare din
fondul extrabugetar al universităţii, elaborarea unor noi criterii de remunerare a personalului
didactic în corelaţie cu cadrele ştiinţifice şi își exprima încrederea că „o calitate înaltă a învăţământului universitar poate fi asigurată numai prin cercetare; calitatea va deveni competitivă
numai prin cercetare şi tot ea va deveni o valoare naţională numai prin cultivarea unei eticiştiinţifice a personalului didactic”7.
În şedinţa Senatului din 31 octombrie 2006 rectorul a prezentat raportul USM pe făgaşul
Bologna: un an de reformare a învăţământului universitar, în care a amintit de acreditarea ştiinţifică a USM în anul 2005, ceea ce semnifică „recunoaşterea potenţialului ştiinţific considerabil
al USM, a investigaţiilor ştiinţifice efectuate de universitarii noştri … şi accesul la concursurilede finanţare a investigaţiilor ştiinţifice din bugetul de stat”8.
AUSM, F. 1, inv. 1, d.794, filă nenumerotată după fila 47.
AUSM, F. 1, inv. 1, d.793, f. 300.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d.793, f. 301.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d.793, f. 302-303.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d.793, f. 306.
6
Organigrama a se vedea AUSM, F. 1, inv. 1, d.793, f. 336.
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d.793, f. 303.
8
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 795, f. 131.
1
2

545

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Decizia pe marginea raportului rectorului a fost aprobată la şedinţa Senatului din
28 noiembrie 2006, dar la capitolul dezvoltarea ştiinţei nu s-a prevăzut nimic concret, doar
generalități: „a confirma în calitate de obiective strategice pentru perioada următoare promovarea la USM a valorilor Spaţiului European al Învăţământului Superior”1.
Denumirea Buletinul U.S.M., aprobată, după cum s-a arătat mai sus, de Senat pentru publicaţia anuală a Universităţii de Stat din Moldova, nu s-a încetăţenit. La şedinţa Senatului din
26 decembrie 2006 s-a luat o altă decizie privind modificarea statutului şi denumirii publicaţiei
ştiinţifice anuale, Analele Ştiinţifice ale USM2. Începând cu 2 ianuarie 2007, publicaţia ştiinţifică anuală Analele ştiinţifice ale USM (4 serii, 6 volume) este înlocuită cu revista ştiinţifică
Studia Universitatis (5 serii: ştiinţe ale naturii, ştiinţe exacte şi economice, ştiinţe sociale, ştiinţe
umanistice, ştiinţe ale educaţiei, 10 volume anual)3. Prin Hotărârea Consiliului Suprem pentruŞtiinţă şi Dezvoltare Tehnologică al AŞM din 1 februarie 2007 se susţinea „decizia USM privitor
la transformarea publicaţiei ştiinţifice anuale Analele ştiinţifice ale USM în revista ştiinţifică
Studia Universitatis a Universităţii de Stat din Moldova”4.
În rezultatul deciziei Senatului și a Hotărârii Consiliului Suprem Pentru Ştiinţă şi
Dezvoltare Tehnologică al AŞM, a fost emis ordinul rectorului nr. 34 din 9 februarie 2007 princare se modifica statutul şi denumirea publicaţiei anuale ştiinţifice Analele Ştiinţifice ale USM,
în Revista ştiinţifică a Universităţii de Stat din Moldova Studia Universitatis, care va fi publicată în 5 serii a câte 2-3 numere fiecare: Ştiinţe ale naturii (Biologie, Chimie, Fizică), Ştiinţe
exacte şi economice (Matematică, Informatică, Economie), Ştiinţe sociale (Drept, Ştiinţe politice, Sociologie, Asistenţă socială, Jurnalism, Ştiinţe ale comunicării), Ştiinţe umanistice (Istorie,
Filosofie, Arheologie, Antropologie, Lingvistică şi Literatură, Culturologie), Ştiinţe ale educaţiei
(Pedagogie, Psihologie, Didactica particulară)5.
Bilanţul activităţii ştiinţifice la USM pentru anul 2006 a fost discutat şi aprobat la şedinţa
Senatului din 27 martie 20076. Raportul Integrarea cercetării ştiinţifice şi a instruirii universitare: realizări şi perspective a fost prezentat de prorectorul pentru activitatea ştiinţifică. Conform
raportului, potenţialul ştiinţific al USM la sfârşitul anului 2006 era următorul: cadre didacticoştiinţifice – 1488, inclusiv, academicieni şi m.c. – 6, doctori habilitaţi – 453. Dintre aceştia în
activitatea de cercetare finanţată erau angajaţi 110 titulari, 251 de cumularzi, 68 de studenţi,36 de masteranzi şi doctoranzi7. De asemenea, a fost prezentat numărul de proiecte naţionale
şi internaţionale, volumul finanţării, lucrările publicate, activitatea ştiinţifică studenţească etc.8
Raportorul a menţionat că s-a mărit considerabil activitatea de inventică, fiind prezentate 49
de cereri şi obţinute 41 de brevete de invenţie9. La cele 13 expoziţii, la care au fost prezentate
rezultatele ştiinţifice, USM a obținut 36 de distincţii10. În cadrul dezbaterilor pe marginea raportului prezentat au luat cuvântul mai mulţi vorbitori. Profesorul Vladimir Guţu a subliniat
că „vorbind despre integrarea cercetării la USM, noi realizăm nişte investigaţii cu scopul de aoferi informaţii factorilor de decizie pentru a adopta anumite hotărâri în vederea promovării
procesului de la Bologna”11. Dar, în acest context, chiar şi un student, membru al Senatului USM,
a subliniat că el a ajuns la concluzia că „societatea moldovenească încă nu consideră ştiinţa
ca ceva important, nu-i acordă importanţa şi valoarea pe care o merită”12. În decizia Senatului
din 27 martie 2007 se apreciază activitatea efectuată în domeniul cercetării ştiinţifice în anul
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 796, f. 36.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 796, f. 338.
3
AUSM, Scrisori, 01/01-01/291, anul 2007, f. 20.
4
AUSM, Scrisori, 01/877-01/1219, anul 2007, fila nu e indicată.
5
AUSM, Ordine B (generale), 2007, 01-358, f. 43.
6
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 2006. Chişinău, CEP, 2007.
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 926, f. 253.
8
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 926, f. 254-261.
9
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 926, f. 262.
10
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 926, f. 264.
11
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 926, f. 231.
12
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 926, f. 232.
1
2

546

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

2006 şi se ia decizia ca, în condiţiile actuale, „cercetarea să fie considerată drept bază a pentru
asigurarea calităţii pregătirii specialiştilor şi, în aceeaşi ordine de idei, se prevedeau o serie demăsuri, printre care: promovarea activităţilor tradiţionale, elaborarea şi implementarea noilor
modalităţi de eficientizare a cercetărilor în conformitate cu tendinţele din strategia cercetăriişi învăţământului superior, asigurarea realizării în ansamblu a Programului de Stat Integrareaştiinţei şi a învăţământului superior, extinderea participării cadrelor didactico-ştiinţifice la concursuri de proiecte naţionale şi internaţionale, atragerea mai largă a studenţilor şi doctoranzilor la activitatea de cercetare ştiinţifică etc.1
O colaborare fructuoasă s-a stabilit între Serviciul Meteorologic de Stat şi Facultatea deFizică, în anul 2007 acceptându-se propunerea Serviciului respectiv de a instala o staţie hidrometeorologică în incinta Laboratorului Metrologia mediului ambiant şi astronomie, subliniinduse importanţa acesteia pentru pregătirea specialiştilor meteorologi2.
Rolul important al cercetării universitare a fost subliniat şi în şedinţa Senatului din 24
aprilie 2007. În decizia adoptată referitoare la subiectul Mecanisme de asigurare a calităţii înînvăţământul superior se stipula: „A considera asigurarea calităţii învăţământului şi a procesului de cercetare o direcţie prioritară în activitatea tuturor structurilor universitare şi a fiecărui
angajat, în particular”3.
La şedinţa Senatului din 25 decembrie 2007 a fost discutat Proiectul bugetului USM pentru anul 2008. Referindu-se la suma de 300 mii de lei, rectorul Gh. Ciocanu a explicat că ei au
fost alocați „pentru prima dată în istoria USM”, ceea ce „înseamnă ceva, prin aceasta punândaccentul pe redefinirea normei didactice în conformitate cu performanţele ştiinţifice. Aceasta
presupune următoarea descifrare: dacă profesorul are 360 de ore auditoriale conform normei,
el poate lua 180 de ore de auditoriu, iar restul timpului va fi compensat din acest fond de 300
de mii”4. În final, după alte discuţii și intervenții ale rectorului şi ale membrilor Senatului, proiectul Bugetului pentru anul 2008 în prima lectură a fost acceptat5.
Referindu-se la Codul Educaţiei, în cadrul discuţiilor de la şedinţa Senatului din 25 decembrie 2007, preşedintele AŞM și-a exprimat încrederea că, odată cu aprobarea acestuia, „USM va
avea un loc important în sistemul educaţional şi cred, şi sper că va fi mai bine finanţat”6. Totuşi,câţiva ani mai târziu, la 4 mai 2011 a fost convocată Adunarea Generală a Academiei de Ştiinţe
a Moldovei. Subiectul-cheie al dezbaterilor a fost propunerea pentru armonizarea Codului cu
privire la ştiinţă şi inovare în contextul elaborării proiectului Codului Educaţiei. În acest context,
în Apelul membrilor AŞM şi conducătorilor instituţiilor de cercetare privind reforma în domeniul
managementului ştiinţei, stipulată în Codul Educaţiei, se sublinia: „Codul Educaţiei, în redacţia
propusă, nu va contribui la consolidarea, ci, dimpotrivă, va conduce la dispersarea sistemuluide cercetare: a instituţiilor academice, universitare şi a celor de ramură, ceea ce contravine
tendinţelor de dezvoltare a societăţii contemporane privind integrarea potenţialului intelectual, academic, universitar, tehnologic şi din mediul de afaceri. Spre aceste deziderate trebuiesă aspire întreaga societate, dat fiind faptul că o ţară izolată, cu resurse naturale limitate nu va
prospera decât prin cooperarea şi susţinerea intelectualităţii. Mai mult decât atât, autorii proiectului propun organizarea pe lângă Guvern a Agenţiei Naţionale pentru Cercetare şi Inovare
în locul Consiliului Suprem pentru Ştiinţă şi Dezvoltare Tehnologică existent, fără a aduce argumentele de rigoare în acest sens. În opinia comunităţii academice, organele de management
şi autorităţile decizionale din sfera ştiinţei şi inovării trebuie să fie autonome şi să activeze pe
principii de autoorganizare”. În acelaşi context se mai sublinia: „Graţie implementării prevederilor Codului cu privire la ştiinţă şi inovare, pe parcursul a şase ani, a fost stopată degradarea ştiinţei autohtone şi exodul savanţilor din ştiinţă. Concomitent, menţionăm că în această perioadăAUSM, F. 1, inv. 1, d. 926, f. 239-240.
AUSM, Scrisori, 01/573-01/876, anul 2007, f. 23.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 927, f. 14.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 930, f. 218.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 930, f. 220.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 930, f. 219.
1
2

547

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

au fost identificate şi unele lacune care urmează a fi eliminate prin operarea unor modificări
la Codul nominalizat. Considerăm că ar fi o greşeală substituirea acestui act legislativ cu altul,
care va reglementa instituirea unui nou model de gestionare a ştiinţei, similar celui existentpână în anul 2004, a cărui implementare nu s-a bucurat de succes”1. Aceasta se dorea la AŞM –„operarea unor modificări” în Codul cu privire la ştiinţă şi inovare din 2004.
Potenţialul ştiinţific al USM la 31 decembrie 2007 era alcătuit din 1469 de cadre didactico-ştiinţifice, inclusiv academicieni şi m.c. – 11, dr. hab. – 93, doctori – 453. Cercetători în cadrul
proiectelor finanţate de la buget: titulari – 112, inclusiv dr. hab. – 4, doctori – 47; cumularzi –344, inclusiv dr. hab. – 38, dr. – 89, doctoranzi şi masteranzi – 38, studenţi – 1202.
Bilanţul activităţii de cercetare la USM pentru anul 2007 a fost discutat şi aprobat laşedinţa Senatului din 25 martie 2008. Conform raportului, alocările bugetare pentru ultimii
patru ani au fost, conform planului precizat, următoarele: în anul 2004 – 3095,5 lei, în anul
2005 – 3444,2 lei, în anul 2006 – 7798,8 lei, în anul 2007 – 11477,0 lei. În total, pentru anii
respectivi - 25815,5 lei. Executarea a fost de 25759,3 lei, ceea ce constituie 99,78%3. Aportul
USM pentru susţinerea cercetării a fost de 2011,583 lei din bugetul USM, unde intră: „abonarea
anuală la reviste şi ediţii ştiinţifice, baze de date; menţionarea cu premii băneşti a autorilorlucrărilor didactice şi ştiinţifice; editarea revistei ştiinţifice Studia Universitatis; suplimentul
cadrelor implicate în cercetare (personalul ing.-tehnic); utilizarea reţelei Internet; editarea autoreferatelor; amenajarea şi deschiderea Muzeului USM; servicii comunale”4. Darea de seamă
a fost prezentată pe cele 10 profiluri pe care a fost acreditată USM, pentru fiecare facultate înparte, luându-se în calcul mai mulţi indicatori, cum ar fi: proiecte cu finanţare de la buget – 56,
proiecte internaţionale – 41, publicaţii (44 de monografii, 180 de manuale şi materiale metodice, 954 de articole), participări la foruri ştiinţifice naţionale şi internaţionale, brevete de invenţie (37) şi hotărâri de acordare a brevetelor de invenţie, medalii la expoziţii şi saloane (34),premii (9), burse ale asociaţiilor şi fundaţiilor (23), teze susţinute (doctor – 39, dr. hab. – 2),
manifestări ştiinţifice organizate (22)5.
Raportorul a făcut şi o serie de propuneri, care aveau scopul de a eficientiza activitatea
de cercetare la USM: „susţinerea prioritară a cercetării şi încurajării valorilor şi performanţelor,modernizarea şi eficientizarea structurii organizaţionale a cercetării la USM, implementarea
eficientă a managementului activităţii de cercetare, având în vedere şi extinderea ariei cercetărilor ştiinţifice la noi domenii pe plan naţional şi internaţional; promovarea multilaterală acunoştinţelor şi competenţelor ştiinţifice în procesul educaţional, antrenarea activă şi responsabilă a cadrelor didactico-ştiinţifice, studenţilor şi doctoranzilor la elaborarea şi realizarea
proiectelor de cercetare, orientarea procesului de cercetare spre rezolvarea problemelor stringente ale necesităţilor societăţii, evaluarea rezultatelor ştiinţifice conform criteriilor CNAA înaintate pentru acreditare, extinderea relaţiilor de colaborare USM cu centrele şi universităţile
de prestigiu naţional şi internaţional, consolidarea şi modernizarea bazei tehnico-materiale a
cercetării”6.
În cadrul discuţiilor a luat cuvântul rectorul USM, profesorul universitar Gh. Ciocanu.
Referindu-se la Misiunea şi valorile cercetării universitare, rectorul a schiţat două căi prioritare de evoluţie a sistemului educaţional: crearea Spaţiului European de Cercetare şi a Spaţiului
European al Învăţământului Superior sau procesul de la Bologna7. În cadrul acestora se evidenţia:Apelul membrilor AŞM şi conducătorilor instituţiilor de cercetare privind reforma în domeniul managementului ştiinţei, stipulată în Codul Educaţiei (http://www.timpul.md/articol/asm-pledeaza-pentru-reformerationale-in-educatie-si-cercetare-23304.html)
2
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1060, f.552.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1060, f. 524.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1060, f. 525.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1060, f. 551.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1060, f. 556.
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1060, f. 499.
1

548

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

1. „Simbioza dintre învăţământul superior şi cercetarea ştiinţifică, echilibrul şi armonia dintre evoluţia învăţământului superior şi a cercetării ştiinţifice, mecanismele demenţinere, implementare şi valorificare a acestui echilibru constituie formula optimală în asigurarea durabilităţii şi consolidării poziţiei pe plan naţional şi internaţional a Universităţii de Stat din Moldova”1.
2. „Sunt necesare, în regim de urgenţă, metodologii, acţiuni, mecanisme de restabilirea echilibrului dintre cercetarea ştiinţifică şi învăţământul superior, care vor fi axate pe un sistem riguros de evaluare a performanţelor personalului didactico-ştiinţific, asigurând trecerea de la rezultate cantitative la valori calitative în activitatea
de cercetare şi inovare, cu o remunerare diferenţiată în corelaţie cu performanţele
individuale”2.
3. „Este necesară evaluarea personalului didactico-ştiinţific bazată pe patru principii
efective, testate la nivel internaţional: activitatea didactică, activitatea ştiinţifică,contribuţia ştiinţifică şi prestigiul profesional”3.
Rectorul propunea un program intermediar de acţiuni pentru elaborarea strategiei decercetare ştiinţifică pentru anii 2008-2010 ce prevedea: identificarea potenţialului ştiinţific
performant, care va asigura promovarea valorilor în cercetarea ştiinţifică universitară, identificarea direcţiilor ştiinţifice prioritare în corelaţie cu direcţiile strategice ale dezvoltării ştiinţei şiinovării în Republica Moldova, internaţionalizarea cercetării la USM, instituirea fondului de cercetare ştiinţifică (300 de mii de lei), instituirea fondului pentru dotarea Bibliotecii USM (650 demii de lei), elaborarea politicilor de selectare, promovare şi angajare la USM a tinerilor dotaţi,atragerea celor mai buni studenţi în proiectele de cercetare ştiinţifică, actualizarea acorduluide colaborare cu AŞM, asigurarea condiţiilor şi a climatului necesar dezvoltării activităţilor decercetare ştiinţifică universitară etc.4
În luarea de cuvânt, preşedintele AŞM Gh. Duca, subliniind că „ştiinţa trebuie să fie aceaforţă motrice de care depinde instruirea universitară,” a declarat: „Nu sunt gata să apreciez
indicatorii”, adică acei indicatori care au stat la baza elaborării raportului despre ştiinţă şi inovare. El s-a declarat surprins şi mulţumit de procesele care au loc la USM, „rezultatele suntelocvente şi dl rector îşi poate înainta o viziune a sa datorită unui nou model de dezvoltarea ştiinţei”, şi-a exprimat încrederea că „USM poate beneficia de finanţe serioase din partea
statului”5. Aşadar, proiectul îndrăzneţ şi novator al rectorului USM Gh. Ciocanu l-a „surprins” pepreședintele AŞM.
În decizia Senatului din 25 martie 2008 cu privire la cercetare şi inovare pe anul 2007 se
indicau realizările, dar şi lacunele din domeniu, dintre care menționăm: modificarea strategieide cercetare şi inovare la USM pentru a corespunde exigenţelor timpului, baza tehnico-materială şi informaţională a cercetărilor rămâne depăşită, rămâne slabă pregătirea cadrelor ştiinţifice prin doctorat şi postdoctorat etc.6 Au fost formulate şi principalele obiective referitoare laorganizarea şi desfăşurarea activităţii de cercetare: dezvoltarea domeniilor prioritare în sferaştiinţei şi inovării, promovarea competenţei, optimizarea şi eficientizarea procesului de cercetare şi inovare, sporirea eficienţei pregătirii cadrelor de înaltă calificare etc.7
Problema activităţii ştiinţifice la USM a fost din nou abordată de rectorul Gh. Ciocanu laşedinţa Senatului din 29 aprilie 2008: „programul de modernizare a învăţământului superior
va include componenta ştiinţifică şi performanţa profesională … Dorim să revitalizăm componenta de cercetare ştiinţifică, este necesar să determinăm cota-parte de cercetare ştiinţifică în
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1060, f. 500.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1060, f. 500.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1060, f. 501. acestea şi alte idei a se vedea: Ciocanu Gh. Misiunea şi valorile Universităţii
de Stat din Moldova. În: Universitatea de Stat din Moldova, 28 august 2008, nr.1 (90), p. 1-2.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1060, f. 501-502.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1060, f. 502-503.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1060, f. 510 verso.
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1060, f. 510 verso.
1
2

549

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

norma didactică, trebuie să restabilim echilibrul dintre componenta didactică şi cea de cercetare, conştientizând că numai cofinanţând activitatea de cercetare vom putea asigura imaginea, contribuţia şi durabilitatea Universităţii de Stat din Moldova”. Evaluarea performanţelor
ştiinţifice a fiecărui cadru didactic era apreciată drept o cale sigură care ar „ajuta la elaborarea
politicilor şi deciziilor corecte în evoluţia ulterioară a USM”1.
La aceeaşi şedinţă a Senatului din 29 aprilie 2008 s-a discutat şi Programul de modernizare a învăţământului superior, raportul fiind, după cum s-a precizat la Senat, „rezultatul activităţii în comun a rectoratului şi a decanilor care au înaintat propuneri, acestea contribuind
la elaborarea acestui program”2. Evaluarea activităţii didactice şi de cercetare, a prestigiului
profesional s-a făcut în conformitate cu următorii parametri: activitatea didactică, activitatea
de cercetare şi contribuţia ştiinţifică, performanţa profesională3. Referitor la activitatea de cercetare şi contribuţia ştiinţifică se indicau următoarele criterii: participare la proiecte şi granturi de cercetare obţinute prin concurs; participare la conferinţe, simpozioane ştiinţifice, comunicări, recenzii; conducerea doctoranzilor; publicaţii ştiinţifice (monografii, articole, studii,
brevete); publicaţii didactice (suport de curs, manuale, îndrumar, culegere, materiale didactice); indexaţii internaţionale; dovezi ale impactului cercetării asupra predării4. În aceeaşi ordine de idei, era determinat ansamblul de competenţe necesar realizării activităţii de cercetareştiinţifică: „identificarea problemelor de cercetare în domeniul de specialitate; identificarea
partenerilor şi colaborarea în scopul realizării cercetării ştiinţifice, elaborarea proiectelor decercetare ştiinţifică; promovarea rezultatelor cercetării în mediul academic din ţară şi de peste
hotare; aplicarea rezultatelor cercetării în scopul dezvoltării/ evoluţiei domeniului de specialitate; evaluarea randamentului cercetărilor realizate”5. Raportul mai sublinia că metodologia
evaluării va fi orientată spre promovarea excelenţei academice, constatarea şi aprecierea competenţelor formate6.
În cadrul discuţiilor de la Senat s-a afirmat că prin raportul prezentat s-ar crea „impresiafalsă că până acum nu s-a făcut nimic” şi că „aici trebuie criticat ministerul”, dar i s-a răspuns că
noutatea propunerilor constă în felul în care se pune acum problema7. Alţi membri ai Senatului
au apreciat strategia de evaluare care se preconiza a fi „o soluţie pentru promovarea calității,performanţei, ţinutei academice”8. Au fost şi opinii mai sceptice, care, referindu-se la activitateaştiinţifică, au afirmată că „la noi un procentaj mic de profesori se ocupă de ştiinţă în mod serios.
Ceilalţi o fac de mângâiere”9. Pe marginea raportului şi a dezbaterilor, Senatul din 29 aprilie
2008 a luat următoarea decizie: „A considera evaluarea prestanţei academice şi a contribuţiei
ştiinţifice drept direcţie strategică în motivarea şi promovarea performanţelor la USM”10.
Ulterior, la o „masă rotundă” organizată pe 22 mai 2008, rectorul USM, doctor habilitat,
profesor universitar Gh. Ciocanu a prezentat raportul Să promovăm consecvent strategia schimbării, în care, punctând esenţa Programului de modernizare a învăţământului superior, sublinia
că Programul intermediar de cercetare ştiinţifică pentru anii 2008-2010 „va stabiliza situaţia şi
va consolida cercetarea ştiinţifică universitară”. Pornind de la faptul că la USM prioritare sunteducaţia, cercetarea şi inovarea, rectorul sublinia că se vor promova următoarele categorii devalori: „Competenţa profesională; creativitatea, dinamismul şi personalitatea; armonizarea interesului individual cu cel comunitar; respectul, atenţia şi grija faţă de persoană şi comunitate;deschiderea către mediul socio-economic naţional şi internaţional; ralierea la standardele euAUSM, F. 1, inv. 1, d. 1061, f. 7.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1061, f. 8.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1061, f. 29.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1061, f. 32.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1061, f. 33.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1061, f. 36.
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1061, f. 8-9.
8
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1061, f. 9.
9
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1061, f. 12.
10
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1061, f. 13.
1
2

550

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

ropene în educaţie, cercetare şi inovare; constituirea unui management modern şi performant
şi asigurarea transparenţei acestuia; elaborarea unor politici de încurajare şi stimulare a tineretului talentat; motivarea şi stimularea personalului prin politici de salarizare diferenţiată;asigurarea unui climat de lucru care să stimuleze performanţa”. În acelaşi context s-a amintit şide misiunea cercetării ştiinţifice care „constă în a contribui, susţine, dezvolta şi promova inovarea în cercetare, dezvoltarea tehnologică şi transferul de cunoştinţe în scopul creării societăţii
bazate pe cunoaştere; dezvoltarea resurselor umane prin cercetare şi inovare şi punerea învaloare a statutului de cercetător”1.
La şedinţa Senatului din 25 noiembrie 2008 a fost discutată problema privind
Internaţionalizarea activităţii de cercetare la USM: bilanţ şi perspective. Raportul a fost prezentat de către doctor habilitat, profesor universitar Mihail Revencu, prorector pentru activitateaştiinţifică, care, cu regret, nu s-a păstrat.. În cadrul discuţiilor a luat cuvântul preşedintele AŞM
Gh. Duca, care a salutat procesul de internaţionalizare a activităţii ştiinţifice la USM, a subliniat
că aceasta are misiunea de a-i orienta şi a-i pregăti pe cercetători, a-i asocia, de aceea este importantă organizarea trening-urilor, cunoaşterea limbilor străine, încheierea acordurilor ştiinţifice cu alte state (Rusia, România, Germania). În acelaşi context, câţiva membri ai Senatului auprezentat situaţia de la facultăţile pe care le reprezintă2.
Dezvoltând subiectul dat, rectorul Gh. Ciocanu a subliniat că internaţionalizarea ştiinţei
universitare este o problemă prioritară, obiectivul fundamental fiind, prin prisma procesuluide la Bologna, ridicarea calităţii învăţământului, excelenţa în cercetare a universitarilor, spiritul
competivităţii performanţelor. Calitatea învăţământului universitar, a mai menționat rectorul,
va lua avânt, numai dacă vom asigura un nivel înalt al componenţei ştiinţifice şi, cofinanţând
această componentă, „vom obţine formula optimală în asigurarea imaginii, durabilităţii şi consolidării poziţiei USM pe plan internaţional”. Domnia sa a mai anunțat că USM a lansat două iniţiative pentru Codul Educaţiei al RM: activitatea de cercetare a cadrului didactic să fie normată
suplimentar şi să fie stabilit statutul de universitate naţională3.
În decizia Senatului din 25 noiembrie 2008 se trasau formele principale ale cooperării internaţionale şi se preconiza „extinderea internaţionalizării cercetării ştiinţifice şi inovării
desfăşurate în cadrul Universităţii drept una din sarcinile prioritare în activitatea rectoratului, decanatelor, catedrelor, Centrelor de Cercetări, Departamentului de Cercetare şi Inovare”.
Trei prevederi se refereau la acţiunile ulterioare ale Departamentului de Cercetare şi Inovare,care urma să elaboreze „măsuri de stimulare financiară a colectivelor de cercetare, implicate în parteneriate internaţionale”, să organizeze „consultaţii privitor la metodologia elaborării proiectelor internaţionale”, să informeze „operativ colectivele de cercetare despre lansareade programe şi concursuri noi”, iar până la 1 ianuarie 2009 să fondeze Centrul de Cercetări
în domeniul ştiinţelor socioumanistice, implicând facultăţile vizate, conducătorii de proiecte,
laboratoare, colective de cercetare și să determine structura acestuia, funcţiile şi obligaţiile
subdiviziunilor din cadrul lui4. Comisiile rectoratului (Cercetare ştiinţifică, Finanțe şi buget,Relaţii Internaţionale) urmau să elaboreze „criteriile de evaluare a componentei care exprimă
caracterul internaţional al cercetărilor ştiinţifice şi ponderea lor în suplimentul la salariu”, săelaboreze „un plan de promovare a programului PC7” şi să asigure „participarea cadrelor didactico-ştiinţifice la sistemul de trening-uri şi workshop-uri în scopul implicării mai active acolectivelor de cercetare de la USM”5.
Activitatea Departamentului de Cercetare şi Inovare de la USM pentru anul 2008 s-a aflat
şi în vizorul Curţii de Conturi a Republicii Moldova, care, în rezultatul controlului, a ajuns laconcluzia că: „unele rapoarte ştiinţifice privind lucrările finalizate în anul 2008 au fost prezentate la AŞM cu întârziere de 1-3 luni, fără a fi vizate sau recenzate pentru confirmarea faptului
Universitatea de Stat din Moldova, 24 iunie 2008 nr.11(89), p. 3.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1064, f. 18-19.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1064, f. 20.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1064, f. 22.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1064, f. 21-22.
1
2

551

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAcă lucrarea respectivă și-a atins obiectivele propuse. USM nu a elaborat recomandări privind
utilizarea rezultatelor investigaţiilor şi n-a contribuit la implementarea lor în economia naţională. În baza unor ordine, au fost achitate premii, suplimente şi ajutoare materiale unor persoane neantrenate direct în activitatea ştiinţifică. Grupul de lucru pentru achiziţii n-a executat
prevederile legale, neîntocmind şi nesemnând declaraţii de confidenţialitate şi imparţialitatepână la deschiderea şi examinarea ofertelor”. Curtea de Conturi recomanda Universităţii de Stat„Să racordeze actele interne privind acordarea premiilor, suplimentelor la salariile de funcţie
şi ajutoarelor materiale la prevederile Hotărârii Guvernului nr.47 din 12.01.2007, să asigure
respectarea de către membrii Grupului de lucru pentru achiziţii a prevederilor legale şi regulamentare la efectuarea achiziţiilor publice”, iar CSŞDT al AŞM „să stabilească un mecanism
pentru recenzarea tuturor lucrărilor ştiinţifice primite de la contractori”1.
Asemenea devieri sunt fixate de Curtea de Conturi şi la AŞM: „Ponderea înaltă a cheltuielilor pentru remunerarea personalului AŞM şi al instituţiilor sale (care este exagerat ca număr)a fost abordată într-unul din rapoartele de audit ale Curţii de Conturi, care concluzionează că
remunerarea nu ia în considerare rezultatele ştiinţifice şi rezultatele proiectelor şi că în anul
2008 câteva instituţii ale AŞM au beneficiat de plăţi salariale excedentare nereglementate”2.
Poziţia prioritară a AŞM în domeniul ştiinţei era legiferată şi în Acordul de parteneriatîntre Guvern şi Academia de Ştiinţe a Moldovei pentru anii 2009-2012, aprobat prin hotărârea
Guvernului din 22 ianuarie 2009: Guvernul RM „îi deleagă acesteia competenţele sale privind
realizarea politicii de stat în sfera ştiinţei şi inovării”.Printre multe alte stipulări, „Academia deŞtiinţe a Moldovei, în legătură cu cea de-a 650-ea aniversare de la crearea Statului Moldovenesc,va organiza editarea volumului special „Republica Moldova” şi va asigura editarea „Istoriei
Moldovei” în 5 volume”3. Cu alte cuvinte, AŞM urma să traducă în viaţă aberaţiile guvernării
comuniste din RM referitoare la problema constituirii Ţării Moldovei. Evenimentele din primăvara anului 2009 au spulberat însă aceste intenții.
Problema dezvoltării ştiinţei la USM a fost fixată şi în decizia Senatului din 24 februarie
2009 cu referire la aprobarea bugetului pentru anul 2009 şi a algoritmului de salarizare la
USM, care stipula: „promovarea armoniei dintre componenta ştiinţifică şi educaţională şi diversificarea pe această cale a surselor de finanţare; extinderea participării cadrelor didactice şiştiinţifice la concursuri naţionale şi internaţionale, cu antrenarea în această activitate a tineretului studios, inclusiv cea a doctoranzilor şi masteranzilor”4.
La şedinţa Senatului din 29 septembrie 2009 prorectorul pentru activitatea ştiinţifică
M. Revencu a prezentat o nouă iniţiativă a USM, menită să activizeze cercetarea ştiinţifică, și
anume: instituirea semestrului sabatic şi a semestrului de cercetare, ceea ce însemna acordarea
de ajutor financiar suplimentar cercetătorului. Scopul acestor investiţii viza stimularea cercetărilor cotate la nivel internaţional, pentru a menţine cadrele didactice şi ştiinţifice, care participă la proiecte internaţionale şi contribuie la promovarea Universităţii pe plan internaţional;
stimularea activităţii cercetătorilor care efectuează cercetări cotate la nivel naţional, pentru a
crea o bază credibilă de participare la concursuri internaţionale; favorizarea sau reactivarea
domeniilor critice de cercetare care, actualmente, nu sunt reflectate în direcţiile strategice naţionale; susţinerea cercetărilor care vizează necesităţile interne ale universităţii. Întru realizarea
acestor obiective sunt inserate mai multe mecanisme de susţinere a cercetărilor cum ar fi: instituirea semestrului sabatic, instituirea semestrului de cercetare, facilitarea participărilor la manifestări ştiinţifice, inclusiv peste hotare (preponderent pentru tinerii cercetători); susţinerea
financiară pentru organizarea manifestărilor ştiinţifice în cadrul universităţii; cofinanţări penHotărârea Curţii de Conturi Nr. 48 din 29.10.2009 (http://www.transparency.md/content/
view/617/46/1/9/larg,ro/ (accesat 17.06.2014).
2
Popa Ana. Cercetare, dezvoltare şi inovare în Republica Moldova. Probleme şi opţiuni, Сhişinău 2011, p.12.
3HOTĂRÂREA Nr. 27 din 22.01.2009 cu privire la aprobarea Acordului de parteneriat între Guvern şi Academia de Ştiinţe a Moldovei pentru anii 2009-2012, Publicat: 03.02.2009 în Monitorul Oficial Nr. 19-21 art Nr:
79 (http://lex.justice.md/index.php?action=view&view=doc&lang=1&id=330544).
4
Arhiva curentă a USM, anul 2009, februarie-martie. Procese-verbale ale Senatului, f. 24.
1

552

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

tru procurarea echipamentului. Propunerea de instituire a semestrului sabatic şi a semestruluide cercetare prevedea elaborarea Regulamentului respectiv. Programul de cercetare, obiectivele şi finalităţile, argumentarea financiară se stabilesc la catedră, dar decizia finală de acordare
a concediului, fie de cercetare, fie sabatic, aparţine Senatului USM. În cazul în care obiectivele
nu au fost atinse, iar comisia de expertiză demonstrează că pentru acestea s-a făcut vinovat
solicitantul, el urma să returneze Universităţii toate cheltuielile făcute1. În decizia Senatului din
29 septembrie 2009 referitoare la acest subiect s-a aprobat componenţa comisiei care urma săelaboreze şi să prezente la şedinţa din noiembrie a Senatului proiectul Regulamentului2. Darproiectele Regulamentelor despre semestrul Sabatic, Semestrul de cercetare şi despre Fondul deprocurare a echipamentelor şi utilajului performant au fost prezentate abia la şedinţa Senatului
din 25 octombrie 20113, fără a fi luată vreo decizie.
Prestaţia ştiinţifică a instituţiilor neacademice, inclusiv a USM este observată, spre
exemplu, în cadrul concursului republican Topul inovaţiilor 2009, organizat de Academia deŞtiinţe a Moldovei, Agenţia pentru Inovare şi Transfer Tehnologic a AŞM, Agenţia de Stat pentru
Proprietatea Intelectuală a Republicii Moldova în perioada octombrie – noiembrie 2009, undeau fost prezentate și menționate 40 dintre cele mai valoroase inovaţii în diverse domenii decercetare şi inovare. Prioritate a fost acordată lucrărilor cu un impact economic pozitiv net,precum şi celor cu un impact pozitiv asupra dezvoltării economiei naţionale, durabilităţii mediului înconjurător. Dacă examinăm rezultatele concursului, observăm că din cele 10 inovaţii
selectate, 2 aparţin Academiei de Ştiinţe a Moldovei, 2 – Instituţiei publice Institutul Ştiinţificopractic de Horticultură şi Tehnologii Alimentare, şi câte una Universităţii de Stat din Moldova,
Universităţii de Stat de Medicină şi Farmacie „Nicolae Testemiţanu”, Institutului Oncologic din
Moldova, Centrului Naţional Științifico-practic de Medicină Preventivă, Întreprinderii de Stat
Institutul de Tehnică Agricolă ,,MECAGRO” şi SRL ,,Sincos-Plus”4. Cu alte cuvinte, majoritatea
absolută a inovaţiilor evidenţiate sunt din afara Academiei de Ştiinţe.
Însă soarta acestor inovaţii era destul de precară. În timpul discuţiei din 27 ianuarie
2010 în cadrul Institutului pentru Iniţiative de Dezvoltare Economică Avansată, s-a constatatcă o simplă analiză a topului Cele mai valoroase 10 invenţii în RM în 2009 arată „utilitatea micăsau inexistentă a produselor inventate, lipsindu-le multe caracteristici ce le-ar face atractive
pentru consumatori şi/sau investitori”5. Sigur că apărea întrebarea, de ce companiile, mai alescele locale, nu vor să investească în ştiinţă? Un posibil răspuns era că aceasta presupune investiţii pe termen lung, iar lipsa de încredere în succesul descoperirilor ştiinţifice ii determină peîntreprinzători să opteze pentru investiţii relativ sigure, cu anumite rezultate cuantificate. O
tactică folosită de investitorii străini este aducerea în Moldova a tehnologiilor deja existente,
reducând, astfel, necesitatea de a investi în tehnologii noi sau invenţii. Astfel, șansa de a obţine
investiţii străine în RM pentru inovaţii este destul de redusă, mai ales pentru că aceste investiţii
sunt orientate spre ţările cu potenţial uman înalt calificat, cu rezultate bune în domeniul cercetării şi inovaţiilor. Aici menţionăm şi mobilitatea înaltă a persoanelor competente din domeniul
cercetărilor şi inovaţiilor, ce preferă să activeze în ţări cu mari posibilităţi de finanţare şi nivel
de trai înalt”6.
La şedinţa Senatului din 22 decembrie 2009 s-a discutat problema Cu privire la instituirea
domeniului de Ştiinţe ale Comunicării cu înscrierea specialităților ştiinţifice ale acestui domeniu.
Universitatea de Stat din Moldova, 27 octombrie 2009, nr.3(103), p. 4.
Arhiva curentă a USM, anul 2009, septembrie-noiembrie. Procese-verbale ale Senatului, f. 7.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1495, f. 17.
4
Raport privind activitatea Consiliului Suprem pentru Ştiinţă şi Dezvoltare Tehnologică şi rezultatele ştiinţifice principale obţinute în sfera ştiinţei şi inovării în anul 2009, Chişinău 2010, p. 91 (http://www.asm.md/
administrator/fisiere/rapoarte/f86.pdf).
5
http://institutulidea.wordpress.com/2010/01/27/finantarea-inovatiei-si-stiintei-in-republica-moldovadezbatere/.
6
http://institutulidea.wordpress.com/2010/01/27/finantarea-inovatiei-si-stiintei-in-republica-moldovadezbatere/.
1
2

553

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Senatul solicita CNAA al RM să opereze modificări în Nomenclatorul specialităţilor ştiinţifice, săinstituie domeniul ştiinţific Ştiinţele Comunicării cu specialităţile: Teoria, metodologia şi istoria
jurnalismului. Instituţii şi practici mediatice; Teoria, metodologia şi istoria comunicării publice.
Instituţii şi practici de relaţii publice şi publicitate; Teoria şi metodologia activităţii editoriale.
Instituţii şi practici editoriale; Teoria şi metodologia comunicării infodocumentare. Bibliografie,
biblioteconomie şi arhivistică şi să elimine specialităţile Jurnalism şi ştiinţe ale comunicării,Sociologia comunicării; Bibliologie, biblioteconomie şi bibliografie, şi, de asemenea, să reprofileze Seminarul de profil şi Consiliul ştiinţific specializat1.
Foarte sugestiv este tabelul Eficienţa cercetărilor pentru perioada 2005-2009, prezentat
de M. Revencu la şedinţa Senatului USM din 30 martie 20102.

Matematică
Fizică
ChimieBiologieŞt. educaţiei
Şt. socioumane

Eficienţa cercetărilor în perioada 2005-2009
Nr. totalLucrări
Personal
Salariu
Investiţii
de lucrări per persoană Pe an
număr
lunar
(5 ani)(5 ani)
4.5618
16.5
573
34.7
6.9
2303.9
11.31
67
549
8.2
1.6
1406.7
9.2525
33
614
18.6
3.7
2336.5
9.117
63.5
713
11.2
2.2
1196.52.0266
10.5
370
35.2
7.0
1608.42.0466
14.5
5698
393.0
78.6 1176.2

Tabelul nr. 103
Finanţare
pe 5 ani perpersoană
55.29533.76
56.07628.71538.60228.229

Raportorul vine cu discutabila teză că „banii investiţi în cercetare trebuie să producă
bani”3. Discutabilă, fiindcă pare mai adevărat că cercetarea ştiinţifică trebuie să producă cunoaştere aprofundată, cunoaştere care trebuie utilizată pentru rezolvarea problemelor teoretice şi practice. În acest context, bani pot aduce doar realizarea în practică a cunoştinţelor obţinute în procesul cercetării, fie prin vânzarea rezultatelor teoretice, fie prin vânzarea bunurilor
produse, ori universitatea nu produce bunuri materiale.
Revenim la raportul în discuţie, unde se afirmă că la etapa actuală investiţiile în cercetare se folosesc pentru plata muncii cercetătorilor, procurarea materialelor şi a echipamentului
necesar, cu precizarea „la un nivel foarte departe de cel necesar”, delegaţii şi participări la manifestări ştiinţifice, publicarea rezultatelor cercetărilor ştiinţifice. Evident, „etapa finală este
utilizarea rezultatelor în economia naţională – producerea bunurilor”4, dar ar fi de adăugat,
materiale şi spirituale.
În concluzie la cele de mai sus, raportorul afirma că „cercetarea universitară s-a supraaxat pe cercetarea fundamentală (orientată pe formularea de ipoteze, modele conceptuale şi
teorii), în detrimentul celei aplicative (bazată pe crearea de produse, tehnologii şi servicii)5.
Poate autorul are dreptate, dar totuşi o întrebare rămâne, cum putem crea produse şi tehnologii noi, fără o investigare teoretică fundamentală? Întrebarea cade de la sine. În timpul
dezbaterilor asupra raportului prezentat de domnul M. Revencu la Senatul din 26 iunie 2012,
autorul afirma răspicat: „Dacă vrem să fim cunoscuţi, trebuie să ne ocupăm de cercetări fundamentale. Cercetarea aplicativă se bazează pe cea fundamentală”6. Cu următoarea afirmaţie
a autorului raportului nu putem să nu fim de acord: „se atestă un nivel scăzut (aproape nul)
al colaborării cu sectorul privat”7. Raportorul indica principalele surse posibile de finanţare a
Arhiva curentă a USM, anul 2009-2010 decembrie-ianuarie. Procese-verbale ale Senatului.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1344, f. 84.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1344, f. 86.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1344, f. 86.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1344, f. 87.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1631, f. 44.
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1344, f. 87.
1
2

554

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

cercetării, care sunt: de la bugetul de stat, de la structurile internaţionale, din contracte economice, din resurse interne universitare, din activitate antreprenorială, fiecare dintre acestea
fiind prezentate desfăşurat1. Mai apoi sunt proiectate principalele direcţii de cercetare la USM
pentru anii 2011-2014. Din cele şase direcţii strategice adoptate de Guvern, observăm că doar
una, a şasea, nu se suprapune intereselor ştiinţifice ale savanţilor de la USM – Eficientizarea
complexului energetic şi asigurarea securităţii energetice, inclusiv prin folosirea resurselor renovabile2. Celelalte se înscriu printre interesele științifice ale savanților și cercetătorilor de la
USM: direcţia strategică 01, Edificarea statului de drept şi punerea în valoare a patrimoniului
cultural şi istoric al Moldovei în contextul integrării europene, în realizarea căreia sunt implicaţi
specialiştii în domeniul istoriei, ştiinţelor politice şi administrative şi lingvişti3; direcţia strategică 02, Valorificarea resurselor umane, naturale şi informaţionale pentru dezvoltarea durabilă
oferă câmp de cercetare specialiştilor în domeniul biologiei, ştiinţelor sociale, ştiinţelor matematice, științelor educaţiei, protecţiei mediului, economiei, managementului şi marketingului,precum și celor de la facultatea de Limbi şi literaturi străine,4, pentru direcţia strategică 03,
Biomedicina, farmaceutica, menţinerea şi fortificarea sănătăţii şi 04, Biotehnologii agricole, fertilitatea solului şi securitatea alimentară manifestă interes savanţii biologi. În sfârşit, direcţia
strategică 05, Nanotehnologii, inginerie industrială, produse şi materiale noi se află în atenţia
specialiştilor fizicieni şi chimişti5.
În decizia Senatului din 30 martie 2010 se evidenţiau particularităţile şi priorităţile activităţii ştiinţifice la USM şi se formulau obiectivele prioritare pentru următorii 5 ani: participarea activă la concursuri de programe, granturi şi burse naţionale şi internaţionale; sporirea
competivităţii realizărilor ştiinţifice şi implementarea lor, inclusiv în procesul educaţional; întocmirea rapoartelor ştiinţifice finale pentru proiecte; reacreditarea USM în sfera ştiinţei şiinovării, audierea raportului privind eficienţa studiilor la doctorat, consolidarea bazei tehnicomateriale şi informaţionale a cercetării, stabilirea componentei de cercetare drept un criteriu
important în evaluarea performanţelor academice ale cadrelor didactice6.
Situaţia nefavorabilă, în care a nimerit cercetarea universitară din Republica Moldova, adeterminat Consiliul Rectorilor să adopte la 21 mai 2010 o Declaraţie7, votată de 23 de membrişi cu o abţinere, prin care se dezaproba „modalitatea actuală de finanţare a cercetării universitare, în conformitate cu stipulările Codului ştiinţei şi inovării din anul 2004, realizată prinintermediul AŞM, instituţie care, de fapt, este abilitată exclusiv cu activităţi de cercetare ştiinţifică”. În declarație se menționează că „mecanismul existent de finanţare a cercetării ştiinţificea condus la crearea unui dezechilibru major în finanţarea instituţiilor abilitate cu cercetareaştiinţifică, care s-a soldat cu degradarea vădită a cercetării universitare şi consecinţe negative
pentru întreg sistemul educaţional universitar”. În continuare, în declaraţie se relevau câteva
concluzii importante referitoare la valoarea cercetării universitare pentru dezvoltarea socialeconomică a Republicii Moldova. În cazul în care universităţile din RM nu vor realiza un învăţământ de calitate, bazat pe cercetare ştiinţifică şi creativitate, aşa cum prevede Procesul
de la Bologna, cei mai buni studenţi şi cadre didactico-ştiinţifice vor prefera universităţile dinstrăinătate, adică este previzibil exodul masiv peste hotare a celor mai bune cadre din ţară. Înacest context, se sublinia în Declaraţie, „învăţământul superior de calitate, competitiv cu cel
european poate fi edificat doar prin susţinerea financiară a cercetării ştiinţifice universitare, cu
atragerea studenţilor şi cadrelor didactice în procesul de cercetare-inovare”. În acelaşi timp, seatenţiona că „mecanismul de finanţare a cercetării în conformitate cu stipulările Codului ştiinţei
şi inovării au condus pe parcursul anilor la degradarea cercetării universitare din cauza diAUSM, F. 1, inv. 1, d. 1344, f. 87-89.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1344, f. 93.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1344, f. 90-91.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1344, f. 91-92.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1344, f. 93.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1344, f. 7-8.
7Textul Declaraţiei a se vedea: http://www.literaturasiarta.md/pressview.php?l=ro&idc=3&id=1966&zidc=1.
1
2

555

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAminuării radicale a finanţării cercetării universitare. Constatările enunţate denotă necesitatea
restabilirii unui echilibru rezonabil în finanţarea cercetării în universităţi, în institutele academice şi ramurale. Discrepanţele existente în finanţarea cercetării ne alarmează şi evidenţiază
deja un impact negativ pronunţat asupra asigurării calităţii studiilor şi viitorului sistemului
universitar. Neglijarea în continuare a acestor constatări incontestabile, generate de finanţarea
neadecvată a cercetării universitare, va conduce la degradarea învăţământului şi asumarea riscului de nerecunoaştere la scară internaţională a actelor de studii universitare ale specialiştilor
instruiţi în universităţile din ţara noastră.” Consiliul Rectorilor îşi exprima speranţa că noul Cod
al Educaţiei şi modificarea ulterioară a Codului ştiinţei şi inovării vor asigura, în primul rând, unechilibru rezonabil privind finanţarea cercetării în ansamblu şi subliniau că „cele mai mari descoperiri şi cele mai relevante inovaţii s-au făcut şi se fac anume în universităţi”. Argumentele
invocate în Declaraţie, referitoare la finanţarea precară a ştiinţei universitare, sunt mai multdecât grăitoare: „Pentru analiza comparativă a finanţării cercetării în ansamblu, menţionăm căîn universităţi activează 2433 de doctori şi doctori habilitaţi în ştiinţe, în institutele AŞM – 845,
în institutele sectoriale – 430. Trebuie să considerăm că toţi aceşti cetăţeni au devenit, la oanumită etapă a vieţii lor, oameni de ştiinţă – prin susţinerea tezelor de dr. şi dr. hab. în ştiinţe, conformându-se aceloraşi rigori ale cercetării. Vorbind despre echilibru, vom menţiona şi
faptul că în Legea Bugetului de Stat pentru anul 2010 sunt planificate alocaţii în sumă de 330
mil. lei, dintre care 35 mil. 868 mii – pentru cercetarea universitară. Constatăm că susţinerea
financiară a cercetării în universităţi, după potenţialul ştiinţific existent, este de 15, 6 ori maimică decât în instituţiile academice şi ramurale „.
Luând drept bază constatările de mai sus, Consiliul Rectorilor consideră următoarele:
1. Apreciem la justa sa valoare AŞM ca instituţie cu tradiţii în cercetare, îi atribuim un rol
deosebit în dezvoltarea societăţii contemporane. Susţinem plenar reformele structurale efectuate în ultimii ani şi extinderea cooperării internaţionale în domeniul cercetării, inovării şitransferului tehnologic.
2. Pornind de la necesitatea păstrării unităţii comunităţii academice şi universitare privind promovarea intereselor comune în dezvoltarea cercetării ştiinţifice, pledăm pentru transformarea Asambleei AŞM în Asambleea Oamenilor de Ştiinţă cu o reprezentativitate mai largă
a oamenilor de ştiinţă din universităţi, iar Preşedintele Asambleei să prezinte interesele cercetării în ansamblu, ca membru al Guvernului.
3. Pentru sporirea eficienţei cercetării în toate structurile abilitate cu cercetare ştiinţifică, considerăm oportun de a include în structura organelor de management a unui consiliu cu
abilităţi de evaluare a rezultatelor cercetării, finanţată din banii publici.
4. Pentru asigurarea unui echilibru rezonabil privind finanţarea cercetării, considerăm
oportună crearea în subordinea Guvernului a unui Consiliu pentru buget şi finanţe cu responsabilităţi de gestionare a finanţării cercetării, care ar decide cuantificarea cotelor de finanţare între
instituţiile abilitate cu cercetarea ştiinţifică: institutele AŞM, universităţi, institute sectoriale”.
În şedinţa Senatului din 21 decembrie 2010 au fost discutate şi aprobate rapoartele ştiinţifice despre activitatea de cercetare în perioada 2006-2010, rapoarte prezentate de directorii centrelor şi laboratoarelor ştiinţifice1. Gh. Ciocanu, rectorul USM, a promis că în buget
va fi inclus şi un fond pentru cercetare și s-a arătat mândru de „proiectele realizate la Fizică,Matematică, Chimie, Biologie”, de brevetele, medaliile, sutele de articole, prin care se promovează imaginea USM2. Fără îndoială, dar tot aşa prezintă o imagine pentru USM şi miile de articole şi monografii (5698) din anii 2005-2009 ale savanţilor de la ştiinţele socioumaniste. Nuîntâmplător, în şedinţa Senatului din 28 septembrie 2010 profesorul universitar Ion Niculiţă
făcea o precizare esenţială: „Nu avem dreptul să numim facultăţi prestigioase şi neprestigioase.
Valoarea este valoare”3.
Conţinutul Rapoartelor a se vedea: AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1348, f. 395-486.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1348, f. 388.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1347, f. 72.
1
2

556

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Ani
2006
2007
2008
2009
2010

Finanţarea ştiinţei la USM (mii lei)1
Buget de stat
Finanțarea bugetară aștiință și inovareștiinței la USM
199,65840,1307,89589,1340,410426,6378,69966,2341,79952,5

Tabelul nr. 104
În %
2,92
3,11
2,64
2,81
2,78

Rapoartele de cercetare din sfera ştiinţei şi inovării pentru anii 2005-2009, prezentate
la Centrul de Informare şi Documentare în domeniul Proprietăţii Intelectuale de centrele ştiinţifice de la USM, atestă limpede că USM este un adevărat centru de cercetare şi inovare din
Republica Moldova, cercetările savanţilor universitari fiind, practic, axate pe toate Direcţiile
strategice de dezvoltare a sferei ştiinţei şi inovării: Edificarea statului de drept. Punerea în valoare a patrimoniului cultural şi istoric al Republicii Moldova în contextul integrării Europene;
Cercetări fundamentale. Ştiinţe reale, tehnice, economice, sociale şi umanistice; Valorificarea
resurselor umane, naturale şi informaţionale pentru o dezvoltare durabilă; Biomedicina, farmaceutica, menţinerea şi fortificarea sănătăţii; Biotehnologii agricole, fertilitatea solului şi securitatea alimentară; Nanotehnologii, inginerie industrială, produse şi materiale noi; Eficientizarea
şi asigurarea complexului energetic şi a securităţii energetice. Resurse renovabile2.
Începând cu anul 2009, se înregistrează o tendinţă de scădere a finanţării sferei cercetare
inovare de la 0,64 la sută din PIB în 2009 la 0,4 la sută în anul 2011, fapt ce a condus la suspendarea cercetărilor în cadrul unor proiecte şi programe de stat. E de menţionat că în perioada
2005 - 2008 statul a realizat majorarea stabilă a resurselor financiare de la bugetul de stat pentru activitatea sferei ştiinţei şi inovării. În perioada vizată cuantumul finanţării sferei ştiinţei şiinovării faţă de PIB a crescut de la 0,37 la sută în anul 2005 până la 0,7 în anul 20083. Cu toate
acestea, o analiză mai profundă a cheltuielilor indică cheltuieli efective mai mici pentru activităţile reale de cercetare şi dezvoltare. AŞM administrează un liceu şi o universitate, ceea ce
reprezintă o practică neobişnuită pentru o astfel de instituţie. Acest lucru este foarte costisitor
şi nu neapărat legitim, deoarece sectorul de cercetare şi dezvoltare ar trebui să fie deschis oricărei idei inovatoare şi nu este obligat să instruiască el însuşi un număr limitat de cercetători
în domeniile în care statul este în măsură să ofere instruire. În 2010, cheltuielile pentru acestedouă instituţii de învăţământ (liceu şi universitate – I.E.) au reprezentat 4% din totalul cheltuielilor de cercetare şi dezvoltare4. Calcule elementare atestă că aceste 4% înglobau suma de 11
251 660 de lei, pe când cercetarea ştiinţifică de la USM era, după cum atestă tabelul de mai sus,
finanţată cu 9952,5, ceea ce constituie 2,78%.
Unii autori ţin să sublinieze „că în perioada 2004-2008 cercetarea a fost una prioritară
pentru stat, finanţarea acesteia majorându-se considerabil. Analiza raportului Academiei deŞtiinţe a Moldovei pentru perioada 2006-2010 denotă că majorarea finanţării a dat un impuls
dezvoltării cercetărilor ştiinţifice în Republica Moldova atât în domeniul ştiinţelor fundamen-

Tabelul este alcătuit în baza datelor din Bugetul de Stat pentru anii respectivi şi datele privind finanţarea
USM.
2
Rapoarte de cercetare din sfera ştiinţei şi inovării: Culeg. de rez. / Alcăt.: Racu P., Lupan A., Labutina O. Ch.:AGEPI, 2008. (Colecţia Centrului de Informare şi documentare în domeniul Proprietăţii Intelectuale (CID PI)),
Vol.1.: (2005-2007), 172 p. (http://agepi.gov.md/pdf/publishing/research_reports/vol_1.pdf); În volumele IIşi III Direcţiile strategice sunt prezentate exact ca şi în legislaţia în vigoare la acel moment. Vol. II: (2007-2009).
Ch.: AGEPI, 2010. 64 p. (http://agepi.gov.md/pdf/publishing/research_reports/vol_2.pdf); Vol. 3: (2007-2009).
Ch.: AGEPI, 2011. 164 p. ( http://agepi.gov.md/pdf/publishing/research_reports/vol_3.pdf).
3Strategia sectorială de cheltuieli în domeniul Ştiinţei şi inovării pe anii 2013-2015 (http://www.mf.gov.md/
files/files/Acte%20Legislative%20si%20Normative/CBTM/2013-2015/Anexa%2015%20Stiinta.pdf) accesat 17 iunie 2014.
4
Popa Ana. Cercetare, dezvoltare şi inovare în Republica Moldova. Probleme şi opţiuni. Сhişinău 2011, p. 11.
1

557

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

tale, cât şi în domeniul celor aplicative. Din păcate, această perioada a fost prea scurtă pentru aavea un efect de durată, iar astăzi observăm tendinţa de scădere a finanţării ştiinţei”1.
În Raportul privind activitatea Consiliului Suprem pentru Ştiinţă şi Dezvoltare Tehnologică
şi rezultatele ştiinţifice principale obţinute în sfera ştiinţei şi inovării în anul 2009 sunt menţionate succesele remarcabile ale cercetării științifice din cadrul Universităţii de Stat din Moldova îndomeniul ştiinţelor umanistice şi reale: „a fost estimată consecutivitatea siturilor civile şi fortificate, a davelor Saharna Mică, Saharna Mare şi Saharna-la-Şanţ; s-a întreprins cercetarea evoluţiei siturilor din zona Nistrului Mijlociu; au fost evaluate devieri de la limba română standard
în mass-media din Republica Moldova şi stabilite cauzele acestora la nivel lexical, gramatical şi
stilistic; s-a studiat impactul procesului de migraţiune în Republica Moldova”2.
Rezultate remarcabile au avut în anul 2009 matematicienii. În baza investigaţiilor ştiinţifice „au fost demonstrate teoremele de existenţă a limitelor soluţiilor problemelor singular
perturbate semiliniare pentru ecuaţii diferenţiale de tip hiperbolic-parabolic şi pentru sistemede ecuaţii de tip hiperbolic. Au fost stabilite condiţiile pentru care problema aflării medianei
scheletului 1-dimensional al unui complex abstract şi omogen de cuburi n-dimensionale poatefi soluţionată cu algoritmi polinomiali. Au fost stabilite condiţiile când sistemul de ecuaţii iterative afine scalare posedă proprietatea de filare şi s-a demonstrat că această proprietate are
loc atunci și numai atunci când acest sistem este contractant sau strict extensiv. Rezultatele obţinute pot fi folosite la soluţionarea şi cercetarea problemelor din domeniile economiei, fizicii
şi biologiei. De asemenea, ele pot fi folosite în procesul de studiu la facultăţile de Matematică şi
Informatică din instituţiile de învăţământ superior”3.
Importante realizări a obţinut centrul de cercetare Ştiinţe ale vieţii: „s-a stabilit că cultivarea spirulinei la două regimuri de temperatură în prezenţa compusului organic al Ge (IV)- dicloro-bis (2,4,6 trimetilfenil) german contribuie la acumularea şi legarea eficientă a germaniului cu proteinele, cu glucidele şi cu alte substanţe de natură organică din biomasă. A fostelaborată o tehnologie de obţinere a biomasei de spirulină îmbogăţită cu germaniu la cultivareîn prezenţa compusului organic al Ge(IV)-dicloro-bis (2,4,6 trimetilfenil) german. A fost elaborată o tehnologie de obţinere din biomasa de spirulină a biopreparatului cu conţinut înalt degermaniu şi testată acţiunea lui biologică.
Tot în cadrul acestui centru de cercetare „s-a demonstrat că stresul emoţional ca factor
psihosocial acţionează asupra activităţii cordului, circulaţiei sangvine, ce se caracterizează
printr-o reactivitate înaltă şi rol important în restabilirea funcţiilor organismului. Examinarea
sistemului cardiovascular în reacţiile emoţionale şi stările stresorice indică reactivitatea şisensibilitatea lui în mobilizarea resurselor fizice şi psihice întru restructurarea rapidă a stării
organismului. Investigaţiile realizate indică pentru copii mărirea volumului informaţional, supradozări intelectuale, hipochineză, deficienţă alimentară, situaţii de conflict frecvente, predispunând modificări homeostatice, pierderi enorme de energie, disfuncţii vegetative. Condiţiile
psihoemoţionale încordate diminuează activitatea mecanismelor de autoreglare homeostatice,tulburând armonia intersistemică a organismului. S-a demonstrat că dezvoltarea fizică şi intelectuală a copiilor depinde de factorii genetici şi externi, care pot duce la mari schimbări. O
influenţă esenţială o au factorii ecologici şi psihosociali, condiţiile nefavorabile ale mediului
ambiant, regimul de instruire şi odihnă neraţional, solicitările procesului instructiv-educativ,
alimentaţia precară, imperfecţiunea sistemului psihologo-pedagogic de susţinere a elevilor,
precum şi asistenţa medicală. A fost studiată dinamica modificărilor fiziologice, cardiovasculare, hormonale, metabolice sub influenţa stresului educaţional la copii, precum şi posibilităţile
de evitare a stărilor profunde cu urmări patologice prin adaptare psihoemoţională adecvată
Rotaru Anatol, Cujba Rodica, Alexeeva Svetlana. Finanţarea capitalului uman în Republica Moldova. Studiu
comparativ. În: Akademos, nr. 4 (27), decembrie 2012, p. 48.
2
Raport privind activitatea Consiliului Suprem pentru Ştiinţă şi Dezvoltare Tehnologică şi rezultatele ştiinţifice principale obţinute în sfera ştiinţei şi inovării în anul 2009. Chişinău, 2010, p. 20.
3Raport privind activitatea Consiliului Suprem pentru Ştiinţă şi Dezvoltare Tehnologică şi rezultatele ştiinţifice principale obţinute în sfera ştiinţei şi inovării în anul 2009. Chişinău, 2010, p. 22.
1

558

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

şi echilibrată. Rezultatul investigaţiilor a demonstrat că rezistenţa şi gradul de adaptare a copiilor manifestă particularităţi individuale cu predominare de vagotonie sau simpatotonie ale
gradului de maturizare anatomofiziologică. Copiii cu pregătire fizică bună sau excelentă posedă
capacităţi de restabilire rapidă a contracţiilor cardiace şi tensiunii arteriale. Au fost stabilite repercusiunile negative ale schimbărilor condiţiilor ecologice asupra existenţei psihoemoţionale
a copiilor”1.
În acelaşi CCȘ Ştiinţe ale vieţii, „investigaţiile efectuate au demonstrat că prelucrarea seminţelor plantelor de cultură, înainte de semănat, cu suspensie de alge azot fixatoare, crescutepe ape menajere ale mun. Chişinău, înlesneşte procesul de germinare, sporeşte imunitatea plantelor contra maladiilor micotice şi rezistenţa lor la secetă. Aceasta permite utilizarea suspensiei
de Anabaenopsis, Nostoc, Anabaena, Cylindrospermum în scopul sporirii roadei plantelor decultură. Experienţele efectuate au demonstrat că algalizarea solului sărac în azot cu inoculat dealge azot fixatoare contribuie la acumularea în sol în timpul unei perioade de vegetaţie pânăla 140–150 kg N/ha. O asemenea cantitate de azot este de ajuns pentru obţinerea a 3 500–3
600 kg/ha grâu, fără a introduce îngrăşăminte minerale sau organice. În legătură cu aceasta,
recomandăm algalizarea solului cu inoculat de alge azot fixatoare, în scopul îmbogăţirii lui cu
substanţe nutriente pentru plantele de cultură. Au fost selectate 5 tulpini de alge azot fixatoare (Cylindrospermum licheniforme, Anabaena propingua, Nostoc flageliforme, N. gelatinosum,
Anabaenopsis sp.). A fost elaborată tehnologia cultivării industriale a tuturor celor 5 tulpini
selectate şi a fost studiată compoziţia chimică a biomasei algale obţinute pe medii nutritive şi
pe medii cu adaos de ape reziduale de la complexele zootehnice. A fost demonstrată influenţa
pozitivă a biomasei algale crescută pe medii cu adaos de ape reziduale, utilizată în calitate destimulator biologic atât la creşterea puilor broiler, cât şi a plantelor de cultură (tomate, castraveţi, fasole). Rezultatele investigaţiilor efectuate permit propunerea utilizării biomasei algale
crescută pe medii cu dejecţii de la păsări, porcine şi bovine în calitate de stimulator biologic
de mare valoare atât în zootehnie, cât şi în fitotehnie. Implementarea rezultatelor investigate,efectuate în cadrul proiectului, poate aduce statului un venit de zeci de milioane de lei anual2”.
În cadrul CCȘ Chimie Aplicată şi Ecologică „au fost elaborate metode de funcţionalizare
dirijată a substanţelor participante la procesul de asamblare, au fost separaţi şi individualizaţi
produşii reacţiilor metalpromovate. A fost optimizat procesul de tratare a coloranţilor textili
din soluţiile-model prin metoda electrochimică sau oxidarea catalitică, urmată de adsorbţia
lor în continuare de către cărbunii activi. S-a stabilit că eficacitatea procesului de diminuare
a concentraţiei coloranţilor textili (direcţi şi activi) din soluţiile-model prin aplicarea diverselor metode depinde de natura coloranţilor, stabilitatea moleculelor şi concentraţia compuşilor
organici remanenţi. S-a demonstrat că procesul de distrugere fotocatalitică a compuşilor dinclasa benzotiazolelor (care fac parte din componenţa preparatelor fungicidice) are un caracter treptat, în timpul căruia se formează produse intermediare, finalizând cu mineralizarea
completă. A fost examinată posibilitatea intensificării acestor procese prin aplicarea curentului
constant. S-a evaluat rolul radicalilor activi pentru modelarea proceselor de transformare studiate. A fost propusă o soluţie tehnică nouă referitoare la tratarea apelor uzate, pe baza proceselor electrochimice şi de cataliză omogen-eterogenă. Au fost depistate oscilaţiile sezoniere ale
componentelor chimice ale apelor fluviului Nistru şi dependenţa formării compoziţiei acestora
de calitatea apei ce pătrunde din rezervorul tampon din Ucraina. Au fost obţinute date desprecompoziţia chimică a apelor afluenţilor Nistrului (Răut, Ichel, Bâc, Botna) şi aportul acestora în
formarea compoziţiei chimice a apelor fluviului. A fost estimată starea redox a apelor din fluviului Nistru şi din afluenţii săi, precum şi intensitatea proceselor de autopurificare chimică aapelor obiectelor acvatice studiate. A fost cercetată influenţa unor pesticide asupra proceselorde fotodegradare a substanţelor organice în sistemele acvatice.
RAPORT privind activitatea Consiliului Suprem pentru Ştiinţă şi Dezvoltare Tehnologică şi rezultatele ştiinţifice principale obţinute în sfera ştiinţei şi inovării în anul 2009. Chişinău, 2010, p. 29.
2
Ibidem, p. 36.
1

559

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAConsiderabile sunt și realizările centrului de cercetări Ştiinţifice Chimie aplicată şi ecologică: „Pentru cercetarea proceselor de deshidratare a ciupercilor şi rădăcinilor de hrean uscateîn câmpuri electromagnetice de frecvenţă supraînaltă s-a aplicat analiza termică complexă şi
au fost propuse condiţii optime de obţinere a ciupercilor uscate cu cel mai mare termen de păstrare. A fost stabilit că rămâne constantă compoziţia chimică a uleiurilor extrase din seminţe
de floarea-soarelui şi de migdal tratate prin diferite metode, fapt ce nu depinde de modul deprelucrare a materiei prime”1.
În același centru „au fost elaborate metode optime de sinteză şi a fost stabilită compoziţia, structura şi proprietăţile compuşilor coordinativi noi ai cobaltului, nichelului, cuprului,zincului cu tio- şi semicarbazone substituite şi baze Schiff ale aldehidelor salicilice substituite,
piridin-2-carboxialdehidei, 2-acetil- şi benzoil-piridinei. A fost testată activitatea biologică aacestor substanţe şi s-a stabilit că unii din compuşii sintetizaţi manifestă activitate anticancer
şi antimicrobiană selectivă avansată. Au fost preparate o serie de substanţe complexe noi pebaza Mn(III) cu bis(saliciliden) S-alchilizotiosemicarbazide cu structură tetragonal-piramidală
sau octaedrică. Pentru prima dată au fost identificate produsele interacţiunii tiosemicarbazonei aldehidei salicilice şi derivaţilor tioalchilaţi cu sărurile de mangan în mediu alcalin şi neutru. A fost stabilită tendinţa de asociere în sisteme polimere. A fost pusă în evidenţă o nouătransformare redox a fragmentului tiosemicarbazidic, însoţită de dimerizarea agentului iniţial
sub acţiunea ionului de mangan şi formarea lanţurilor polimerice cu proprietăţi de magneţi
moleculari. A fost determinată structura produşilor, modul de coordinare a liganzilor asamblaţi
şi interacţiunile magnetice într-un interval larg de temperaturi. Au fost testate proprietăţile desorbţie din soluţii-model ale ionilor de fluorură de către polimerul AV-17, modificat cu compuşi
de Fe(III) şi Bi(III), precum şi cercetată sorbţia nitriţilor şi nitraţilor de către polimerul AV-17
nemodificat şi modificat cu compuşi de Cr(III)”2.
De asemenea, „în baza semiconductorilor halogeni sticloşi cu compoziţia As4Se3S3, au
fost elaboraţi purtători fototermoplastici cu sensibilitate holografică SDE=1,5 106 cm2/J şi putere de rezoluţie R=2000 mm-1 la iradierea cu laser λ=532 nm şi λ=633 nm. A fost elaborată şi
confecţionată instalaţia pentru înregistrarea interferogramelor şi a hologramelor pe purtători
fototermoplastici în scară reală de timp (nu mai mult de 3 s.). A fost semnat un contract cu
Physical Optics Corporation (SUA) pentru confecţionarea şi implementarea unui model-pilot alaparatului pentru înregistrarea microhologramelor pe purtător fototermoplastic. S-a demonstrat că conductibilitatea termică a suprareţelelor 1D este de 10-15 ori mai mică decât conductibilitatea firelor cuantice datorită excluderii din procesul de transport termic a modurilor
fononice, situate în segmentele suprareţelei. A fost dezvoltată teoria conductibilităţii termicede reţea pentru monostratul format din atomi de carbon – grafen, care ţine cont, întocmai, despecificul proceselor 3-fononice „Umklapp”. Teoria dezvoltată a permis explicarea valorilor extrem de înalte ale conductibilităţii termice de reţea în grafen ~ 4000 W/mK la temperatura camerei, un parametru important pentru realizarea dispozitivelor termoelectrice performante. A
fost determinat spectrul energetic al impurităţilor de Fe, Co, Ni în selenura de zinc. A fost depistată o singură bandă radiativă intensă în spectrele de fotoluminescenţă a cristalelor ZnSe:Co,la temperatura camerei, în intervalul lungimilor de undă 2-3 m, cu maxim de emisie localizat
la 2170 nm (0,01 at. % Co), care se deplasează în regiunea lungimilor de undă mai mari (2330nm) odată cu mărirea concentraţiei Со până la 0,3 at. %. În baza straturilor subţiri (ZnS-CdSsemiconductorii calcogenizi sticloşi), a fost elaborat un purtător fototermoplastic pentru înregistrarea imaginii roentghen cu rezoluţia 10 mm-1 şi expoziţia minimă a radiaţiei 50 mR. A
fost determinat regimul tehnologic optim de fabricare a modulelor fotovoltaice în baza heterojoncţiunilor CdS/CdTe cu aria 25 cm². La iluminarea integrală a modulului (100 mW/cm2),
coeficientul de umplere constituia 0,408, Ucd=0,8 V, Isc=271,4 mA, =8,67%. Rezultatele obţinute pot fi aplicate la soluţionarea problemelor din domeniul optoelectronicii, roentgenografiei,
1
2

Ibidem, p. 36.
Ibidem, p. 49.

560

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

energeticii şi surselor alternative de energie, pot fi utilizate la construcţia aparatelor medicale,pentru analiza materialelor (în criminologie, în defectoscopie etc.) şi folosite în procesul pregătirii specialiştilor în instituţiile de învăţământ superior”1.
Raportul privind activitatea Consiliului Suprem pentru Ştiinţă şi Dezvoltare Tehnologică
şi rezultatele ştiinţifice principale obţinute în sfera ştiinţei şi inovării în anul 2009 reflectă şi
alte aspecte ale activităţii CCŞ de la USM, cum ar fi performanţa, contribuţia ştiinţifică şi recunoaşterea naţională şi internaţională, relevanţa economică şi socială2.
De asemenea, savanţii de la USM s-au manifestat şi la compartimentul Cele mai valoroase
realizări ştiinţifice din anul 2009, fiind evidenţiată lucrarea Conductibilitatea termică în firele cuantice şi suprareţelele 1D, autori: m. c. E. Pokotilov, dr. I. Nica, Universitatea de Stat din Moldova3.
La centrul Bazele ştiinţifice ale pedagogiei şi psihologiei au fost „elaborate reperele şi modelul campusului curricular, ale conceptului şi modelului monitoringului calităţii şi dezvoltării
învăţământului în republică; au fost fundamentate strategia şi metodologia evaluării calităţii
învăţământului universitar etc.”4
În Raportul privind activitatea Consiliului Suprem pentru Ştiinţă şi Dezvoltare
Tehnologică pentru perioada anilor 2006-2010 se menţionează că au fost „valorificate ştiinţific
monumentele traco-getice din zona Nistrului Mijlociu: Saharna Mare, Saharna Mică, SaharnaDealul Mănăstirii; au fost identificate şi elucidate principalele etape de funcţionare şi evoluţie
a acestor obiective arheologice, fiind determinată perioada transformării lor din aşezări rurale
în cele dave; au fost stabilite legăturile dintre aşezările fortificate şi nefortificate ale lumii traco-getice din nord-vestul Pontului Euxin, precum şi rolul legăturilor tracilor septentrionali cu
Grecia continentală şi cea insulară; a fost estimată consecutivitatea siturilor civile şi fortificate,a davelor Saharna Mică, Saharna Mare şi Saharna-la-Şanţ.
În domeniul lingvisticii au fost stabilite unele trăsături specifice ale idiomului vorbit şi
scris în Republica Moldova; s-au efectuat cercetări privind tipizarea şi modelarea abaterilor
de la norma standard a limbii române în mass-media din Republica Moldova, utilizarea terminologiei oficial-administrative şi juridice cu formanţi sufixali şi prefixali; au fost evaluate
devierile lingvistice (vorbirea neîngrijită, calchierea nejustificată a unor structuri din limbărusă), modul de funcţionare a legislaţiei lingvistice în Republica Moldova; s-a studiat procesulinterferenţei lingvistice naţionale ruse, manifestate activ la nivelul vorbirii și au fost formulate
o serie de postulate teoretice valabile pentru ştiinţa lingvistică: diglosie, bilingvism, interferenţa ca fenomen activ al limbilor în contact, norma standard şi uzul cotidian, specificul limbajului
mass-media, evoluţia semantică a unor vocabule vechi şi noi, inclusiv a împrumuturilor recente (anglicismele), normarea limbajului juridic etc.; au fost propuse pentru aplicare mai multe
recomandări cu referire la corectitudinea terminologiei juridice, literaturizarea elementelor
regionale, utilizarea lexemelor ce ţin de globalizare, reticenţele de limbă română în vorbirea
alolingvilor, vorbitori de limbă rusă.
A fost realizată cercetarea sociologică privind problemele migratorilor cu studii superioare din Republica Moldova şi problema acestora în contextul factorilor ce determină apariţia,dezvoltarea şi dinamica fenomenului; au fost identificate consecinţele procesului migraţional(reducerea gradului de adaptare socială, culturală şi profesională a noilor rezidenţi în ţara recipientă, apariţia situaţiilor de risc din punctul de vedere al muncii prin constrângere, a diferitelor forme de exploatare etc.) şi s-a estimat impactul procesului de migraţiune în Republica
Moldova etc.”5.
Rezultatele ştiinţifice principale obţinute în perioada anilor 2006-2010 de către Centrul
de Cercetări Ştiinţifice Ştiinţe ale vieţii sunt următoarele: „S-au efectuat cercetări complexe morIbidem, p. 47-48.
Ibidem, p. 183-188, 240-243, 269-272.
3
Ibidem, p. 285.
4
Ibidem, p. 26-27.
5
RAPORT privind activitatea Consiliului Suprem pentru Ştiinţă şi Dezvoltare Tehnologică şi rezultatele ştiinţifice principale, obţinute în sfera ştiinţei şi inovării în perioada anilor 2006-2010, Chişinău 2011, p. 28.
1
2

561

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

fologice, fiziologice, biochimice şi genetico-moleculare asupra diferitor genotipuri de floareasoarelui cultivate în Republica Moldova la acţiunea fitoparazitului O. cumana. S-a constatat că
zece genotipuri de floarea-soarelui din cele 53 analizate manifestă rezistenţă la atacul parazitului, cinci au prezentat toleranţă, iar treizeci şi opt au fost susceptibile. Temperaturile ridicate
din sol (21°C - 30°C comparativ cu 8°C - 17°C) şi din atmosferă (23°C - 31°C comparativ cu 10°C
- 18°C) sporesc gradul de infectare cu 8 - 30%. În urma analizei comparative a screening-ului
molecular şi morfologic s-a constatat că populaţia de lupoaie utilizată în cercetare reprezintă orasă mai virulentă decât rasa E. S-a identificat şi s-a analizat secvenţa genică amplificată - markerul RTS05, regiune asociată cu gena rezistenţei (Or5) la rasa E, constatându-se un nivel deomologie de 86% cu gena care codifică precursorul proteinei-inhibitor al poligalacturonazei,
astfel fiind adusă o nouă contribuţie în elucidarea mecanismului de rezistenţă a florii-soarelui.
A fost caracterizat mecanismul molecular al proteolizei proteinelor de rezervă ale seminţelor
diferitor specii de plante, a fost determinată prin analiza cu razele X structura spaţială a fazeolinei modificată la proteoliza limitată; s-a demonstrat originea evolutivă a proteinelor de rezervă
din oxaladecarboxilaza cianobacteriilor. Ca rezultat al cercetărilor s-au evidenţiat şase genotipuri de perspectivă (FS9, FS12, FS17, FS21, FS26, FS27) şi linia androsterilă ASC1, rezistente
la fitoparazitul lupoaia, care pot fi utilizate pentru ameliorarea şi selecţia formelor rezistente
de floarea-soarelui. A fost dezvoltată teoria funcţionării populaţiilor în ecosistemele acvatice şicontinentale. S-a demonstrat că pentru peştii din ecosistemele continentale este caracteristică
forma intermediară dintre tipul de creştere asimptotic şi parabolic. S-a constatat că rata de acumulare a unor microelemente, de exemplu, zinc este universală pentru moluştele marine şi dulcicole şi, de asemenea, nu depinde de poziţia lor taxonomică. Atât pentru cochilie, cât şi pentru
masa totală a moluştelor – masa viscerală + cochilia, concentraţia unor elemente este constantă
în ontogeneză. S-a demonstrat posibilitatea utilizării tulpinilor selectate de alge azotfixatoare,în calitate de îngrăşăminte biologice şi stimulatori, acestea acumulând până la 110 mg azot/kg
sol în 35-40 de zile. A fost elaborată o tehnologie de obţinere a biomasei de spirulină îmbogăţită cu germaniu şi tehnologia de obţinere din biomasa de spirulină a biopreparatului cu conţinut înalt de germaniu. S-a stabilit că aplicarea fertilizanţilor minerali pe cernoziomul levigat
contribuie la creşterea recoltei grâului până la 47,2 q/ha, sporind conţinutul de gluten ... Au fostelaborate 2 procedee de obţinere a biomasei de spirulină cu un conţinut sporit de antioxidanţi
naturali (ficobiliproteine şi SOD) „1.
Centrul de Cercetări Ştiinţifice Chimie aplicată şi ecologică, în perioada anilor 2006-2010,de asemenea, a obţinut rezultate remarcabile : „Au fost studiate legităţile de formare a compoziţiei chimice şi stării oxido-reducere a apelor fluviului Nistru; s-au identificat tendinţele variaţiei lor în funcţie de timp şi de-a lungul râului. A fost estimată influența transfrontalieră asupra
calităţii apelor râului Nistru în procesul de management al resurselor biologice şi a stării ecologice a râului Nistru. A fost studiat procesul de diminuare a concentraţiei acizilor humici dinsoluţii model şi ape naturale cu coagulant de aluminiu obţinut la dizolvarea sulfatului de aluminiu şi la dizolvarea electrochimică a anodului de aluminiu în funcţie de concentraţia ionilor
de aluminiu, acizilor humici şi timpul tratării electrochimice. S-a stabilit că efectul înlăturării
acizilor humici se micşorează în prezenţa substanţelor refractare şi această micşorare este cu
atât mai mare, cu cât masa compuşilor refractari este mai mică. S-a constatat că aplicarea metodelor avansate de tratare a apelor reziduale textile prin combinarea coagulării cu coagulant
de aluminiu, urmată de oxidarea catalitică cu peroxid de hidrogen a coloranţilor remanenţi din
apa tratată, duce la scăderea concentraţiei substanţelor refractante şi, ca urmare, la micşorarea lor în apele naturale. Pentru îmbunătăţirea calităţii apelor naturale şi, respectiv, a apelor
tratate în scopuri potabile, se recomandă ca tehnologiile clasice de epurare a apelor reziduale
textile să fie înlocuite cu tehnologii avansate de tratare care combină tratarea cu coagulantul dealuminiu, urmată de oxidarea catalitică cu peroxidul de hidrogen a compuşilor remanenţi, ce
1

RAPORT privind activitatea Consiliului Suprem pentru Ştiinţă şi Dezvoltare Tehnologică şi rezultatele ştiinţifice principale, obţinute în sfera ştiinţei şi inovării în perioada anilor 2006-2010. Chişinău 2011, p. 45-46.

562

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

se înlătură astfel până la normele sanitare. Înlocuirea tehnologiilor clasice de epurare a apelor
reziduale textile cu tehnologii de epurare avansată permite de a micşora concentraţia substanţelor refractare şi impactul negativ al acestora asupra calităţii apelor naturale care se condiţionează şi se tratează în scopuri potabile. Au fost elaborate procedee şi instalaţii de ardere cu
utilizarea câmpului electric permanent, alternativ şi magnetic, precum şi a neutralizatorului
cu catalizator eterogen de gaze de eşapament, a dispozitivului de iradiere cu raze ultraviolete,care permit: reducerea combustibilului cu 92-98%; reducerea diapazonului de variaţie a vitezei de ardere cu 65%, a intensităţii cedării căldurii cu 50%; reducerea conţinutului emisiilor
nocive NOx şi SOx de 1,5-1,8 ori; iar utilizarea catalizatorilor omogen şi eterogen, precum şi aaerului îmbogăţit cu ozon permite diminuarea emisiilor nocive СО, СnHm, Nox de 1,3-3,0 ori, aconsumului de benzină – cu10% şi a motorinei – cu15%. Utilizarea acestor procese, instalaţii
şi dispozitive în industrie şi la transportul auto pot asigura un beneficiu economic şi ecologic
considerabil. Pe baza cercetărilor preliminare privind estimarea parametrilor tehnologici principali ai proceselor de tratare au fost confecţionate patru instalaţii de laborator pentru tratarea
fotocatalitică şi membranică a soluţiilor apoase, precum şi instalaţia pentru dedurizare a apei
care a fost propusă pentru aplicare în practică. Noutatea proceselor elaborate şi aparatelor
pentru realizarea acestora este confirmată prin 115 patente (MD), obţinute în cadrul acesteilucrări. Cercetările efectuate şi metodele propuse permit tratarea apelor cu conţinut mare decomponenţi în condiţii intensive şi obţinerea gradului necesar de epurare şi înlăturare a substanţelor nocive şi nedorite. Instalaţiile elaborate de tip compact sunt bazate pe procese fărăreagenţi cu aplicarea efectelor fizice”1.
În alte centre de cercetare ştiinţifică de la USM, în perioada anilor 2006-2010 „a fost elaborat Modelul multidimensional al monitoringului calităţii şi dezvoltării învăţământului (conceptul, obiectul, structura, asigurarea informaţională, instrumentarul evalumetric, domeniile şiariile de monitorizare, sistemul de indicatori şi descriptori cu referire la cantitatea şi calitatea
componentelor monitorizate), precum şi ghidul de autoevaluare şi evaluare a calităţii programelor de studii universitare şi a instituţiilor de învăţământ superior; s-a elaborat metodologia
de modernizare a calităţii şi dezvoltării sistemului de învăţământ; s-au identificat sistemele deplanificare şi control al cantităţii după modelul PDCA, s-au elaborat documente de proiectareşi de îmbunătăţire a calităţii, s-au validat procedurile specifice şi de sistem de management al
calităţii; s-a fundamentat teoretic şi praxiologic didactica universitară din perspectiva formării
de competenţe profesionale; a fost definit conceptul de curriculum universitar axat pe competenţe; s-au fundamentat mecanismele de învăţare din perspectiva formării competenţelor
cognitive şi profesionale şi s-au stabilit orientările de modernizare a curriculum-ului universitar; a fost argumentat sistemul de management al calităţii în învăţământul superior; s-a stabilit
corelaţia funcţională între sistemul de calificări pentru ciclul 1 şi ciclul 2 al învăţământului
superior; s-au identificat anumite modalităţi de implicare a angajatorului în formarea profesională cu determinarea criteriilor şi indicatorilor de evaluare a programelor pentru două cicluri
din perspectiva formării unor competenţe necesare angajării; au fost determinaţi parametrii
finalităţilor de studii pentru ciclurile licenţă şi master; s-au stabilit reperele metodice în scopul
compatibilizării Cadrului Naţional al Calificărilor cu Cadrul European al Calificărilor; au fostfundamentate modalităţile de realizare a continuităţii între învăţământul secundar general şi
cel universitar etc.”2
De asemenea, „în baza modelelor Face-centred Cubic Cell şi Valence Force Field a fostdezvoltată teoria proprietăţilor fononice şi de conductibilitate termică a heterostructurilor planare triplu stratificate, a heterofirelor cuantice cu canal conductibil din Si, Ge şi GaN cu simetria„wurtzite”, a grafenului şi suprareţelelor 1D şi 3D Si/SiGe şi InAs/InGaAs, formate din puncte
RAPORT privind activitatea Consiliului Suprem pentru Ştiinţă şi Dezvoltare Tehnologică şi rezultateleştiinţifice principale, obţinute în sfera ştiinţei şi inovării în perioada anilor 2006-2010. Chişinău 2011, p.
46-47.
2
RAPORT privind activitatea Consiliului Suprem pentru Ştiinţă şi Dezvoltare Tehnologică şi rezultatele ştiinţifice principale, obţinute în sfera ştiinţei şi inovării în perioada anilor 2006-2010. Chişinău 2011, p. 50.

1563

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

cuantice. A fost demonstrată teoretic posibilitatea majorării de 10 ori a mobilităţii electronuluiîn heterostructura AlN/GaN/AlN cu simetria „wurtzite” prin compensarea câmpului electricîncorporat cu ajutorul câmpului exterior. La calcularea dispersiilor fononice în cristalele polarede tip sfalerit a fost utilizată metoda Ewald. A fost stabilită dependenţa conductibilităţii termice
şi electrice de alegerea parametrilor fizici şi geometrici ai heterostructurii şi au fost determinate combinaţiile optime ale lor. A fost descoperit efectul de majorare a conductibilităţii termicela trecerea de la grafen multistratificat la cel monostratificat. Au fost cercetate procesele detransfer intramolecular al sarcinii electrice în sistemele polinucleare cu valenţă mixtă. A fostcalculată banda de transfer a sarcinii, ţinând cont de interacţiunea vibronică şi a fost efectuată
comparaţia rezultatelor cu datele experimentale. A fost dezvoltată teoria interacţiunii vibronice care ţine cont de oscilaţiile intramoleculare în sistemele cu valenţă mixtă. S-a demonstrat căluarea în calcul a interacţiunii cu aceste oscilaţii favorizează localizarea electronului în sistem.
A fost cercetată influenţa interacţiunii vibronice asupra proprietăţilor magnetice ale clusterului plan-ortogonal cu valenţă mixtă şi transfer 2-electronic al sarcinii. În baza teoriei cuantice afluctuaţiilor s-a obţinut hamiltonianul de iteraţie a câmpului electromagnetic coerent extern cu
cvaziparticulele de tip bose în mediile biologice în aproximaţia de rezonanţă. Au fost obţinuteecuaţiile Fokker-Plank şi Langevene ce descriu dinamica neliniară a cvasiparticulelor în mediile biologice la interacţiunea acestora cu câmpurile electromagnetice coerente în diapazonul
milimetric al spectrului, ţinându-se cont de angarmonismul de ordinul trei şi patru. S-au cercetat stările staţionare şi stabilitatea acestora după metoda lui Leapunov, precum şi topologiaspaţiului de fază în sistemele disipative. S-a cercetat interacţiunea impulsurilor ultrascurte ale
fononilor şi fotonilor coerenţi în mediile biologice pentru cazul când durata timpului impulsului
este mai mică decât timpul de relaxare a cvaziparticulelor. Au fost elaborate bazele fizico-tehnologice de obţinere şi dopare cu impurităţi de Cu, Au, Ag, Cr, Mn, Fe, Co, Ni a monocristalelor de
ZnSe. S-au obţinut monocristale structural perfecte de ZnSe cu volum de până la 3cm³ cu densitatea dislocaţiilor mai mică de 30 mm². Au fost cercetate proprietăţile electrice, optice şi luminescente ale monocristalelor de ZnSe dopate. Au fost propuse modele fizice care descriu procesele de interacţiune între defectele native şi impuritare, structura centrelor de luminescenţă
şi mecanismele recombinării radiative. S-a stabilit că impurităţile din grupa fierului modifică
structura spectrului de luminescenţă a cristalelor de ZnSe în regiunea vizibilă a spectrului prinatenuarea intensităţii unui şir de benzi şi conduc la apariţia unor benzi noi de luminescenţă în
regiunea IR imediat apropiată şi de mijloc a spectrului (0,9 3 m). Au fost determinate stările desarcină ale ionilor d-elementelor din grupa fierului în cristalele de ZnSe. A fost elaborată tehnologia şi obţinute straturi subţiri de GaN pe substraturi de Si cu diametrul 2 inci, cu film bufer
de AlN prin metoda HVPE pentru utilizare în optoelectronică. Au fost preparate celule solare
cu structura In-p+InP-pInP-n+CdS–(Ag+Zn) cu puterea de generare de 150 W m² şi randamentul de 14%. S-a identificat influenţa factorilor tehnologici şi a parametrilor substraturilor asupra caracteristicilor fotovoltaice. Au fost obţinute şi investigate structuri de tipul Cu – n+ITOpSi(mc) – Al. … A fost elaborată tehnologia de obţinere a straturilor subţiri de semiconductori
calcogenici sticloşi în sistemul As-S-Se-Sn în formă de structuri varizonice As2S3-As2Se3 şi înformă de structuri cu diverse compoziţii. …. Au fost obţinuţi purtători fototermoplastici ~1м pebaza As2S3(0,73)-As2Se3(0,27), a copolimerului butilmetacrilat şi stirolului pentru obţinerea
imaginilor holografice în timp real (~ 2,5 sеc) cu sensibilitate holografică~6,3·106сm² ·J-1laradiaţia laser λ = 532 nm şi puterea de rezoluţie~2000 mm-1. Valoarea maximă a eficacităţii
de difracţie η = 26 %. A fost elaborat dispozitivul autonom pentru înregistrarea hologramelorde impuls în diapazonul temporal ~20 ns, precum şi metoda de determinare a dimensiunilor
microobiectelor (<250 µm). Elaborările au fost brevetate şi implementate la Centrul Ştiinţific
Luminitco (SUA). A fost determinat regimul optim pentru obţinerea celulelor solare CdS-CdTe
cu aria ~1 cm² şi randamentul 10,6 %. A fost elaborat machetul şi s-a amenajat camera reactor
a volumului cvazi-închis pentru obţinerea straturilor subţiri de CdS şi CdTe cu aria 25 cm² prin
depunerea consecutivă a straturilor de CdSşi CdTe pe suporturi de sticlă cu aria 52 cm² (6,5 x
8,0 cm²), acoperite cu un strat conductor de SnO2. Au fost confecţionate 9 heterostructuri CdS564

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

CdTe cu aria de 3 cm² şi s-a cercetat omogenitatea lor după structură pe toată suprafaţa. A fostelaborată structura de contact care permite conectarea elementelor modulului fotovoltaic în
serie şi în paralel. S-a determinat mecanismul de transport al curentului şi parametrii fotoelectrici pentru elementele modulului fotovoltaic. A fost determinat regimul optim de obţinere în
baza heterojoncţiunilor Cd 0.7÷0.8 μm; iar a celui de CdTe –12-16 μm). Au fost elaborate metode chimice de obţinere a compuşilor semiconductori АIIBVI (ZnS, CdS, ZnSe) şi АIVB VI (PbS)
în formă de straturi subţiri şi pulberi cu particule ultradisperse (nanodimensionale). Au foststudiate proprietăţile fotoelectrice şi fotoluminescente ale materialelor obţinute. Prin metoda
sintezei hidro- şi solvatotermale au fost obţinuţi compuşii semiconductori PbS, CdS, ZnS, ZnSeîn formă de pulberi dimensiunile particulelor constituie 20-50 nm. În baza rezultatelor cercetării proprietăţilor a fost confecţionat un convertor cu radiaţie laser „fotoluminofor-fotosemiconductor” cu sensibilitatea < 10 mR. În baza luminoforilor sub formă de pulberi au fost elaboratemateriale compozite „polimer-luminofor” care sunt utilizate în calitate de elemente fotosensibile la înregistrarea radiaţiei ultraviolete şi roentgen. Au fost obţinute monocristale de GaSe,
GaTe şi InSe şi materiale compozite cu concentraţia 90÷95 % de fulereni C60. Prin intercalaredin faza de vapori He-C60 şi soluţie C60-toluenă au fost intercalate cu C60 lamele de GaSe, GaTe,
InSe şi, totodată, obţinute nanocompozite lamelare C60-GaSe, InSe. Dimensiunile medii ale nanolamelelor în compozit au fost de 160÷180 nm pe suprafaţă şi de 15÷20 nm după grosime.
Din nanocompozite lamelare semiconductor-C60 au fost asamblaţi fotoreceptori cu sensibilitate
rezistivă în domeniul UV-vid – IR apropiat, precum şi roentgenosensibili cu constanta de timp
cuprinsă în limitele 20÷5 10-4 s. Doza de saturaţie a roentgenocurentului este de 180 R pentru
C60-InSe şi 110 R pentru C60-GaSe”1.
Raportul privind activitatea Consiliului Suprem pentru Ştiinţă şi Dezvoltare Tehnologică
şi rezultatele ştiinţifice principale, obţinute în sfera ştiinţei şi inovării în perioada anilor 20062010 oferă date interesante despre CCŞ de la USM: finanţare, resurse umane, performanţă naţională şi internaţională, relevanța economică şi socială. Un interes deosebit prezintă rubrica
finanţare.
Dinamica volumului finanţării CCŞ de la USM (plan executat)
în perioada anilor 2006-2010, mii lei2

Finanțare
(mii lei)TotalCCȘ „Chimie aplicată și ecologică”
Din bugetTotalCCȘ „Științe ale vieții”
Din bugetTotalCCȘ „Probleme actuale ale matematicii,
informaticii și economiei”
Din bugetTotalCCȘ „Materiale și Dispozitive
Semiconductoare”
Din bugetTotalCCȘ „Politici Educaționale înÎnvățământul Superior”
Din bugetTotalCCȘ „Științe socioumanistice”
Din buget
Subdiviziunea

Tabelul nr. 105

2006

2007

2008

2009

2010

1645,11325,01441,51441,5775,5775,51588,01588,0
374,8
374,8
282,2
248,2

2553,02383,6
2067,1
2067,11127,21127,2
2887,52887,5
536,9
536,9
535,7
375,5

3059,92117,6
2526,4
2526,4985,6985,62967,22720,7
384,5
384,5
436,7
409,1

2178,02178,02434,2
2434,2907,1907,13078,63078,6
355,2
355,2
467,8
467,8

1836,3
1836,32656,72656,7960,5960,53511,4
3511,4
422,1
422,1
574,4
574,4

RAPORT privind activitatea Consiliului Suprem pentru Ştiinţă şi Dezvoltare Tehnologică şi rezultateleştiinţifice principale, obţinute în sfera ştiinţei şi inovării în perioada anilor 2006-2010. Chişinău 2011, p.
95-96.
2
Tabelul este alcătuit după: RAPORT privind activitatea Consiliului Suprem pentru Ştiinţă şi Dezvoltare Tehnologică şi rezultatele ştiinţifice principale, obţinute în sfera ştiinţei şi inovării în perioada anilor 20062010. Chişinău 2011, p. 248-355.

1

565

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

În octombrie 2010 Agenţia pentru Inovare şi Transfer Tehnologic şi Academia de Ştiințe
a Moldovei au participat la Salonul de Cercetări (Expoziţia realizărilor cercetărilor ştiinţifice)şi INVENTICA 2010 (a XIV-a ediţie a Salonului Internaţional de Invenţii, Cercetare ştiinţifică
şi Tehnologii noi), care a avut loc în România. Savanţii de la Universitatea de Stat din Moldova
au obţinut 5 medalii de argint şi 4 de bronz. De asemenea, Premiul Academiei de Ştiinţe a
Moldovei pentru realizări ştiinţifice ale tinerilor cercetători în anul 2010 a fost acordat mai
multor tineri savanţi, printre care şi dlui Denis Nica, şef de laborator la Universitatea de Statdin Moldova, pentru ciclul de lucrări „Conductibilitatea termică fononică neobişnuită a straturilor de grafen”.
Printre realizările științifice ale savanților de la USM în perioada 2006-2010 estemenționată „tehnologia de creștere a cristalelor de seleniură de zinc cu conductibilitate electrică dirijată”. Asemenea cristale nu sunt de găsit pe piața internațională, deci „este oportun
de a promova elaborarea respectivă spre comercializare”1.
Tot în octombrie 2010 în cadrul Facultăţii de Istorie şi Filosofie a fost fondat Centrul
de studiere a totalitarismului cu următoarele direcţii prioritare de cercetare: represiunile politice din RASSM (1924-1940) şi RSSM (1940-1941; 1944-1989); viaţa cotidiană în
perioada comunistă; corupţia în perioada comunistă; politica faţă de evreii basarabeni şitransnistreni.
Rapoartele internaţionale de evaluare a performanţelor sistemului de cercetare şi inovare plasează Republica Moldova (anii 1996-2009) pe locurile 93-94 după numărul de publicaţii şi pe locul 129 după cele de citări ale publicaţiilor. În acelaşi timp, experţii apreciază că„numărul brevetelor obţinute este relativ mare, ceea ce poate fi explicat prin costurile redusepentru înregistrarea invenţiei la AGEPI. Cu toate acestea, doar circa 1/3 din brevetele acordate de-a lungul timpului mai sunt în vigoare şi numai ¼ au o durată mai mare de 5 ani, ceea
ce demonstrează o aplicabilitate redusă a invenţiilor, determinată de profilul economiei naţionale, legăturile slabe între antreprenoriat şi cercetare şi de cultura inovaţională scăzută”. De
asemenea, experţii constată că „numărul brevetelor obţinute la oficiile de peste hotare este
nesemnificativ. Spre exemplu, în anul 2007 (cu cei mai buni indicatori), au fost înregistrate
doar trei cereri de brevete din Republica Moldova la Oficiul European de Brevete, 2 cereri
la Oficiul SUA pentru Brevete şi Mărci şi nici o cerere la Oficiul de Brevete din Japonia. Doar
Muntenegru şi Albania au o performanţă mai redusă în domeniu”2. După cum menționează
experții naționali, „anume universitățile, (în special USM, UTM și USMF N. Testemițanu) suntcei mai activi membri ai AȘM în domeniul de brevetare a invențiilor”3.
Conceptul unui Plan Strategic de evoluţie a Universităţii de Stat din Moldova a fost propus de rectorul USM Gh. Ciocanu în ședința Senatului din 28 ianuarie 2011. În programele deasigurare a calităţii şi de consolidare a componentei de cercetare a fost reflectată şi problema evoluţiei cercetării ştiinţifice, prevăzându-se aplicarea strictă a regulamentelor şi actelor
normative cu privire la organizarea şi desfăşurarea procesului de cercetare; analiză, control
şi monitorizare a procesului de cercetare; cofinanţarea proiectelor ştiinţifice şi comunitare;cofinanţarea procurării de utilaj şi echipament; instituirea uni fond de cercetare pentru facultăţi în mărime de 20 de mii de lei; susţinerea financiară a publicării monografiilor, manuale şisuporturi de curs, seminar şi laborator; extinderea termenului pentru delegaţii ştiinţifice dela 10 la 30 de zile cu păstrarea integrală a salariului; introducerea stimulentelor financiare
pentru conducători ştiinţifici şi doctoranzi în cazul susţinerii tezelor de doctor; acoperirea
Tighineanu Ion. Unele realizări ale secţiei de ştiinţe exacte şi economice înregistrate în anul 2010 şi pe parcursul anilor 2006/2010. În: The current problems of organization and self-organization of research anddevelopment system in the Ripablic of Moldova, Chişinău, 2011, p. 71.
2
Cuciureanu Gheorghe. Sistemul de cercetare-dezvoltare din Republica Moldova reflectat în rapoarte internaţionale (Research and development system of the Republic of Moldova reflected in international reports).
În: Revista de Politica Ştiinţei şi scientometrie – Serie nouă, Vol. 2, No. 2, Iunie 2013, p. 161.
3
Popa Ana, Prohnițchi Valeriu. Sectorul de cercetare, dezvoltare și inovare din Moldova: este oare necesară oreformă? Chișinău, 2011, p. 29.
1

566

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

totală sau parţială a cheltuielilor legate de susţinerea tezelor de doctor şi doctor habilitat;
extinderea colaborării ştiinţifice1.
La Senatul din 1 martie 2011 a fost aprobat Raportul de autoevaluare a USM pe anii
2006-2010 şi au fost prezentate rezultatele ştiinţifice pe 10 profiluri: Psihologia şi ştiinţele educaţiei în contextul formării profesionale iniţiale şi continue; Matematica Teoretică şi
Aplicată; Problemele actuale ale Informaticii şi Economiei; Fizica şi tehnologia materialelor,nanostructurilor şi dispozitivelor optoelectronice semiconductoare; Tehnologii chimice nonpoluante şi materiale noi cu proprietăţi utile pentru economia naţională; Biodiversitatea,
securitatea biologică şi utilizarea raţională a resurselor naturale; Geneza evoluţiei dreptuluinaţional racordat la standardele internaţionale şi europene; Procese civilizatorii: unitate şidiversitate istorico-culturală; Aspecte sociale, politice şi demografice ale dezvoltării societăţii în contextul integrării europene; Lingvistică teoretică şi aplicativă; Istoria şi teoria literaturii2.
Pe data de 1 martie 2011 Senatul USM a aprobat Raportul de autoevaluare a profilului
Geneza evoluţiei dreptului naţional racordat la standardele inter­naţionale şi europene pentru anii 2006-2010, sub­ordonat din punct de vedere strategic Departamentului de Cercetare
al USM, iar din punct de vedere me­todologic - Facultăţii de Drept3. Conform Raportului deautoevaluare, toţi colaboratorii profilului activează în scopul realizării unui singur obiectiv– efectuarea cercetărilor ştiinţifice şi implementarea acestora, implicarea studenţilor, masteranzilor pentru a-i pregăti atât pentru activitatea de cercetare ştiinţifică comună, cât şi individuală4. Profilul Geneza evoluţiei dreptului naţional racordat la standardele inter­naţionale şi
europene include investigaţiile care ţin „de toate ramurile ştiinţei dreptului: istoria statuluişi dreptului; drept constituţional; drept administrativ; drept financiar; drept vamal; drept
ecologic; drept civil; dreptul familiei; drept procesual civil; dreptul afacerilor; drept fiscal;
dreptul muncii; drept penal; criminologie; drept procesual penal; criminalistică; drept internaţional public; drept internaţional privat etc.”5 Conform Raportului, temele de cercetare ale
specialiştilor implicaţi în acest profil sunt orientate spre studierea problemelor fundamentale, cum ar fi: „Bazele de constituire şi dezvoltare a sistemului de drept în Republica Moldova;
Optimizarea legislaţiei penale a Republicii Moldova; Cercetarea problemelor teoretice şipractice legate de tipurile şi formele de proprietate, de statutul ju­ri­dic al persoanelor juridice, de noile contracte civile care au apărut în legislaţia naţională în ultimii ani; Cercetarea
legislaţiei naţionale care reglementează activitatea de întreprinzător prin prisma reglementărilor existente în Uniunea Europeană; Problemele actuale ale consolidării statalităţii şi definitivării sistemului de drept al Republicii Moldova; Reglementarea relaţiilor de muncă în
RM în contextul integrării europene; Probleme actuale de cercetare şi reglementare a relaţiilor ecologice în contextul dezvoltării durabile a so­cietăţii; Implementarea dreptului Uniunii
Europene în Republica Moldova în contextul angajamentelor asumate prin prisma negocierii
acordului de asocierie RM – UE”6. În perioada anilor 2006-2010 la profilul prezentat s-auînregistrat următoarele realizări cantitative: Monografii şi culegeri: apărute la edituri străineAUSM, F. 1, inv. 1, d. 1491, f. 12.
Raport de Autoevaluare 2006-2010. Aprobat la şedinţa Senatului USM din 01.03.2011 (procesverbal nr.6) şi şedinţa Consiliului de Administraţie al USM din 22.03.2011(proces-verbal nr.6),
p. 36-44. Rapoartele de autoevaluare a fiecărui profil a se vedea http://www.cnaa.acad.md/
dispositions/2011/30062011/.
3
Raport de Autoevaluare 2006-2010. Profilul „Geneza evoluţiei dreptului naţional racordat la standardele
inter­naţionale şi europene”, Aprobat la şedinţa Senatului USM din 01.03.2011 (proces-verbal nr.6) şi şedinţa
Consiliului de Administraţie al USM din 22.03.2011(proces-verbal nr.6), p. 5.
4Raport de Autoevaluare 2006-2010. Profilul „Geneza evoluţiei dreptului naţional racordat la standardele
inter­naţionale şi europene”, p. 6.
5
Raport de Autoevaluare 2006-2010. Profilul „Geneza evoluţiei dreptului naţional racordat la standardele
inter­naţionale şi europene”, p. 7.
6
Raport de Autoevaluare 2006-2010. Profilul „Geneza evoluţiei dreptului naţional racordat la standardele
inter­naţionale şi europene”, p. 95.
1
2

567

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA– 11, la edituri din ţară – 86; articolele ştiinţifice apărute în reviste de specialitate din străinătate – 80 şi în reviste de specialitate din ţară (categoriile B,C) – 850; în alte reviste – 92;
capitole din monografii apărute în străinătate – 3 şi în ţară – 27; articole ştiinţifice publicate
în culegeri – 76; comunicări ştiinţifice prezentate la manifestări internaţionale, publicate ca
rezumat – 179 şi la manifestări naţionale ca rezumat – 55; referate ştiinţifice prezentate la
manifestări internaţionale, publicate integral – 241 şi prezentate la manifestări naţionale,
publicate integral – 701; manuale – 562, zeci de capitole în manuale şi diverse lucrări metodice – 1093; note de curs – 114, avize la proiecte de legi sau la alte acte normative – 825.
Ţinând cont de recomandările Comisiei specializate pentru reevaluarea activităţii însfera cercetării şi inovării pentru anii de activitate 2006-20106, pe data de 18 iulie 2011 CNAA
aproba Planul de acţiuni privind realizarea recomandărilor Comisiei7, din care atenţionăm laurmătoarele: dezvoltarea reţelei informaţionale a USM şi sporirea informaţiei digitale; iniţierea activităţilor de promovare a revistelor ştiinţifice în registrele internaţionale şi sporireanumărului de publicaţii în limba engleză; promovarea modificărilor privind revista Studia
Universitas a USM; fondarea incubatorului de inovare în cadrul USM; activizarea participării
cadrelor didactico-ştiinţifice la proiecte naţionale şi internaţionale, cofinanţarea proiectelorde către USM; elaborarea concepţiilor de consolidare a interconexiunii dintre educaţie şi cercetare, cercetare şi agenţi economici; antrenarea în cercetarea ştiinţifică şi susţinerea tinerilor talentaţi; formarea a două centre de cercetări ştiinţifice în domeniul ştiinţelor socioumanistice: CCŞ Ştiinţe umanistice şi CCŞ Ştiinţe sociale; majorarea fondului pentru organizarea
cercetării; extinderea colaborării de cercetare şi inovare la nivel naţional şi internaţional;
extinderea planului tematic de cercetare la iniţiativa catedrelor etc.
Experţii naţionali menţionează că intensificarea „cercetării universitare este vizată într-o serie de documente de politici. Strategia Dezvoltării Educaţiei pentru perioada 20112015 a prevăzut schimbări semnificative referitor la finanţarea cercetării universitare:creșterea ponderii finanţării publice a cercetării universitare până la 30% din totalul finanţării sectorului CDI până în anul 2015; stabilirea unui Fond naţional pentru susţinerea cercetării știinţifice și dezvoltarea parteneriatului între învăţământul superior, cercetare și antreprenoriat, inclusiv în domeniul finanţării cercetării. Planul de acţiuni al Guvernului pentru
perioada 2012-2015 a inclus importante reforme ale sectorului de cercetare, din care menţionăm susţinerea cercetării în învăţământul superior și a interacţiunii acesteia cu antreprenoriatul. Amendamentele la Legea învăţământului cu referire la studiile superioare de doctorat,
Strategia inovaţională a Republicii Moldova până în anul 2020, dar și documentele de politici
aflate în dezbateri (Strategia Educaţia 2020, Strategia cercetării-dezvoltării până în 2020,
Codul Educaţiei ș.a.) conţin suficiente prevederi, a căror implementare ar spori calitatea cercetării universitare și impactul acesteia în soluţionarea provocărilor din societate”8.

Calculele au fost făcute după Raport de Autoevaluare 2006-2010. Profilul „Geneza evoluţiei dreptului naţional racordat la standardele inter­naţionale şi europene”, p. 93-184.
2
Ibidem, p. 192-194.
3
Ibidem, p. 195-200.
4
Ibidem, p. 200-201.
5
Ibidem, p. 201-205.
6
Detalii privind rezultatele de bază ale activităţilor ştiinţifice realizate de Universitatea de Stat din Moldova
pe cele 10 profiluri, a se vedea: Fişa de analiză sintetică a dosarului de reacreditare a Universităţii de Statdin Moldova în cadrul Direcţiei de evaluare şi acreditare (http://www.cnaa.md/files/dispositions/2011/1
5062011/15062011/fisa-usm.pdf).
7
Planul detaliat a se vedea file:///C:/Documents%20and%20Settings/User/My%20Documents/Downloads/plan-usm.pdf.
8Evaluarea capacității de cercetare a instituțiilor de învățământ superior din Republica Moldova”. Coordonatori: Sorin Cace, Nicolae Sali. Chişinău, 2013, p. 15.

1

568

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Tabelul nr. 106
Distribuirea alocării de resurse în cadrul sectorului „Știință și inovare” pe anii 2012-20141
Ponderea fiecărui
Prognoza (mii lei)program
Denumirea programului
2012
2013
2014
2012
2013
2014
Subprogramul I. Biomedicină,farmaceutică, menținerea și40,848.1 43,632.4 48,632.4 11.4% 11.2% 11.0%
fortificarea sănătății
Subprogramul II. Biotehnologii
agricole, fertilitatea solului și86,353.8 93,844.9 106,445.0 24.0% 24.0% 24.1%
securitatea alimentară
Subprogramul III. Valorificarea
resurselor umane, naturale și
76,485.7 84,020.9 96,843.4 21.1% 21.5% 21.9%
informaționale pentru dezvoltarea
durabilă a economiei țării
Subprogramul IV. Nanotehnologii,
inginerie industrială, produse și
39,802.6 43,440.7 49,577.0 11.1% 11.1% 11.2%
materiale noi
Subprogramul V. Eficientizarea
complexului energetic și asigurarea
4,269.1
4,722.0
5,504.0
1.2%
1.2%
1.2%
securității energetice, inclusiv prinfolosirea resurselor renovabile
Subprogramul VI. Edificarea
statului de drept și punerea învaloare a patrimoniului cultural36,468.7 40,242.4 46,906.1 10.3% 10.3% 10.6%
istoric al Moldovei în contextul
integrării europene
Subprogramul VII. Pregătirea
21,254.2 22,261.2 24,021.4
5.9%
5.7%
5.4%
cadrelor științifice
Subprogramul XVIII. Elaborarea
politicii și managementului în sfera
17,518.5 20,684.1 23,551.2
4.9%
5.3%
5.3%
științei și inovării
Subprogramul IX. Servicii de suport
36,674.7 38,415.7 41,222.2 10.1%
9.8%
9.3%
pentru sfera științei și inovării
Bugetul de stat total
359,675.4 391,264.3 442,576.5 100.0% 100.0% 100.0%

Una din problemele importante discutate în Senatul USM din 1 martie 2011 a fost şi Politici
de personal: evaluare şi strategii. Decizia cu privire la acest subiect a fost adoptată la Senatul
din 28 iunie 2011, decizie care a reflectat politica Senatului şi vizavi de cercetarea științifică:crearea condiţiilor de muncă atractive pentru tineri, extinderea doctoratului, iar „pentru a evita
pierderile de personal calitativ, generate de reduceri temporare ale contingentului de studenţi,în scopul fortificării cercetării universitare, rectoratul va crea un fond de susţinere din mijloacele speciale şi va orienta activitatea cadrelor didactice în domeniul de cercetare”2.
În şedinţa Senatului din 31 mai 2011 a fost discutată problema Cu privire la raportulde acreditare a USM în domeniul ştiinţă şi inovare, informaţia preliminară fiind prezentată în
Raportul de evaluare a Universităţii de Stat din Moldova de preşedintele Comisiei de Evaluarea USM, profesor universitar A. Gremalschi. În raport au fost prezentaţi indicatorii de evaluare,
performanţa şi vizibilitatea internaţională (72%), contribuţia ştiinţifică naţională (73%), relevanţa economică (33%), relevanţa socială (90%)3, dar şi propunerile venite din partea facultăţilor USM, dintre care pot fi menţionate: necesitatea extinderii colaborării cu AŞM şi cu alte
http://mf.gov.md/common/files/CCTM%202012-2014/Anexa_15_Stiinta.pdf.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1493, f. 11-12.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1492, f. 22-27.
1
2

569

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

universităţi, extinderea conexiunilor cercetării şi dezvoltării cu mediul economic, dezvoltarea
bazei tehnico-materiale, crearea de noi laboratoare ştiinţifice, atragerea tinerilor în procesul decercetare, extinderea participării la proiecte şi manifestări ştiinţifice internaţionale, fondarea
unor noi reviste ştiinţifice, extinderea doctoratului în cotutelă etc.1 Ceva mai târziu, la 1 iulie
2011, în şedinţa Comisiei de Acreditatre a CNAA au fost acreditate cele 10 profiluri de cercetare
propuse, Universităţii de Stat din Moldova acordându-i-se calificativul – organizaţie cu recunoaştere internaţională (categoria A)2.
În temeiul acestei reacreditări din 2011 pe cele trei profiluri, Științe exacte, naturale și socioumaniste, USM se plasa pe locul doi cu 796 de puncte printre instituțiile de învățământ, dupăUSMF „N. Testemițanu”, care a acumulat 839 de puncte. Autorii studiului, publicat în decembrie
2012, au ținut să sublinieze că „pentru USM rolul decisiv l-a avut punctajul suplimentar acordat de comisia specializată de evaluare”, adică pentru managementul instituției și proiectul
managerial. În tabelul ce reflectă Clasificarea profilurilor de cercetare acreditate din domeniulștiințelor reale ale instituțiilor de învățământ superior Universitatea de Stat din Moldova s-a plasat pe locul al doilea, după USMF „N. Testemițanu”, cu profilul de cercetare Chimia materialelorși tehnologii nonpoluante și apreciată cu calificativul foarte bine. Conform aceluiași tabel, încăpatru profiluri de la USM s-au plasat pe locurile 3, 6, 13, 14 la profilurile de cercetare Științe matematice: aspecte teoretice și aplicative; Probleme actuale în domeniul informaticii și al științelor
economice; Biodiversitatea și utilizarea rațională a bioresurselor în asigurarea securității biologice și Fizica și ingineria materialelor, nanostructurilor și a dispozitivelor. De asemenea, conformtabelului Clasificarea profilurilor de cercetare acreditate din domeniul științelor socioumaniste
ale instituțiilor de învățământ superior, Universitatea de Stat din Moldova s-a plasat pe locurile
1, 2, 4, 6, 8 la profilurile Lingvistică teoretică și aplicativă, istoria și teoria literaturii; Științele
educației și psihologia în modernizarea învățământului național; Științe sociale, politice și demografice – suport în dezvoltarea societății contemporane; Unitate și diversitate istorico-culturală în procesele civilizatorii; Dreptul național și sistemul judecătoresc racordate la standardele
internaționale3.
Rapoartele privind activitatea ştiinţifică şi inovaţională pe anul 2011 au fost prezentate
de directorii LCŞ şi de directorii proiectelor pentru ştiinţe umanistice la şedinţa Senatului din
27 decembrie 20114.
Examinarea problemei dezvoltării ştiinţei universitare de către experţi conturează concluzia că „în Moldova, deşi majoritatea universităţilor desfăşoară activităţi de cercetare, ele nu pot
fi considerate adevărate centre de inovare. Finanţate din bani publici, universităţile nu au fostinteresate de creşterea resurselor provenite din sectorul privat. Astfel, cazurile de colaborare între universităţi şi sectorul privat reprezintă mai degrabă o excepţie, decât o practică obişnuită în
Republica Moldova”5. De fapt, ceva mai jos şi autoarea studiului citat, pare să înţeleagă lucrurile
atunci când afirmă că implicarea efectivă a universităţilor în cercetare este foarte scăzută „ca urmare a sistemului actual (subl.- I.E.), care descurajează cooperarea cu industria şi activităţile decercetare şi dezvoltare aplicată”6. Dar propunerile de îmbunătăţire a situaţiei, pe care le recomandă dânsa, nici pe departe un urmau să contribuie la înlăturarea sistemului actual, adică cel existent la 2011, când era publicat studiul şi când cuvântul AŞM în sfera ştiinţei era definitoriu. Aceste
recomandări prevedeau că „strategia de cercetare şi dezvoltare a ţării ar trebui să fie definită deconsilii formate din oficiali guvernamentali cu funcţii înalte (de ex., prim-ministru), miniştri de
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1492, f. 28-36.
Revenco Mihail. Un examen reuşit. Cu privire la reacreditarea Universităţii de Stat din Moldova în sferaştiinţei şi inovării. În: Universitatea de Stat din Moldova, 26 august 2011, nr.1 (124), p. 5.
3
Academician Canţer Valeriu, Academician Toma Simion, Dr. hab., conf. cerc. Minciună Vitalie, Dr., conf. cerc.
Bileţchi Lucia. Evaluarea și acreditarea științifică - una din modalitățile de ierarhizare a instituțiilor de cercetare. În: Akademos, nr. 4(27), Decembrie 2012, p. 23-25.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1490, f. 209.
5
Popa Ana. Cercetare, dezvoltare şi inovare în Republica Moldova. Probleme şi opţiuni. Сhişinău, 2011, p. 21.
6
Ibidem, p. 28-29.
1
2

570

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

la ministerele de resort (Educaţie, Economie, Industrie), reprezentanţi ai Academiei de Ştiinţe, ai
universităţilor şi ai sectorului privat (companii implicate în cercetare şi dezvoltare)”1, dar şi că„AŞM ar trebui să gestioneze în continuare cercetarea fundamentală, prin evaluarea propunerilor
de proiecte, şi să decidă cu privire la finanţarea publică a proiectelor de cercetare şi evaluarea rezultatelor cercetării … Prevederea privind acreditarea instituţiilor de cercetare poate rămâne în
vigoare pentru cercetarea fundamentală, dar acreditarea instituţiilor ar trebui să fie transparentă
şi echitabilă, cu şanse egale pentru instituţiile AŞM, universităţi şi sectorul privat”2.
Experţi mai atenţi au pătruns mai profund în esenţa problemei şi, evident, au observat
altceva. Spre exemplu, Gheorghe Cuciureanu, într-un studiu publicat în anul 2013, prezenta
sinteza experţilor internaţionali din care reieșea că „actualul cadru instituţional pare să fie
orientat spre cercetarea fundamentală. Parteneriatele cu sectorul privat, gestionate de către
AITT, sunt subdezvoltate şi politica curentă de inovare nu se axează pe dezvoltarea cercetăriidezvoltării în sectorul privat. Companiile private sunt, practic, excluse de la finanţarea prinintermediul bugetului de stat pentru ştiinţă, deoarece doar entităţile acreditate de către CNAA
sunt eligibile. Criteriile de acreditare sunt strict orientate spre academie, fiind irelevante pentru interesele şi capacităţile sectorului antreprenorial. Este adoptat un model liniar de inovare,în care instituţiile publice de cercetare efectuează cercetări, iar companiile private ar trebui să
le implementeze. Unele companii private, de exemplu, din TIC, consideră, în acest context, căprogramele dezvoltate de către AITT (Agenţia pentru Inovare şi Transfer Tehnologic) sunt de orelevanţă limitată pentru activitatea lor”3.
Acelaşi autor întreba într-un articol cu denumirea sugestivă, publicat pe 14 mai 2014,
Doar cercetătorii sunt vinovaţi? şi concluziona: „Una din problemele-cheie ale ştiinţei din
Republica Moldova este legătura slabă între cercetare şi economie. Ca rezultat, implementarea
rezultatelor ştiinţifice este redusă, sectorul privat nu se grăbeşte să investească în cercetaredezvoltare, iar toată povara susţinerii ştiinţei cade pe „umerii” bugetului de stat. Şi, ca această
povară să nu fie prea grea, statul preferă să trateze ştiinţa ca pe un sector secundar”. Autorul
nominalizat subliniază şi argumentează dezinteresul „antreprenoriatului de la noi de a investi
în cercetare-dezvoltare şi de a implementa soluţiile elaborate de cercetătorii noştri”. „Până laurmă, subliniază autorul, treaba unui cercetător este să-și vadă de investigaţiile sale, nu să caute cine l-ar finanța, cine ar implementa ce a făcut etc. Cercetătorului ar trebui de-i lăsat cât mai
mult timp pentru cercetare, deoarece cu cât mai mult se va ocupa de căutarea finanţelor şi dealte chestii complementare – cu atât mai puțin se va ocupa de munca lui de bază. E altceva că
mecanismele de evaluare ar trebui să-i stimuleze pe cei mai buni cercetători şi să-i orienteze
spre necesităţile sociale şi economice”4.
În anul anterior, 2012, era publicat un alt studiu al experţilor. Prezentând poziţia rectorilor întruniţi în Consiliul rectorilor, autorii studiului Sistemul de învăţământ superior din
Republica Moldova în contextul Procesului Bologna: 2005-2011 formulau concluzia că rectorii„consideră că universităţile reprezintă nuclee mai avansate ale societăţii şi fenomene precum
corupţia sau predarea unor materii învechite (subl.-I.E.) nu au cum să afecteze poziţia de frunte
a universităţilor care merită să fie extinsă şi asupra domeniului ştiinţei. De aici şi confruntarea
lor cu Academia de Ştiinţe a Moldovei”5. Foarte stranie concluzie.
Popa Ana. Cercetare, dezvoltare şi inovare în Republica Moldova. Probleme şi opţiuni. Сhişinău 2011, p. 30.
Ibidem, p. 31.
3
Cuciureanu Gheorghe. Sistemul de cercetare-dezvoltare din Republica Moldova reflectat în rapoarte
internaţionale, p. 162.
4
Cuciureanu Gheorhe. Doar cercetătorii sunt vinovaţi? http://cuciureanul.wordpress.com/2014/05/14/
doar-cercetatorii-sunt-vinovati/#more-468.
5
Ciurea Corneliu, Berbeca Veaceslav, Lipcean Sergio, Gurin Marin. Sistemul de învăţământ superior din Republica Moldova în contextul Procesului Bologna: 2005-2011, Chişinău, 2012, p.83. (Acest studiu a fost elaborat la inițiativa și cu susținerea financiară a Fundației Soros-Moldova, în cadrul proiectului „Studii aprofundate cu tematici europene”. Opiniile exprimate în acest studiu aparțin în exclusivitate autorilor și nu reflectă
neapărat poziția instituției finanțatoare).
1
2

571

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Oricum, problema corupției s-a discutat în şedinţa Senatului din 28 februarie 2012.
Rectorul USM Gh. Ciocanu a prezentat un emoţionant raport intitulat Cultura performanţei
universitare în care accentul se punea pe Codul de Etică, adoptat în anul 2007. Acest document„presupune eliminarea conflictelor de interese; depăşirea şi soluţionarea stărilor tensionate,prevenirea şi combaterea corupţiei, favoritismului, falsului şi uzului de fals, protecţionismului,plagiatului, precum şi acţiunilor de denigrare şi calomnie”. „Dar cel mai important, sublinia în
continuare rectorul, Codul de Etică poate cimenta o nouă cultură organizaţională centrată pecreativitate, inovare, spirit de echipă care trebuie să conducă la noi performanţe universitare.
Anume toate împreună, corelate cu efort, pot deveni cheia succesului universitar”1. În continuare rectorul se referea la unele exemple: „protecţie la examene, susţinerea examenelorcând studentul se află peste hotare; propuneri de cumpărare a diplomei; avem şi „patrioţi”
corupţi: de la studenţii români – 300 de lei, iar de la cei ruşi – 400 de lei; hărţuire financiară
sau morală în instanţele de judecată unde se atacă şi deciziile Senatului universitar, plecări
peste hotare la odihnă fără înştiinţarea administraţiei; „suflete moarte”, favoritism şi multe
altele”. Rectorul Gh. Ciocanu este absolut conştient de apariţia unei pleiade de oameni „caretinde şi este setoasă de putere, o pleiadă care în evoluţia ei n-a trecut prin sita valorilor, opleiadă la care pe frunte le este scris cine sunt ei şi care le este propria valoare, iar noi, sau oparte dintre noi, ne facem orbi şi nu dorim să le citim cele scrise pe fruntea lor”2. Referinduse la sistemul universitar din Republica Moldova, raportorul observa că „unii au transformat
educaţia în afacere, în SRL-uri cu cadre didactice slab pregătite, cu cercetare de slabă calitate,iar despre vizibilitate internaţională nici nu putem vorbi. Avem adevărate firme sau fabrici
de diplome universitare”3. „Toleranţa excesivă faţă de aceste, cum le apreciază rectorul cu
limbajul lui Constantin Tănase, „lepădături talentate”, ne poate costa scump!”4 şi, evident,
la Universitatea de Stat din Moldova, ele nu au fost tolerate. În acelaşi timp, performanţa
universitară, în opinia sa, „trebuie tratată din perspectiva de evoluţie a acestor trei aspecte:
managerial, educaţional şi ştiinţific”, aspecte desfăşurate pe larg în raportul prezentat5.
Din cele prezentate mai sus devine clară poziţia conducerii Universităţii de Stat din
Moldova referitoare la problemele corupţiei, la materiile învechite etc., invocate de autorii citaţi
mai sus. Evident, dacă ei ar fi examinat profund situaţia, concluzia lor ar fi fost cu totul alta, în
niciun caz aceea că anume „corupţia sau predarea unor materii învechite (subl.-I.E.) nu au cum
să afecteze poziţia de frunte a universităţilor”.
Abordând schimbările în procesul de instruire şi de cercetare tot mai clar se vede că„Academia de Ştiinţe împiedică procesul de reformare a sistemului universitar, deoarece preferă să menţină controlul asupra doctoratului şi asupra cercetării universitare. Chiar dacăargumentul Academiei că cercetarea ştiinţifică nu poate fi transferată în întregime la universităţi pare a fi unul rezonabil, în societate este resimţit, totuşi, imperativul descentralizării
procesului de finanţare a ştiinţei, în favoarea universităţilor, care doresc să fie implicate multmai activ în acest proces. Cu toate acestea, o asemenea descentralizare se poate produce doarodată cu implicarea factorului politic, ceea ce deocamdată nu se întâmplă”6. Aceiaşi autori
mai scriu: „Principalele probleme ale autonomiei universitare în Republica Moldova rămân
a fi dependenţa excesivă a instituţiilor de factorul politic, ineficienţa procesului de finanţare a sistemului universitar şi imposibilitatea desfăşurării unei activităţi ştiinţifice serioase
din cauza subordonării instituţiilor în faţa Academiei de Ştiinţe”7. În sfârşit, autorii studiului
mai cred că „mecanismul de gestiune financiară este foarte centralizat şi rigid, plasând IÎS
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1630, f. 5.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1630, f. 6.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1630, f. 8.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1630, f. 6.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1630, f. 6-8.
6Ciurea Corneliu, Berbeca Veaceslav, Lipcean Sergio, Gurin Marin. Sistemul de învăţământ superior din Republica Moldova în contextul Procesului Bologna: 2005-2011, Chişinău, 2012, p. 84.
7
Ibidem, p. 86.
1
2

572

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA(Instituţiile de învăţământ superior) la periferia procesului decizional privind planificarea şialocarea resurselor”1.
Oricum, şi în anul 2012 Universitatea de Stat din Moldova deţinea poziţia de frunte printre celelalte instituţii de învăţământ superior din Republica Moldova. La concursul Invenţia
anului, „pe primele locuri în topul celor mai active instituții de învățământ superior în domeniul brevetării invențiilor se situează: USM – 24 de cereri depuse și 21 de brevete eliberate;
UTM – 16 cereri, 16 brevete; USMF „N. Testemițanu” – 13 brevete” eliberate2.
Conform informaţiei din Raportul anual al Agenţiei de Stat pentru Proprietate
Intelectuală a Republicii Moldova pentru anul 2012, ca şi în anii precedenţi, pe primele locuri
în topul celor mai active instituţii în domeniul brevetării invenţiilor (BI şi BISD) se situează:Universitatea de Stat din Moldova – 23 de cereri depuse şi 17 brevete eliberate; Universitatea
Tehnică a Moldovei – 22 de cereri, 14 brevete; Universitatea de Stat de Medicină şi Farmacie„N. Testemiţanu” – 14 cereri, 13 brevete; Universitatea Agrară de Stat din Moldova – 2 cereri, 1 brevet3. În acelaşi Raport se mai sublinia că în anul 2012 au fost editate 4 numere ale
Revistei de proprietate intelectuală „Intellectus”, publicaţie ce a fost fondată de AGEPI în anul
1995. Dintre instituţiile din ţară care au publicat materiale în Intellectus se evidenţiază USM(10 articole), UTM (7 articole), CNAA (7 articole), UASM (4 articole), USMF „N. Testemiţanu”(3 articole), AŞM (2 articole) etc.4
Un pas important în favorizarea dezvoltării ştiinţei la Universitatea de Stat din Moldova afost introducerea gradaţiei de merit, hotărâre luată la şedinţa Senatului din 28 februarie 2012.
Informaţia referitoare la Proiectul pentru Fondul de performanţă a fost prezentată de rector.
Proiectul explica esenţa gradaţiei de merit, criteriile pentru acordarea acesteia, grila de evaluare. În decizia luată se sublinia că „factorul esenţial ce determină evoluţia Universităţii ca centru
de cercetare ştiinţifică, formare profesională iniţială şi continuă este performanţa ştiinţifico-didactică” şi în scopul „motivării către performanţa ştiinţifico-academică şi managerială, aprecierii cadrelor didactice şi a şefilor de catedră care dau dovadă de activitate performantă” se constituia „fondul de performanţă al Universităţii de Stat din Moldova” şi se aproba Regulamentul
respectiv5.
Ca şi anterior, Universitatea, ţinând cont de potenţialul științifico-didactic, era novatoare în introducerea unor noi specializări. Astfel, prin decizia Senatului din 28 februarie 2012,
la Facultatea Relaţii Internaţionale, Știinţe Politice şi Administrative se instituia specialitatea
Studii Europene, iar la Facultatea de Jurnalism şi Ştiinţe ale Comunicării, specialităţile Tehnologia
comunicării infodocumentare şi Servicii informaţionale şi socio-culturale6.
Examinând investiţiile făcute în cadrul activităţilor ştiinţifice, experţii naţionali prezintă
situaţia USM pentru 2012 în felul următor: „Referitor la investiţiile făcute în cadrul activităţilor
știinţifice la nivelul universităţilor studiate, iată cum arată o serie de indicatori pentru anul
2012 per universitate (conform datelor şi rapoartelor pentru acreditare): Universitatea de Statdin Moldova a atins următorii indicatori în 2012: finanţarea integrală a activităţii știinţificeconstituie 13826 mii lei, dintre care din buget au fost acordate pentru cercetare și pregătirea
cadrelor știinţifice 12766,8 mii lei, inclusiv 2481,1 mii lei pentru pregătirea cadrelor și 10285,7
mii lei pentru proiecte de cercetare (5286,6 mii lei pentru proiecte de cercetare aplicative și4999,1 mii lei pentru proiecte de cercetare fundamentală). 1059, 2 mii lei pentru activitateaștiinţifică au fost alocaţi din sursele proprii ale universităţii”7.
Ibidem, p. 85.
Căştigatorii Concursului „Invenția anului” omagiați în cadrul ședinței festive dedicată Zilei Inventatorului șiRaționalizatorului-2012 (http://www.infoinvent.md/md/news/detail.php?ELEMENT_ID=13219).
3
Raport anual, 2012, Agenţia de Stat pentru Proprietatea Intelectuală a Republicii Moldova, p. 16.
4
RAPORT ANUAL, 2012, p. 51.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1630, f. 14-19.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1630, f. 44-45.
7
Evaluarea capacității de cercetare a instituțiilor de învățământ superior din Republica Moldova. Coordonatori: Cace Sorin, Sali Nicolae. Chişinău, 2013, p. 42. Tabelul nr. 10, p. 80-81.
1
2

573

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Conform unor constatări, în anul 2012 din numărul total al cercetătorilor ştiinţifici, 44
la sută activează în cadrul instituţiilor AŞM, 29 la sută – în cadrul instituţiilor de învăţământ
superior şi 27 la sută – în instituţiile de ramură1.
Problema de bază discutată în şedinţa Senatului USM din 26 iunie 2012 a fost Cercetarea
universitară: realităţi şi perspective, raportul fiind prezentat de M. Revencu, prorector pentru
activitatea ştiinţifică. Potenţialul ştiinţific al USM se constituia din 1134 de cadre, dintre care 4
academicieni, membri corespondenţi, 90 de doctori habilitaţi, 364 de doctori, restul fără gradştiinţific. Nemijlocit în activitatea ştiinţifică în LCŞ erau antrenate 67 de persoane titulari, inclusiv 2 academicieni, 3 doctori habilitaţi, 41 de doctori, iar prin cumul – 2 academicieni, membri corespondenţi, 28 de doctori habilitaţi, 94 de doctori, 17 doctoranzi, 16 masteranzi, 39 destudenţi2. Obiectivele majore ale cercetării ştiinţifice la USM, a subliniat vorbitorul, sunt direcţionate spre asigurarea suportului pentru clasarea universităţii în categoria instituţiilor decercetare avansată şi educaţie de calitate, îmbunătăţirea situaţiei universităţii în clasamentele
internaţionale3. O atenţie deosebită se acordă dezvoltării potenţialului de cercetare prin „atragerea, menţinerea cadrelor didactice şi dezvoltarea competenţelor de cercetare ale acestora;
prin sprijinirea tinerilor în sensul formării de competenţe avansate de cercetare în universităţi
internaţionale de prestigiu (doctorate în co-tutelă, stagii postdoctorale etc., prin încurajarea revenirii în ţară a acestora pentru crearea de parteneriate şi nuclee de cercetare; prin stimularea
invitării unor cercetători cu renume; prin identificarea şi crearea unor poli de cercetare interdisciplinară de excelenţă, cu vizibilitate internaţională; prin identificarea unor teme prioritarede cercetare ştiinţifică; prin identificarea grupurilor de cercetare cu performanţă ridicată etc.)4
Obiectivul de bază, care se pune în faţa Universităţii de Stat, este ca ea „să devină antreprenorială şi să integreze alături de funcţiile didactice şi de cercetare o funcţie suplimentară – cea dedezvoltare economică şi socială”5.
Importanţa cercetării a fost subliniată şi de Gh. Ciocanu, rectorul USM, care a menţionat
că prioritatea şi specificul învăţământului universitar este cercetarea. „Dacă nu avem cercetare,riscăm să devenim meşteşugari”, a mai afirmat rectorul6. Referindu-se la schimbările care au avut
loc în ultimii 5 ani, cu investiţia financiară de 8 mln. de lei, rectorul a subliniat că toate acestea„au avut doar un singur obiectiv strategic – stimularea cercetării universitare”7. De asemenea,
pentru realizarea obiectivului de a transforma Universitatea de Stat din Moldova în Universitate
antreprenorială, se preconiza crearea în toamna anului 2012 în cadrul Departamentului deCercetare şi Inovare a Oficiului pentru Transfer Tehnologic, care va „coordona şi direcţiona activitatea spre aplicaţii, spre colaborări cu mediul socio-economic în scopul formării unei culturi
antreprenoriale şi instituirii unor incubatoare inovaţionale”8.
În decizia Senatului din 26 iunie 2012 referitoare la asigurarea calităţii cercetărilor ştiinţifice se formulau principalele obiective prioritare: „promovarea acţiunilor planificate în rezultatul acreditării activităţii de cercetare desfăşurate la USM; valorificarea mai eficientă şi în
termene stabilite a alocărilor destinate pentru ştiinţă şi inovare prin intermediul licitaţiilor
publice; optimizarea în continuare a structurii activităţii de cercetare desfăşurate în cadrul
Universităţii; fondarea incubatorului de inovare în cadrul USM pentru asigurarea valorificării
realizărilor ştiinţifice şi a transferului tehnologic; creşterea eficienţei în utilizarea echipamentului ştiinţific performant, îndeosebi a celui procurat în ultimii ani; antrenarea în cercetare a
Strategia sectorială de cheltuieli în domeniul Ştiinţei şi inovării, pe anii 2013-2015 (http://www.mf.gov.md/
files/files/Acte%20Legislative%20si%20Normative/CBTM/2013-2015/Anexa%2015%20Stiinta.pdf), accesat: 17 iunie 2014.
2
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1631, f. 70.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1631, f. 75.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1631, f. 76.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1631, f. 79.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1631, f. 44.
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1631, f. 45.
8
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1631, f. 46.

1

574

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

tinerilor talentaţi şi stimularea activităţii acestora etc.”1
Evident, întreaga comunitate didactico-ştiinţifică din Republică aştepta promovarea
Codului Educaţiei. Nerăbdarea cu care era aşteptat Codul a fost exprimată şi de rectorul USM
Gh. Ciocanu la şedinţa Senatului din 1 octombrie 2012, în mesajul de felicitare adresat universitarilor cu prilejul celei de a 66-a aniversări din Ziua fondării USM, documentul respectiv fiind
perceput ca punct de plecare pentru elaborarea Cartei Universitare – Constituţia Universităţii
de Stat din Moldova2.
Importanţa cercetării științifice la USM a fost subliniată de rector și la şedinţa Senatului
din 9 noiembrie 2012 în mesajul de salut adresat Preşedintelui Republicii Moldova Nicolae
Timofti cu ocazia vizitei sale la USM de Ziua Mondială a Ştiinţei: „educaţia prin cercetare şi
cercetarea prin educaţie devine un garant al calităţii învăţământului superior”3. Rectorul a enumerat pe scurt principalele realizări, începând cu anul 2008, anul de când cercetarea la USM
s-a declarat cel mai important indicator de performanţă. Atunci, pentru prima dată în RM s-aînfăptuit cofinanţarea cercetării universitare – iniţial pentru conducători ştiinţifici şi doctoranzi, ulterior câte 20 mii de lei pentru fiecare facultate. A urmat cofinanţarea la procurarea
echipamentului de cercetare, la remunerarea echitabilă a activităţilor de cercetare, indiferent
de facultate şi, de asemenea, pentru gradaţiile de merit4.
La şedinţa Senatului din 21 decembrie 2012 au fost discutate şi aprobate rapoartele privind activitatea de cercetare şi inovare a centrelor ştiinţifice pentru anul 20125. Rezultatele activităţii ştiinţifice la USM pentru anul 2012 sunt reflectate în Raportul privind activitatea Consiliului
Suprem pentru Ştiinţă şi Dezvoltare Tehnologică și rezultatele ştiinţifice principale obţinute în sferaştiinţei și inovării în anul 2012. Printre principalele rezultate sunt: reconstituirea, restaurarea,
catalogarea și inventarierea unui „vast material privind trecutul istoric al comunităţilor autohtone, în baza vestigiilor şi a complexelor arheologice descoperite la siturile din regiunea Nistrului
Mijlociu; identificarea competenţelor de limbă română și de limbă rusă ale tinerilor din grupele/şcolile cu predare în limba română și limba rusă în baza rezultatelor sondajului sociolingvistic;elaborarea reperelor teoretice și metodologia evaluării calităţii vieţii în mediul educaţional din
Republica Moldova, rezultatele fiind validate în cadrul unui experiment-pilot; crearea cadrului
conceptual al dezvoltării curriculumului și cros-curriculumului universitar centrat pe competenţe prin identificarea şi fundamentarea conceptului formării profesionale iniţiale şi continue a
specialiştilor din perspectiva învăţării pe parcursul întregii vieţi”6.
De asemenea, s-a stabilit „legătura dintre problema liniară singular perturbată pentruecuaţii diferenţiale de ordinul al doilea cu problema asociată neperturbată pentru ecuaţii diferenţiale de ordinul întâi. A fost formulată şi demonstrată teorema limită generalizată pentru
variabile aleatoare libere. Au fost propuse metode de criptare cu un nivel înalt de securitate în
baza descompunerii funcţiilor Booleene în seria Taylor. A fost descris în mod constructiv complexul de cuburi abstracte (caz general) pentru care mediana se calculează fără a utiliza metrica spaţiului și a fost elaborat algoritmul de calcul al medianei. Au fost studiate relaţiile dintre
operaţiile laticeale şi operaţiile asupra preradicalilor în module (produse, coproduse etc.) în
laticea „mare” a preradicalilor categoriei R-modulelor. A fost obţinută clasificarea grupurilor desimetrie pentru diverse structuri geometrice. Au fost stabilite condiţii de echivalenţă în raport
cu atractorul pentru unele clase de sisteme dinamice multivoce cu sisteme hiperbolice de funcţii iterate și a fost studiată structura atractorilor daţi.”În cadrul cercetărilor de la Centrul de Cercetări Ştiinţifice Ştiinţe ale Vieţii „au fost stabilite valorile-reper ale parametrilor potenţialului productiv la Paramecium caudatum, care
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1631, f. 47.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1632, f. 154.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1633, f. 5.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1633, f. 5.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1634, f. 10.
6Raport privind activitatea Consiliului Suprem pentru Ştiinţă şi Dezvoltare Tehnologică și rezultatele ştiinţifice principale obţinute în sfera ştiinţei și inovării în anul 2012. Chişinău, 2013, p. 19.
1
2

575

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAoferă mari posibilităţi în testarea rapidă (test-screeningul) a efectului anticancerigen, dar șicel stimulator al substanţelor biologic active destinate pentru medicină și apicultură. S-a realizat sinteza datelor ştiinţifice referitor la plantele medicinale autohtone cu efecte pozitive
asupra metabolismului. Plantele selectate conţin substanţe cu un grad înalt de bioaccesibilitate și asimilare, dau un efect colagog, sedativ şi tonifiant, îmbogăţesc organismul cu vitamine,
microelemente, influențează benefic asupra metabolismului glucidic, asupra ficatului, măresc
capacitatea de rezistenţă a organismului, ceea ce este foarte important în dereglările neuroendocrine.... Cu ajutorul metodelor ingineriei genetice au fost determinate mecanismele moleculare ale mobilizării globulinelor de rezervă din seminţele diferitor plante de cultură, careprezintă interes pentru monitoringul procesului de germinare a seminţelor. Rezistenţa la proteoliză a proteinelor vegetale utilizate în alimentaţie nu numai că reduc valoarea nutritivă, dar
şi reprezintă alergeni puternici. Rezultatele pot avea și un efect economic nemijlocit, deoarece
proteoliza limitată îmbunătăţeşte proprietăţile tehnologice ale izolatelor proteice industriale.
A fost studiată descendenţa de autopolenizare a formei spontane M. piperita (r. Hânceşti) şi M.
longifolia (r. Ialoveni), au fost evidenţiate formele respective pentru hibridizare, colecţia a fostcompletată cu 5 forme noi de mentă din Canada, Cehia şi Moldova. Au fost elaborate 3 modele
de ecologizare a agrofitocenozelor prin utilizarea surselor alternative de azot, inclusiv azotul
algal, fapt ce reduce cheltuielile de producţie. Au fost stabiliţi indicii fiziologici, pH-ul optim decultivare, cantitatea de biomasă obţinută și a fost identificat mediul nou de cultivare, accesibil
şi mai ieftin, a tulpinilor selectate. Efectele pozitive se caracterizează prin obţinerea unui mediu
nou format din combinaţia a trei tipuri de sol. În premieră naţională au fost stabilite legităţile
procesului de acumulare a metalelor grele în cadrul plantaţiilor de viţă-de-vie și identificaţi
factorii care asigură acumularea şi imobilizarea metalelor grele fără impact asupra funcţionalităţii ecosistemului sol. În baza aplicării conceptului formării și funcţionalităţii profiluluiorganic al cernoziomurilor, au fost elaborate măsuri sistematice de sporire a rezervelor de materie proaspătă și humus în sol, astfel asigurându-se reacţiile organo-minerale de imobilizare
a metalelor grele în sol.
Folosind metodologia activizării reactivilor chimici prin coordinare, în CCȘ Chimie Aplicată
și Ecologică a „fost proiectat şi realizat un procedeu nou de asamblare templată a sistemelorhexa- şi decanucleare pe bază de mangan(III) şi hemiaminalul asimetric format în urma adiţiei
2-formilpiridinei la alchil tiosemicarbazonele o-oxibenzaldehidelor. A fost stabilită structura și
arhitectura moleculară și cristalină a compuşilor polinucleari, s-au studiat proprietăţile magnetice, care au demonstrat prezenţa interacţiunilor de schimb de natură antiferomagnetică
prin punţile de oxigen din restul aldehidei salicilice și din gruparea hemiaminalică. Au fostgăsite condiţii de sinteză a compuşilor coordinativi în baza 4-metoxi-fenil-tiosemicarbazidelorşi 2-formil, sau 2-benzoilpiridina. Structurile 2- şi 3-metoxifeniltiosemicarbazonelor 2-benzoilpiridinei au fost stabilite cu raze X. Structura probabilă a complecşilor sintetizaţi a fost propusă
în baza spectrelor IR şi a analizei termice. Complecşii au structura monomerică. Azometinele
sintetizate și compuşii coordinativi ai Co, Ni, Zn și Cu, obţinuţi în baza lor, inhibă selectiv creşterea și multiplicarea celulelor cancerului mamar și a leucemiei HL-60 în limitele concentraţiilor
10-5-10-6 mol/l. Au fost obţinuţi noi precursori pentru prepararea în condiţii mai avantajoasea oxidului mixt Bi4V2O11, care poate fi folosit în calitate de electrolit pentru pilele de combustie cu electrolit oxid solid. S-au determinat legităţile cinetice ale proceselor de oxidare catalitică
și fotochimică a ureei și colorantului Albastru activ direct, care explică activitatea proceselor deautopurificare chimică a apelor naturale și persistenţa diferită a acestora în mediul acvatic. S-aconfirmat că prezența H2O2 în mediul acvatic contribuie la desfăşurarea mai rapidă a proceselor chimice de autoepurare din cauza interacţiunii dintre oxidant și substrat. Au fost elaborate
procedee de oxidare eficientă a coloranţilor din apele reziduale ale industriei textile. Au fostobţinuţi compuşii complecşi ai beta-ciclodextrinei cu compuşii naturali cu activitate antituberculoasă din grupul curcuminei; s-a stabilit că ciclodextrinele acţionează pozitiv asupra cedării
și absorbţiei curcuminei din forme farmaceutice semisolide, iar adaosurile de săruri de zincmăresc absorbţia curcuminei în compusul complex cu beta-ciclodextrina. S-a evaluat compozi576

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

ţia chimică a apelor afluenţilor Nistrului, precum și cea a Nistrului în aval și amonte de vărsarea
afluenţilor. Au fost realizate calcule privind debitul chimic al substanţelor din afluenţi în Nistru
şi s-au făcut recomandări privind utilizarea apelor în scop de irigare. A fost estimată cantitatea
şi calitatea apei izvoarelor şi a cişmelelor din bazinul fluviului Nistru şi s-au propus izvoare
pentru alimentarea populaţiei cu apă calitativă. Au fost evidenţiaţi poluanţii, sursele de poluare
și s-au recomandat măsuri de protecţie a izvoarelor. Au fost perfectate paşapoartele ecologiceale izvoarelor pentru a fi incluse în lista ariilor protejate de stat. A fost elaborată și testată
în condiții de laborator instalaţia pentru purificarea combinată a biometanului, ce include reactorul de absorbţie a gazelor în mediu apos și uscarea biogazului într-un filtru cu diatomit,
precum și un bazin pentru creşterea microalgelor, cu un sistem de filtrare și distribuire a apei
recirculate cu un manometru electromagnetic, un dispozitiv cu raclete, lămpi cu lumină de zi
cu un sistem automat de conectare și deconectare pe timp de noapte, drenaj pentru evacuarea
microalgelor și un sistem de dirijare automată a procesului. Rezultatele obţinute pot fi aplicate
în procese tehnologice agroindustriale, iar biometanul purificat poate fi utilizat în procesele deardere şi în instalaţiile pentru generarea energiei electrice și termice”1.
În cadrul cercetărilor, s-a prognozat „teoretic dependenţa nemonotonă a conductibilităţii
termice a stratului de grafen în funcţie de dimensiunile lui liniare. Apariţia maximului pe curbele conductibilităţii termice a fost explicată prin participarea în procesul de propagare a căldurii
a două grupuri diferite de fononi. A fost demonstrată posibilitatea apariţiei polaritonilor bose– condensaţi, s-a stabilit legea dispersiei acestora și s-a propus un nou mecanism de interacţiune a fononilor bose – condensaţi, fapt ce permite explicarea fenomenelor de recuperare şi
tratare a diferitor patologii. A fost elaborată tehnologia de obţinere a monocristalelor de ZnSeşi ZnSe:Yb din două surse (ZnSe, YbSe) prin transportul fizic al vaporilor în vid cu utilizarea
cristalelor de germinare, care contribuie la micşorarea densităţii de dislocaţii în cristale, iar
doparea cu Yb duce la modificarea formei benzii de FL autoactivată și deplasarea ei în domeniul
lungimilor de undă mai mici. A fost stabilit că în heterojoncţiunile CdS/CdTe cu electrod frontal
din ZnO:Al și din SnO2 la polarizări directe curentul este determinat de tunelare prin stările deinterfaţă influenţate de dislocaţii, iar concentraţia dislocaţiilor se reduce esenţial cu 3 ordinede mărime în structurile cu strat frontal din ZnO:Al. A fost stabilit fenomenul transferului rezonant al energiei excitonilor spre centrul de luminescenţă al ionilor de Eu3+ (maximul FL la
630,6 nm) în cristalele lamelare de GaSe dopate cu Eu, cu timpul de viaţă a stărilor excitoniceτ ≤10-9s, care are loc la concentraţia dopantului ≥0,068 % at. A fost elaborată tehnologia deobţinere a straturilor subţiri de CdS prin pulverizarea soluţiilor apoase de clorură de cadmiu(CdCl2) şi thiourea în flux de argon pe suport de sticlă acoperit cu un strat conductiv de SnO2, acărui temperatură s-a menţinut în intervalul 250-450°C. Mobilitatea în straturile depuse creşte
odată cu creşterea temperaturii suportului; în straturile subţiri de CdS obţinute la 450°C are
valoarea 16-21 cm²/(V·s)”2.
Succese remarcabile în anul 2012 la capitolul Brevete de invenţii au obţinut savanţii dela Facultatea de Drept, doamna Natalia Suceveanu obţinând în luna octombrie 2012 trei certificate de inovator: pentru inovaţia cu titlul Forme de organizare juridică şi metodologică defondare a Centrului de analiză, creaţie legislativă şi ajustare a legislaţiei naţionale în condiţiile
integrării europene a Republicii Moldova; pentru inovaţia cu titlul Metodă de studiu complex al
fezabilităţii cadrului legislativ internaţional şi naţional; pentru inovaţia cu titlul Metodologie
de analiză a corelaţiilor Dreptului internaţional şi naţional în domeniul achiziţiilor publice prin
metoda experţi3.
Din Raportul privind activitatea Consiliului Suprem pentru Ştiinţă şi Dezvoltare
Tehnologică și rezultatele ştiinţifice principale obţinute în sfera ştiinţei și inovării în anul 2012aflăm informaţii suplimentare despre CCŞ de la USM pentru anul 2012 referitoare la cadrul teRaport privind activitatea Consiliului Suprem pentru Ştiinţă şi Dezvoltare Tehnologică și rezultatele ştiinţifice principale obţinute în sfera ştiinţei și inovării în anul 2012. Chişinău, 2013, p. 21-23.
2
Ibidem, p. 52.
3
CV-ul doamnei Natalia Suceveanu.
1577

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

matic de cercetare, la performanţă şi vizibilitate la nivel naţional şi internaţional, la contribuţia
ştiinţifică şi recunoaşterea naţională, la relevanţa economică şi socială1.
Pentru nominalizarea „Tânărul savant al anului” 2012 a fost desemnat dr. în chimie
Viaceslav Boldescu, lector superior la Universitatea de Stat din Moldova, pentru ciclul de lucrări
ştiinţifice „Noi compuşi cu proprietăţi antimicobacteriene”2.

De bază

Doctorihabilitaţi

De bază

Doctori înştiinţe

De bază

C. şt. pânăla 35 aniCCŞ „Chimie aplicată şi ecologică”CCŞ „Ştiinţe ale vieţii”CCŞ „Probleme actuale ale matematicii,
informaticii şi economiei”
CCŞ „Ştiinţe ale educaţiei şisocioumanistice”
CCŞ „Materiale şi Dispozitive
Semiconductoare”

Total

Denumirea organizaţiei

Total
persoane
fiziceTabelul nr. 107
Personalul din sfera ştiinţei şi inovării la USM (2012)3
Cercetători ştiinţifici

18
40

14
34

12
33

1
1

0
1

6
13

5
13

6
13

11

6

4

0

0

4

4

0

14

54

8

41

5

34

3

2

3

1

3

22

1

18

1

9

Problema Universităţii antreprenoriale a fost discutată la şedinţa Senatului U.S.M. diniunie 2013, când M. Revencu, prorector pentru activitatea ştiinţifică, a prezentat raportul
Universitate antreprenorială: de la model la realitate. În baza Raportului prezentat, Senatul
USM a constatat următoarele:• Universitatea de Stat din Moldova, de-a lungul existenţei sale, a acumulat o experienţă apreciabilă în domeniul cercetării ştiinţifice, fiind una dintre cele mai performanteinstituţii de învățământ superior din Republica Moldova.
• Colaborarea cu instituţiile de profil din republică şi de peste hotare constituie, deasemenea, o experienţă importantă şi benefică.
• Se ştie că în perioada de până la 1989, cercetătorii USM au fost angajaţi într-o o serie întreagă de proiecte de transfer tehnologic, numite în acea perioadă „contracte
economice”, care solicitau angajarea cercetătorilor, laboratoarelor şi institutelor decercetări ştiinţifice în parteneriate cu instituţii de profil din alte centre de cercetare,precum şi cu anumite ramuri ale economiei naţionale.
• Dimensiunea antreprenorială a cercetărilor ştiinţifice de la Universitate era reală,eficientă şi efectivă. Ceea ce rămânea într-un con de restricţii, ţinea de autonomia
utilizării resurselor financiare.
• Schimbările sociale, economice şi politice care au survenit după 1990 ar fi trebuit săîmbunătăţească dezvoltarea dimensiunii antreprenoriale a USM, dar, constatăm că
lucrurile au trenat mult prea mult în procesul tranziţiei de la un sistem la altul.
• Adaptarea la noile condiţii a luat timp, s-a produs o regretabilă scădere de fonduri şio fluctuaţie de cadre. Perturbarea şi regresul economiei au cauzat regrese şi în ceea
ce numim dimensiunea antreprenorială a unei universităţi.

Raport privind activitatea Consiliului Suprem pentru Ştiinţă şi Dezvoltare Tehnologică și rezultatele ştiinţifice principale obţinute în sfera ştiinţei și inovării în anul 2012, Chişinău, 2013, p. 200-202, 249-252, 269270.
2
Ibidem, p. 131.
3
Tabel alcătuit după: Raport privind activitatea Consiliului Suprem pentru Ştiinţă şi Dezvoltare Tehnologică
și rezultatele ştiinţifice principale obţinute în sfera ştiinţei și inovării în anul 2012, Chişinău, 2013, p. 281282.
1

578

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA• Relansarea acestor legături, a bunelor practici în domeniul transferului tehnologic,
reciprocitatea dintre cercetare şi economia naţională sunt imperative de neocolit.
• Noile relaţii cu structurile occidentale, activitatea în consorţii de universităţi, inaugurarea regiunilor economice ale unei Europe cu hotare voalate – sunt condiţii prielnice pentru dezvoltarea cercetării şi transferului inovaţional în mediul economiei
reale.
• Centrele de cercetări ştiinţifice (ştiinţe fizico-matematice, ştiinţe ale naturii, ştiinţe
sociale) au fost implicate în acest tip de activitate mereu, deşi intensitatea acestor
activităţi a variat pe parcursul ultimelor două decenii.
• USM a beneficiat de un proiect Tempus Project Mercury „Spre modele de universitate antreprenorială de cercetare în învăţământul superior din Rusia, Ucraina şi
Moldova”, care a avut drept scop:o Crearea unor noi birouri sau perfecţionarea celor existente de protecţie a proprietăţii intelectuale în universităţile din ţările partenere (Rusia, Ucraina, Moldova).
o Realizarea studiului „Triunghiul cunoaşterii Educaţie-Cercetare-Inovare: experienţa europeană şi aplicarea ei în universităţile din Rusia, Ucraina şi Moldova”.
o Elaborarea de recomandări în vederea perfecţionării/modificării legislaţiei naţionale în Rusia, Ucraina şi Moldova cu privire la activităţile de cercetare-inovare înînvăţământul superior.
Beneficiile acestui proiect le prezentăm mai jos:o A fost perfecţionat biroul de Proprietate Intelectuală, unde se desfăşoară seminare
tematice, se oferă consultanţă studenţilor, doctoranzilor, cercetătorilor și cadrelor
didactice de la USM şi de la alte instituţii. În acelaşi sediu îşi desfăşoară activitatea
şi echipa de coordonare, consultanţă, servicii şi promovare a Incubatorului „Inventica - USM”;
o A fost creată biblioteca în domeniul proprietăţii intelectuale cu suportul Organizaţiei Mondiale de Proprietate Intelectuală. Materialele sunt utilizate de studenţi,doctoranzi şi specialişti de la USM şi de la alte instituţii.
• În urma obţinerii unui concurs de proiecte, a fost inaugurat Incubatorul de transfer
inovaţional „Inventica USM”, finanţat din bugetul de stat, care include, la moment:echipa de coordonare, consultanţă, servicii şi promovare; sectorul de transfer tehnologic (rezidenţii); start-up.
o Pentru anii 2013-2014 a fost înaintată propunerea de Proiect de transfer tehnologic Intensificarea proceselor tratării anaerobe a borhotului provenit de la producerea alcoolului cu sporirea cantităţii de biogaz şi formarea sedimentelor utile laîntreprinderea agro-industrială GARMA-GRUP SRL.
o Un grup de studenţi de la facultatea de Fizică şi Inginerie a propus în calitate de Start
un proiect pentru dezvoltarea unei noi tehnici de predare asistată la calculator.
• La moment, în portofoliul rezultatelor ştiinţifice ale centrelor din cadrul USM sunt
11 elaborări cu şanse de implementare prin intermediul Incubatorului de transfer
inovaţional „Inventica - USM”.
Concomitent, Senatul atenţionează asupra următoarelor puncte vulnerabile:• Lipsa unui concept de continuitate şi de impact eficient al cercetărilor ştiinţifice(în mod special, al celor din domeniile tehnologice-aplicative) asupra economieinaționale;• Lipsa unor coerenţe conceptuale între cercetările din domeniile fundamentale şi cele
aplicative, or eficienţa acestor cercetări ar spori în cazul coordonării interdisciplinare;• Lipsa de comunicare cu „mediile ţintă” şi „mediile de implementare” a cercetărilor;• Documentarea insuficientă în ce priveşte necesităţile şi posibilităţile pieţei produselor ştiinţifice din Republica Moldova şi din ţările vecine;• Dezinteresul angajaţilor USM pentru a propune alte servicii de transfer, implicit alcunoştinţelor, către comunitate.
579

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

În virtutea celor de mai sus, Senatul USM decide ca până la sfârșitul anului 2013 „să seelaboreze un concept de transfer inovaţional, tehnologic şi de cunoştinţe, adecvat cerinţelor
pieţii; activitatea de inovare a USM să se orienteze la cerinţele timpului; să se relanseze tipul deproiecte în baza contractelor economice, prin elaborarea proiectelor ştiinţifice în parteneriate:
USM, ministere de ramură, unităţi economice etc.; să se extindă suprafeţele şi infrastructura
incubatorului Inventica-USM; să se redimensioneze şi să se intensifice activitatea Incubatoruluide transfer inovaţional Inventica USM pe următoarele dimensiuni: transfer inovaţional (noi tehnologii) şi transfer de cunoştinţe, cu deschiderea unei serii întregi de servicii pentru comunitate (ofertă de cursuri pentru însușirea limbilor străine; instruirea contabililor inferiori; servicii
de traduceri, consultanţă juridică, psihologică; servicii de ghidare în carieră etc. şi antrenarea
studenţilor în aceste acţiuni. Au fost numiți responsabili pentru realizarea acestor decizii”1.
În această perioadă la ordinea zilei sta problema Codului Educaţiei. La şedinţa Senatului
USM din 1 octombrie 2013 rectorul Gh. Ciocanu constata că Proiectul Codului Educaţiei este ocontinuare a celorlalte proiecte, aduce o nouă mentalitate în managementul universitar şi că
prin el se doreşte o fortificare a cercetării universitare2.
La şedinţa Senatului USM din 20 decembrie 2013 preşedintele AŞM Gh. Duca a prezentat
raportul Cercetarea şi inovarea în Republica Moldova3. Cu părere de rău, dar raportul domniei
sale lipseşte din procesul-verbal al Senatului. Atât doar putem afirma despre esenţa lui: preşedintele AŞM a declarat că „acceptă” schimbările care se preconizează referitor la finanţarea
ştiinţei.
Savanţi de la USM au devenit laureaţii premiilor AŞM în domeniul ştiinţelor exacte şi
umanistice pentru anul 2013. Aceştia sunt: profesorii universitari Vladimir Guţu şi Florentin
Paladi, dr. conferenţiari Denis Nica, Alina Trofim, Sergiu Dobrojan4.

De bază

C. şt. pânăla 35 ani

17
32

10
29

10
29

0
2

0
2

5
14

5
14

3
10

4

4

4

0

0

4

4

2

De bază

Doctorihabilitaţi

Doctori înştiinţă

Tabelul nr. 108

De bazăCCŞ „Chimie aplicată şi ecologică”CCŞ „Ştiinţe ale vieţii”CCŞ „Probleme actuale ale matematicii,
informaticii şi economiei”
CCŞ „Științe Sociale și Economice”
CCŞ „Materiale şi Dispozitive
Semiconductoare”

Total

Denumirea organizaţiei

Total persoane
fizicePersonalul din sfera ştiinţei şi inovării la USM (2013)5
Cercetători ştiinţifici

6

40

5

33

5

33

2

1

2

1

2

17

2

17

1

7

Raportul privind activitatea managerială și rezultatele ştiinţifice principale obţinute în sfera ştiinţei și inovării în anul 2013, examinat la ședința CSȘDT al AȘM din 13 martie 2014 și recomandat Asambleei AŞM pentru aprobare, reflectă într-o anumită măsură realizările savanților
de la USM pe următoarele direcții strategice: edificarea statului de drept şi punerea în valoare
a patrimoniului cultural şi istoric al Republicii Moldova în contextul integrării Europene6; valo-

Arhiva curentă a Senatului USM. Proces-verbal din iunie 2013.
Arhiva curentă a Senatului USM. Proces-verbal din 1 octombrie 2013.
3
Arhiva curentă a Senatului USM. Proces-verbal din 20 decembrie 2013.
4
Universitatea de Stat din Moldova, 27 mai 2014, nr.10(155), p. 2.
5Tabel alcătuit după: RAPORT privind activitatea managerială şi rezultatele ştiinţifice principale obţinute în sfera ştiinţei şi inovării în anul 2013, Chişinău, 2014, p. 269-270. Datele pentru CCŞ „Știinţe umanistice” lipsesc.
6
RAPORT privind activitatea managerială şi rezultatele ştiinţifice principale obţinute în sfera ştiinţei şi inovării în anul 2013, Chişinău, 2014, p. 5.
1
2

580

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

rificarea resurselor umane, naturale şi informaţionale pentru dezvoltarea durabilă1; biotehnologii agricole, fertilitatea solului şi securitatea alimentară2. De asemenea, sunt prezentate cele
mai valoroase realizări științifice ale USM la Secția Științe Naturale și Exacte3.
Semnificative sunt rezultatele științifice ale matematicienilor în cadrul programului destat Cercetări fundamentale și aplicative în matematică (2012-2013). În cadrul acestui programau derulat 7 proiecte, care au inclus 45 de cercetători4. Raportul menționat prezintă principalele rezultate ale activității celor șase centre de cercetare științifică de la USM din perspectiva
performanței și vizibilității la nivel internațional (monografii, capitole în monografii, culegeri– 11; articole în reviste cu impact – 33; articole în alte reviste din străinătate – 93; rezumate laconferințe științifice internaționale – 130; medalii de aur la expoziții și saloane internaționale –16; de argint – 15; de bronz – 4) și național (monografii și capitole în monografii – 8; articole în
culegeri – 19; articole în reviste naționale - 100; rezumate – 93; premii naționale – 2; premiile
Savantul anului - 1), din perspectiva relevanței economice (brevete – 10; hotărâri de acordare
a brevetelor – 15; cereri de brevete – 5; ) și sociale (manuale, capitole în manuale – 4, lucrări
metodice – 30)5.
În anul 2013 apare un nou studiu al experţilor consacrat evaluării capacității de cercetare a instituțiilor de învățământ superior din Republica Moldova. Dintre concluziile principale ale studiului ar putea fi menţionate următoarele: „Funcţional însă, cercetarea (știinţifică)neacademică are o pondere considerabilă în raport cu cea academică, evident defavorizată.
Universităţile rămân doar furnizori de formare și de absolvenţi (în cel mai fericit caz „de informaţie”, așa cum afirmă majoritatea respondenţilor) și reproducătoare a structurilor sociale sau
își asumă rolul de a genera cunoaștere și competenţe, în principal printr-o investiţie financiară
și morală în ceea ce generează progresul, respectiv cercetarea”6.
Referindu-se la cauzele dezvoltării lente a ştiinţei universitare, autorii studiului subliniau„finanţarea insuficientă pentru cercetare şi pentru promovarea rezultatelor cercetării. Aceasta,la rândul ei, „constrânge la o „inovare” nefericită la nivel administrativ și birocratic: supraîncărcarea personalului angajat în cercetare cu norme didactice. De asemenea, există și reversul:
folosirea fondurilor din cercetare pentru alte linii bugetare cu deficit la nivel instituţional, fapt
asumat mai discret de către responsabilii sistemului. În ambele cazuri, cercetarea știinţifică
este cea aflată în dezavantaj, alte priorităţi și urgenţe fiind cele care condiţionează angajarea
de resurse în zone ce ar trebui să genereze valoare adăugată”. De asemenea, „neajunsurile birocratice sunt un alt element cu o incidenţă sporită, alături de activităţile administrative (de cele
mai multe ori excesiv de cronofage). Faptele sunt o parte a unei realităţi de necontestat, însăevidenţiază o altă latură slabă a sistemului: preocuparea pentru satisfacerea unor criterii (cantitative) de performanţă, mai puţin pentru dezvoltarea (reală) a culturii și capacităţilor locale.
Îndeplinirea standardelor este o formă de dublare a competitivităţii academice doar la nivelul
aspectelor formale sau procedurale în detrimentul activităţii știinţifice propriu-zise. O posibilă
soluţie ar fi consolidarea expertizei tehnice/administrative, respectiv identificarea și investiţia
în personal competent, investită doar cu acest tip de atribuţii”. În acelaşi context, „în ultimă instanţă, capacitatea de cercetare știinţifică universitară, dincolo de numeroasele aspecte problematice, de deficienţele structurale sau de subfinanţarea sistemului, are în vederea personalul
de cercetare. În cele mai multe situaţii acesta se consideră și (comparativ cu omologi din state
europene sau vecine) este inferior salarizat, cu beneficii mai puţine și satisfacţii corespunzătoare. Remuneraţiile sunt congruente bugetelor inconsistente, achiziţiile de echipamente suferă,Ibidem, p. 12-14.
Ibidem, p. 30.
3
Ibidem, p. 53-54.
4
Ibidem, p. 76-79.
5Raport privind activitatea managerială şi rezultatele ştiinţifice principale obţinute în sfera ştiinţei şi inovării
în anul 2013, Chişinău, 2014, p. 206-210, 254-255, 263-264.
6
Evaluarea capacităţii de cercetare a instituţiilor de învăţământ superior din Republica Moldova. Coordonatori: Cace Sorin, Sali Nicolae, Chişinău, 2013, p. 6.
1
2

581

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

iar climatul profesional contribuie decisiv la nemotivarea personalului. Atractivitatea poziţiilor
didactice și a celor din cercetare (în special), prestigiul social și beneficiile scăzute nu sunt suficiente pentru a motiva studenţii să se implice în cercetare sau să-și dorească o carieră academică, în ciuda eforturilor de compensare pe care conducătorii proiectelor le adoptă”. Autorii
studiului mai afirmă că „există o spirală a neputinţei pe care lipsa fondurilor (în special) și cea
de vigoare politică (la nivel de politică a știinţei) o întreţin cu succes, iar acest fapt este evidentîn cel puţin 2 dimensiuni: sentimentul de apartenenţă la comunitatea știinţifică și apetitul pentru competitivitate și calitate. Provenind dintr-o cultură periferică, funcţionând într-un mediu
caracterizat de incertitudine și lipsa validării, profesioniștii din cercetarea știinţifică universitară sunt decuplaţi de la fluxul informaţional și viaţa academică. Au posibilităţi limitate de a fiîn contact cu tendinţele propriilor arii de competenţă, cu oportunităţile de dezvoltare profesională, cu oportunităţi de finanţare sau de mobilitate. Profesionalizarea este dificilă (supraîncărcarea normei didactice, exces de responsabilităţi administrative, deficit de personal specializat
în conceperea și implementarea de proiecte etc.), iar beneficiile sunt minime. Suplimentar (șipoate nu în mod surprinzător), numeroși universitari moldoveni deplâng mediul concurenţial
și piaţa liberă, unde capacităţile individuale sau instituţionale ar putea fi de folos societăţii
și unde s-ar putea valorifica cunoașterea academică în diverse contexte instituţionale (de laformularea diverselor documente de politici sau fundamentări aplicative până la aplicaţii depiaţă) sau economice” 1.
Prezentând situaţia din sfera cercetării ştiinţifice universitare, autorii afirmă: „Având în
vedere faptul că majoritatea departamentelor de cercetare din cadrul facultăţilor/universităţilor își recrutează personalul știinţific din rândul absolvenţilor de masterat sau doctorat, o serie
de experţi implicaţi în cercetare au semnalat aspectul îngrijorător al numărului din ce în ce maiscăzut al studenţilor care se orientează spre domeniul cercetării. Tineretul nu vine în știinţă,dar nici în sfera educaţiei la nivel universitar. [...] În marea majoritate a cazurilor salarizarea
cercetării este sub orice critică”. De asemenea, „nu există posturi exclusiv de cercetători în cadrul departamentelor/institutelor de cercetare din cadrul facultăţilor/universităţilor. Astfel căactivitatea de cercetător în cadrul unui departament/institut de cercetare devine o activitate
suplimentară, obligatorie, care se dorește să vină ca un stimulent în domeniul cercetării. De
asemenea, remunerarea specialiștilor în cercetare nu este una monetară, acesta materializându-se de cele mai multe ori prin recunoaștere profesională, promovare etc. Recompensele și
sprijinul vine cel mai des prin intermediul diferitelor premii pentru recunoașterea meritelor în
domeniul cercetării, prin suportul necesar promovării proiectelor, dar și prin oferirea șansei deimplicare în scrierea proiectelor de anvergură în domeniul cercetării. În cele mai multe cazuri,
cercetătorii mai sunt sprijiniţi și prin achitarea taxelor pentru obţinerea brevetelor pentru cercetare de către universitatea în cadrul căreia activează. Remunerarea financiară substanţială acercetătorilor provine, de cele mai multe ori, din implicarea acestora în realizarea proiectelorinternaţionale sau chiar naţionale câștigate”2.
Autorii studiului citat mai subliniază că „factorii frenatori ce emerg din constrângerile financiare interferează însă puternic și puţine sunt exemplele de succes privind atragerea finanţărilor din mediul privat. Cel mai puternic impediment este cadrul legal. Reprezentanţii entităţilor private vorbesc despre imposibilitatea de a deveni beneficiar eligibil datorită criteriilor
de finanţare restrictive. Cum Academia de Știinţe a Moldovei acordă finanţări publice integrale
exclusiv structurilor instituţionale membre, statutul este inaccesibil celor mai multe dintre întreprinderile/companiile private. Demersul de acreditare, sinuos și de durată, descurajează
orice iniţiativă în acest sens; actorii privaţi cu capacităţi tehnice adecvate consideră beneficiile
nesemnificative în raport cu eforturile, iar cei ce au determinarea necesară, însă resurse insuficiente, sunt încă departe de a articula un proiect la finalul căruia să poată satisface standardele
Evaluarea capacităţii de cercetare a instituţiilor de învăţământ superior din Republica Moldova. Coordonatori: Cace Sorin, Sali Nicolae, p. 7.
2
Evaluarea capacităţii de cercetare a instituţiilor de învăţământ superior din Republica Moldova” Coordonatori: Cace Sorin, Sali Nicolae, p. 28.
1582

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

în materie. Pe de altă parte, absenţa presiunii din partea mediului privat facilitează sau permite
universităţilor să aibă propriile proiecte de interes. Ele pot părea relevante din punct de vedere
academic și uneori chiar și sunt. Însă absenţa din context a unor alte perspective și abordări
(așa cum sunt cele ce pot fi impregnate de mediul economic sau de controlul public și politic
al cercetării-dezvoltării-inovării), reduc în mod drastic eficienţa și relevanţa demersurilor decercetare ale universităţilor”1.
Dintre alte concluzii ale autorilor mai poate fi evidenţiată aceea că prin Codul din 2004
s-a creat o situaţie dezavantajoasă pentru finanţarea ştiinţei universitare. În aprecierea experţilor, „spre deosebire de institutele AȘM, care pot beneficia de o finanţare integrală a proiectelor de la bugetul de stat, universităţile de stat pot pretinde doar la statutul de membri de profil,ceea ce le permite să beneficieze de o finanţare parţială, prin concurs, de la bugetul de stat, a
cercetărilor aplicate”2. Este limpede spus că „din punct de vedere financiar, la nivel naţional
universităţile sunt totalmente dependente de Consiliul Suprem pentru Știinţă și Dezvoltare
Tehnologică al AȘM și de proiectele instituţionale”3. Examinând componența CSȘDT, se precizează că acesta se constituie din „17 membri, dintre care doar 3 reprezintă sectorul universitar.
În afară de acești 3, doar încă 2 sunt din afara AȘM (reprezentanţii CNAA și AGEPI), astfel încât AȘM concentrează 12 din 17 membri ai CSȘDT. În conformitate cu Acordul de parteneriat,CSȘDT distribuie alocările bugetare organizaţiilor din sfera știinţei și inovării”4.
Autorii examinează și problema prezenţei cadrelor universitare în organele de conducere (Consiliul Suprem pentru Știinţă și Dezvoltare Tehnologică (CSȘDT), Asamblee, ConsiliulNaţional pentru Acreditare și Atestare (CNAA), Comisia de Acreditare, Comisa de Atestare) şiformulează concluzia „că sectorul universitar este cu atât mai bine reprezentat, cu cât organul
de conducere respectiv are mai puţine atribuţii la distribuirea finanţelor publice de la bugetul de stat pentru știinţă și inovare”5. „Sistemul educaţional moldovenesc, continuă ei, se focusează mai degrabă pe componenta de instruire, cea de cercetare fiind secundară. Potenţialul
componentei de cercetare nu se poate afirma datorită deficienţelor financiare și a lipsei desusţinere din partea Ministerului Educaţiei, situaţie explicată de cadrul normativ în vigoare”,
considerat imperfect, „care nu atribuie Ministerului Educaţiei dreptul de a aloca fonduri pentru
cercetare”6. „Astfel, concluzionează autorii, Academia este organismul care asigură finanţarea
propriu-zisă a proiectelor de cercetare, iar investiţiile în domeniul CDI depind, într-o mare măsură, de această structură care influenţează accesul la fonduri a celorlalte unităţi de învăţământ
superior. Beneficiarii direcţi, în speţă instituţiile de învăţământ superior, resping în mod critic
multiplele roluri și atribuţii asociate Academiei de Știinţe a Moldovei. Intervenţia Academiei deȘtiinţe a Moldovei este considerată coercitivă și la nivelul tematicii pe care o abordează proiectele de cercetare depuse de universităţi. În fapt, repertoriul problemelor de cercetare finanţate
nu coincide decât într-o mică măsură cu cele care interesează în mod prioritar universităţile”7.
Referindu-se la cauzele rămânerii în urmă a dezvoltării ştiinţei în RM, autorii concluzionează: „Una din cauze este și concentrarea întregii activităţi CDI sub egida unei singure instituţii, AȘM, fapt ce contravine atât concepţiei la nivel european, cât și a celei din Republica
Moldova privind funcţionarea și reorganizarea sistemului de cercetare-dezvoltare. Astfel,
Republica Moldova reprezintă un caz aparte al unui sistem CDI de influenţă sovietică, care nu afost reformat în esenţa sa”8.
Autorii mai subliniază că „lipsa de claritate, de consecvenţă și de transparenţă în procesulde evaluare a proiectelor provoacă desconsiderare faţă de instituţiile abilitate. În plus, condiţiIbidem, p. 33.
Ibidem, p. 13.
3
Ibidem, p. 19.
4
Ibidem, p.12.
5
Ibidem, p. 12.
6
Ibidem, p. 19.
7
Ibidem, p. 46.
8Ibidem, p. 62.
1
2

583

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

ile pentru validarea proiectului se aplică diferenţiat în sensul că institutele AȘM își realizează
cercetările având finanţare în permanenţă, comparativ cu universităţile, în ciuda faptului că
există laboratoare știinţifice și la nivel de universitate sau cercetători fără activitate didactică, cidoar știinţifică”1. „Din punct de vedere financiar, încheie autorii, la nivel naţional universităţile
sunt totalmente dependente de Consiliul Suprem pentru Ştiinţă și Dezvoltare Tehnologică alAŞM şi de proiectele instituţionale”2.
Așadar, concluzia care se desprinde din cele de mai sus este absolut evidentă: sunt necesare schimbări radicale pentru a redresa situaţia din sfera cercetării științifice universitare.
Lucrul acesta era înţeles destul de bine şi la Universitatea de Stat din Moldova. În şedinţa Senatului din 25 februarie 2014 rectorul Gh. Ciocanu a prezentat Raportul de activitate a
conducerii USM, în care a relatat despre succesele Universităţii3. În cadrul discuţiilor, rectorul
sublinia necesitatea asigurării continue „a dezvoltării ştiinţei axate pe profesor, dar şi de necesitatea aprobării Codului Educaţiei”4. „Susţinerea dezvoltării ştiinţei axate pe profesor”, ca săreluăm sintagma utilizată de rector, s-a manifestat şi prin organizarea concursului cu genericul„Gradaţia de merit”. Prin decizia Senatului din 27 mai 2014 a fost discutat şi aprobat cu unele
completări Regulamentul cu privire la gradaţia de merit5.
Cele mai importante realizări ale USM în vederea consolidării componentei de cercetare au fost generalizate de profesorul universitar Dumitru Căldare, preşedintele Comitetului
sindical al colaboratorilor USM într-un articol publicat în luna februarie 2014. Domnia sa
remarca următoarele realizări: majorarea considerabilă a cofinanţării ştiinţifice şi a celei
comunitare; cofinanţarea procurării de utilaj şi echipament; instituirea fondului de cercetare pentru facultăţi (20 000 de lei anual); susţinerea financiară a publicării de monografii,
manuale şi suporturi de curs, seminar şi laborator; extinderea termenului pentru delegaţii
ştiinţifice de la 10 la 30 de zile cu păstrarea integrală a salariului; publicaţiile gratuite pentru angajaţii universitari; introducerea stimulentelor financiare pentru conducătorii ştiinţifici şi doctoranzi în cazul susţinerii cu succes a tezelor de doctor; acoperirea totală sauparţială a cheltuielilor legate de susţinerea tezelor de doctor şi doctor habilitat; extinderea
colaborării ştiinţifice; gradaţia de merit; stimularea financiară a publicaţiilor ştiinţifice cu
impact-factor6.
Succese frumoase au obţinut savanţii de la USM la cea de-a VI-a ediţie a Expoziţiei
Europene de Creativitate şi Inovare EUROINVENT-2014, care a avut loc în perioada 22-24 mai2014 în România. Universitatea de Stat din Moldova a prezentat 8 elaborări ştiinţifice în domeniile chimie, chimie ecologică, fízica, biologie, agricultură, care au fost apreciate cu 3 medalii
de aur, 4 medalii de argint, o medalie de bronz şi Diplome de Excelență. De asemenea, lucrarea
inventatorului Vasile Guţanu, Procese neordinare pe schimbători de ioni, Chişinău, CEP USM,
2013 a fost apreciată cu Medalia de argint şi Diplomă7.
Puţin mai târziu, în perioada 2-4 iulie 2014, tot în România s-a desfăşurat Salonul
Internațional al Invenţiilor, Cercetării, Inovării şi Transferului Tehnologic Inventiva -2014.
Savanţii de la USM (V. Covaliov, O. Covaliova, V. Bobeică, V. Nenno, Vasile Guţanu, T. Potlog, Gh.
Duca, P. Dumitru) au prezentat patru elaborări ştiinţifice care s-au învrednicit de 4 medalii deaur8.
Ibidem, p. 55.
Ibidem, p. 19.
3
Raportul integral a se vedea: Ciocanu Gheorghe. Condiţia primordială: calitatea formării profesionale şi cultură generală. În: Universitatea de Stat din Moldova, 25 martie 2014, nr. 8(153).
4
Arhiva curentă a Senatului USM. Proces-verbal din 25 februarie 2014.
5
Arhiva curentă a Senatului USM. Proces-verbal din 27 mai 2014.
6Căldare Dumitru. Universitatea de Stat din Moldova – prima Universitate din Republica Moldova. În: Universitatea de Stat din Moldova, 25 februarie 2014, nr. 7 (152), p. 2.
7
Bolboceanu Eleonora. La ora de bilanţ. EUROINVENT-2014. În: Universitatea de Stat din Moldova, 24 iunie
2014, nr. 11(156), p. 3.
8Bolboceanu Eleonora. Numai aurul pentru inventatorii noştri! În: Universitatea de Stat din Moldova, 30
septembrie 2014, nr. 2(158), p. 2.
1
2

584

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

De asemenea, Senatul USM din 27 mai 2014 aproba Proiectul înaintat de Facultatea
Biologie şi Pedologie cu privire la influenţa schimbărilor climaterice asupra recoltei (responsabil – conferenţiar universitar Gheorghe Jigău)1.
La şedinţa Senatului din 25 iunie 2014 rectorul USM, Gh. Ciocanu a prezentat raportul
Managementul cercetării universitare2, publicat integral pe 29 august 20143. Amintind de câteva proiecte pentru programul Orizont 2020 şi un proiect transfrontalier, Festivalul Internaţional
al Educaţiei, rectorul sublinia că „din această clipă instituţia noastră are nevoie de o nouă strategie de cercetare”, „pentru a conştientiza încă o dată importanţa cercetării universitare pentru evoluţia sustenabilă a Universităţii de Stat din Moldova”. Invocând mai multe argumente în
favoarea acestor afirmaţii, rectorul conchidea: „Adevărata valoare a instituţiei de învăţământ
sunt şcolile ştiinţifice, generaţiile tinere recrutate, selectate şi educate în aceste şcoli ştiinţifice,infrastructura de cercetare înzestrată cu utilaj şi echipament modern, cu reviste ştiinţifice cubaze de date, cu softuri şi tehnologii moderne de cercetare”. În opinia rectorului, „strategia decercetare trebuie să reflecte priorităţile de cercetare la nivel local, naţional şi internaţional înfuncţie de relevanţa pe care universitatea o doreşte sau o poate demonstra”4.
Cercetarea ştiinţifică de la USM s-a materializat şi în crearea unor veritabile şcoli ştiinţifice. Conform datelor oferite de Departamentele şi Catedrele Universităţii de Stat din Moldova
la Departamentul Ştiinţă şi Inovare al USM, în anul 2014 la USM activau următoarele şcoli ştiinţifice5:
Facultatea de Biologie și Pedologie• Cercetarea proteinelor din plante – fondator Vasilii CLIMENCO, membru corespondent al AŞM.
• Teriologie – fondator Mina LOZANU, dr. hab., prof. univ.
• Neuroendocrinologie şi homologie – fondator Boris MELNIC, academician, prof.univ.
• Ficobiotehnologie – fondator Valeriu RUDIC, academician, prof.univ.
• Algologie şi biotehnologie algală – fondator Vasile ŞALARU, m. c. al AŞM, prof.univ.
• Hidrobiologie – fondator Mihail IAROŞENCO, academician• Metabolismul proteinelor de rezervă ale seminţelor – fondator Iosif VAINTRAUB, dr.
hab., prof. univ.
Nu pot fi trecute cu vederea nici realizările profesorului universitar Grigorie Stasiev, carea publicat cca 340 de lucrări ştiinţifice, a pregătit 3 doctori în ştiinţe şi este fondatorul radioecologiei din Moldova, savant consacrat studiului problemelor filosofice ale pedologiei contemporane.
Facultatea de Chimie și Tehnologie Chimică
• Chimie ecologică – fondator Gh. Duca, academician, prof. univ.
• Stereochimia şi stereodinamica reacţiilor de acumulare a combinaţiilor coordinative –fondator A. Gulea, academician, prof. univ.
• Chimia coordinativă analitică – fondatorul prof. universitar, membru corespondental AŞM M. Revencu.
• Vinilarene şi polivinilarene cu conţinut de azot şi sulf. Compuşi biologic activi – fondatori A. Şur prof. univ. şi N. Barbă, prof. univ.
• Termodinamica complexării şi cinetica reacţiilor de substituţie în combinaţii coordinative – fondator A. Sâciov, dr. hab., prof. univ.
• Reactivitatea compuşilor coordinativi – fondator N. Samusi, dr. hab., prof. univ.
• Chimia ecologică a nitraţilor, nitriţilor şi N-nitrozoaminelor – fondator M. Gonţa, dr.
hab., prof. univ.
Arhiva curentă a Senatului USM. Proces-verbal din 27 mai 2014.
Arhiva curentă a Senatului USM. Proces-verbal din 25 iunie 2014.
3
Universitatea de Stat din Moldova, 29 august 2014, nr.1(157), p. 2.
4
Universitatea de Stat din Moldova, 29 august 2014, nr.1(157), p. 2.
5
A se vedea şi: Rusnac Gheorghe, Cozma Valeriu. Profesorii Universităţii de Stat din Moldova. 1946-2001.
Dicţionar istorico-biografic. Chişinău, CE CEP, 2001, p. 222-353.
1
2

585

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Facultatea de Fizică și Inginerie• Teoria polaronică a stărilor impuritare şi a tranziţiilor optice multifotonice în semi-

conductori polari şi cristale ionice – fondator Iurie PERLIN, m. c., dr. hab., prof. univ.
• Fizica şi tehnologia cristalelor şi straturilor subţiri ale compuşilor semiconductori –fondator Mihail KOT, prof. univ.
• Fizica şi tehnologia heterojoncţiunilor în baza compuşilor semiconductori – fondator
Alexei SIMAŞCHEVICI, academician, dr. hab., prof. univ.
• Înregistrarea fototermoplastică a informaţiei optice – fondator Lev PANASIUC, dr.
hab., prof. univ.
• Teoria transportului electronic şi termic în nanostructuri semiconductoare miltistratificate – fondator Evghenii POKATILOV, m. c., dr. hab., prof. univ.
• Spectroscopia şi optica stării condensate. Fizica şi ingineria materialelor stratificate –fondator Valeriu MUŞINSCHI, dr. hab., prof. univ.
Aşadar, la facultăţile menţionate sunt atestate 20 de şcoli ştiinţifice. Informaţia despreşcolile ştiinţifice de la Departamentul Lingvistică Romanică și Comunicare Interculturala,
Facultatea Limbi şi Literaturi Străine ne-a fost oferită cu toată amabilitatea de dl Ion Guţu, dr.,conf. univ., directorul departamentului respectiv.
Şcoala de cercetare lingvistică Ana BONDARENCO
Ana Bondarenco, doctor habilitat, profesor universitar, cunoscută şi apreciată de comunitatea ştiinţifică naţională şi internaţională, inclusiv ca militantă a Francofoniei şi a Latinităţii,îşi are aportul său considerabil în difuzarea şi aplicarea tezelor fundamentale ale noilor concepţii şi viziuni lingvistice, ale iluştrilor conceptualizatori ai fenomenelor, entităţilor şi categoriilor lingvistice.
Prin calitatea publicaţiilor şi prin caracterul temelor de cercetare propuse doctoranzilor săi, A. Bondarenco creează şcoala lingvistică a Semanticii sintactice şi a semanticii textuale a limbilor romanice în cadrul Catedrei de Filologie Franceză a Facultăţii de Limbi Străine
a USM. Impactul teoretico-aplicativ şi continuitatea ideilor şi tezelor lingvistice ale şcolii se
resimt în publicaţiile doctoranzilor, care deja au susţinut tezele de doctorat (V. Moloşniuc, A.
Bujor, L. Clichici,) şi ale celor în curs de susţinere (O. Căpăţână, C. Enicov). Cu scopul difuzării ideilor şi tezelor lingvistice actuale a fost creată în cadrul Facultăţii de Limbi şi LiteraturiStrăine „Şcoala doctorală Științele Limbajului”. La seminarele şcolii participă nu numai doctoranzii Departamentului Lingvistică Romanică şi Comunicare Interculturală, ci şi doctoranzii
altor departamente ale Facultăţii, inclusiv ale altor universităţi.
Direcţiile şcolii poartă un caracter pluridisciplinar, vizând dimensiunea lingvistică, sociolingvistică şi filozofică a cercetărilor. Studiile asupra unităţilor sintaxei franceze sunt efectuate
din perspectiva referenţialităţii şi a funcţiei referenţiale a frazei, iar în calitate de unitate comunicativă fraza a permis argumentarea concepţiei evenimenţiale a lumii, de rând cu concepţia substanţială asupra realităţii fizice. Prin publicaţiile sale, şcoala dovedeşte rolul unităţilor
lingvistice în reproducerea şi reprezentarea aspectului evenimenţial al lumii. Interacţiunea şirelaţia legitimă între frază şi text/discurs, textualitate şi discursivitate permit şcolii să demonstreze capacitatea acestor entităţi lingvistice de a reda cele două dimensiuni fundamentale în
care trăim – cea substanţială şi cea evenimenţială, inclusiv dimensiunea situaţională a lumii.
Activitatea ştiinţifică a şcolii se integrează în comunitatea ştiinţifică a ţărilor francofone,(Franţa, Canada, Belgia, România) şi permite o fructuoasă colaborare ştiinţifică cu somităţi precum G. Kleiber, M. Arrivé, J. P. Desclés, J.-M. Klinkenberg ş.a. Graţie acestor colaborări, corpul profesoral al Facultăţii beneficiază de participarea eminenţilor lingvişti la colocviile internaţionale,organizate de Departamentul de Lingvistică Romanică şi Comunicare Interculturală. Totodată,cercetătorii şcolii au participat la un număr impunător de Congrese Internaționale ale lingviştilor, la colocvii ştiinţifice internaţionale organizate în Republica Moldova, Franţa, România, Belgia,
Canada, Polonia, Ucraina, Georgia, Spania, Brazilia, Coreea de Sud, Japonia, SUA.
În consecinţă, publicaţiile şcolii, în număr de peste 160 de lucrări, sunt apreciate princaracterul lor aplicativ în procesul de predare a limbii franceze.
586

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAŞcoala de cercetare lingvistică Victor BANARU
Victor Banaru s-a impus ca o personalitate marcantă în arealul românesc de pe ambele
maluri ale Prutului atât în plan didactico-ştiinţific, cât şi cultural. V. Banaru este autor a peste
150 de lucrări în domeniul gramaticii, semanticii şi pragmaticii, sociolingvisticii, stilisticii
limbilor romanice, printre care 9 monografii, articole ştiinţifice, programe analitice, dicţionare, dar şi prin traduceri și publicistică. Calitatea de doctor habilitat şi profesor universitar
i-au permis să devină fondator al şcolii de cercetare lingvistică Gramatica, semantica și pragmatica textului literar. Şcoala a fost fondată în anul 1986, odată cu susţinerea primei teze dedoctorat a profesoarei Silvia Sofronii. Reperele esenţiale ale concepţiei teoretice a şcolii lingvistice, continuate, nuanţate, completate şi materializate în 14 teze de doctor în filologie şi în
2 teze de doctor habilitat (N. Babără şi P. Roşca). Direcţiile din interiorul şcolii de cercetarepot fi formulate astfel:a) Teoria predicației / predicativității propoziției, ce vizează tipurile de predicaţie (logică,semantică, sintactică), de la care pornesc categoriile de modalitate şi aspectualitate. Aceste şialte direcții conceptuale au fost studiate în plan naţional în tezele de doctorat ale cercetătorilorşcolii precum N. Zgardan, L. Ababii, E. Dragan ş. a., dar şi internaţional – T. Korotici (Ukraina), T.
Imamnazarov (Uzbekistan).
b) Teoria vectorialității, ce vizează orientarea logico-temporară a legăturilor dintreunităţile limbii care determină dimensiunile caracteristicilor realităţii glotice. Aceste idei ale
prof. V. Banaru străbat ca un fir roşu conţinutul tezelor de doctorat ale doctoranzilor dinţară ca V. Hristov, S. Sofroni, V. Chirinciuc, V. Grigore, I. Guţu şi de peste hotare - E. Gonciarov(Minsk).
c) Teoria algoritmului de analiză gramaticală ce prevede analiza frazei complexe din limba franceză. Elaborată şi fundamentată împreună cu prof. Mircea Ioniţă (Universitatea de Stat
„Alecu Russo” din Bălţi), drept un ansamblu de paşi sau de procedee logico-gramaticale careconduc la studierea sistemică a realităţii lingvistice, această idee a fost continuată în tezele doctorilor în filologie din republică N. Crivceanschi, L. Plăcintă, dar şi de peste hotare – lucrarea dedoctorat a I. Pulenko (Mensk).
Continuitatea concepţiilor şcolii lingvistice V. Banaru a fost asigurată şi la cele trei Colocvii
internaţionale dedicate memoriei conducătorului ştiinţific cu genericul Conexiuni și perspective în filologia contemporană. Victor Banaru reprezintă un exemplu viu de lingvist original,de pedagog erudit, de fin cunoscător al limbii franceze şi române, de talentat nuvelist. Toate
aceste calităţi, completate de multivectorialitatea cercetărilor ştiinţifice asumate, permit şcolii
lingvistice banariene să perpetueze în investigarea problemelor ştiinţifice de mare interes şi
actualitate atât pe dimensiune naţională, cât şi internaţională.
Şcoala de cercetare lingvistică Grigore CINCILEI
Profesorul Grigore Cincilei a fost şi va rămâne unul din puţinii savanţi români - basarabeni, care au reprezentat ştiinţa filologică din spaţiul Pruto-nistrean dincolo de hotarele ţării.
Şcoala doctorală a fost fondată în 1977 odată cu susţinerea primei teze a doctorandei Junghietu
Maria. Domeniul de cercetare a şcolii doctorale este Lexematica şi semantica cuvântului (domeniul limbii franceze). În cadrul şcolii doctorale au fost susţinute 15 teze de doctorat şi publicate
peste 200 de lucrări ştiinţifice din domeniul derivatologiei, morfologiei lexicale şi gramaticale,lingvisticii contrastiv-comparative, supletivismului şi semanticii.
Activitatea în cadrul şcolii doctorale s-a manifestat şi prin recenzii la teze de doctor şi
doctor habilitat, avize interne şi externe, participări la congrese internaţionale, colocvii naţionale şi internaţionale, simpozioane, mese rotunde etc. Totodată, activitatea şcolii a fost consemnată şi prin colocvii internaţionale dedicate conducătorului ştiinţific:
1. „Probleme de lingvistică generală şi romanică”, Vol. I., 297 pag., Vol. II., Chişinău,2002, 185 pag. (invitat de onoare – Morteza Mahmoudian, Elveţia);2. Actele colocviului ştiinţific internaţional „Probleme de lingvistică generală şi romanică”, consacrat prof. Gr. Cincilei cu prilejul aniversării a 80-a de la naştere, Ediţia a2-a, Chişinău, 2007, 259 pag. ( invitat de onoare – Henriette Walter, Franţa);587

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

3. Actele colocviului ştiinţific cu participare internaţională „Probleme de lingvistică generală şi romanică”, in memoriam Gr. Cincilei, Ediţia a 3-a, Chişinău, 2012, 236 pag.
(invitat de onoare – Jean-Michel Adam, Elveţia);Continuitatea şcolii doctorale este asigurată prin cercetări actuale la nivel de colocviinaţionale şi internaţionale, teze de master, licenţă, ateliere ştiinţifice tematice. Cercetările au
vizat diverse microsisteme şi subsisteme lexicale, gramaticale şi civilizatorii în limbile francezăşi în alte limbi romanice contemporane. Astfel, s-au efectuat investigaţii care au contribuit ladezvoltarea polisemiei paradigmatice şi sintagmatice, a corelaţiei unităţilor minimale semnificative în cazul limbii franceze din domeniile derivatologiei, morfematicii, morfologiei lexicaleşi gramaticale, lingvisticii contrastiv-comparative, istoriei limbii, supletivismului, semanticii.
Şcoala îşi continuă activitatea prin colaborare strânsă cu membrii altor şcoli la nivel naţional
şi internaţional.
Şcoala de cercetare lingvistică Ion DUMBRĂVEANU
Ion Dumbrăveanu, doctor habilitat, profesor universitar, este unul din fondatorii şcolilor
de hispanistică şi italienistică din Republica Moldova. Ion Dumbraveanu este autor a circa 300
de lucrări din domeniul lexicologiei, derivatologiei, lexicografiei, gramaticii şi semanticii romanice, printre care monografii, dicţionare, manuale, articole. Şcoala de cercetare a fost fondată în
2003, odată cu susţinerea primei teze de doctor din cadrul şcolii. Domeniul de cercetare al şcolii ţine de Investigarea comparativ-tipologică a sistemelor lexicale, gramaticale, metodologice şi
civilizatorii a limbilor spaniolă şi italiană şi a altor idiomuri neolatine. Din 2003 până la momentul actual în cadrul şcolii au fost susţinute 4 teze de doctorat şi au fost publicate peste 350 de lucrări ştiinţifice în republică şi peste hotare. Activitatea şcolii de cercetare a fost consemnată înanul 2008 prin colocviul internaţional, cu tema „Probleme de derivatologie şi lexicologie romanică”, dedicat conducătorului ştiinţific la care au fost invitate personalităţi marcante din domeniu. Actele colocviului „Omagiu lui Ion Dumbrăveanu la 70 de ani” au fost publicate. Activitatea
în cadrul şcolii s-a manifestat şi prin recenzii la teze de doctor şi doctor habilitat (peste 30),avize interne şi externe, participări la congrese internaţionale, colocvii naţionale şi internaţionale, simpozioane, mese rotunde, lansări de carte, de culegeri internaţionale, de monografii,
de manuale etc. Continuitatea şcolii lingvistice Ion Dumbrăveanu este asigurată prin cercetări
actuale la nivel de teze de doctor habilitat, cu conexiuni intra- şi interdisciplinare: lingvistică şi
filosofie, lingvistică şi didactică, semantică şi lexicografie, lingvistică şi culturologie, şi de tezede doctor cu tematică ce vizează derivatologia şi semantica, semantica şi stilistica, terminologia
juridică, concomitent cu activităţi ştiinţifice în cadrul colocviilor ştiinţifice naţionale şi internaţionale. Cercetările de profunzime îşi găsesc continuitate şi în studiul diverselor microsistemeşi subsisteme lexicale (inclusiv derivaţionale), gramaticale şi civilizatorii în limbile spaniolă,italiană şi alte limbi romanice contemporane. Acestea sunt axate pe investigaţii privind sistemele şi subsistemele derivaţionale nominale şi cele relaţionale (morfosintactice) ale limbilor
romanice contemporane, pe problematica compatibilităţii/ incompatibilităţii şi productivităţii formanţilor afixali de origine greacă şi latină în plan panromanic. Analiza comparativ-contrastivă a parametrilor respec­tivi a demonstrat, spre exemplu, că franceza şi italiana se caracterizează prin cel mai înalt coefi­cient de compatibilitate lărgită, depăşind coeficientul mediu
panromanic al com­patibilităţii derivaţionale lărgite. Şcoala rămâne deschisă pentru colaborareştiinţifică atât pe dimensiunea intra- şi interdisciplinară, cât şi pe cea intra- şi interlingvistică
în plan naţional şi internaţional.
Profesorul universitar Maria Bulgaru este considerată „fondatorul unei adevărate şcoli
de cercetare în domeniul Sociologiei şi Asistenţei Sociale”. „Domnia sa a pus bazele învăţământului în domeniul sociologiei (anul 1996) şi asistenţei sociale (anul 1998)”1.
Profesorul universitar Ion Niculiţă este recunoscut drept fondatorul şcolii ştiinţifice detracologie din Republica Moldova, autor a 8 monografii şi a peste 200 de studii publicate în
1

Milicenco Stela. Un destin parcurs cu demnitate (Maria Bulgaru – o personalitate de excepţie în domeniulştiinţei şi învăţământului). În: Universitatea de Stat din Moldova, 25 februarie 2014, nr. 7(152), p. 8.

588

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

revistele de specialitate din ţară şi peste hotare, conducător a mai multor teze de doctor şi
doctor habilitat în domeniul arheologiei din RM şi România. Este caracteristic faptul că în RM,
cu excepţia a trei teze de dr. hab., toate tezele de doctor habilitat în domeniul arheologiei (4 lanumăr) au fost susținute sub îndrumarea profesorului universitar Ion Niculiţă. Printre problemele prioritare de cercetare ale profesoruluiu Ion Niculiţă şi a şcolii întemeiate de domnia sa
se numără: constituirea faciesurilor Hallstatului timpuriu din spaţiul balcano-carpato-pontic,
evoluţia comunităţilor traco-getice în mil. I a. Chr., continuitatea daco-romană şi procesele romanizării şi creştinării, geneza romanicilor de răsărit. În ultimii 15 ani investigaţiile ştiinţifice sunt concentrate la obiectivele arheologice din zona Saharna, regiunea Nistrului Mijlociu,
unde, sub conducerea profesorului Ion Niculiţă, funcţionează şantierul-şcoală, în cadrul căruia
se pregătesc specialişti arheologi de cea mai înaltă calificare: studenţi, masteranzi, doctoranzi.
În acest context este de remarcat şi şcoala ştiinţifică cu profilul Lingvistica română, generală şi contrastiv-tipologică a profesorului Anatol Ciobanu, specialist notoriu în domeniul sintaxei limbii române. Munca de cercetare a Şcolii Ştiinţifice se efectuează pe mai multe direcţii,având la bază principiul onomasiologic, conform căruia fenomenele de limbă se examinează
pornind „de la substanţă (funcţie) spre formă”, după formula [S(f) —>F]. Vom numi câteva
direcţii concrete de investigare ştiinţifică: a) Sintaxa funcţională, b) Sintaxa transformaţională
(cu evidenţierea structurilor de adâncime şi de suprafaţă), stabilirea caracterului labil între
coordonare şi subordonare etc., c) semantica şi locul ei în gramatică, d) lingvistica zisă contrastivă cu stabilirea tangenţelor şi divergenţelor dintre limba-etalon (engl. base language) şilimba-ţintă (engl. tarde language), e) sociolingvistica, abordând caracterul social al limbii, bilingvismul, polilingvismul, limbile oficiale şi cele minoritare, funcţiile sociale ale limbilor, diglosia, polisemia, degradarea şi dispariţia unor limbi etc. f) lingvistica generală: natura semnului
lingvistic, caracterul arbitrar, dar şi motivat al lui; limba şi gândirea, postulatele metodologiceîn lingvistică, saturaţia semantică, gramaticală, referenţială, situativă, conotativă şi supoziţională a enunţului; g) cultivarea limbii: norma şi uzul – caracterul lor istoric, schimbarea în limbă
în urma contactului cu alte idiomuri, competenţa şi toleranţa lingvistică etc. Sub îndrumarea
domniei sale au susţinut tezele 39 de doctori, inclusiv 6 doctori habilitaţi. Profesorul Anatol
Ciobanu are la activ circa 650 de publicaţii – monografii şi studii publicate în reviste de specialitate şi culegeri, a prezentat zeci de comunicări ştiinţifice la Congrese şi Simpozioane naţionale
şi internaţionale1.
La 17 iulie 2014, după ani buni de aşteptări, Codul Educaţiei era adoptat de Parlamentul
Republicii Moldova, publicat pe data de 24 octombrie 2014 în Monitorul Oficial Nr. 319-324,
art. Nr.6342 şi intrat in vigoare pe data de 23 noiembrie 2014. Codul Educaţiei prevede mai multe stipulări referitoare la dezvoltarea ştiinţei în instituţiile de învăţământ superior, acestea dispunând de „posibilitatea de a crea, independent sau în parteneriat, prin decizii ale Consiliului
pentru dezvoltare strategică instituţională, cu votul a 2/3 din numărul membrilor, inclusiv al
reprezentantului Ministerului Finanţelor, instituţii publice de cercetare şi inovare, centre experimentale şi didactice, clinici universitare, spitale universitare, staţiuni şi terenuri didactice,
incubatoare de afaceri, cluburi sportive şi studiouri de creaţie, precum şi societăţi comerciale,
prin care să-şi realizeze misiunea şi să valorifice propriile rezultate ale activităţilor de cercetare şi inovare desfăşurate. Aceste decizii sunt aduse la cunoştinţa fondatorilor. Orice profit realizat din asemenea activităţi constituie venitul propriu al instituţiei de învăţământ superior şi
urmează a fi investit obligatoriu în scopul realizării misiunii asumate prin Carta universitară”.
În acelaşi context, articolul 116 din capitolul IV al Codului Educaţiei este consacrat înîntregime cercetării științifice în învăţământul superior:

Cotelnic Teodor. Eminent cercetător şi profesor universitar. În : Limba Română, Revistă de ştiinţă şi cultură,nr. 1-3, 2004, p. 23-27 ; Membru corespondent Anatol Ciobanu : Biobibliografie. Chişinău, Institutul de Studii
Enciclopedice, 2014; CV Membrului corespondent Anatol Ciobanu; Dosarul doctorului habilitat în filologie,
profesor la Universitatea de Stat din Moldova, membru corespondent al Academiei de Ştiinţe a Republicii
Moldova, Cavaler al Ordinului Republicii Anatol Ciobanu (Arhiva personală a m.c. AŞM Anatol Ciobanu).
2
CODUL EDUCAŢIEI AL REPUBLICII MOLDOVA (http://lex.justice.md/md/355156/).
1

589

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA„(1) În instituţiile ofertante de programe de învățământ superior, activitatea de cercetare, dezvoltare şi inovare şi de creaţie artistică se realizează în scopul producerii de cunoaştere
şi al formării profesionale a specialiştilor de înaltă calificare.
(2) În instituţiile de învăţământ superior, activităţile de cercetare, dezvoltare şi inovare
se efectuează în cadrul catedrelor, departamentelor, laboratoarelor şi altor unităţi proprii şi/
sau în parteneriat cu alte instituţii, agenţi economici sau autorităţi publice.
(3) Finanţarea cercetării în instituţiile ofertante de programe de master şi doctorat seface, în baza criteriilor de calitate şi performanţă, prin mecanisme distincte, stabilite printr-un
regulament aprobat de Guvern, şi din alte surse legal constituite.
(4) Modul de organizare şi desfăşurare a cercetării ştiinţifice în instituţiile de învăţământ
superior se reglementează prin Carta universitară, prin regulamentele de organizare şi funcţionare a şcolii doctorale, a programelor de studii superioare de doctorat, aprobate de senat, şiprin alte acte normative.
(5) Finanţarea de la bugetul de stat a proiectelor de cercetare, dezvoltare şi inovare, decreaţie artistică şi sport se efectuează, exclusiv, pe bază de concurs, organizat de autoritateanaţională pentru cercetare, dezvoltare şi inovare.
(6) Pentru activităţile de cercetare desfăşurate, instituţiile de învăţământ superior pot
beneficia de finanţare instituţională acordată, prin concurs, în baza evaluării relevanţei internaţionale şi a impactului economic şi social al rezultatelor obţinute. Condiţiile concursului, metodologia evaluării relevanţei internaţionale şi a impactului economic şi social, inclusiv volumul finanţării instituţionale, se stabilesc de autoritatea naţională pentru cercetare, dezvoltare
şi inovare şi se aprobă de Guvern.
(7) Instituţiile de învăţământ superior sunt deţinătoare de drept a proprietăţii intelectuale generate din propria activitate de cercetare finanţată de la bugetul de stat şi sunt autonome
în valorificarea rezultatelor cercetărilor ştiinţifice.
(8) Instituţiile de învăţământ superior şi instituţiile de cercetare ofertante de programede studii superioare au obligaţia de a recompensa autorii rezultatelor de cercetare care au devenit obiect al dreptului de proprietate intelectuală cu cel puţin 15% din veniturile obţinuteprin comercializarea acestora.
(9) Pentru cadrele didactice din învăţământul superior în domeniul artelor sau sportului,
activitatea de creaţie artistică sau în domeniul sportului poate substitui activitatea de cercetareştiinţifică”.
Este de subliniat şi faptul că, conform Codului Educaţiei, instituţiile de învăţământ superior pot dispune de „personal ştiinţific: cercetător ştiinţific, cercetător ştiinţific superior, cercetător ştiinţific coordonator, cercetător ştiinţific principal”.
Codul specifică clar şi ce este activitatea de cercetare: „activitatea de cercetare, transfer
tehnologic, de creaţie artistică şi sportivă, realizată prin: efectuarea cercetărilor ştiinţifice sau
realizarea creaţiei artistice; elaborarea de curricula; elaborarea produselor de program; publicarea articolelor ştiinţifice; brevetarea rezultatelor cercetării; elaborarea şi editarea monografiilor, culegerilor ştiinţifice; realizarea tezelor de doctorat; realizarea creaţiilor componistice,
literare, de arte plastice, decorative sau design; montarea spectacolelor; realizarea rolurilor
centrale în producţii teatrale, cinematografice şi/sau televizate; participarea la proiecte ştiinţifice şi coordonarea de proiecte ştiinţifice; participarea la conferinţe ştiinţifice, festivaluri
artistice şi competiţii sportive; alte activităţi prevăzute de regulamentele instituţionale”.
În opinia rectorului USM Gh. Ciocanu, exprimată în mesajul de felicitare adresat comunităţii universitare din 29 august 2014, Codul Educaţiei „deschide oportunităţi fundamentale dedezvoltare a sistemului de învăţământ preuniversitar şi universitar, ţinându-se cont de necesităţile reale socio-economice şi educaţionale” ale Republicii Moldova. Tot aici rectorul menţionacă „suntem chemaţi cu toţii să facem astfel, încât Universitatea de Stat din Moldova să se deosebească de celelalte instituţii şi prin performanţa şi valoarea cercetării”1.
1

Universitatea de Stat din Moldova, 29 august 2014, nr.1(157), p.1.

590

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Tabelul de mai jos prezintă volumul finanţării ştiinţei la USM.
Ani
2011
2012
2013
2014
2015

Finanţarea ştiinţei la USM (mii lei)1
Buget de stat
Finanțarea bugetară aștiință și inovareștiinței la USM
339784,3/336,711081,1360354,0/355,412766,8405736,4/338,99182,0405736,410428,5423658.6
12613,6

Tabelul nr. 109
În %
3,29
3,59
2,70
2,57
2,97

În pofida finanţării insuficiente şi a altor factori obiectivi şi subiectivi, savanţii de la
USM au obţinut importante realizări ştiinţifice. În cadrul Laboratorul de Cercetări Științifice„Tracologie”, cercetările au combinat investigațiile arheologice de teren cu datele interdisciplinare şi demonstrează existența fără întrerupere a comunităților de agricultori predominant sedentari în spațiul de la Est de Carpați pe parcursul mileniului I a. Chr. și perioadaurmătoare.
În cadrul proiectului Studierea şi valorificarea patrimoniului cultural naţional au fost
identificate în arhive şi colecţii rare o serie de documente editate în patru volume. Rezultatele
cercetărilor ştiinţifice au fost materializate şi în 7 monografii.
Laboratorul Evoluţia situaţiei sociolingvistice în Republica Moldova în condiţiile integrării
europene a remarcat existenţa a mai multe probleme „spinoase” de ordin sociolingvistic, cum arfi: legislaţia lingvistică învechită; funcţionarea dificilă a limbii române în toate zonele şi în toatesferele sociale din ţară; erodarea limbii române şi necunoaşterea suficientă a normelor acesteia
atât de către vorbitorii nativi, cât şi de către alolingvi; mediul lingvistic rus-român, care generează dificultăţi de exprimare; necesitatea promovării consecvente şi permanente a normelor
limbii literare etc., ceea ce poate genera conflicte lingvistice. Situaţia se poate schimba sprebine când limba de stat este susţinută şi promovată. De asemenea, statul trebuie să acordeatenţie şi dezvoltării limbilor minorităţilor naţionale. Investigaţiile realizate demonstrează că
lucrurile se modifică, de exemplu, au dispărut din vorbire o serie de greşeli, se modifică şi unele
aspecte legislative, de exemplu, Hotărârea Curţii Constituţionale Nr. 36 din 05.12.2013, care aconstatat că denumirea Limba Română este una legală şi nu poate fi contestată. De asemenea,
rezultatele investigaţiilor demonstrează că tinerii acordă o importanţă mare problemelor delimbă, iar pentru alolingvi limba română devine mai atractivă atunci când este un instrument
de integrare socială2.
Specialiștii de la CCŞ Ştiinţe ale vieţii pentru prima dată au reușit să realizeze „analiza cineticii proteolizei limitate şi cooperative, s-a arătat rolul proteolizei limitate în reglarea degradării masive a globulinelor de rezervă în timpul germinării seminţelor. Mobilizarea rapidă, darlimitată a regiunii nestructurate a catenei polipeptidice, sensibile la atac direct al proteinazelor,reflectă nivelul iniţial de control. Degradarea profundă şi lentă a GR pe mecanismul cooperativ
poate să apară independent de proteoliză limitată. Un nivel mai ridicat de control al degradării
s-a stabilit în studiul proteolizei GR 7S de fasole, GR 11S de soia şi dovleac, determinate de caracteristicile individuale ale structurii native a globulinelor de rezervă insensibile la proteoliză
cooperativă. Asocierea fazeolinei în structuri supramoleculare la pH acid îi conferă rezistenţă
faseolinei la proteoliză. La acţiunea in vivo a proteinazelor endogene, CPPh şi legumaina, PHA
este scindată profund, îndeosebi în cazul CPPh, ceea ce, probabil, indică o interdependenţă aevoluţiei comune a proteinelor de rezervă şi a proteinazelor cistiinice endogene.

Tabelul este alcătuit în baza datelor din Bugetul de Stat pentru anii respectivi şi datele privind finanţarea
USM.
2
Arhiva curentă a laboratorului de Tracologie. Raport privind activitatea ştiinţifică şi inovaţională în anul
2014 şi în perioada 2011-2014.
1

591

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVARădăcinile evolutive ale legumainelor autentice din plante şi animale ar fi derivat
din Parabasalia şi Alveolata înainte de apariţia ramurilor separate respective începând cu
Chlorophyta şi Placozoa. Prin analiza bioinformatică au fost detectate patru tipuri de proteine
bidomenice înrudite la GR a spermatofitelor şi OD bacterială.
Au fost evidenţiate forme perspective de M. spicata, M piperita şi M longifolia din flora
autohtonă a Moldovei pentru implementarea economică. În rezultatul studierii a 10 descendenţe generative, obţinute în condiţii de polenizare liberă, au fost obţinute mai mult de 500
de plante, dintre care au fost selectate formele perspective. În total au fost studiate: mai multde 55 de specii, inclusiv chemotipuri, 36 de hibrizi de diferită origine, 795 de puieţi de la polinezarea liberă. 24 de forme de mentă au fost incluse în testarea de soi în laboratorul agrobiologic al USM. A fost supusă studiului colecţia de mentă din 72 de forme ce cuprind specii,
hemotipuri, ecotipuri şi hibrizi perspectivi. A fost certificat soiul USIGEN de menta mentolică
cu conţinut înalt de mentol, înregistrat cu numărul 560.2 în Registrul Soiurilor de Plante al
Republicii Moldova.
În premieră a fost elaborat un complex din plante medicinale autohtone cu proprietăţi hipoglicemiante, cu un grad înalt de bioaccesibilitate, ce dau un efect colagog, sedativ şi tonifiant,îmbogăţesc organismul cu vitamine, microelemente, influenţează benefic asupra metabolismului glucidic, ficatului, măresc capacitatea de rezistenţă a organismului, ceea ce este foarte important în dereglările neuroendocrine. Extrasul cercetat este bine tolerat de organismul animal
şi nu produce reacţii adverse, ceea ce permite utilizarea acestuia în stoparea apariţiei complicaţiilor în dereglările ioddificitare. Prezintă efect de normalizare şi de reducere a simptomelorîn hipotiroidismul primar şi poate fi inclus în lista preparatelor de origine vegetală utilizate întratamentul dereglărilor ioddeficitare. Acestui extras îi sunt caracteristice toxicitate scăzută,lipsa proprietăţilor cumulative, ceea ce ne permite a-l recomanda ca adjuvant în terapia hipotiriozelor. Preparatele date sunt simple şi accesibile, cu perspectivă, deoarece sunt pregătite dinplante locale şi nu e nevoie de tehnologie complicată şi de cheltuieli mari, fapt important din
perspectivă economică şi medicală.
Determinarea mecanismelor moleculare a mobilizării globulinelor de rezervă din seminţe este importantă pentru monitoringul procesului de germinare a seminţelor plantelorde cultură şi la lucrul de îmbunătăţire cu ajutorul metodelor ingineriei genetice. Rezistenţa laproteoliză a proteinelor vegetale întrebuinţate în alimentaţie nu numai că reduc valoarea nutritivă a acestor alimente, dar şi reprezintă alergeni puternici. Rezultatele pot avea şi un efecteconomic nemijlocit, deoarece proteoliza limitată îmbunătăţeşte proprietăţile tehnologice ale
izolatelor proteice industriale.
Analiza cantitativă a conţinutului de ulei la soiurile cu rezistenţă diversă la secetă a pus
în evidenţă un conţinut sporit de ulei la soiurile rezistente la secetă Zodiac şi S 4-O4; conţinutul
de prolină în boabe variază în funcţie de soi, atingând valori maxime la soiurile rezistente lasecetă şi valori minime la cele sensibile la secetă; soiurile cu reacţie contrastantă la deficitul
hidric s-au caracterizat prin diversitatea fracţiilor proteice, analiza calitativă a spectrelor polipeptidice demonstrând un polimorfism mai variat al fracţiilor la soiul rezistent la secetă S 4-04,
cultivat în condiţii optime de aprovizionare cu apă.
S-au obţinut dovezi directe şi argumente serioase care permit confirmarea ipotezei privind integralitatea masei organismelor monocelulare care reprezintă prototipul unor animale
metazoare, ale căror celule sunt dispersate în spaţiu. Variabilitatea polimorfă inter- şi intrapopulaţională este condiţionată de factorii specifici ai biotopului. Eterogenitatea populaţiilor
reprezintă o strategie evolutivă şi adaptivă a speciei. Analiza variabilităţii inter- şi intrapopulaţionale prin studii morfometrice a demonstrat că în cadrul uneia şi aceleiaşi populaţii sau îndiferite sunt prezente variaţii determinate de condiţiile de mediu, de densitatea populaţiei şide alţi factori. Diviziunea binară la ciliate generează uniformitate pentru toate vârstele de cultivare şi produce populaţii imense, numite clone, provenite dintr-o singură celulă. În schimbul
de gene şi renovarea genofondului populaţional este încadrat un număr limitat de indivizi ai
tulpinii.
592

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Modificările antropogene, survenite în structura şi starea funcţională a ecosistemelor acvatice din Republica Moldova au creat condiţii prospere pentru speciile cu valenţă ecologică
largă, cu strategii adaptive de succes şi cu comportament agresiv interspecific, idioadaptările
lor fiind: ciclul de viaţă scurt, plasticitate fenotipică şi genotipică, eurifagia, grija faţă de urmaşi,moduri specifice de reproducere, indiferenţa faţă de substraturile de reproducere, maturitate
precoce, depunerea pontei în mai multe rate, eurioxifilia, euritermia, însuşiri eurihaline, rezistenţa la poluări persistente. Speciile alogene invazive de peşti au impact major în structura şistarea funcţională a ecosistemelor acvatice naturale din Republica Moldova.
A fost studiată structura taxonomică a algoflorei edafice a solului protejat care constă
din 157 de specii cu predominarea cianofitelor, clorofitelor şi xantofitelor. Au fost efectuateexperimente în condiţii de producere pe teren protejat în scopul evidenţierii rolului algelor
azotfixatoare Nostoc gelatinosum, N. flagelliforme, Cylindrospermum licheniforme, C. licheniforme f. alatosporum, Anabaena propinqua, şi Anabaenopsis sp. în sporirea roadei tomatelor şi
castraveţilor. Algalizarea solului s-a efectuat cu biomasă vie şi uscată. În rezultatul experimentelor s-a constatat ca toate algele introduse în sol contribuie la sporirea roadei în dependenţă de specie şi starea biomasei cu 24-25%. În variantele de sol algalizat plantele înfloresc cu
2-3 zile mai devreme şi produc mai multe fructe. Calitatea fructelor în variantele cu utilizareaalgelor este mai înaltă, conţinutul de nitraţi în ele este mult sub normele sanitar admisibile.
Analiza conţinutului biochimic al biomasei algale, precum şi a mediului a demonstrat că algele
elimină în mediul înconjurător o serie de substanţe biologic active care stimulează dezvoltarea
biotei solului, contribuie la acumularea în sol a azotului, fosforului, aminoacizilor, ficocianinei,
ficoeritrinei, fitohormonilor, enzimelor etc. Algele cianofite secretă în sol geluri silicatice careparticipă activ la formarea agregatelor structurale, fapt care contribuie la reducerea evidentă agradului de mărunţire a structurii solului. Algele azotfixatoare influenţează pozitiv densitatea
aparentă, porozitatea totală şi cea de aeraţie a solului. Ele elimină în jurul celulelor şi coloniilor
un strat evident de substanţe mucilaginoase, care asimilează vaporii de apă din atmosferă, acumulând umiditate în sol. Acest moment este foarte important pentru Moldova, unde perioadele
secetoase se repetă frecvent. S-a demonstrat experimental că algele contribuie la mobilizarea
în sol a azotului, fosforului şi altor elemente nutritive uşor asimilabile de plantele de cultură și
sporesc productivitatea lor”1.
Succese importante în perioada anilor 2011-2014 au fost realizate de CCŞ Materiale şi
Dispozitive Semiconductoare: „A fost demonstrat teoretic efectul neobişnuit de dependenţă nemonotonă a conductibilităţii termice a stratului din grafen de dimensiunile lui. Am arătat că, alegândparametrii optimali ai stratului, este posibil de a varia conductibilitatea termică a lui în diapazonul de la 100 W/mK până la 10000 W/mK într-un diapazon termic larg de circa 200 – 400 K.
A fost demonstrat efectul diminuării puternice a transportului de căldură în nanofirele
din siliciu acoperite cu câteva monostraturi din Ge ori diamant, la fel şi în nanofirele cu secţiune variabilă cu canal din siliciu datorită captării modelor fononice în segmentele nanofirelor şimicşorării vitezelor de grup a fononilor. Drept rezultat, în astfel de structuri se poate realiza omicşorare de 5-20 de ori a conductibiliţăţii termice comparativ cu nanofirele omogene.
Au fost studiate proprietăţile termoelectrice ale peliculelor nanodimensionale din oxizi
în baza sistemului ZITO (ZnO-In2O3-SnO2) la diferite proporţii ale componentelor de bază şi aadaosurilor, începând cu oxizii ordinari, soluţiile solide şi terminând cu oxizii tripli şi cuaternari. A fost stabilită corelaţia acestor proprietăţi cu structura spaţială a nanocompozitelor.
Cele mai înalte valori ale factorului de putere au fost obţinute în sistemul binar ITO (5%at Sn), care constituie 4.5*10-3 W/m K2 la 450 0C. Ele sunt de 4-5 ori mai mari decât valorilecunoscute pentru oxizii de tip n. Conductiblitatea termică a peliculelor în acest sistem a fost estimată la valoarea de ~0.8 W/m K. A fost, de asemenea, studiat intervalul de stabilitate termică,estimat la valoarea de ~105 ore.
1

Arhiva curentă a Departamentului Știință și Inovare a USM. Raport privind activitatea ştiinţifică şi inovaţională
în anul 2014 şi în perioada 2011-2014. Chişinău, 2014.

593

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

A fost propus mecanismul şi modelul numeric pentru câmpul Seebeck majorat, iar odată
cu el şi a factorului de putere, bazat pe efectul de chemisorbţie şi pe prezenţa barierei de potenţial la frontierele nanocristalitelor.
A fost creată baza fizico-tehnologică de sinteză şi dopare a cristalelor de ZnSe cu concentraţie variabilă a impurităţii dopante de elemente d şi f.
Pentru prima dată este elaborată tehnologia de creştere fără germinare a cristalelor deZnSe şi dopării lor duble cu impurităţi de elemente de tranziţie şi pământuri rare.
În premieră, a fost observat şi cercetat experimental efectul de „purificare” a cristalelorde ZnSe de impurităţile de fon prin doparea lor cu elemente de pământuri rare și s-a stabilit
mecanismul acestui fenomen. Este propus modelul de formare a asociaţilor de impurităţi depământuri rare cu impurităţii de cupru de fon.
A fost cercetată influenţa concentraţiei impurităţii de elemente de pământuri rare asupra intensităţii radiaţiei cristalelor de ZnSe atât în regiunea vizibilă, cât şi în cea IR a spectrului într-un interval larg de temperaturi. Rezultatele experimentelor sunt interpretate în cadrul
modelului propus de clusteri de interacţiune a impurităţilor de elemente f cu defectele nativeşi impuritatea de fon.
S-a stabilit că doparea cristalelor de ZnSe cu ioni de crom conduce la apariţia proprietăţilor feromagnetice ale cristalelor la concentraţia impurităţi dopante mai mică de 0,05 % at. La
concentraţii mai mari a impurităţii dopante se formează perechi homonucleare, care manifestă
proprietăţi antiferomagnetice.
Au fost confecţionate CS n+InP-pInP-p+InP cu strat frontal de CdS cu randamentul 12%
la 300K şi iluminare 100mW/cm2, CS n+CdS-pInP-p+InP cu randamentul 10.7%, şi CS CdSCdTe cu randamentul 14,4%.
Prin metoda reacţiilor chimice de transport au fost obţinute straturi de nGaN pe Si, cu
straturi intermediare de AlN, AlGaN şi de tip p dopate cu Zn, Mg. Concentraţia electronilor la
300K~1019cm-3.
Pe baza sistemei As-Se-S şi polimeri organici au fost elaboraţi şi obţinuţi purtători fototermoplastici cu rezoluţie spaţială până la 4000 mm-1, sensibilitatea holografică până la6•106cm2/J şi posibilitatea înregistrării hologramelor de impuls în diapazonul de nanosecunde a radiaţiei laser. A fost elaborată o metodă nouă de măsurare a dimensiunii microobiectelorprin înregistrarea hologramelor în frontul de undă păstrat.
În baza filmelor nanocompozite din calcogenizi de Ga şi In cu oxizi proprii au fost elaboraţi fotoreceptori, filtre optice şi structuri fotoluminescente în diapazonul UV-IR apropiat. S-ademonstrat efectul de transfer rezonant al energiei exciton-centru de luminescenţă în lamele
cu rezonator natural din GaSe dopat cu 1,0% at. de Eu”1.
La CCŞ Chimie aplicată şi ecologică „pentru prima dată a fost demonstrată existenţa produsului de adiţie a 2-formilpiridinei şi S-metiltiosemicarbazonei aldehidei salicilice, care se
stabilizează pe matrice de nichel sau mangan(III) şi care este un produs intermediar în reacţia
de condensare. Coeziunea precursorilor prin intermediul unui atom de carbon în stare de hibridizare sp3 oferă ligandului flexibilitate, diversifică configuraţiile posibile în sfera de coordinare şi deschide căi de asamblare a clusterilor cu nuclearitate mărită.
Tiosemicarbazona aldehidei salicilice şi derivaţii ei formează compuşi coordinativi cu
manganul(II) numai în condiţii anaerobe, unde se stabilizează dimeri cu înconjurare neechivalentă a ionilor Mn(II). În prezenţa oxigenului se produc reacţii care afectează gradul de oxidare
a metalului şi structura ligandului.
La dizolvarea dimerilor de mangan(II) cu tiosemicarbazona aldehidei salicilice are loc dimerizarea ligandului organic în urma unei disulfurizări oxidative cu formarea unui ligand nou
bicompartimental, care formează tipuri noi de dimeri, în care manganul se stabilizează în gradul de oxidare +3, iar componenta finală a produsului este dependentă de natura solventului.
1

Arhiva curentă a Departamentului Știinţă şi Inovare a USM. Raport privind activitatea ştiinţifică şi inovaţională
în anul 2014 şi în perioada 2011-2014. Chişinău, 2014.

594

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAÎn prezenţa metanolului dimerii de mangan(III) se asociază prin intermediul punţilor
metoxi în polimeri în formă de lanţuri. Proprietăţile magnetice ale acestora sunt determinate
de prezenţa a două tipuri de interacţiuni ­– antiferomagnetice şi feromagnetice. Au fost găsite condiţii în care predomină interacţiunile feromagnetice şi produsele reacţiei de oxidare în
metanol au proprietăţi de magneţi moleculari. Importanţa acestor cercetări se determină prindescrierea unor noi aspecte ale reactivităţii fragmentului tiosemicarbazidic, explicarea mecanismului de desfăşurare a reacţiilor, care se soldează cu asamblarea unor liganzi asimetrici,
necunoscuţi anterior.
A fost studiat procesul diminuării concentrației coloranților textili în prezența
surfactanților şi polialcoolilor (etilenglicolul) din soluțiile model prin aplicarea metodelor fizico-chimice în funcție de concentrația inițiala a coloranților, surfactanților, sulfatului de aluminiu, peroxidului de hidrogen, valoarea pH-ului și timpul oxidării fotocatalitice, electroflotării
şi de adsorbție. În baza cercetărilor efectuate s-au obținut soluţiile care conţin în amestec şipolialcooli (etilenglicolul) și pot fi epurate numai prin combinarea consecutivă a metodelorde coagulare, electroflotare, oxidare şi adsorbţie pe cărbunii activi, care duc la intensificarea
procesului de înlăturare a compuşilor organici şi, în rezultat, şi la micşorarea concentraţiei
remanente a lor până la normele sanitare.
Au fost obţinute legităţile cinetice de transformare a poluanţilor din diferite clase în mediul acvatic, s-au propus mecanismele posibile ale proceselor şi s-a estimat eficacitatea autopurificării apelor naturale în prezenţa diferitor poluanţi.
A fost elaborată tehnologia biochimică complexă de tratare a deşeurilor de agricultură
cu utilizarea adaosurilor speciale, pentru intensificarea procesului de fermentare anaerobă,ridicarea randamentului metanogenic a vitaminei B12 şi extragerea acesteia pe sorbentul natural (diatomită) pentru utilizarea lui în calitate de adaos furajer. A fost elaborat, confecţionat
şi testat reactorul anaerob de laborator pentru determinarea parametrilor operaţionali optimi.
Totodată, a fost pregătit proiectul de transfer tehnologic în colaborarea cu gospodăria „GarmaGrup” S.A., Fârlădeni, pentru a asigura implementarea tehnologiei propuse.
În practica mondială design-ul moleculelor cu proprietăţi anticancer s-a dezvoltat ponderent în direcţia sintezei combinaţiilor cis-platinice şi a compuşilor steroidieni. Aplicarea
compuşilor platinici la tratarea cancerului se confruntă astăzi cu multiple efecte adverse.
Problema de asamblare a unor noi agenţi de inhibare a proliferării celulelor de cancer efectivi
şi puţin toxici rămâne a fi una actuală. La Departamentul Chimie, secţia Chimie Anorganică de la
Universitatea de Stat din Moldova se efectuează cercetări ample atât în domeniul sintezei dirijate a compuşilor coordinativi ai metalelor nonplatinice cu liganzi chelanţi şi macrociclici în baza
calcogensemicarbazidelor, cât şi în vederea punerii în evidenţă a proprietăţilor lor anticancer.
În rezultatul lucrărilor sistematice, realizate pe parcursul ultimului an, a fost obţinut un şir vastde complecşi ai metalelor nonplatinice cu liganzi polidentaţi chelanţi şi macrociclici, asamblaţi
în urma condensării tiosemicarbazidelor substituite cu aldehide şi cetone. Complecşii respectivi manifestă proprietăţi anticancer netriviale. Avantajele decurg din faptul că unii din aceşti
compuşi întrec de zeci şi sute de ori activitatea antitumorala, spre exemplu, a doxorubicinei,
preparat utilizat actualmente pe larg în oncologie, având concomitent o toxicitate mică.
Au fost elaborate metode de sinteză a peste 80 de noi inhibitori moleculari de proliferare a celulelor de cancer (leucemia mieloidă umană HL-60, cancerul prostatei LNCaP, cancerul
mamar MCF-7 şi cancerul la ficat HepG2) în baza compuşilor coordinativi noi ai manganului,fierului, cobaltului, nichelului, cuprului, zincului cu 4-alchil- şi 4-ariltiosemicarbazone ale aldehidelor salicilice substituite. În baza datelor analizei elementale, cu razele X şi studiului fizico-chimic (magnetochimia, spectroscopia RMN (1H şi 13C, 15N) şi IR) s-a stabilit compoziţia,structura şi proprietăţile lor. Unii din compuşii sintetizaţi şi investigaţi manifestă acţiune selectivă antiproliferativă sporită asupra celulelor de cancer în limitele concentraţiilor 10-6 - 10-8
mol/L. Au fost cercetate proprietăţile antioxidative a 20 de inhibitori moleculari de proliferare
a celulelor de cancer şi s-a stabilit că ei manifestă acţiune antioxidativă selectivă. Cele mai bune
proprietăţi antioxidative au fost obţinute pentru CMT-67, CMT-104, CMT-122, CMD-8, CMJ-23,
595

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

CMJ-33, CMC-4, CMC-38, CMSA-4, CMSA-21, CMG-17, CMG-33, CMG-69 la care activitatea antioxidanta depăşeşte activitatea unor asemenea antioxidanţi ca Trolox, acid ascorbic şi doxorubicina. Compuşii coordinativi investigaţi au o valoare de hemoliza <10% şi pot fi socotite
nonhemolitice şi recomandate pentru cercetări preclinice.
Au fost sintetizate şase 4-alil-3-tiosemicarbazone ale aldehidelor salicilice substituite(HL1-6). În baza acestor liganzi s-au obţinut 18 compuşi complecşi ai cuprului şi cobaltului,
cu compoziţia Cu(Lig-H)X şi Co(Lig-H)2X.nH2O (X=Cl-, NO3-; n=0-2). Structura 4-aliltiosemicarbazonelor aldehidelor 3-nitro-, 3-metoxi- şi 4-hidroxisalicilice a fost stabilită cu ajutorul
analizei cu razele X. Compoziţia şi structura compuşilor coordinativi sintetizaţi a fost stabilită folosind metodele de analiză a elementelor, a conductibilităţii electrice, a spectroscopiei IR
şi a metodei magnetochimice. Compuşii sintetizaţi au structura monomerică, în care liganzii
coordinează la atomul central prin atomul de oxigen fenolic, prin atomul de azot azometinic
şi prin atomul de sulf. Compuşii coordinativi sintetizaţi manifestă activitate bacteriostatică şi
bactericidă în limitele concentraţiilor 0,0015 – 10,0 mg/mL faţă de bacteriile gram-pozitive şi
0,03-10,0 mg/mL faţa de microorganismele gram-negative.
S-a arătat că prin utilizarea fito-catalizatorilor de origine vegetală în procese biochimiceeste posibilă dirijarea mersului proceselor şi accelerarea generării produselor dorite: a biometanului şi a biohidrogenului. Partea fundamentală a lucrării include considerarea mecanismului efectului microadaosurilor asupra activităţii vitale a microorganismelor. Au fost elaboratebioreactorul pentru producerea biometanului şi a biohidrogenului în condiţii optime, reactorul
special pentru purificarea biogazului şi echipamentul pentru producerea sorbentului carbonizat din deşeuri agroindustruale. Rezultatele proiectului au o importanţă practică esenţială pentru dezvoltarea tehnologiilor de biogaz şi producerea energiei alternative în RM”. Realizările
cercetărilor științifice au fost materializate în mai multe studii publicate, expuse la conferințe
științifice, iar rezultatele „invenţiilor au fost apreciate cu 43 de medalii de aur, 19 medalii deargint şi 6 medalii de bronz la diverse expoziţii şi saloane de invenţie”1.
Investigațiile științifice ale savanților universitari de la CCŞ Probleme actuale ale matematicii şi informaticii s-au axat pe mai multe direcții. „În domeniul matematicii teoretice au foststabilite teoreme de existenţă a limitelor singulare pentru soluţiile problemei Cauchy pentruecuaţii liniare şi neliniare de ordinul al doilea. S-au obţinut rezultate noi legate de stabilitateasoluţiilor ecuaţiilor diferenţiale, au fost stabilite condiţii de existenţă a limitei singulare a problemei singular perturbate de tip hiperbolic-parabolic. Au fost studiate grupurile de simetriepentru diverse structuri geometrice. S-au cercetat probleme moderne din teoria grupurilor
şi quasigrupurilor. Au fost obţinute criterii suficiente de existenţă a soluţiilor quasiperiodicea ecuaţiilor diferenţiale de ordinul doi cu partea dreaptă monotonă după variabilele spaţiale. A fost studiată rezolubilitatea problemelor singulare perturbate pentru ecuaţii diferenţiale
abstracte. Au fost stabilite proprietăţi de bază ale sistemelor dinamice generalizate, ce admit
filare slabă. Au fost deduse și caracterizate toate grupurile 5-dimensionale de simetrie cu unplan bidimensional invariant ce conţine o dreaptă şi un punct pe dreaptă fixate în planul dat. A
fost studiată structura atractorilor globali ai sistemelor dinamice infinit-dimensionale aproape
periodice și a fost demonstrat că, dacă sistemul este slab convergent, atunci atractorul global
al sistemului aproape periodic conţine cel puţin o mişcare aproape periodică. A fost formulată
problema optimizării procesului de construire a compactelor plane cu ajutorul calculatorului,care a fost rezolvată pentru o clasă de compacte. Au fost demonstrate teoreme de convergenţă asoluţiilor problemei singular perturbate de tip hiperbolic-parabolic-eliptic pentru ecuaţii diferenţiale liniare abstracte de ordinul al doilea. A fost caracterizată acţiunea grupurilor multiplicative şi a grupurilor de substituţii regulate la izostrofia quasigrupurilor şi au fost determinaţi
invarianţi la izotrofia buclelor Bol. Au fost stabilite relaţii dintre spectrul operatorilor integrali
singulari, perturbaţi cu operatori cu singularităţi punctiforme şi a celor neperturbaţi.
1

Arhiva curentă a Departamentului Știinţă şi Inovare a USM. Raport privind activitatea ştiinţifică şi inovaţională
în anul 2014 şi în perioada 2011-2014, Chişinău, 2014.

596

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

În domeniul matematicii aplicate s-au studiat grupurile de omologii ale complexului
dual de relaţii multi-are; formularea şi soluţionarea jocurilor strategice pe un complex derelaţii, reprezentat printr-un complex de cuburi (cazul complexului 3-dimensional). Au foststudiate proprietăţile problemelor de control optimal al sistemelor stocastic-discrete. S-aelaborate o metoda eficienta de determinare a strategiilor optime pentru jocuri pe structuri
discrete. Au fost argumentate metode şi algoritmi numerici de soluţionare a ecuaţiilor integro-diferenţiale şi a problemelor de optimizare discretă. Au fost studiate grafurile tranzitiv
orientabile, stabilindu-se unele proprietăţi noi. A fost obţinută formula de calcul al numărului de orientări transitive ale grafurilor neorientate. Au fost studiate mulţimile d-convexe ale
grafurilor orientate – caz particular al unui complex generalizat de relaţii multi-are. A fost
descris în mod constructiv complexul de cuburi abstracte (caz general) pentru care mediana
se calculează fără a utiliza metrica spațiului. Pentru problema menționată a fost elaborat
algoritmul de calcul al medianei. A fost elaborat algoritmul de divizare în cuburi a unei varietăţi de genul p şi a fost dedusă formula de calcul a numărului ciclomatic pentru o varietate
abstractă n-dimensională. A fost examinată problema amplasării optime a unor centre dedeservire în cazul când modelul matematic este reprezentat în forma unui complex de cuburi
abstracte de diferite dimensiuni. A fost elaborată o metodă de soluționare a problemei multicriteriale de transport cu coeficienţii funcţiilor obiectiv de tip fuzzy şi impunerea criteriuluide tip „bottleneck”. A fost elaborat algoritmul de rezolvare a problemei propuse cu justificarea teoretică necesară. S-au elaborat, argumentat şi s-au implementat algoritmi numerici
eficienţi pentru determinarea strategiilor optime în probleme stochastice de control optimal
discret şi în probleme decizionale Markov. S-au elaborat şi s-au fundamentat teoretic metodenumerice şi algoritmi de soluţionare a problemelor de control optimal definite pe sisteme
stochastice cu secvenţă finală de stări. A fost generalizată metoda de calcul a medianei unuicomplex de cuburi abstracte, fără a utiliza metrica spaţiului, în baza dezvoltării teoriei grupurilor de omologii directe ale complexului şi ale proprietăților spaţiului topologic corespunzător. A fost elaborat algoritmul de soluţionare a problemei de determinare a distribuţiei
tridimensionale a potenţialului câmpului electric în domenii multiplu-conexe, folosind modele numerice pentru câmpuri electrostatice în structurile neomogene - metoda volumelor
finite. Au fost elaboraţi şi argumentaţi teoretic algoritmi numerici cu estimaţie polinomială
pentru soluţionarea problemelor stochastice de control optimal discret cu perioada de dirijare infinită şi timp de trecere variabil între stările sistemului dinamic. Au fost argumentate
teoretic metode numerice de optimizare a valorii medii a timpului de evoluţie, precum şi acostului mediu de evoluţie a sistemelor stochastice cu secvenţă finală de stări şi treceri atâtindependente, cât şi interdependente.
În domeniul informaticii au fost elaborate modele tehnologice de dezvoltare a PSC bazată
pe metoda de asamblare şi configurare PSC din componente reutilizabile. S-au elaborat metode tehnologice de dezvoltare a produselor software, au fost folosite metodologiile şi tehnologiile PSC imperative şi cu inteligența artificială cu scopul minimizării costului şi timpului derealizare a produselor software complexe. S-au elaborat softuri de prelucrare a imaginilor. S-aelaborat Instrumentarul grafic Optic Meter pentru determinarea grosimii peliculelor micronanometrice semiconductoare cu microscopul interferometric MII-4. A fost realizat modelul
generativ de dezvoltare a produselor software pentru domeniul de business-planificare la întreprinderi mici şi mijlocii care include: prototipul framework-ului arhitectural, nucleul limbajului de modelare specific domeniului (DSL), şabloane de generare a codului. Au fost elaborate
şi testate pe sisteme paralele de tip claster cu memorie partajată şi distribuită programe pentru
rezolvarea sistemelor complexe de ecuaţii diferenţiale nelineare în derivate parţiale şi pentru
determinarea situaţiilor de echilibru în jocurile informaţional extinse. A fost elaborat un program şi instrumentarul grafic integrat cu microscopul interferometric MII-4 pentru determinarea computaţională a grosimilor şi a indiciilor de refracţie al peliculelor electrooptici subţiri dedimensiuni micro- şi nanometrici. Au fost elaboraţi, portaţi şi expediaţi pe infrastructura HPC
regională algoritmi paraleli şi programe paralele pentru rezolvarea problemelor de proiectare
597

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

şi modelare a dispozitivelor semiconductoare asistată de calculator şi pentru rezolvarea unor
clase de jocuri cu informaţii extinse.
Rezultatele cercetărilor au fost raportate la diverse conferinţe naţionale şi internaţionale,
printre care şi Conferinţa MITRE-2013 organizată de Facultatea de Matematică şi Informatică,CECMI şi Societatea de Matematică din Republica Moldova”1.
Rezultatele obţinute de CCŞ Științe sociale şi economice în cadrul proiectului instituţional
Reconceptualizarea formării profesionale iniţiale şi continue a specialiştilor din perspectiva interconexiunii învăţământului superior şi a pieţei muncii pot fi clasificate în trei categorii: teoretice, metodologice şi praxiologice.
„1. Fundamentarea unei paradigme postmoderne a învăţământului superior în contextul
provocărilor naţionale şi europene, care vine să direcţioneze dezvoltarea socio-economică prin
formarea competenţelor profesionale, de cercetare şi inovare. Au fost argumentele noi concepte,
abordări, principii, legităţi în formarea profesională iniţială şi continuă pe domeniile - conceptualizarea şi valorificarea marketingului educaţional, dezvoltarea curriculumului şi cross-curriculumului universitar centrat pe competenţe şi necesităţile pieţei muncii, reconsiderarea metodologiei
de ghidare a studenţilor, contextualizarea formării profesionale iniţiale şi continue din perspectivaînvăţării pe parcursul întregii vieţi, valorificarea dimensiunii de gen în formarea profesională iniţială şi continuă, repoziţionarea finalităţilor de pregătire a specialiştilor din perspectiva realizării
continuităţii în formarea generală, formarea profesională iniţială şi cea continuă. Au fost elaborate bazele ştiinţifice ale dezvoltării învăţământului superior, care vin să sprijine transformările
operate în domeniul dat, din nevoia de schimbare, din perspectiva compatibilizării sistemului deeducaţie cu cel european, a integrării politice, economice şi valorice.
2. Au fost elaborate instrumentele de proiectare, organizare şi evaluare a paradigmei deformare profesională iniţială şi continuă prin realizarea conexiunii cu mediul economic, precum şi o serie de ghiduri metodologice pentru fiecare dimensiune a proiectului.
3. Modelele teoretice şi instrumentele metodologice au fost experimentate şi aplicate în
cadrul universitar, inclusiv prin organizarea unei serii de conferinţe ştiinţifice, mese rotunde, prin
implicarea studenţilor, masteranzilor, doctoranzilor şi reprezentanţilor mediului economic.
Având în vederea obiectivele proiectului, a fost efectuată documentarea şi s-a stabilit
instrumentarul investigaţional privind conceptualizarea formării profesionale iniţiale şi continue, marketingul educaţional, ghidarea în carieră şi dimensiunile de gen din perspectiva interconexiunii învăţământului superior şi a pieţei muncii. În plan teoretic, rezultatele investigaţionale au fost materializate în:• Concepţia integralistă de formare profesională iniţială şi continuă din perspectiva interconexiunii învăţământului superior şi a pieţei muncii;• Conceptualizarea unui model de marketing educaţional;•	Fundamentarea unor modele de ghidare în carieră din perspectiva necesităţilor pieţei
muncii;• Reconceptualizarea continuităţii între formarea profesională iniţială şi formarea profesională continuă;•	Fundamentarea poziţionărilor dimensiunii de gen în formarea profesională iniţială şi
continuă în învăţământul superior.
A fost elaborat și validat experimental cadrul metodologic privind formarea iniţială şi
continuă a specialiştilor din perspectiva interconexiunii învăţământului superior şi a mediului
economic, s-a proiectat metodologic marketingul educaţional ca factor/instrument de realizare a interconexiunii învăţământului superior şi a pieţei muncii, s-a modernizat metodologic
curriculumul şi cross-curriculumul universitar centrat pe competenţe şi pe necesităţile pieţei
muncii, a fost proiectată și validată metodologia de ghidare în carieră a studenţilor şi metodologia formarii profesionale iniţiale şi continue în contextul dimensiunii de gen, s-au proiectat
1

Arhiva curentă a Departamentului Știinţă şi Inovare a USM. Raport privind activitatea ştiinţifică şi inovaţională
în anul 2014 şi în perioada 2011-2014. Chişinău, 2014.

598

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

finalităţile de pregătire a specialiştilor din perspectiva realizării continuităţii în formarea generală, profesională iniţială şi continuă.
Au fost analizate necesităţile şi modelele, s-au identificat premisele praxiologice privind
conexiunea învăţământului superior şi a pieţei muncii pentru dimensiunile principale ale proiectului, care asigură stabilirea unor relaţii şi conexiuni eficiente dintre serviciile educaţionale,furnizate de către instituţiile de învăţământ superior, şi calitatea acestora, precum şi solicitările
actuale şi de perspectivă ale mediului economic.
Strategia de punere în aplicare a modelelor praxiologice este adaptată la condiţiile generale şi specifice ale universităţii, la cantitatea schimbărilor implicate, la abilităţile, stilul şi
metodele manageriale proprii organizaţiei. Pentru monitorizarea implementării cu succes a
strategiei, a fost elaborat sistemul de acțiuni şi indicatorii de eficienţă privind asigurarea interconexiunii învăţământului superior şi a mediului economic.
Planul de acţiuni, detaliat pentru fiecare componentă a proiectului, este racordat la potenţialul real al universităţii, stabileşte obiective şi acţiuni clare, termene şi responsabilităţi.
De asemenea, este în curs de apariţie monografia colectivă „Reconceptualizarea formării
profesionale şi continue a specialiştilor din perspectiva interconexiunii învăţământului superior şi a mediului economic.”
Realizarea obiectivelor Proiectului şi implementarea rezultatelor cercetării mai este reflectată în:• Codul Educaţiei, Strategia „Educaţie 2020”, strategii şi planuri de acţiuni privind dezvoltarea sistemului de învăţământ din Republica Moldova şi în alte documente de politici educaţionale;• Cadrul de referinţă cu privire la managementul strategic instituţional privind formarea
profesională iniţială şi continuă a specialiştilor din perspectiva interconexiunii învăţământului
superior şi a mediului economic”.
În cadrul proiectului „Politici publice cu privire la reintegrarea migranţilor de muncă în
Republica Moldova din perspectiva integrării europene” au fost aplicate o serie de instrumenteştiinţifice de cercetare – studiul şi sondajul calitativ, realizate prin interviuri în profunzime, cercetarea cantitativă statistică, cercetarea calitativă şi analiza de conţinut a materialului calitativ,
care au permis identificarea specificului procesului de reîntoarcere a migranţilor moldoveni
din străinătate şi asigurarea integrării eficiente şi durabile în Republica Moldova. Au fost elaborate un şir de recomandări de caracter general şi aplicativ pentru optimizarea procesului dereîntoarcere a migranţilor de muncă, reintegrarea lor în patrie.
Problema afirmării de sine la tinerii din Republica Moldova se conturează în contextul unuiparcurs individual suprapus peste o realitate socială complexă. Realităţile specifice ale Republicii
Moldova relevă că precaritatea economică poate afecta afirmarea de sine, iar dezvoltarea propriei
personalităţi şi valori mai rămâne un obiectiv care urmează a fi atins de către tinerii noştri. Înacelaşi timp, tinerii sunt expuşi unei lumi tot mai cosmopolite, care copleşeşte prin diversitatea
stimulilor. Întrebarea care se impune este cum fac faţă tinerii noştri acestor condiţii istorice, cumreuşesc să se afirme în termenii autenticităţii. Domeniul satisfacţiei faţă de viaţă reprezintă produsul unui sistem de relaţii de determinare, prin care influenţa se transmite atât de la general laparticular, cât şi în sens invers, dezvoltându-se astfel o serie de rapoarte de influenţare reciprocă
între satisfacţia generală şi satisfacţia faţă de domeniile vieţii. Din perspectivă regională, studiul ademonstrat influenţa redusă a locului de provenienţă a tinerilor asupra satisfacţiei faţă de viaţă.
Analiza a scos în evidenţă, în mod clar, că nu este suficient să ne raportăm strict la aceste rezultate,urmând să se includă variabile suplimentare pentru a face o modelare cât mai fidelă a nivelului desatisfacţie. Efectuând analize de subgrupuri sociale şi alte categorii de grupuri, se apreciază că se
pot completa rezultatele obţinute prezentând o analiză viitoare pe mai multe niveluri, ceea ce vamări interesul multor categorii de utilizatori de date şi informaţii din domeniul calităţii vieţii”1.

1

Arhiva curentă a Departamentului Știinţă şi Inovare a USM. Raport privind activitatea ştiinţifică şi inovaţională
în anul 2014 şi în perioada 2011-2014. Chişinău, 2014.

599

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Investigațiile CCŞ Ştiinţele umanistice „au demonstrat eficienţa abordărilor complexe şiinterdisciplinare în analiza problemelor ştiinţifice. Acestea au asigurat relevarea şi soluţionarea unor aspecte importante, care se materializează în noi direcţii ale cercetării în domeniul
umanist. Astfel, investigaţiile arheologice de teren au fost combinate cu cercetări interdisciplinare, demonstrând existenţa fără întrerupere a comunităţilor de agricultori predominant sedentari în spaţiul de la Est de Carpaţi pe parcursul mileniului I a. Chr. şi în perioada următoare.
Aplicarea analizei geo-spaţiale a microzonei Saharna-Ţâpova şi verificarea prin sondaje a noilor situri a scos la iveală concentrarea aşezărilor rurale şi fortificate în locuri avantajoase dinpunct de vedere strategic. Astfel, siturile de la Saharna Mare, Saharna Mică, Saharna „La Şanţ”,
Saharna „Grimidon”, Saharna „La Vile”, dar şi cele de la Horodişte, Buciuşca, Cot etc. asigurau
în perioada mileniului I a. Chr. un control eficient al căilor de acces pe r. Nistru. Destinaţia unor
situri, mai ales cele de la Saharna Mare şi Saharna Mică, era evident legată de funcţionalitatea
lor ca centre administrative, militare, religioase şi economice.
Metodele non-invazive aplicate prin cercetarea geo-magnetică au permis evidenţierea
unor structuri relevante, asupra cărora s-au concentrat investigaţiile de teren. Astfel, pe promontoriul Saharna Mare s-a stabilit continuitatea evoluţiei unei singure aşezări, care a funcţionat între sec. XI-III/II a. Chr. În a doua jumătate a sec. al XI-lea a. Chr. situl este întărit cu o
citadelă, care prezintă cea mai veche fortificaţie în zona de la Est de Carpaţi. Pentru situl de laStolniceni s-a demonstrat indubitabil o succesiune cronologică de scurtă durată între aşezarea fortificată şi complexele funerare. Investigaţiile la situl de epocă romană Sobari (Soroca)
relatează despre o activitate economică şi meşteşugărească intensivă prin constituirea centrelor de producere a vaselor de ceramică şi construcţii masive din piatră. Luate în ansamblu,
cercetările efectuate în cadrul proiectului asigură un fond factologic important în schimbarea
vechilor concepţii asupra evoluţiei etno-demografice şi a caracterului siturilor arheologice dinspaţiul est-carpatic în mileniul I a. Chr. – începutul mileniului I p. Chr. Rezultatele investigaţiilor
au fost reflectate în Rapoartele anuale privind cercetările arheologice, într-un şir de studii şi
monografii.
Printre cele mai semnificative rezultate se numără și editarea unor volume de documente
care conțin surse inedite, dar și unele editate mai demult, aflate în colecții de documente, practic inaccesibile astăzi în RM, documente din epocile medievală, modernă și contemporană.
Examinarea cercetării ştiinţifice la USM atestă faptul că în Rapoartele pentru ştiinţă peCCŞ este inclusă doar cercetarea finanţată de stat, „neinventariată” rămâne știința universitară
realizată, după o sintagmă sugestivă, „din proprie inițiativă”, de aceea în continuare vor fi prezentate și principalele realizări științifice de la facultăți, în conformitate cu Rapoartele privind
activitatea științifică din arhivele curente ale acestora.
Investigațiile științifice ale Facultății de Jurnalism și Științe ale Comunicării pe perioada 2012-2014 au fost axate pe următoarele teme: „Spaţiul mediatic contemporan în
Republica Moldova” – s-au trasat noi direcții de cercetare cu privire la subiectele referitoare la„Tehnologizarea mijloacelor de informare în masă”; „Comunicarea publică: aspecte teoretice şiaplicative” și „Probleme actuale ale biblioteconomiei şi activităţii informaţionale”; „Stratificareasocială în Republica Moldova în condițiile de tranziție spre economia de piață”, „Istoria televiziunii din Republica Moldova și Produsul radiofonic – instrument de formare a culturii politice”.
Cercetarea mass-mediei a cuprins mai multe aspecte cum ar fi, studiile asupra audienţei, conţinutul mesajelor şi conceperea mesajelor, studiile, analiza comunicatorului. Cercetările
s-au concentrat asupra studierii problemelor privind comunicarea publică, mediatică și lingvistică. În vizorul cercetătorilor s-au aflat atât dimensiunile teoretice, cât și cele de ordin aplicativ ale diferitelor forme de substanțializare a comunicării ca fenomen social, printre care: activitatea de relații publice, activitatea publicitară, comunicarea politică, comunicarea societală. O
atenție deosebită s-a acordat fenomenului mediatico-comunicațional contemporan în contextul edificării societății civile în Republica Moldova. În acest sens, au fost radiografiate evoluțiile
și involuțiile câmpului mediatico-comunicațional autohton în condițiile democratizării vieții
sociale, constituirii societății civile și articulării drepturilor și libertăților cetățeanului. A fost600

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

studiat fenomenul dezvoltării și participării comunitare ca expresie a inițiativei civice, precum
și contribuțiile controlului public în afirmarea posturilor publice de radio și TV din Republica
Moldova. De asemenea, au fost investigate diverse probleme ale activităţii bibliotecilor şi centrelor de informare şi documentare: prelucrarea informaţiei, formarea imaginii bibliotecii, accesul la informaţie, etica profesională, comunicarea ştiinţifică, animaţia culturală etc.
Investigaţiile ştiinţifice au fost centrate asupra diverselor probleme ale activităţii instituţiilor audiovizuale din ţară şi de peste hotare. Cercetările efectuate analizează în dinamică cantitativ-calitativă politicile editoriale ale canalelor de televiziune în dependență de orientările
politice și economice ale patronilor instituțiilor media. Au fost relevate și prezentate documente istorice, mărturisiri ale jurnaliștilor, realizatori de emisiuni TV, s-au cercetat aspectele ce ținde legislația audiovizualului din Republica Moldova, de activitatea canalelor locale de televiziune existente în toate raioanele Republicii Moldova. În anii 2012-2014 colaboratorii Facultății
au participat la cca 200 de conferințe științifice naționale și internaționale, au organizat cca
20 de conferințe, mese rotunde etc., au publicat un studiu monografic, peste 20 de elaborări
didactice, cca 40 de articole în revistele de specialitate de peste hotare și cca 140 de studii înrevistele naționale1.
Direcţia ştiinţifică de cercetare a Facultăţii de Ştiinţe Economice pentru anii 2012-2015
este Modalităţi de eficientizare a sistemului economico-financiar în contextul restructurării economiei Republicii Moldova orientate spre o dezvoltare durabilă. În cadrul celor cinci catedre
existente la facultate au fost determinate următoarele teme de cercetare: Aspectul financiar al
restructurării economiei Republicii Moldova orientate spre o dezvoltare durabilă; Modalităţi
de eficientizare a sistemului de management în contextul dezvoltării economiei concurenţiale
din Republica Moldova; Problemele calculaţiei costurilor serviciilor acordate, contabilitatea şianaliza acestora în diferite sfere; Politici de promovare a produselor şi serviciilor autohtone pepieţele externe, marketing şi logistică; Probleme ale teoriei şi practicii economice2 .
În rezultatul investigațiilor efectuate în ultimii ani „au fost identificate posibilități de eficientizare a afacerilor derulate atât de către firme mici şi mijlocii, cât şi de către firme mari,structuri corporative; inclusiv, eficientizarea principalelor funcţiuni ale întreprinderii”, au fost
determinate principiile „de proiectare a unui sistem eficient de management pentru o întreprindere, cu principalele sale subsisteme managerial, inclusiv determinarea modalităţilor deinstituţionalizare a sistemului de management în cadrul firmei”, au fost identificate principiile „conducerii de succes a personalului firmei, implicarea acestuia în procesul de conducere,
asigurarea unei productivităţi şi calităţi înalte a muncii”, s-au determinat oportunităţile „derealizare a inovaţiilor în cadrul firmelor autohtone, de proiectare a sistemului inovaţional şi
dezvoltarea afacerilor internaţionale”. De asemenea, „a fost fundamentată procedura de iniţiere şi dezvoltare a unui Incubator de inovare universitar şi s-au identificat posibilele facilităţi
(avantaje) oferite de către acesta atât potenţialilor rezidenţi, cât şi administratorului (instituţiei de învăţământ), precum şi potenţialilor investitori. A fost fundamentată esenţa şi sfera decuprindere a sistemului de relaţii de mentorat şi a celui de tutorat ca o condiţie esenţială şinecesară în dezvoltarea şi funcţionarea eficientă a Incubatorului de inovaţii universitar”.
O importanță deosebită are și semnarea Acordurilor cu „privire la asocierea în cluster-ul
de incubatoare de antreprenoriat inovaţional „Antreprenorul inovativ” şi de inovare „Nord” șicel „cu privire la crearea Clusterului Elchim-Moldova”.
În cadrul cercetărilor au fost examinate „probleme fundamentale legate de activitatea
instituţiilor bancare, şi anume, cele referitoare la elaborarea strategiei globale în domeniul activităţii bancare, la necesitatea stabilirii strategiilor pe domenii de activitate în cadrul băncii comerciale, la inovaţii ca factor important al competitivităţii în sectorul financiar-bancar, la particularităţile reglementării şi supravegherii bancare în Republica Moldova în condiţiile economi-

Arhiva curentă a Facultăţii de Jurnalism şi Știinţe ale Comunicării. Rapoartele privind cercetarea științifică
pe anii 2012, 2013, 2014.
2
Ulian Galina. În pas cadenţat cu imperativul zilei (bilanţul unor activităţi impuse de cerinţele timpului). În:
Universitatea de Stat din Moldova, 27 noiembrie 2012, nr.4 (138), p. 4.
1

601

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

ei de piaţă, la soluţii privind organizarea auditului şi controlului intern în bănci, la managementul riscului bancar. Astfel, în rezultatul cercetărilor efectuate, au fost identificate posibilități deeficientizare a mecanismului de reglementare şi supraveghere a sistemului bancar în generalîn Republica Moldova şi s-au propus soluţii privind eficientizarea gestionării băncilor comerciale. Rezultatul acestor cercetări se concretizează în soluţiile oferite, a căror beneficiari pot fi
teoreticienii şi practicienii din domeniul financiar-bancar, organele responsabile de elaborarea
şi perfecţionarea legislaţiei noi şi a celei existente în domeniul financiar-bancar”.
De asemenea, „au fost analizate mai multe aspecte privind finanţele întreprinderilor:fundamentarea tarifelor de costuri normate în agricultură, utilizarea teoriei haosului şi instrumentelor financiare pentru optimizarea gestiunii finanţelor întreprinderii, efectuarea analizei
financiare şi elaborarea strategiei financiare optime a unor întreprinderi analizate (SA „Cricova“,SA „Vinuri Ialoveni“, SA „Combinatul de vinuri din Taraclia“) în ramura vinicolă, aplicarea metodei grafice de analiză financiară adaptată pentru a evalua situaţia economică şi financiară
în cadrul întreprinderilor din Republica Moldova, aplicarea formulei pentru determinarea sumei optime de împrumut, care oferă posibilitatea acoperirii lipsei de numerar la întreprindere,care este asociată cu rambursarea creditului, particularităţile stabilităţii financiare la entităţile
agricole din Republica Moldova, justificarea mărimilor recomandate a indicatorilor analitici
financiari la întreprinderile agricole din Republica Moldova”.
În rezultatul investigațiilor întreprinse, „au fost elucidate probleme legate de funcţionarea sistemului financiar public al Republicii Moldova, cum ar fi: reforme în domeniul finanţelor
publice din Republica Moldova; concentrarea excesivă a funcţiilor de planificare a bugetului public naţional în Republica Moldova în cadrul Ministerului Finanţelor; perfecţionarea procedurii
controlului financiar în sectorul public, accentul punându-se pe auditul performanţei vizavi
de controlul conformităţii, în contextul reformei bugetării în bază de programe în Republica
Moldova şi trecerii la noua clasificaţie bugetară; procesul privatizării în Republica Moldova
privit în retrospectivă şi în perspectivă: avantajele scontate ale aderării Republicii Moldova
la Uniunea Europeană; aspecte financiare privind dezvoltarea economico-socială regională
a Republicii Moldova şi atenuarea disparităţilor teritoriale; disparitatea preţurilor: impactul
economic şi social, mecanisme de eficientizare a managementului finanţelor publice locale în
Republica Moldova în contextul reformei descentralizării; armonizarea politicii bugetar-fiscaleîn vederea dezvoltării durabile a economiei Republicii Moldova etc. Au fost evidenţiate diferite
probleme în calcularea costului serviciilor acordate în diferite sfere de activitate şi în modelarea proceselor economice. Au fost studiate diferite metode de soluţionare şi îmbunătăţire acontabilităţii serviciilor acordate în diferite sfere”.
De asemenea, au fost cercetate și alte probleme, cum ar fi: „aspecte teoretice şi practiceale potenţialului de producere şi export din economia naţională; promovarea produselor şi serviciilor autohtone pe piaţa internă şi externă; aprecierea dimensiunilor calitative şi cantitative
ale pieţei serviciilor din ţară, inclusiv serviciile turistice şi serviciile de transport”.
În cadrul cercetărilor au fost studiate aspectele teoretico-metodologice ale competitivităţii Republicii Moldova pe piața externă, diferite probleme ce țin de securitatea economică ațării, de factorii competitivității, de diferite aspecte ale experienţei străine în domeniul dezvoltării competitivităţii.
Specialiștii în domeniul economiei au determinat „principiile de proiectare a unui sistem eficient de management pentru o întreprindere, cu principalele sale subsisteme manageriale, inclusiv determinarea modalităţilor de instituţionalizare a sistemului de management
în cadrul firmei”. Au fost identificate „posibilități de eficientizare a afacerilor derulate atâtde către firmele mici şi mijlocii, cât şi de către firmele mari, structuri corporative, inclusiv
eficientizarea principalelor funcţiuni ale întreprinderii”, principiul de conducere cu „succes apersonalului firmei, implicarea acestuia în procesul de conducere, asigurarea unei productivităţi şi calităţi înalte a muncii”, au fost determinate oportunitățile „de realizare a inovaţiilor
în cadrul firmelor autohtone, de proiectare a sistemului inovaţional şi dezvoltarea afacerilorinternaţionale”.
602

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

În cadrul investigațiilor întreprinse, „au fost analizate probleme fundamentale legate depolitica monetar-creditară a BNM, politica concurențială în contextul managementului strategic al băncilor comerciale, analiza evoluției ratelor de schimb a leului moldovenesc și aprecierea consecințelor, utilizarea diferitor instrumente de finanțare a agenților economici de către
băncile comerciale, probleme legate de mecanismele de finanțare la nivelul țărilor UE, probleme ale ratelor dobânzii, importanța reglementării și supravegherii activității bancare în vederea asigurării stabilității financiare.
Economiștii universitari au investigat aspectele referitoare la „finanțele agenților economici, și anume, problemele managementului sistemului de finanțare a businessului mic și mijlociu în contextul dezvoltării proceselor economice. În cadrul acestora a fost elaborat chestionarul privind activitatea și utilizarea surselor financiare pentru întreprinderile ce desfășoară
activitatea în Incubatoare de Afaceri, elaborarea sistemului de indicatori și metodele de estimare a activității eficiente a Incubatoarelor de Afaceri; a fost elaborat și completat sistemul deindicatori de evaluare şi monitorizare a accesului la finanţare a antreprenorilor; a fost elaborată schema-model privind procesul de incubare ce va asigura succesul tinerilor antreprenori
la trecerea celor două etape, importante în formarea unei afaceri viabile și dezvoltării regionale; a fost elaborată schema-model a mini-clasterului agroindustrial specializat, orientat spre
dezvoltarea mediului de afaceri concentrat în spațiile rurale; au fost propuse măsuri noi desprijin pentru stimularea activității tinerilor fermieri, unde obiectivul general ar fi atragerea
tinerilor fermieri în iniţierea şi dezvoltarea activităţilor agricole în sectorul rural, cu includerea
domeniilor de acțiuni concrete”. În cadrul cercetărilor au „fost elucidate probleme legate defuncționarea sistemul financiar public al Republicii Moldova, cum ar fi impactul impozitelor
asupra dezvoltării antreprenoriatului, politica fiscală aplicabilă în cazul finanţărilor externe
nerambursabile, planificarea bugetului public național în contextul europenizării, probleme
actuale ale sistemului de asigurări cu pensii private în Republica Moldova, rolul administrării
fiscale şi controlul fiscal în asigurarea stabilităţii macroeconomice în Republica Moldova, realizări și practici ale Republicii Moldova în domeniul controlului intern în contextul de integrare europeană, direcţiile de perfecţionare a stimulării fiscale a proceselor economice, impactul
impozitelor şi taxelor locale asupra dezvoltării infrastructurii locale în unităţile administrativteritoriale, managementul datoriilor unităţilor administrativ-teritoriale, căile de asigurare a
gradului de autonomie a administraţiei publice locale în condiţiile Republicii Moldova.
În procesul investigaţiilor ştiinţifice au fost abordate probleme „teoretice şi practice ale
economiei naţionale”; problema „promovării produselor şi serviciilor autohtone pe piaţa internă şi externă, aprecierea dimensiunilor calitative şi cantitative a pieţei serviciilor din ţară,inclusiv şi a serviciilor turistice și de transport”; problemele ce țin de „modalitățile de sporire
a competitivității economiei Republicii Moldova”, de „estimarea proceselor de cooperare internaţională, integrare economică şi globalizare în cadrul relaţiilor economice internaţionale;
aprecierea parametrilor economici care corespund dezvoltării economice durabile a ţărilor
mici din Europa; studierea problemelor majore ale crizei economice şi politicilor statului; edificarea societăţii internaţionale, care are ca scop dezvoltarea socio-economică durabilă şi creşterea bunăstării populaţiei”.
Specialiștii de la Facultatea Științe Economice numai în anii 2013-2014 au publicat: monografii – 4; manuale – 28; capitole în monografii și culegeri – 14; articole în reviste cu factor
de impact – 13; articole în reviste din străinătate – 24; articole în reviste naționale – 64; articole
în culegeri naționale/internaționale – 106; rezumate la comunicări științifice – 113. De asemenea, colaboratorii facultății au participat la 273 de conferințe naționale și internaționale și auorganizat 6 manifestări științifice1.
În anii 2012-2014 Facultatea de Limbi şi Literaturi Străine şi-a concentrat investigaţiile
asupra câtorva teme de cercetare, ce ţin de relaţiile lingvo-culturale în promovarea multilingvismului în spaţiul instructiv educaţional paneuropean; filologie germanică, lingvistică generală,1

Arhiva curentă a Facultății Științe Economice. Rapoartele de activitate științifică pentru anii 2013-2014.

603

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

comparativă şi metodica predării limbilor străine; comunicare şi studii interculturale, psihologie şi lingvistică, glotodidactică, lingvistica computaţională, lingvistica cognitivă; didactica limbajelor specializate, probleme de didactică a limbii franceze; probleme de lingvistică generală
şi contrastiva, probleme de lingvistică romanică şi tendinţe actuale în didactica limbii franceze;
probleme de lingvistică romanică şi tendinţe actuale în didactica limbilor romanice; procesul
literar contemporan între globalizare, particularizare şi reuniversalizare; noile şcoli teoreticeşi orientări ale ştiinţei literaturii; cercetări teoretice ale actului lecturii şi relecturii; dinamica şi
pragmatica limbajului în plan interlingual (lexicul, gramatica, stilistica, nivelele limbii, discursul etc.); probleme ale traducerii specializate (traducerea tehnică, ştiinţifică, literară).
În rezultat, a fost abordată şi studiată aprofundat problematica motivării sistemului înconcepţia prof. Gr. Cincilei şi a altor lingvişti, adepţi ai şcolii funcţionale franceze. A fost abordată și problematica tehnicii traducerii literare conform concepţiei renumitului savant E. Coşeriu.
De asemenea, s-au tratat şi unele aspecte ce ţin de problema împrumuturilor lexicale necesare
şi a împrumuturilor de lux, combătându-le pe acestea din urmă ca fiind redundante. Rezultatele
investigaţiilor au fost expuse la numeroase conferinţe ştiinţifice naţionale şi internaţionale şi,de asemenea, în diferite publicaţii, după cum urmează: monografii – 1; materiale didactice (manuale, suporturi de curs, lucrări didactice – 20; studii în reviste cu factor de impact – 1; capitoleîn monografii şi culegeri de studii – 220; articole în reviste naţionale – 194 şi în reviste internaţionale – 271 .
La Facultatea de Drept specialiştii şi-au concentrat eforturile științifice asupra cercetării
mai multor aspecte: compatibilitatea dintre normele de incriminare consacrate în legea penală
a Republicii Moldova şi standardele europene şi internaţionale în materie; strategia de reformă
a sistemului de drept, adoptată în 2011 de către Parlamentul Republicii Moldova, cu două direcţii de cercetare de drept procesual penal şi criminalistică; implementarea în sistemul naţional a prevederilor diferitor instituţii europene de drept procesual penal; principiile Convenţiei
Europene a drepturilor omului; examinarea noilor tehnologii în criminalistică, îndeosebi, întehnica criminalistică; elaborarea unor metodici contemporane de investigare a cauzelor penale, cu precădere a unor infracţiuni de tipul: spălarea banilor, evaziuni fiscale, trafic de fiinţe
umane; evoluţia istorică a instituţiilor, a organelor de conducere, precum şi izvoarele dreptului;aspecte teoretico-practice ale evoluţiei statului şi dreptului; evoluţia şi dezvoltarea principiului
accesul la justiţie ca principiu de drept; dreptul constituţional – ramura prioritară în sistemul
de drept al Republicii Moldova; tendinţe actuale în doctrina şi practica dreptului internaționalși dreptului relațiilor economice externe. În ultimii ani, colaboratorii Facultății au participat ladiferite conferințe științifice, seminare, mese rotunde etc. în țară și peste hotare (178); au organizat manifestări științifice (10); au publicat monografii, manuale, suporturi didactice (84);articole în reviste naționale (175); capitole în monografii și culegeri (27); articole în revistestrăine (4)2.
Direcţia de cercetare a Departamentului Filosofie și Antropologie s-a axat pe studierea
Proceselor civilizatorii contemporane din perspectiva diversităţii istorico-culturale şi umane încontextul noii vecinătăţi cu Uniunea Europeană. În cadrul acestei direcţii de cercetare investigaţiile s-au concentrat asupra studierii mai multor probleme: dezbateri contemporane în antropologie, istoria filosofiei naţionale şi universale; probleme actuale ale filosofiei contemporane; filosofia şi metodologia ştiinţei. În rezultatul investigaţiilor s-a identificat setul de valorişi nonvalori acceptate sau respinse de membrii comunităţii, măsura în care acestea contribuie
la procesul de integrare în mediul cultural european. Un rol deosebit în organizarea activităţii
de cercetare îl are CCC în Antropologie, care are menirea să influenţeze discuţiile asupra politicilor, comportamentelor şi organizaţiilor în Republica Moldova. Evaluarea lucrului ştiinţific se
efectuează în cadrul şedinţelor departamentului, la seminarele metodologice republicane (5),la seminarele ştiinţifice de profil (6), la conferinţele ştiinţifice universitare şi interuniversitare1
2

Arhiva curentă a Facultăţii Limbi şi Literaturi străine. Rapoarte pe activitatea ştiinţifică în anii 2013-2014.
Arhiva curentă a Facultății de Drept. Rapoarte de activitate pe anii 2013-2014.

604

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA(31), internaţionale (34), prin editarea articolelor (40 – naționale, 44 – internaționale), monografiilor (4), manualelor, cursurilor speciale şi a celor de bază, culegerilor de lucrări ştiinţifice(3) etc.1
Cercetările universitarilor ar fi mult mai rezultative, dacă nu s-ar face simțită în continuare finanțarea insuficientă pentru procurarea „materialelor şi reactivelor, a echipamentului ştiinţific prin intermediul licitaţiilor publice, după principiul „preţului mai mic”. Este necesar demodificat modul de selectare-procurare a materialelor după 2 indici principali: calitate – preţ,raport ce se reflectă în caietul de sarcini (de exemplu, 80% calitatea şi 20% preţul)”. Se simte
impetuoasa necesitate de a eficientiza pregătirea cadrelor cu grad ştiinţific prin intermediulşcolilor doctorale. De asemenea, se impune „activizarea participării cadrelor didactico-ştiinţifice şi ştiinţifice la concursuri de proiecte de cercetare, inclusiv în cadrul Programului Orizont
2020, pentru asigurarea continuităţii activităţii de cercetare-dezvoltare şi a procurării utilajuluiştiinţific performant, eficientizarea utilizării fondurilor obţinute şi a utilajului unicat procurat”.
Specialiștii în domeniul managementului științei universitare consideră necesar „elaborarea
mecanismului de asigurare a conexiunii cercetare-educaţie-piaţa muncii”. În sfârșit, „stimularea publicării rezultatelor ştiinţifice în reviste cu factor de impact şi a transferului tehnologic”2
ar fi foarte benefică pentru dezvoltarea științei universitare.
Conform datelor privind Evaluarea capacității de cercetare a instituțiilor de învățământ
superior din Republica Moldova, date la care s-a făcut referință și pe 27 februarie 2014, în
Republica Moldova erau cca 3600 de cercetători3. Peste 70 la sută dintre aceștia lucrează în
instituțiile de cercetare publice, 18% în instituțiile de învățământ superior și 11% în sectorul
privat4.
Gheorghe Cuciureanu, într-un studiu din decembrie 2014, scria: „Universităţile sunt, tradiţional, orientate mai degrabă spre învăţământ decât spre cercetare şi au o colaborare limitată
atât cu institutele de cercetare-dezvoltare, cât şi cu sectorul de afaceri. Curricula nu este armonizată cu necesităţile industriei. Universităţile, la fel ca şi institutele de cercetare, au experienţă
şi capacităţi limitate pentru brevetare, licențiere etc. Nivelul scăzut al conexiunilor între companii şi universităţi, precum şi slaba dezvoltare a clusterelor, sunt confirmate de scorul obţinut
de Republica Moldova în GCI pentru 2013-2014 la indicatorul Colaborare universitate-industrieîn cercetare-dezvoltare (poziţia 129). Ca urmare, efectele economice ale activităţilor de cercetare şi inovare sunt minime (de exemplu, exporturile de tehnologii înalte constituie doar 6% din
exporturile de produse)”5 .
În mesajul de felicitare din 23 decembrie 2014, adresat comunității universitare cu prilejul sărbătorilor de iarnă, rectorul Gh. Ciocanu încă o dată amintea despre rolul cercetării înviaţa USM: „Cercetarea ştiinţifică este o sursă inepuizabilă pentru cunoaştere, iar performanţa
şi valorificarea cercetării ştiinţifice devine o sursă inepuizabilă de finanţare”6.
Conform Ratingului naţional al instituţiilor de învăţământ superior, efectuat de CNAA în
baza rezultatelor evaluării şi acreditării ştiinţifice și publicat pe data de 31 decembrie 2014,
Arhiva currentă a Departamentului Filosofie şi Antropologie, USM, Darea de seamă pe anii 2010-2014.
Arhiva curentă a Departamentului Știinţă şi Inovare a USM. Raport privind activitatea ştiinţifică şi inovaţională
în anul 2014 şi în perioada 2011-2014. Chişinău, 2014.
3
În interviul acordat de preşedintele AŞM Gh. Duca corespondentului ziarului Flux în iunie 2008, domnia samenţiona aceeaşi cifră - cca 3600 de cercetători ştiinţifici. Adică, pe parcursul a 6 ani în Republica Moldova
numărul cercetătorilor ştiinţifici a rămas neschimbat.
4
http://catalactica.md/studiu-2/; A se vedea şi http://www.edu.md/ro/evenimentele-saptaminii/a-fostevaluata-capacitatea-de-cercetare-a-universita-ilor-din-republica-moldova-15519/.
5
Cuciureanu Gheorghe. Cercetarea din Republica Moldova: de la conştientizarea problemelor la abordarea lor
adecvată? (Research in the Republic of Moldova: from problem awareness toward an adequate approach?).
În: Revista de politica ştiinţei şi scientometrie – Serie Nouă Vol. 3, Nr. 4, Decembrie 2014, p. 294. (file:///C:/
Documents%20and%20Settings/User/My%20Documents/Downloads/cercetarea-din-republica-moldova-de-la-constientizarea-problemelor-la-abordarea-lor-adecvata.pdf.
6
Ciocanu Gheorghe. Să ne axăm şi să promovăm dimensiunea europeană. În: Universitatea de Stat din Moldova, 23 decembrie 2014, nr. 5 (161), p. 1.
1
2

605

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAUniversitatea de Stat din Moldova se plasa pe locul trei cu 796 de puncte, după Universitatea
Tehnică a Moldovei (893 puncte) şi Universitatea de Stat de Medicină şi Farmacie „N.
Testemiţanu” (839 de puncte)1.
Totul este spus destul de limpede şi nu avem motive de îndoială. Totuşi, examinarea unuiarticol publicat în revista Akademos (nr.1 (28), martie 2013), semnat de Valeriu Canţer, Simoin
Toma, Vitalie Minciună şi Lucia Beleţchi, a făcut să apară anumite semne de îndoială. La compartimentul Instituţii de învăţământ superior savanţii nominalizaţi au scris următoarele: „Înlista performanţelor ştiinţifice au fost incluse 10 instituţii de învăţământ superior: 8 universităţi reacreditate pe durata anilor 2010-2012 şi 2 – cu acreditare iniţială în anul 2012 (Tab.11)”.
Examinăm cu atenţie Tabelul 11, Ratingul instituţiilor de învăţământ superior şi constatăm că
punctajul celor 10 instituţii incluse, corespunde exact cu punctajul aceloraşi 10 instituţii din
Ratingul naţional al instituţiilor de învăţământ superior publicat pe 31 decembrie 2014, primele trei locuri fiind exact aceleaşi: Universitatea de Stat din Moldova se plasa pe locul trei cu
796 de puncte, după Universitatea Tehnică a Moldovei (893 puncte) şi Universitatea de Stat deMedicină şi Farmacie „N. Testemiţanu”(839 de puncte)2. În schimb, în Ratingul din 31.12.2014, înprimele 10 poziţii, apar patru instituţii de învăţământ (ASEM, ULIM, Universitatea CooperatistComercială din Moldova, Academia de Administraţie Publică), care, în cel anterior, nu se regăseau. Evident, tot patru instituţii (Universitatea de Stat „Alecu Russo” din Bălţi, Universitatea
de Stat din Tiraspol, Institutul de Relaţii Internaţionale din Moldova, Universitatea de Studii
Politice şi Economice Europene „C. Stere”), sunt coborâte sub numărul 10.
Cifrele invocate din cele două Rating-uri, unul din 1 ianuarie 2013, altul din 31 decembrie
2014, adică diferenţa dintre ele este de 2 ani, timp în care punctajul a 10 instituţii de învăţământ nu s-a modificat, modificându-se în schimb la celelalte patru, trezesc dubii serioase şi,
evident, apare problema credibilităţii cifrelor invocate. Cu atât mai mult că WEB rating universites, datele căruia au fost date publicităţii pe 4 februarie 2015, plasează Universitatea de Statdin Moldova pe primul loc, fiind urmată de ASEM, USMF „N. Testemiţanu”, ULIM, UTM etc.3.
La şedinţa Senatului USM din 27 ianuarie 2015, prorectorul pentru activitatea ştiinţifică,profesor universitar Florentin Paladi, a prezentat Strategia de cercetare şi inovare la Universitatea de Stat din Moldova pentru perioada 2015–2020, adoptată prin decizia Senatului din 31
martie 20154. De asemenea, Senatul din 31 martie 2015 a aprobat rezultatele ştiinţifice ale

http://www.cnaa.acad.md/i/news/2014/28122014/31.12.14.pdf.
Academician Canţer Valeriu, Academician Toma Simion, Dr. hab., conf. cerc. Minciună Vitalie, Dr., conf. cerc.
Lucia Bileţchi. Ratingul actualizat al instituţiilor de cercetare acreditate din Republica Moldova: 1 ianuarie
2013, în Akademos, nr. 1 (28), martie 2013, p. 21.
3
www.4icu.org/md/. De fapt, conform datelor Web Ranking Universities, USM, începând cu 2013, pentru apatra oară conduce clasamentul Universităţilor din RM (Angela Niculiţă. Rezultatele eforturilor noastre nu
s-au lăsat aşteptate – USM din nou prima în topul Universităţilor din R.Moldova. În: Universitatea de Stat din
Moldova, 24 februarie 2015, nr.7(163), p. 1.).
4
Arhiva curentă a USM. Proces-verbal al şedinţei Senatului USM din 27 ianuarie 2015 şi din 31 martie 2015.
Aici – şi textul Strategiei. Referitor la direcţiile strategice de activitate în domeniul de cercetare și inovare dincadrul USM se prevedea:
1. Optimizarea potențialului științific și a spațiului folosit pentru cercetare în funcție de valorificarea proiectelor de către LCȘ.
2. Promovarea imaginii USM prin cercetare și inovare: imaginea reprezintă un mijloc eficient de minimizare
a amenințărilor externe și de potențare (susținere) a punctelor tari: pașapoartele/site-urile LCȘ (http://
usm.md/?page_id=76&lang=ro), promovarea Revistei SUM (http://studiamsu.eu/) etc.
3. Dezvoltarea infrastructurii informaționale de suport prin acordarea a 0,5% din valoarea granturilor decercetare pentru taxa de acces la bazele de date EBSCO, Springer, precum și a unei baze naționale de dateeconomico-statistice, juridice, normative etc.
4. Modernizarea infrastructurii de echipamente pentru cercetare prin alocarea anuală a 3 mil. lei din bugetul USM, începând cu anul 2018.
5. Eficientizarea realizării studiilor de doctorat și susținerea în termen a tezelor de doctorat:
5.1. Promovarea studiilor de doctorat în Școlile Doctorale din cadrul Institutului de Cercetare și Inovare
al USM.
1
2

606

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

cercetărilor de la USM, obţinute în perioada 02.01.2015-31.03.2015 în care a fost reflectată tematica prevăzută în etapa I a contractelor de finanţare a proiectelor instituţionale pe următoarele direcţii strategice: Materiale, tehnologii şi produse inovative, Biotehnologie, Patrimoniulnaţional şi dezvoltarea societăţii.
În Carta USM adoptată la şedinţa Senatului din 31martie 2015, printre alte misiuni importante ale Universităţii este şi „organizarea şi desfăşurarea de cercetări ştiinţifice fundamentale şi aplicative, orientate spre soluţionarea problemelor actuale socio-economice şi realizarea
transferului tehnologic al rezultatelor cercetării ştiinţifice universitare”. Conform Cartei, „personalul ştiinţifico-didactic, cel ştiinţific şi cel didactic are, în principal, următoarele obligaţii: să
asigure calitatea procesului de învăţământ şi a activităţii de cercetare ştiinţifică”. Referindu-sela proprietatea intelectuală, Carta prevede: „În Universitatea de Stat din Moldova obiectivele
cele mai importante ale valorificării proprietăţii intelectuale sunt: favorizarea cercetării cu impact-factor şi a cercetării aplicative în cadrul Universităţii; sprijinirea difuziei rezultatelor cercetării personalului universitar; susţinerea absorbţiei rezultatelor cercetării; stimularea cercetării academice; promovarea invenţiilor brevetabile; intensificarea comercializării rezultatelor
cercetării academice; stimularea activităţii de consultanţă universitară acordată sectorului
economico-social; oferirea sprijinului universitar pentru dezvoltarea start-upurilor, bazate pe
tehnologie avansată”.
La şedinţa Senatului din 29 mai 2015 a fost aprobat planul de cercetare pentru anul 2015
la Universitatea de Stat din Moldova1.
Dacă ne referim la potențialul științific care a activat la USM pe parcursul anului 2015,
reamintim că la începutul anului de studii 2015-2016 la Universitate activau 75 de doctori
habilitați și 263 de doctori în științe.
De asemenea, către 1 ianuarie 2016 în cadrul organizațiilor din sfera științei și inovării
din Republica Moldova erau 441 de doctori habilitați și 1429 de doctori în științe2.
În acest context, cota parte a doctorilor habilitați de la USM constituie 17%, iar cota partede doctori în științe constituie 18 % din numărul total al doctorilor habilitați și al doctorilor înștiințe încadrați activ în sfera științei și inovării.
Activitatea științifică la USM în anul 2015 s-a desfășurat în cadrul mai multor direcții strategice finanțate din bugetul de stat. În cadrul Direcției strategice Materiale, tehnologii și produse
inovative au activat trei Centre de Cercetări Științifice (CCȘ), inclusiv Chimie aplicată și ecologică,Probleme actuale ale Matematicii și Informaticii și Materiale și Dispozitive Semiconductoare.
Dintre principalele realizări ale CCȘ Chimie aplicată și ecologică pot fi enumerate găsireacondițiilor „de formare în soluție a compușilor coordinativi ai cuprului, fierului, cobaltului și
zincului cu diferiți liganzi din clasa tiosemicarbazinelor, stabilirea compoziției acestora, determinarea constantelor de stabilitate și variația energiei Gibbs în urma proceselor de formare”.
De asemenea, „au fost elaborate scheme tehnologice de înlăturare a agenților de dispersie însisteme model ce conțin coloranți, surfactanți și etilenglicol în ape reziduale textile”, „au fost
determinate legitățile cinetice ale transformărilor fotochimice ale unor substanțe tiolice”, în
cadrul expedițiilor hidrochimice a fost evaluată starea râurilor Ichel, Răut, Nistru, lacul de laDănceni, demonstrându-se nivelul ridicat de poluare a acestora3.
5.2. Implementarea Regulamentului instituţional de organizare şi funcţionare a programelor de studii dedoctorat în cadrul USM.
5.3. Aplicarea criteriilor și indicatorilor de performanță pentru evaluarea activității la doctorat și postdoctorat.
6. Proiectarea noii organigrame a Departamentului Cercetare și Inovare și Secției Doctorat în cadrul Institutului de Cercetare și Inovare al USM.
1
Arhiva curentă a USM. Proces-verbal al şedinţei Senatului USM din 29 mai 2015.
2
Raport privind activitatea CSȘDT și Rezultatele științifice principale opținute în sfera științei și inovării înanul 2015. Chișinău, 2016, p. 6.
3
Mai multe detalii a se vedea în Raport privind activitatea CSȘDT și rezultatele științifice principale obținuteîn sfera științei și inovării în anul 2015, Chișinău, 2016, p. 42. Indicatorii de activitate a acestuia a se vedea
Ibidem, p. 260-261.

607

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Rezultate importante au fost obținute în cadrul CCȘ Probleme actuale ale Matematicii
și Informaticii. În rezultatul cercetărilor s-a demonstrat „că orice sistem iterativ de aplicații
affine, înzestrat cu o funcție Liapunov de tipul unei forme pătratice nedegenerate, posedă omulțime viabilă compactă și această mulțime este caracterizată ca fiind închiderea mulțimii
punctelor periodice, iar dinamica SIF-ului pe această mulțime poartă însemnele unei dinamici
haotice: este sensibilă la datele inițiale și, plus la densitatea punctelor periodice, este topologic tranzitivă”. De asemenea, „au fost elaborate metode eficiente și algoritmi polinomiali desoluționare a problemelor importante din punct de vedere aplicativ: determinarea strategiilor
optime în cazul jocurilor strategice pe complexe de cuburi abstracte n-dimensionale, transmiterea și recepționarea informației prin intermediul dispozitivelor sofisticate ce pot fi modelate
cu ajutorul unor varietăți multidimensionale de genul p, problema de restabilire a informației
la transmiterea acesteia în rețele informaționale”1.
În cadrul CCȘ Materiale și Dispozitive Semiconductoare „a fost dezvoltată teoria transportului de căldură în grafenul laminat și stabilită dependența puternică a conductibilității termice
de dimensiunile nanocristalitelor”, ceea ce „deschide perspective largi de utilizare a acestuimaterial în calitate de canal de evacuare a căldurii de la punctele fierbinți ale cipurilor moderne”. De asemenea, pentru prima data a fost elaborată „metoda interferometriei holografice decercetare combinată a obiectelor de la distanță cu ajutorul spectrelor de emisie în regiunile vizibile și ultraviolet a spectrului. Pe baza metodologiilor dezvoltate a fost elaborat un dispozitiv
optic portabil – camera de Teledetecție în Franje de Interferență pentru teledetecție și caracterizare a produselor petroliere pe suprafața apei deschise”2.
Evident, elaborările științifice din cadrul Direcției strategice Materiale, tehnologii și produse inovative au o mare importanță teoretică și aplicativă. Este foarte important ca ele să găsească și căile pentru a fi implementate în practică.
În cadrul Direcției strategice Biotehnologie s-a manifestat CCȘ Științe ale vieții, care a studiat „ecosistemele bazinelor râurilor Nistru și Prut”, iar „capturile de material biologic constituitde larve planctonice de dreisenă, aflate la diverse stadii de dezvoltare, a permis evaluarea acestora, precum și a dinamicii efectivului și ponderii juvenililor în completarea epibiozelor existente și în constituirea unor formațiuni epibionite noi”. De asemenea, în cadrul investigațiilor
au fost „evidențiaţi 14 hibrizi perspectivi de mentă rezistenți la secetă cu o pondere semnificativă de ulei bogat în substanțe biologic active”, s-a studiat „aportul deosebit al substanțelor
bioactive din extractul de propolis în menținerea homeostazei metabolismului și formarea
imunorezistenței în condițiile diabetului experimental, aplicarea cărora ar putea reprezenta
o metodă eficientă de prevenire și îndepărtare a complicațiilor primare și secundare a acestei
patologii”. Savanții au efectuat „experimente în condiții de producere în teren protejat în scopul
evidențierii rolului algelor azotfixatoare Nostoc flagelliforme, Calothrix sp., Tolypotrix distorta
în sporirea roadei tomatelor și castraveților”, menționând că „mediul nutritiv de origine natural optimizat permite acumularea unui conținut semnificativ de substanțe biologic active înbiomasa algei Nostoc flagelliforme. Acest mediu nutritiv prezintă un interes practic, economic
și social major, deoarece se obține din resurse naturale ieftine și nu contribuie la acumularea
unor legături chimice toxice în biomasa algală”3.
În cadrul Direcției strategice Patrimoniul național și dezvoltarea societății a activat CCŞ„Ştiinţele Umanistice” cu două LCȘ: Tracologie și Lingvistică aplicată și literatură comparată.
Mai multe detalii a se vedea în Raport privind activitatea CSȘDT și rezultatele științifice principale obținuteîn sfera științei și inovării în anul 2015, Chișinău. 2016, p. 43. Indicatorii de activitate a acestuia a se vedea
Ibidem, p. 263-264.
2
Mai multe detalii a se vedea în Raport privind activitatea CSȘDT și rezultatele științifice principale obținuteîn sfera științei și inovării în anul 2015. Chișinău, 2016, p. 43. Indicatorii de activitate a acestuia a se vedea
Ibidem, p. 262-263.
3
Mai multe detalii a se vedea în: Raport privind activitatea CSȘDT și rezultatele științifice principale obținute însfera științei și inovării în anul 2015. Chișinău, 2016, p. 68-69. Indicatorii de activitate a acestuia a se vedea:
Ibidem, p. 265-266.
1

608

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Savanții universitari au investigat diverse probleme ale istoriei societății din spațiul Prutonistrean începând cu secolul al XII-lea a. Chr., încheind cu etapa contemporană. Cercetările
au evidențiat caracterul sedentar al comunităților umane de agricultori și crescători de animale, apogeul dezvoltării constituindu-l civilizația getică din secolele IV-III a. Chr.; numai înzona Saharna numărul așezărilor fortificate atinge cifra de 15, iar a stabilimentelor civile– cifra de 42. Materiale relevante, un centru religios fortificat din sec. IV-III au fost descoperite la Stolniceni-Hâncești, iar perioada romană este reflectată de prezența unei paleobazilici
la monumentul de la Sobari-Soroca. Investigarea moștenirii cărturărești a Arhimandritului
Andronic Popovici a finalizat cu pregătirea pentru tipar a volumului II al Istoriei Sfintelor mănăstiri Neamț și Secu. Problemele de istorie contemporană țin de elucidarea unor subiecte legate de istoria Universității de Stat din Moldova, rolul directiv al acesteia în procesul evoluției
școlii superioare și a institutelor de cercetare din RM. De asemenea, a fost „realizat studiul
psihosociologic al reprezentărilor sociale” și s-a stabilit că acestora „le revine statutul unor
forme de cunoaștere sui generis”. „Pe axa 3. Literatura din Basarabia şi receptarea critică şi
istorico-literară s-a constatat că se modifică modalităţile romaneşti de reprezentare a lumii,
ceea ce implică modificări structurale, de perspectivă narativă, precum şi modificări de limbaj. Romanul răspunde extrem de dinamic solicitărilor realităţii. Revine romanul de factură
socială. În poezie se modifică reprezentările şi ipostazele eului poetic. Se observă tendinţa dereaducere în poezie a trăirii autentice, provocată de relaţia cu realul imediat. Reprezentarea
eului poetic se face prin raportare la trecutul biografic şi la universul rustic devenit un garant
al autenticităţii. Poeţii insinuează în poeziile lor sentimente profunde, trăiri ale unui eu marcat de tragismul existenţial. În poezia tânără eul histrionic disimulează nepăsarea, jucândspectacolul angajării superficiale în existenţial. Pe axa 4. Literatura din Basarabia şi receptarea ei prin traducerile în alte limbi s-a procedat la exersare, ca ulterior, stăpânind instrumentul traducerii, să se recurgă la cercetarea efectelor de receptare a literaturii prin traduceri. Pe
axa 5. Literatura din Basarabia şi receptarea ei prin politicile editoriale s-a constatat că strategiile editoriale practicate în Republica Moldova după 1990 contribuie, parţial, la o schimbare în ceea ce priveşte repre­zentarea imaginii/statutului scriitorului: artistul apare ca un
coautor al editorului în proiecte solicitate de piaţă”. Lucrările ecleziastice publicate în limba
română în secolul al XIX-lea au constituit o bază culturală solidă şi, concomitent, o posibilitate de răspândire şi utilizare a limbii române literare în Basarabia, când se manifestau vădit
procesele de deznaţionalizare. Limbajul tipăriturilor vremii, formele specifice de exprimare
reprezintă un subiect important pentru studiu. În baza lor se evaluează și impactul acestor
texte asupra formelor de exprimare în limba română a epocii. „Pe segmentul studierii literaturii ca spaţiu al reprezentărilor specifice s-a stabilit că proza, în mod special romanul, se aflăîntr-un proces de diversificare a speciilor, formelor narative, compoziţiei. În ceea ce priveşte
poezia, ea parcurge o modificare esenţială a reprezentării eu-lui poetic”1.
Specialiștii care au activat în cadrul acestei Direcții în anul 2015 au publicat 61 de lucrări,inclusiv 8 monografii, 10 articole în reviste din străinătate, 10 articole în reviste naționale, categoria B și C, 40 de studii în culegeri naționale și internaționale și 34 de teze ale comunicărilorștiințifice la conferințele științifice din țară și de peste hotare2.
Tot în cadrul Direcției strategice Patrimoniul național și dezvoltarea societății a activat șiCCȘ Științe Sociale și Economice. Savanții universitari au formulat „conceptul cu referire la formarea profesională – gradual, gradual-paralelă, gradual-complementară”, au „fost identificaterelațiile dintre finalitățile pe cicluri și clasificatorul ocupațiilor”. De asemenea, „în vederea conceptualizării metodologice, au fost analizate conținutul și structura a diverse scale și chestionare utilizate de cercetătorii din diferite țări”. O problemă importantă investigată a fost domeniul
Raport privind activitatea științifică și inovațională în anul 2015. Centrul de Cercetări științifice Științe
Umanistice. Chișinău, 2015 (Arhiva curentă a Secției Managementul activității de cercetare și inovare a
USM).
2
Mai multe detalii a se vedea în: Raport privind activitatea CSȘDT și rezultatele științifice principale obținuteîn sfera științei și inovării în anul 2015. Chișinău, 2016, p. 79-80.
1609

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

studiilor diasporale, fiind evaluat rolul Guvernului RM în lucrul cu diaspora1.
Printre cele mai valoroase rezultate științifice ale Secției Științe Naturale și Exacte se numără următoarele realizări: CCȘ Chimie aplicată și ecologică cu elaborarea metodologiei strategice „de sinteză dirijată a inhibitorilor moleculari performanți de proliferare a cancerului
cervical și a cancerului pancreatic în baza combinațiilor coordinative ale cuprului cu N(4) –allyl-3-thiosemicarbazone” (autori – acad. A. Gulea, dr. V. Țapcov, prof. N. Barbă). Tot în cadrul
acestui CCȘ a fost elaborată „schema tehnologică și parametrii optimi de epurare a sistemelor
model ce conțin, de rând cu agenții de dispersie, diferiți compuși organici: coloranți, surfactanți
anionici, cationici, etilenglicol” (autori – prof.univ. M. Gonța, dr. V. Matveevici, L. Mocanu, V.
Iambarțev). La CCȘ Materiale și dispozitive semiconductoare, „în premieră a fost efectuată cercetarea conductibilității termice în oxidul redus de grafen” (autor – dr. hab. D. Nica). De asemenea, s-a elaborat „tehnologia de depunere a stratului epitaxial p°InP din faza gazoasă în
sistemul In-PCI3-H2 cu parametrii avansați” (autori – dr. Leonid Gorceac, dr. Vasile Botnariuc,
dr. Simion Raevschi, dr. Andrei Coval, dr. Boris Cinic). În cadrul CCȘ Științe ale vieții „uleiulesențial de plante oleaginoase a fost determinat ca o sursă naturală de fitochimicale bioactive
care poartă potențialul antimicrobian și antioxidant și care ar putea fi suplimentate pentru scopuri nutriționale și de conservare a alimentelor” (autori – dr. Vasile Ciobanu, dr. Victor Melnic,
dr. Elena Peleah, ing. Maria Socinschi, Marina Bejinari). CCȘ Probleme actuale ale matematicii
și informaticii a elaborat studiul monografic Operatori noetherieni cu aplicații (autor – Vasile
Neagu) care „conține rezultate importante din teoria operatorilor liniari și continui, din teoria operatorilor noetherieni, precum și aplicații ale acestei teorii în studiul unor clase vastede ecuații integrale singular în spații cu ponderi”. Tot în cadrul acestui CCȘ a fost examinată
Topologia algebrică a relațiilor multi-are. Fundamentarea teoriei complexelor de relații multiare (autor – Sergiu Cataranciuc)2.
Referindu-ne la rezultatele științifice principale obținute în raport cu scopul și obiectivele
programelor de stat, este de reținut programul coordonat de domnul Anatol Petrencu Recuperarea
și valorificarea istorică a memoriei victimelor regimului totalitar comunist din RSS Moldovenească
în perioada anilor 1940-1941, 1944-1953, pentru anii 2015-2016. În cadrul investigațiilor efectuate au fost colectate mai multe materiale, unele din ele fiind deja publicate3.
În afară de investigațiile științifice realizate în cadrul proiectelor finanțate, colaboratorii
facultăților USM desfășoară o activitate științifică intensă.
Activitatea științifică și inovațională în anul 2015 a Departamentului de Filosofie din cadrul Facultății de Istorie și Filosofie s-a concentrat asupra problemei Procese civilizatorii contemporane din perspectiva diversităţii istorico-culturale şi umane. Rezultatele investigațiilor au
fost oglindite în 62 de publicații, inclusiv elaborări didactice (1), articole în culegeri/revistenaționale și internaționale (32/12), rezumate la conferințe naționale și internaționale (17)4.
Cercetările specialiștilor Facultăţii de Litere gravitează în jurul a trei mari teme, circumscrise celor trei domenii fundamentale de studiu – lingvistică şi literatură română, filologie
rusă. În cadrul cercetărilor s-au investigat aspecte, cum ar fi: probleme de gramatică, lingvistică, sociolingvistică şi cultivarea limbii; stilistică şi traducere; naratologie, imaginar, literatură
română contemporană, teorie literară; estetică literară; aspecte interdisciplinare (literatură şi
Mai multe detalii a se vedea în: Raport privind activitatea CSȘDT și rezultatele științifice principale obținuteîn sfera științei și inovării în anul 2015. Chișinău, 2016, p. 84-85. Realizările respective au fost recunoscuteprintre cele mai valoroase realizări științifice, Ibidem, p. 114. Indicatorii de activitate a acestuia a se vedea
Ibidem, p. 319-321. A se vedea și: Raport privind activitatea științifică și inovațională în anul 2015 (Arhiva
curentă a CCȘ Științe sociale și economice).
2
Mai multe detalii a se vedea în: Raport privind activitatea CSȘDT și rezultatele științifice principale obținuteîn sfera științei și inovării în anul 2015. Chișinău, 2016, p. 95-96.
3
Mai multe detalii a se vedea în: Raport privind activitatea CSȘDT și rezultatele științifice principale obținuteîn sfera științei și inovării în anul 2015. Chișinău, 2016, p.133-135.
4
Raport privind activitatea științifică și inovațională în anul 2015. Cercetări efectuate în cadrul Facultății deIstorie și Filosofie (Arhiva curentă a Departamentului de Filosofie, USM).
1610

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

psihologie; relaţia text biblic – text literar), influenţa reciprocă şi interdependenţa dintre limbarusă şi cea română în spaţiul basarabean, folclorul naţionalităţilor locuitoare în R. Moldova,
probleme de teorie şi critică literară rusă, funcţionarea şi specificul categoriilor gramaticale în
limba rusă şi cea română. Drept rezultat au fost publicate o serie de studii: monografii (1), manuale și suporturi de curs (5), capitole în monografii (1), articole în reviste și culegeri editate înstrăinătate (9), studii în reviste și culegeri naționale (19) etc.1.
La Facultatea de Drept cercetările desfășurate în cadrul departamentelor au inclus mai
multe teme, cum ar fi: Reglementarea migraţiei forţei de muncă la nivel internaţional şi național;
Cadrul politico-juridic al cooperării în relaţiile dintre Republica Moldova şi Republica Turcia;
Copiii – subiect al protecţiei speciale în dreptul internaţional umanitar; Principiul proporţionalităţii în sistemul Convenţiei Europene a Drepturilor Omului; Eficacitatea internaţională asentinţelor arbitrale străine în sistemul Convenţiei de la New York din 1958; Individualizarearăspunderii internaţionale penale pentru comiterea crimelor de război; Prevenirea şi răspunderea pentru pagube transfrontaliere în dreptul internaţional al mediului; Interpretarea dreptului Uniunii Europene şi aplicarea lui pentru Republica Moldova; Reglementarea cetăţeniei
Uniunii Europene din perspectiva eliminării obstacolelor din calea drepturilor cetăţenilor UE;
Categoriile de infracţiuni în dreptul penal comparat; Legalitatea incriminării – principiu fundamental al dreptului penal; Compatibilitatea dintre normele de incriminare consacrate în legea
penală a Republicii Moldova şi standardele europene şi internaţionale în materie; Evaluarea
bazei ju­ri­di­ce incriminatoare prin prisma previzibilităţii legii penale; Probleme de calificare în
dreptul penal substanţial naţional; Noi direcţii de cercetare în materia dreptului penal în spaţiul UE; Răspunderea penală pentru malpraxis medical; Măsurile de constrângere cu caracter
medical; Infracţiuni economice; Delincvenţa juvenilă; Infracţiuni care aduc atingere activităţii
de serviciu. Dintre cele mai importante publicații pot fi menționate: monografii și capitole în
monografii (11), manuale, ghiduri, suporturi de curs (13), articole în reviste și culegeri publicate în străinătate (31), articole editate în culegeri și reviste naționale, inclusiv categoriile B șiC (130) 2.
Savanții de la Facultatea de Limbi și Literaturi Străine lucrează asupra mai multor temeștiințifice, cum ar fi: Elaborarea bazelor metodice EFL în cadrul curriculumului universitar;
Filologia limbilor germanice, lingvistica contrastivă, sociolingvistica şi lingvistica generală, comunicare interculturală, teoria şi practica traducerii; Procesul literar contemporan între globalizare, particularizare şi reuniversalizare. Noile orientări şi şcoli teoretice ale ştiinţei literaturii. Cercetări teoretice ale actului lecturii şi relecturii. Literatura europeană şi etica societală;Probleme de lingvistică romanică şi tendinţe actuale în didactica limbilor romanice; Dinamica şi
pragmatica limbajului în plan interlingual (lexicul, gramatica, stilistica, nivelele limbii, discursuletc.); Probleme ale traducerii specializate (traducerea tehnică, ştiinţifică, literară); Metode depredare a diferitelor tipuri de traduceri; Terminologia plurilingvă (constituirea terminologiilor
adecvate în diferite domenii ale ştiinţei şi tehnicii în limba maternă şi în limbile străine); Studii
de interculturalitate; Învăţare pe parcursul întregii vieţi. Predarea limbilor străine cu scopuri
specifice. Rezultatele investigațiilor științifice ale facultății au fost materializate în monografii(6), manuale și alte lucrări didactice (16), capitole în monografii și culegeri (82), articole editate în reviste din străinătate (3), articole în reviste naționale, inclusiv în reviste de categoria B și
C (35), articole în culegeri naționale/internaționale (36), ediții electronice (7) etc.3.
Investigațiile specialiștilor de la Facultatea de Economie în anul 2015 au fost realizatede către colaboratorii a patru Departamente pe tema generală Modalităţi de eficientizare a sisRaport privind activitatea științifică și inovațională în anul 2015. Cercetări efectuate în cadrul Facultății deLitere. Chișinău, 2015 (Arhiva curentă a Secției Managementul activității de cercetare și inovare a USM).
2Raport privind activitatea științifică și inovațională în anul 2015. Cercetări efectuate în cadrul Facultății deDrept. Chișinău, 2015 (Arhiva curentă a Secției Managementul activității de cercetare și inovare a USM).
3
Raport privind activitatea științifică și inovațională în anul 2015. Cercetări efectuate în cadrul Facultății deLimbi și Literaturi Străine. Chișinău, 2015 (Arhiva curentă a Secției Managementul activității de cercetare și
inovare a USM).
1611

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

temului economico-financiar în contextul restructurării economiei Republicii Moldova orientate spre o dezvoltare durabilă. Rezultatele investigațiilor au fost materializate într-o serie depublicații, inclusiv, monografii și capitole din monografii (9), manuale și alte materiale metodico-didactice (12), articole în reviste cu factor de impact (3), articole în reviste din străinătate
(13), articole în reviste naționale, inclusiv categoriile B și C (33), articole în culegeri naționale/internaționale (44), ediții electronice (1) etc.1.
Cadrele didactico-științifice de la Facultatea de Jurnalism și Științe ale Comunicării în anul
2015 au efectuat investigații pe direcțiile științifice Spaţiul mediatic contemporan în Republica
Moldova, Tendințe mediatice contemporane, Comunicarea publică: aspecte teoretice şi aplicative, Probleme actuale ale biblioteconomiei şi activităţii informaţionale, Stratificarea socială în Republica Moldova în condițiile de tranziție spre economia de piață, Istoria televiziunii din Republica Moldova și Produsul radiofonic – instrument de formare a culturii politice.
Rezultatele investigațiilor științifice au fost publicate în monografii și capitole în monografii șiculegeri (4), manuale și alte lucrări didactico-științifice (5), articole în reviste și culegeri publicate în străinătate (17), articole în reviste și culegeri naționale (13) etc.2.
La Facultatea Sociologie și Asistență Socială investigațiile științifice în anul 2015 s-audesfășurat în două direcții: Probleme sociale contemporane din perspectiva cercetării sociologice și Asistenţa Socială – fenomen sociocultural al lumii contemporane. Rezultatele
investigațiilor au fost expuse într-o serie de publicații, inclusiv monografii (1), manuale și altelucrări didactice (8), articole în reviste naționale, categoria B și C (2), articole în culegeri (2)3.
Activitatea științifică a colaboratorilor USM s-a manifestat pe larg și în cadrul conferințelor
naționale și internaționale, fie prin organizarea acestora în cadrul Universității, fie prin participarea activă la manifestările științifice organizate la alte instituții academice din țară și depeste hotare, cu sau fără publicarea rezumatelor referatelor prezentate.
Activitatea științifică studențească este o parte componentă esențială și obligatorie aprocesului de pregătire a viitorilor specialiști și urmărește scopul de a dezvolta potențialulștiințific al studenților, trezirea interesului față de investigația științifică prin încadrarea în diferite forme de activitate, stimularea activității lor în vederea includerii active în rezolvarea
problemelor științifice actuale.
În cadrul învăţământului universitar o atenţie deosebită se acordă creaţiei ştiinţifice a
studenţilor, manifestată prin predarea cursurilor ce au o orientare ştiinţifico-metodologică,prin organizarea Cercurilor şi Seminarelor Ştiinţifice Studenţeşti, organizarea conferinţelor
ştiinţifice tematice şi anuale studenţeşti, atragerea studenţilor la cercetările ştiinţifice în cadrul temelor bugetare şi prin contract. Activitatea științifică studențească se desfășoară în cele
mai diferite forme sub conducerea cadrelor științifico-didactice de la USM. În linii mari, activitatea științifică studențească la USM poate fi divizată în două părți: activitatea științifică în
procesul didactic (realizarea referatelor și recenziilor la seminare, activitatea în laboratoarele
specializate ale USM, realizarea tezelor de an și de licență) și extracurriculară (participarea ladiferite concursuri, expoziții etc. în cadrul facultății, universității, orașului, republicii; participarea la olimpiade; realizarea referatelor științifice în cadrul cercurilor științifice; participarea
la conferințe tematice dedicate unei/unor personalități sau unui/unor evenimente; participarea la conferințele anuale științifice studențești, două etape la facultăți și ultima etapă, universitară; participarea la conferințe interuniversitare și republicane; participarea la conferințele

Raport privind activitatea științifică și inovațională în anul 2015. Cercetări efectuate în cadrul Facultății deLimbi și Literaturi Străine. Chișinău, 2015 (Arhiva curentă a Secției Managementul activității de cercetare și
inovare a USM).
2Raport privind activitatea științifică și inovațională în anul 2015. Cercetări efectuate în cadrul Facultății deJurnalism și Științe ale Comunicării. Chișinău, 2015 (Arhiva curentă a Secției Managementul activității decercetare și inovare a USM).
3
Raport privind activitatea științifică și inovațională în anul 2015. Cercetări efectuate în cadrul Facultății
Sociologie și Asistență Socială. Chișinău, 2015 (Arhiva curentă a Facultății Sociologie și Asistență Socială,
USM).
1

612

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

internaționale; pregătirea și prezentarea proiectelor în vederea obținerii granturilor pentru
studii sau cercetare.
Raportul privind bilanţul activităţii de cercetare ştiinţifică pentru anul 1990, subliniază
că, în pofida unor succese remarcabile ale studenţilor, inclusiv participarea la Olimpiada unională „Studentul şi progresul tehnico-ştiinţific”, unde 8 studenţi ai Universităţii de la diferite
specialităţi: fizică, biologie, psihologie, drept, limba şi literatura rusă s-au clasat pe locuri între
3-10, participarea la diferite conferinţe unionale unde s-au învrednicit de Diplome de gradul
I-III şi chiar internaţionale (România) etc., mai rămâne încă mult de făcut. Printre aspectele negative evidenţiate în Raport se enumeră lipsa interesului de a se încadra „în cercetările ştiinţifice şi insuficiența remunerării”, micşorarea „numărului tezelor de licenţă recomandate de către
Comisiile de Stat pentru aplicaţie şi publicaţie”1, iar în încheierea raportului se sublinia că la„universitate lipseşte sistemul de selectare şi pregătire a cercetătorilor din rândul studenţilor
talentaţi şi al savanţilor tineri, proces absolut necesar pentru formarea schimbului ştiinţific”2.
Este de remarcat faptul că în anul 1990 USM a pregătit 2018 specialişti de înaltă calificare pentru economia naţională3.
În anul 1990 la cercetările ştiinţifice în cadrul temelor bugetare şi prin contract au fostatraşi 157 de studenţi, în 1991 - 115 studenţi, în 1992 - 151 de studenţi, cota parte din numărul total al studenţilor, dacă se ia în consideraţie şi lucrul ştiinţific al studenţilor din cadrulcatedrelor, ajungând la 16% din numărul total al studenţilor. În laboratoarele ştiinţifice suntantrenați studenţii de la facultăţile de chimie, fizică, biologie şi pedologie, istorie, matematică şi cibernetică. În anul indicat, 1992, cca 10,2% din tezele de licenţă de la Facultăţile deFizică, Biologie şi Pedologie au fost realizate în diferite instituţii ale AŞM. Aceste lucrări conţin rezultate finite, iar unele dintre ele au fost publicate în prestigioase reviste de specialitate (studiul lui I. Ostrovschi a fost publicat în New Journal Chemistry). În anul 1992 studenţii
Universității au participat la numeroase conferinţe ştiinţifice naţionale şi internaţionale4. Înacelaşi timp, în Raportul privind bilanțul activității științifice, referitor la cercetarea științifică
studențească se recomanda de a intensifica activitatea de atragere a studenţilor în lucrul ştiinţific, iar Senatului i se recomanda să „elaboreze o politică clară în ceea ce priveşte activitateaştiinţifică a studenţilor”.
În anul 1993 studenţii Universității de Stat au continuat să fie antrenați în activitatea decercetare ştiinţifică, 144 dintre ei fiind remuneraţi pentru munca efectuată. Raportul estimează că în anii 1990-1993 se observă micşorarea numărului studenţilor cooptaţi la cercetările
ştiinţifice. Examinându-se fenomenul dat, se indică faptul că este „greu de identificat cauzaprincipală a acestei diminuări, deoarece se suprapun mai mulţi factori: starea grea economică aţării, finanţarea redusă a cercetărilor, remunerarea mizeră etc.”5. În raport se subliniază creşterea calităţii tezelor de licenţă a studenţilor, menționându-se că 11,3 % din ele au fost înaintate
spre publicare sau aplicare în practică, iar în 69,3 % din numărul tezelor realizate la secţia dezi s-au obţinut rezultate ştiinţifice definitivate. În pofida faptului că în anul 1993 nu au fostorganizate conferinţe ştiinţifice studenţeşti, o parte dintre ei au participat la diferite conferinţe
şi colocvii internaţionale, la conferinţa corpului profesoral-didactic, unele teze ale referatelor
fiind publicate. Totuşi, în raport se menţionează că doar o mică parte dintre studenţi manifestă
interes pentru munca ştiinţifică, iar „finanţarea insuficientă nu permite organizarea unor manifestări de valoare, care s-ar solda cu editarea referatelor, cu stimularea materială sau cu alte
forme de activitate”. De asemenea, profesorii „care sunt responsabili de activitatea ştiinţifică
a studenţilor nu sunt remuneraţi şi nici nu li se scade o parte din şarjă”, subliniindu-se că „au
trecut timpurile când numai prin entuziasmul gol se puteau obţine anumite rezultate”. În con-

Pasecinic T.I. Totalurile lucrului de cercetări ştiinţifice ale Universităţii pentru anul 1990 şi sarcinile de perfecţionare a organizării şi sporirii rezultatelor finale ale L.C.Ş. în a. 1991. Chişinău, 1991, p. 36-41.
2
Ibidem, p. 62.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4618, f. 56.
4Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 1992. Chişinău, 1992, p. 26-28.
5Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 1993. Chişinău, 1993, p. 29.
1

613

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

tinuarea raportului se menţionează explicit că munca pentru coordonarea activităţii ştiinţificestudenţeşti „trebuie să fie plătită”1.
Tot aici se mai atenţionează şi asupra altui fenomen vizibil: „în ultimul timp se pune laîndoială necesitatea acestei activităţi”, motivându-se, fie prin aceea că studenţii sunt preocupaţi de business, fie prin aceea că activitatea ştiinţifică studenţească ar trebui să fie planificată
„undeva sus”, iar facultăţile şi catedrele să îndeplinească instrucţiunile cuvenite. Conform raportului, problema, dacă avem nevoie de munca ştiinţifică a studenţilor sau rămânem numai cu
procesul de instruire, este de competenţa facultăţilor, decizia finală referitoare la organizarea
manifestărilor ştiinţifice studenţeşti le aparţine lor, iar „conducerea USM să atragă cât mai multă atenţie acestor manifestări, mai ales prin susţinerea financiară”2.
În anul 1994 circa 23 % dintre studenţii de la secţia de zi au participat la efectuarea investigaţiilor ştiinţifice, 96 dintre ei fiind salarizaţi. Comisiile de Stat de examinare au menţionat
27,6 % din totalul tezelor, iar 16,1 % au fost recomandate pentru a fi publicate sau aplicate înpractică3. Studenţii s-au manifestat destul de activ la conferinţele ştiinţifice studenţeşti organizate în cadrul facultăţilor, au participat la diferite Colocvii şi Conferinţe naţionale şi internaţionale, la Olimpiade naţionale, unele lucrări învrednicindu-se de premii şi diplome. Pentruatenţia sporită faţă de cercetarea ştiinţifică studenţească în raport sunt menţionate Facultăţile
de Istorie şi de Matematică şi Cibernetică. În acelaşi timp, raportul fixează că de la trei facultăţi
lipseşte informaţia despre activitatea ştiinţifică a studenţilor, de unde presupunerea autoruluiraportului că „motivul principal este lipsa totală sau reducerea acestei activităţi numai la scrierea tezelor anuale şi de licenţă”4.
În anul 1995 în procesul de cercetare a temelor bugetare şi contractuale au participat
124 de studenţi care au fost remuneraţi. Majoritatea studenţilor au participat la cercetările ştiinţifice nefinanţate, care se efectuează la catedre. Rezultatele acestor cercetări ale studenților
s-au manifestat în comunicări la diferite conferinţe naţionale şi internaţionale, participări la
Olimpiade naţionale şi internaţionale, la conferinţa ştiinţifică a corpului didactico-ştiinţific al
USM, la diferite concursuri naţionale şi internaţionale şi în teze anuale şi de licenţă, în prezentarea referatelor la Cercurile ştiinţifice studenţeşti. 22 % din numărul total al tezelor de licenţă
au fost recomandate pentru a fi publicate sau aplicate în practică5.
Un număr de 195 de studenţi remuneraţi au participat la cercetările ştiinţifice efectuate în cadrul temelor finanţate de la buget şi în bază de contract în anul 1996, dar s-a mărit şinumărul studenţilor atraşi în munca de cercetare nefinanţată, care se realizează la catedre.
Rezultatele obţinute s-au manifestat în teze de an, de licenţă, în comunicări la conferinţe, articole şi rezumate publicate, participări la diferite Olimpiade, concursuri, rapoarte la şedinţele
ordinare ale cercurilor şi seminarelor ştiinţifice etc. 31 % din numărul total al tezelor de licenţă
au fost propuse de către Comisiile de Stat pentru publicare sau implementare. Este de remarcat
şi faptul că 5 % din ele au fost efectuate la comanda altor instituţii6.
În anul 1997 la cercetările ştiinţifice, efectuate în cadrul temelor finanţate, au participat 181 de studenţi, care au fost remuneraţi. Rezultatele investigaţiilor au fost materializate
în participări la conferinţe naţionale şi internaţionale, mese rotunde, olimpiade, referate laşedinţele ordinare ale cercurilor etc. Studenţii Universităţii de Stat din Moldova apar în calitate de autori sau coautori a peste 200 de lucrări ştiinţifice publicate. Din numărul total de lucrări de licenţă, 50% au fost menţionate de Comisiile de Stat ca fiind foarte bune, iar 20 % dinele au fost recomandate spre publicare sau implementare. Participând la concursul-program
Burse de merit, oferit de Fundaţia Soros Moldova, 4 din cele 5 burse anunţate de gradul I au
fost câştigate de studenţii de la USM, 14 din 30 anunţate de gradul II, 13 din 112 anunţate de
Ibidem, p. 30.
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 1993. Chişinău, 1993, p.31.
3
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 1994. Chişinău, 1995, p. 31.
4
Ibidem, p. 33-34.
5Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 1995. Chişinău, 1996, p. 29.
6
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 1996. Chişinău, 1997, p. 45-48.

1
2

614

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

gradul III1. Studenţii au obţinut numeroase diplome, medalii, iar unul dintre ei, Florin Vidraşcu,student la anul I de la facultatea de Fizică, s-a învrednicit de diploma „Cel mai tânăr inventator”. În raport se face concluzia: „Deşi activitatea ştiinţifică a studenţilor USM s-a îmbunătăţit
considerabil în comparaţie cu anii precedenţi, totuşi, ţinem să menţionăm că la unele facultăţi
s-ar putea face mult mai mult decât se face în prezent”2. Cu alte cuvinte, rezervele activităţii
ştiinţifice ale studenţilor nici pe departe nu sunt epuizate.
Este de semnalat și faptul că, începând cu anul 1997, a fost inițiată culegerea Anale ştiinţifice studenţeşti, seriile Lucrări studenţeşti, Ştiinţe naturale şi Ştiinţe socioumanistice, unde erau
publicate rezumatele celor mai reușite teze de licență.
Prin ordinul nr. 58 din 20 martie 1998, în baza demersului decanului Facultăţii de Drept,
se instituia Clinica Juridică a Studenţilor Facultăţii de Drept3.
Despre aceea că activitatea ştiinţifică studenţească se află permanent în vizorul profesorilor ne vorbește și faptul că la Senatul din 26 mai 1998 a fost examinată problema
Modalităţile de activitate ştiinţifică a studenţilor. Pe marginea Raportului4de bază vorbitorii
au prezentat aspectele reuşite şi mai puţin reuşite din activitatea ştiinţifică studenţească5.
Decizia Senatului din 26 mai 1998 constată participarea studenţilor la cercetarea ştiinţifică
în cadrul științei finanţate, dar şi a celei nefinanţate, rectoratul urmând să întreprindă mai
multe măsuri în scopul asigurării în continuare a activităţii de cercetare ştiinţifică studenţească, susţinerii materiale, creării condiţiilor mai favorabile, legiferării prin ordin a manifestărilor ştiinţifice studenţeşti etc.6.
În anul 1998 studenţii au participat activ la cercetările ştiinţifice în cadrul temelor finanţate, 103 dintre ei fiind remuneraţi. Autorii raportului explică reducerea numărului de studenţi
remuneraţi, comparativ cu anul precedent, „prin micşorarea considerabilă a volumului de finanţare”. Rezultatele investigaţiilor ştiinţifice ale studenţilor au stat la baza a cca 200 de studii
publicate atât în ţară, cât şi peste hotare. Este de subliniat şi faptul că 63 % din numărul total
al tezelor de licenţă susținute de studenţii universităţii, unele dintre ele realizate în colaborare
cu alte instituţii şi cu utilizarea bazei tehnico-materiale a acestora (Institutele de profil de la AŞ
RM, Universitatea de Medicină, Asociaţia „Carmez”, Institutul Viei şi Vinului etc.), au fost apreciate ca fiind cele mai bune, iar 12 % dintre acestea au fost recomandate pentru a fi publicate sau
aplicare în practică. Rezumatele celor mai bune teze de licenţă au fost publicate în culegerea
Anale ştiinţifice ale USM, seria „Lucrări studenţeşti”. Studenţii universităţii au participat şi laconcursul-program „Burse de merit”, anunţat de Fundaţia „Soros-Moldova”, obţinând în total
28 de burse, ceea ce constituie 30,8 % din numărul total de burse anunţat (91)7. Pe parcursul
anului 1998 studenţii Universităţii au participat activ la diferite conferinţe, mese rotunde, olimpiade etc., atât în ţară, cât şi peste hotarele ei, au obţinut burse de studii în străinătate (SUA,
Marea Britanie, Franţa, Germania, Italia), stagii (Madrid, Roma)8.
În anul 1999 la cercetările științifice au participat, fiind remuneraţi, 50 de studenţi.
Reducerea bruscă a numărului de studenţi angajaţi în investigaţii finanţate se explică prin reducerea considerabilă a finanţării. În pofida acestui fapt, studenţii au participat activ în cadrul
temelor finanţate şi nefinanţate, iar rezultatele s-au materializat în cele peste 250 de studii publicate în ţară şi peste hotarele ei, autorii sau coautorii cărora sunt studenţi9. De asemenea, estede remarcat şi faptul că 82 % din numărul total al tezelor de licenţă au fost apreciate ca fiind
cele mai bune, iar 12 % din acestea au fost propuse pentru a fi publicate sau aplicate în practică.
Ibidem, p. 53-58.
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 1997. Chişinău, 1998, p. 59.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5430, f. 88.
4
Raportul a se vedea: AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5463, f. 30-33.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5463, f. 2-9.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5463, f. 27-28.
7Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 1998. Chişinău, 1999, p. 62-63.
8
Ibidem, p. 63-68.
9Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 1999. Chişinău, 2000, p. 69.
1
2

615

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAMembrii Comisiei de examinare au subliniat buna pregătire a studenţilor, propunându-se ca
multe dintre temele investigate să fie continuate - fie ca teze de doctorat, fie ca studii monografice1. La concursul-program „Burse de merit”, anunţat de Fundaţia „Soros-Moldova”, studenţii
Universităţii au obţinut în total 23 de burse, ceea ce constituie 33,3 % din numărul total de burse anunţat (69)2. De asemenea, studenţii Universităţii au participat la numeroase manifestări
ştiinţifice care s-au desfăşurat în ţară şi peste hotarele ei, obţinând locuri de frunte3.
În anul 2000 la cercetările ştiinţifice au participat 45 de studenţi care au fost remuneraţi. Autorii raportului subliniază că „reducerea volumului de finanţare a dus la diminuareanumărului de studenţi angajaţi în investigaţii finanţate”. În pofida acestui fapt, studenţii cares-au ocupat de cercetările ştiinţifice în cadrul temelor finanţate şi nefinanţate, în calitate deautori sau coautori, au publicat peste 400 de lucrări ştiinţifice atât în republică, cât şi peste
hotarele ei4.
Studenţii au participat activ şi la 24 de conferinţe ştiinţifice studenţeşti organizate launiversitate în cadrul facultăţilor, conferinţe la care au fost prezentate peste 500 de comunicări
ştiinţifice, dar şi la conferinţele organizate în alte instituţii de învăţământ din ţară şi de peste
hotare. În anul de referinţă, 24 de studenţi de la universitate au devenit bursieri ai „Fondului
academicianului Birştein”5.
Referitor la tezele de licenţă, este de remarcat faptul că Comisiile de Stat au recunoscut
drept cele mai bune 85 % din acestea, iar 12 % au fost propuse pentru a fi publicate sau aplicate
în practică. Ca şi în anii precedenţi, mai multe teze au fost scrise sub formă de proiecte tehnologice şi au fost elaborate împreună cu alte instituţii din republică (AŞM, USMF „N. Testemiţanu”,
Asociaţia „Carmez”, Centrul de Igienă şi Epidemiologie)6.
Studenţii Universităţii de Stat au participat şi la concursul-program „Burse de merit”,
anunţat de Fundaţia „Soros-Moldova” şi au obţinut 1 bursă de gradul I (din cele 3 anunţate),
6 burse de gradul II (din cele 12 anunţate), 21 de burse de gradul III (din cele 72 anunţate)7.
Evident, este un succes remarcabil al studenţilor Universităţii de Stat din Moldova.
În şedinţa Senatului din 27 februarie 2001 a fost discutat subiectul Studentul: exigenţe
şi autoexigenţe, problemă la care s-au referit mai mulţi studenţi, membri ai Senatului. Ei aumenţionat că micşorarea volumului de finanţare a ştiinţei s-a răsfrânt negativ şi asupra remunerării studenţilor – doar 45 din ei au beneficiat de remunerare. În opinia lor, diverse activităţi
care se realizau până acum, cum ar fi mesele rotunde, cenaclurile, cluburile de discuții etc.,
sunt pe cale de dispariţie, aceste activităţi nu sunt remunerate şi nu au niciun suport financiar.
Cercurile ştiinţifice studențești predomină la facultăţile cu profil umanitar, spre deosebire dela cele cu profil real, unde activează mai modest. În cadrul discuțiilor au fost semnalate lacuneşi în ceea ce priveşte participarea studenților la conferinţele ştiinţifice8. Studenţii solicitau ca
să fie sporită finanţarea ştiinţei în cadrul USM, inclusiv a studenţilor încadraţi în activitatea ştiinţifică; în mod obligatoriu să fie organizate cercuri de cercetare ştiinţifică la fiecare facultate.
În același timp se solicita ca cercetarea ştiinţifică să nu se limiteze doar la conferinţa ştiinţifică
universitară9.
În anul 2001 în cercetările ştiinţifice finanţate au fost implicaţi, temporar şi cu remunerare, 49 de studenţi. Cu toate acestea, ei, în calitate de autori sau coautori, au publicat peste 400
de lucrări ştiinţifice. În acelaşi timp, 86 % din totalul tezelor de licenţă au fost apreciate ca fiind
cele mai bune, 7% dintre ele fiind recomandate pentru a fi publicate sau aplicate în practică.
Ibidem, p. 69-70.
Ibidem, 2000, p. 70.
3
Ibidem, p. 72-74.
4Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 2000. Chişinău, 2001, p. 68.
5
Ibidem, p. 68-71.
6
Ibidem, p. 68.
7
Ibidem, p. 68.
8
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 9, f. 74-75.
9
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 9, f. 77.
1
2

616

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Unele teze de licenţă au fost realizate în colaborare cu alte instituţii din republică (InstitutulNaţional al Viei şi Vinului, Institutul de Fizică Aplicată al AŞM, CTC „Tutun”, Întreprinderea deStat „Moldsilva”, Institutul de selecţie a plantelor din Bălţi)1. În anul de referință, studenţii auparticipat la numeroase conferinţe ştiinţifice studenţeşti din cadrul facultăţilor, la olimpiade, lamese rotunde etc.2
Studenţii Universităţii de Stat au participat şi la concursul-program „Burse de merit”,
anunţat de Fundaţia „Soros-Moldova”, şi au obţinut 3 burse de gradul I, din 6 anunţate, 7 degradul II, din 15 anunţate, şi 11 de gradul III, din 49 anunţate3. În afară de acestea, mai mulţi
studenţi de la Universitate (25) au beneficiat de bursa „Fondului academicianului Birştein”, 3burse de la întreprinderea mixtă „Vitanta-Intrainvest”, 5 burse de la Primăria oraşului Chişinău,6 burse de la Grupul Union Fenosa pentru 6 săptămâni la Universitatea din Salamanca4.
Activitatea ştiinţifică studenţească a fost discutată în şedinţa Senatului USM din 26
februarie 2002, Tineretul studios al USM în anul 2002: autoafirmare şi evaluare. Raportul debază a fost prezentat de un grup de studenţi. În sugestiile şi propunerile referitoare la activitatea ştiinţifică studenţească se preconiza organizarea obligatorie la catedre, în cel mai răucaz, la facultăţi, a cercurilor ştiinţifice studenţeşti. Pentru antrenarea cât mai activă a studenţilor în activitatea de cercetare ştiinţifică se preconiza acordarea premiilor celor mai activi
participanţi, înzestrarea laboratoarelor cu echipament necesar, sponsorizarea de către USM
a manifestărilor ştiinţifice studenţeşti, reorganizarea modalităţilor de realizare a conferinţelor universitare, organizarea meselor rotunde, atragerea studenţilor la investigaţii ştiinţificealături de cadrele didactice şi în calitate de coautori, profesorii să efectueze mai activ îndrumarea ştiinţifică a studenţilor etc.5
În anul 2002 la cercetările ştiinţifice au fost atraşi cca 90 % din studenţii USM, şi doar omică parte din ei, 63 de persoane, cu remunerare. Rezultatele cercetărilor au fost materializateîn tezele de an şi de licenţă, dar şi în cele peste 340 de publicaţii ştiinţifice, autorii sau coautorii cărora sunt studenţii universităţii. Studenţii au avut o participare activă la manifestările
ştiinţifice din cadrul universităţii şi din afara ei – conferinţe, simpozioane, expoziţii, olimpiade,
cercuri ştiinţifice studenţeşti etc.6
Studenţii Universităţii de Stat din Moldova au participat şi la concursul-program „Bursede merit”, anunţat de Fundaţia „Soros-Moldova” şi au obţinut 5 burse de gradul II, din cele 18anunţate, şi 22 de burse de gradul III, din cele 50 anunţate7. Comparativ cu anii precedenţi,este cea mai slabă prezentare a studenţilor. Într-o anumită măsură, situaţia a fost compensată
de cele 27 de burse ale „Fondului academicianului Birştein”, participarea la concursul DAAD şiobţinerea a două burse în Germania etc.8
În anul 2003 la cercetările ştiinţifice au fost atraşi cca 90% din numărul total al studenţilor, dintre aceştia doar 54 cu remunerare. Rezultatele cercetărilor au fost valorificate în teze
anuale, de licenţă şi în peste 350 de lucrări ştiinţifice publicate, la care studenţii au fost autori
sau coautori. Este important de subliniat că tematica unor teze de licenţă a fost stabilită lasolicitarea instituţiilor şi agenţilor economici din Moldova. Studenţii participă la Conferinţa
ştiinţifică de totalizare a activităţii ştiinţifice, la diferite conferinţe tematice, la olimpiade etc.
La concursul-program Burse de merit, organizat sub egida Consiliului Rectorilor din Republica
Moldova cu suportul financiar al Fundaţiei Soros-Moldova şi Moldova Agroindbanc, studenţii
USM au obţinut o bursă de gradul I (din 3 anunţate), o bursă de gradul II (din 8 anunţate), 12
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 2001. Chişinău, 2002, p. 91.
Ibidem, p. 92-97.
3
Ibidem, p. 91.
4
Ibidem, p. 97.
5
AUSM, F. 1, inv. 2, d.. 115, f. 116, 258.
6
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 2002. Chişinău, 2003, p. 103112.
7
Ibidem, p. 112.
8
Ibidem, p. 112.
1
2

617

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

burse de gradul III (din 57 anunţate) și, de asemenea, 24 de burse ale „Fondului academicianului Birştein”1.
Raportul privind bilanţul activităţii ştiinţifice pe anul 2003 propune ca la susţinerea tezelor de licenţă să fie admişi doar acei studenţi a căror notă medie pe anii de studii nu este maimică de 8, astfel, se urmărea scopul ca teza de licență să devină o adevărată lucrare ştiinţifică.
De asemenea, s-a propus ca să fie editată lunar o revistă ştiinţifică pentru studenţi, care să
prezinte realizările ştiinţifice ale acestora, să organizeze concursuri de cercetare cu teme concrete, iar lucrările cele mai reușite să fie premiate, să fie planificate deplasări finanţate pentru
studenţii care participă la conferinţe ştiinţifice peste hotarele republicii2.
La şedinţa Senatului din 24 februarie 2004, studenţii au prezentat un raport destul
de detaliat despre activitatea de cercetare ştiinţifică a studenţilor de la USM în anul 20033.
De rând cu realizările atinse, în raport sunt formulate şi o serie de propuneri în vederea
ameliorării activităţii ştiinţifice studenţeşti. Dintre acestea: a forma cercuri ştiinţifice la facultăţile unde acestea lipsesc şi de a le activiza pe acelea a căror activitate la moment este
suspendată; a iniţia cercetarea ştiinţifică interdisciplinară; a fi informaţi despre seminarele
şi conferinţele ştiinţifice care au loc; a permite susţinerea tezelor de licenţă doar studenţilor
care au o reuşită bună – media 7,50; a se oferi informaţii despre bursele şi concursurile altor
instituţii etc.4
În anul 2004 la cercetările ştiinţifice au fost atraşi cca 90% din numărul total al studenţilor, o parte din ei fiind remuneraţi. În anul de referință, 350 de lucrări, ale căror autori
sau coautori sunt studenții, au fost publicate. La acestea se adaugă tezele de an şi de licenţă
realizate de către studenți. Important este faptul că unele teme au fost investigate de către
studenți la comanda instituţiilor şi a agenţilor economici din ţară, ceea ce atestă încrederea
acestora în potențialul științific al studenților de la USM, dar și al profesorilor care îi ghidează. Raportul menţionează suportul logistic şi material important din partea Fundaţiei
Soros-Moldova, Ambasadelor Franţei, SUA, Chinei, Turciei în Republica Moldova, a Alianţei
Franceze, a Uniunii Latine, a Institutului Suedez, a Comisariatului Valon (Belgia) etc. Patru
studenţii au participat și în activitatea de brevetare (Facultatea de Chimie şi Tehnologie
Chimică), iar 72 de studenți au fost incluși în cadrul proiectelor de cercetare naţională şiinternaţională (de la facultățile: Biologie şi Pedologie, Chimie şi Tehnologie Chimică, Fizică,Matematică şi Informatică). Studenţii participă activ la manifestările ştiinţifice din cadrul
Universităţii şi din afara ei: la conferinţe naţionale şi internaționale, olimpiade, concursuri,mese rotunde, conferinţe tematice, în cadrul cercurilor şi seminarelor ştiinţifice. La concursul-program Burse de merit, organizat sub egida Consiliului Rectorilor din Republica Moldova
cu suportul financiar al Fundaţiei Soros-Moldova, Moldova Agroindbanc şi UniAgroProtect,studenţii USM au obţinut 2 burse de gradul I (din 5 anunţate), 4 burse de gradul II (din 18
anunţate), 15 de gradul III (din 46 anunţate). 26 de studenţi au devenit bursieri ai „Fondului
academicianului Birştein”. Două studente de la USM au beneficiat de bursa de merit „Ştefan
cel Mare şi Sfânt”5.
Schimbările intervenite, modificarea Legii învățământului din Republica Moldova și aderarea oficială la Procesul de la Bologna (la 5 și, respectiv, la 19 mai 2005), au determinat intensificarea lucrului cu studenţii. Preocuparea de bază a profesorilor, alături de cea didactică,a devenit și antrenarea studenţilor în activitatea ştiinţifică, activitate care s-a manifestat prinîncadrarea studenţilor în cercetările efectuate conform planului tematic al Universităţii; prin
activitatea de brevetare; prin organizarea în cadrul USM a diferitelor manifestări ştiinţifice cu
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 2003. Chişinău, 2004, p. 122132.
2
Ibidem, p.133.
3
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 360, f. 116-121.
4
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 360, f. 121
5
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 2004. Chişinău, 2005, p. 149161.
1

618

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

participarea studenţilor (în anul de referință, 2005, fiind organizate peste 20 de conferinţe),prin participarea la diferite Olimpiade, concursuri etc.1
La concursul-program Burse de merit, organizat sub egida Consiliului Rectorilor din
Republica Moldova cu suportul financiar al Fundaţiei Soros-Moldova, Moldova Agroindbanc
şi Voxtel, studenţii USM au obţinut 1 bursă de gradul I (din 5 anunţate), 4 burse de gradul II(din 11 anunţate), 5 de gradul III (din 27 anunţate). 26 de studenţi ai Universității au devenit
bursieri ai „Fondului academicianului Birştein”. Concomitent, 5 studenţi au devenit bursieri ai
Companiei MOLDCEL. Primăria Chişinăului a oferit 4 burse de merit pentru cei mai buni studenţi ai USM „Pentru rezultate excepţionale la învăţătură, pentru activitate ştiinţifică de cercetare şi pentru participare activă la viaţa socială”2.
Raportul pentru anul 2005 conţine mai multe propuneri referitoare la asigurarea activităţii cercurilor ştiinţifice de pe lângă catedre:• la susţinerea tezelor de licenţă să fie admişi doar studenţii ce au o medie egală
sau mai mare decât 8, prin aceasta ar spori şi calitatea studiilor şi cea a tezelor delicenţă;• editarea unei reviste ştiinţifice studenţeşti trimestriale, în care să fie publicate materialele mai multor cercuri ştiinţifice studenţeşti, aceasta ar încuraja cercetarea ştiinţifică interdisciplinară;• la susţinerea tezelor de an şi de licenţă să se ia în consideraţie activitatea în cadrul
cercurilor şi faptul că au fost publicate rezultatele cercetării;• organizarea unor concursuri de cercetare pe teme concrete, implicarea mai activă astudenţilor în cercetare;• planificarea deplasărilor finanţate pentru participarea studenţilor la diverse conferinţe ştiinţifice peste hotare;• organizarea conferinţelor ştiinţifice interuniversitare;• construcţia unui microhotel pentru cazarea oaspeţilor de peste hotare;• invitarea profesorilor de peste hotare pentru a ţine cursuri;• abonarea la reviste de specialitate3.
Ar fi de menţionat şi faptul că la şedinţa Senatului din 28 martie 2006, unde s-a discutat
Bilanţul activităţii ştiinţifice la USM pentru anul 2005, și-au expus opiniile şi studenţii, membri
ai Senatului. Unul dintre ei a menţionat legătura indisolubilă dintre procesul educaţional şi
dezvoltarea ştiinţei şi faptul că foarte mulţi studenţi sunt interesaţi de a-şi dezvolta abilităţile
de cercetare. Rezultatele investigaţiilor studenţeşti au fost generalizate în peste 400 de lucrări
ştiinţifice, semnate de studenţi în calitate de autori sau coautori, iar în cadrul proiectelor cu
finanţare de la buget au participat doar 56 de studenţi. În acelaşi timp, au fost făcute şi unele
propuneri în vederea îmbunătăţirii activităţii ştiinţifice studenţeşti: să fie organizate mai multe
cercuri ştiinţifice, mai multe concursuri de cercetare cu teme concrete; teza de licenţă să devină
o adevărată lucrare ştiinţifică; să fie asigurate deplasări finanţate pentru participarea studenţilor la diferite manifestări ştiinţifice organizate peste hotare; să fie invitați profesori de peste
hotare pentru a ţine cursuri şi conferinţe; să fie editată o revistă ştiinţifică pentru studenţi, iarconferinţa anuală de totalizare a activităţii ştiinţifice studenţeşti să se desfășoare pe domenii
de formare profesională etc.4Şi în anul 2006 rezultatele cercetărilor ştiinţifice ale studenţilor s-au manifestat în tezede an, de licenţă, prin participări la conferinţe naţionale şi internaţionale, prin publicarea rezultatelor cercetării. Unul dintre aspectele activităţii ştiinţifice ale studenţilor este încadrarea
acestora în cercetările desfăşurate conform planului tematic universitar şi în activitatea de brevetare. În anul 2006 cca 90% din numărul studenţilor au fost atraşi la activitatea ştiinţifică, cca
14% dintre ei au fost remuneraţi. Rezultatele au fost materializate în 550 de studii publicate de
Ibidem, p. 99-106.
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 2005. Chişinău, 2006, p. 115.
3
Ibidem p. 115-116.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 793, f. 338-342.
1
2

619

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

studenţi, fie în calitate de autori, fie în calitate de coautori. Tematica unor teze de licenţă a foststabilită la solicitarea instituţiilor şi agenţilor economici1.
Alte aspecte ale activităţii ştiinţifice a studenţilor vizează organizarea în cadrul USM adiferitor manifestări ştiinţifice: conferinţe, mese rotunde, conferinţe tematice, jubiliare etc.2,
activitatea în cadrul cercurilor, cenaclurilor şi al cluburilor ştiinţifice, existente practic la toate
facultăţile, la unele dintre ele chiar câte două-trei3.
Cei mai buni studenţi ai Universității participă la concursuri pentru obţinerea burselor.
La concursul-program Burse de merit, organizat sub egida Consiliului Rectorilor din Republica
Moldova cu suportul financiar al Fundaţiei Soros-Moldova, Moldova Agroindbanc şi Voxtel,
studenţii USM au obţinut 1 bursă de gradul I (din 5 anunţate), 3 burse de gradul II (din 12anunţate), 10 de gradul III (din 27 anunţate). Concomitent, doi studenţi au devenit bursieri aicompaniei Moldcell.
La şedinţa Senatului din 25 mai 2007 rectorul anunţa că studenţii de la USM, înscriinduse la concursul republican Bursa de merit, la care au participat 20 de universităţi, au obţinut 18
burse din totalul de 52 de burse, inclusiv 2 de gradul I (din cele 5 oferite), 3 de gradul II (dincele 9 oferite) şi 13 de gradul III4. În anul 2007 la activitatea ştiinţifică în cadrul proiectelor au
participat 120 de studenţi5.
Problema activităţii ştiinţifice studenţeşti a fost abordată de către studenţi în cadrul examinării subiectului Dimensiunea socială şi studenţii USM la şedinţa Senatului USM din 24 martie
2009. În raportul prezentat au fost expuse opinii referitoare la problema organizării ştiinţificestudenţeşti, la evaluarea şi valorificarea cercetări ştiinţifice, la conferinţa ştiinţifică studenţească, subliniindu-se că „cercetarea ştiinţifică studenţească reprezintă o componentă de bază aactivităţii cadrelor didactice şi a studenţilor şi se realizează, îndeosebi, în cadrul cercurilor ştiinţifice studenţeşti organizate la nivelul catedrelor de specialitate”6.
La şedinţa Senatului din 28 ianuarie 2011 rectorul Gh. Ciocanu a expus conceptul unuiPlan Strategic de evoluţie a Universităţii de Stat din Moldova. În cadrul Programului de motivare a studenţilor şi de promovare a aspiraţiilor acestora şi-a găsit reflectare şi activitatea ştiinţifică studenţească, prevăzându-se susţinerea financiară a conferinţelor ştiinţifice studenţeşti
(600-2600 lei); finanţarea unor delegaţii ştiinţifice ale studenţilor şi masteranzilor peste hotare (România, Ucraina, Rusia)7.
Cercetarea ştiinţifică studenţească a fost abordată şi în cadrul examinării subiectului
Autoguvernarea în contextul Procesului Bologna: rolul, semnificaţia şi contribuţia organizaţiilor
studenţeşti în activitatea USM la Senatul din 19 aprilie 2011. În decizia Senatului, întru eficientizarea organizării activităţii studenţilor, au fost create mai multe comisii, printre care şi Comisia
pentru probleme de cercetare8.
Activitatea ştiinţifică studenţească la USM în perioada de referință se desfăşura în mai
multe forme, printre care: realizarea tezelor de an, a referatelor, a prezentărilor de informaţii şistatistici, antrenarea în proiectele de curs, participarea la conferinţe ştiinţifice, la cercuri ştiinţifice (cca 50 de cercuri) şi cluburi, grupate după criterii de domeniu şi specializare; publicarea
materialelor ştiinţifice9.
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 2006. Chişinău, 2007,
p.101-102.
2
Ibidem, p. 103-114.
3
Ibidem, p. 114-118.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 927, f. 189.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1060, f. 552.
6
Arhiva curentă a USM, anul 2009 – februarie-martie, procesele-verbale de la şedinţele senatului, f. 342.
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1491, f. 14.
8
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1491, f. 199.
9
Palamarciuc Vladimir. Sinergia învăţământului superior prin prisma dimensiunii ştiinţifice. Despre activitatea ştiinţifică a studenţilor şi masteranzilor USM. (Informaţia ne-a fost furnizată de specialiştii Departamentului Cercetare şi Inovare a Universităţii de Stat din Moldova). În: Universitatea de Stat din Moldova, 19
aprilie 2011, nr. 9(120), p. 2.
1620

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

La cea de-a VI ediţie a Expoziţiei Europene EUROINVENT-2012 un grup de studenţi de laFacultatea de Fizică a prezentat câteva invenţii, apreciate cu medalia de argint1.
În Programul de motivare a studenţilor şi de promovare a aspiraţiilor acestora, revăzut laînceputul anului 2014, referitor la activitatea ştiinţifică studenţească se prevede susţinerea financiară a conferinţelor ştiinţifice studenţeşti (de la 600 de lei până la 2600) şi finanţarea unordelegaţii ştiinţifice ale studenţilor şi masteranzilor peste hotare (România, Ucraina, FederaţiaRusă)2. La acestea ar fi de adăugat „acordarea de către USM a dreptului de a-şi continua studiileîn cadrul masteratului din contul USM şefilor de promoţii”3.
Dacă este să ne referim la factorii care împiedică activitatea științifică studențească, aceştia ar fi: lipsa mijloacelor financiare necesare pentru a întreține la un nivel înalt activitateaștiințifică studențească, pentru a menține și dezvolta baza tehnico-materială, pentru a stimula
adecvat participanții la activitatea științifică studențească. Evident, nu trebuie neglijată nici
lipsa de interes a unei bune părți a studenților față de activitatea științifică.
În anii următori activitatea științifică studențească s-a desfășurat în cadrul tradiționalelorconferințe științifice anuale realizate la facultăți4, în cadrul conferințelor consacrate diferitelorevenimente politice, culturale, diferitor personalități etc.
În concluzie la cele expuse mai sus am putea afirma cu toată responsabilitatea că, în perioada de la sfârşitul anilor `80 şi până în 2015, cercetarea ştiinţifică de la USM a parcurs o cale destulde anevoioasă, caracterizată, în primul rând, prin lipsa de finanţe, ceea ce s-a răsfrânt asupra situaţiei materiale a savanţilor, procurării de utilaje şi materiale, publicaţii ştiinţifice etc.
În aceste condiţii, Senatul USM, cel mai înalt for de conducere, nu s-a limitat numai la constatări pozitive. Dimpotrivă, în permanenţă și-a concentrat eforturile în căutarea mijloacelor
pentru redresarea situaţiei, atenţionând asupra scăpărilor şi neajunsurilor, prin acesta savanţii
de la USM fiind mobilizaţi spre noi realizări şi performanţe.
Caracteristic pentru perioada aceasta este că savanţii universitari nu și-au pierdut speranţa. Ei nu au ezitat să adreseze organelor de conducere din ţară, care acordau o atenţie nesatisfăcătoare dezvoltării cercetării universitare, nu doar observaţii critice, dar şi programe
concrete de redresare a situaţiei.

II.8. Organizațiile studențești și rolul lor în viața social-politică
În societatea contemporană o componentă dintre cele mai active o constituie tinerii, în general, şi studenţii, în mod particular. În Republica Moldova, numărul celor din urmă, în perioada dedupă proclamarea Independenţei, a crescut spectaculos, cota maximă fiind atinsă în primul deceniu al secolului al XXI-lea, fapt ce a favorizat şi creşterea gradului lor de impunere în faţa structurilor administrative de diferit nivel, deseori conservative. Studenţii, în marea lor majoritate, formează categoria socială care nu au venituri proprii, sunt susţinuţi de părinţi, nu au familii proprii, sepoziţionează drept viitori intelectuali, ocupaţia de bază a cărora sunt studiile. Aceste circumstanţe
conduc la formarea unui stil de viaţă bazat pe libertate, nonconformism şi solidaritate5.
Universitatea de Stat din Moldova, 25 iunie 2014, nr. 11 (156), p. 4.
Căldare Dumitru. Universitatea de Stat din Moldova – prima Universitate din Republica Moldova. În: Universitatea de Stat din Moldova, 25 februarie 2014, nr. 7 (152), p. 3.
3
Ciocanu Gheorghe. Condiţia primordială: calitatea formării profesionale şi cultură generală. În: Universitatea de Stat din Moldova, 25 martie 2014, nr. 8(153), p. 2.
4
Raport privind activitatea CSȘDT și rezultatele științifice principale obținute în sfera științei și inovării înanul 2015. Chișinău, 2016, p. 215.
5
Bulgaru M., Bulgaru O., Barbarasa A. Studentul USM: probleme şi perspective de soluţionare. Chişinău, 2002,
p. 4-5.
1
2621

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Proclamarea Independenţei Republicii Moldova la 27 august 1991 şi reformele ulterioare din învăţământ, printre care se remarcă acordarea statutului de Universitate majorităţii
instituţiilor de învăţământ superior, a favorizat crearea unui grup social activ care va deveni
tot mai vizibil în plan social şi politic, iar studenţii de la USM, tradiţional, se regăsesc în fruntea
celor mai importante evenimente din societate.
La începutul anilor 2000, la USM au fost realizate mai multe studii în care s-a încercat
să se identifice problemele şi perspectivele studenţilor contemporani, să se determine rolul
studenţimii în viaţa socială şi politică a ţării etc. Ca rezultat, au apărut mai multe publicaţii dintre care se remarcă cea semnată de M. Bulgaru, O. Bulgaru, A. Barbarasa, care a văzut lumina
tiparului în anul 20021, şi alta semnată de Gh. Rusnac, V. Moşneaga, V. Ţurcan şi editată în anul
20062. Studiile sociologice au vizat diferite aspecte ale vieţii studenţeşti şi au definit problemele şi oportunităţile studenţilor USM.
Situaţia social-politică tensionată din URSS de la începutul ultimei decade a secolului al
XX-lea şi-a găsit ecou şi în rândul studenţilor USM, fapt identificat la începutul anului 1991 decătre rectorul Universităţii de Sat din Moldova Boris Melnic. În Raportul rectorului pentru anul
1990 prezentat Senatului, se anunţa că, în condiţiile când schimbările care clocotesc în jur aupătruns în sălile de studiu, tineretul studios reacţionează la toate spontan şi vehement, dar,odată cu creşterea interesului faţă de evenimentele politice şi sociale, scade sârguinţa la învăţătură şi activitatea socială. Energia şi timpul lor se irosesc mai mult în discuţii şi manifestări,decât în activităţi legate de menirea lor profesională3.
Astfel, au fost evocate două direcţii de implicare, care vor deveni extreme ale activismuluisocial-politic al studenţilor USM pentru perioada următoare: una viza antrenarea studenţilor
în procesul de studiu cu implicaţii minime în viaţa politico-socială, a doua extremă fiind determinată de abandonarea sălilor de curs şi includerea în manifestări stradale. Pe de altă parte,şi conducerea USM, dar şi profesorii, la rândul lor, se aflau între limitele impuse de cerinţele
înaintate de studenţi şi presiunile exercitate de diferiţi reprezentanţi ai ministerelor de resort
pentru a stopa mişcările studenţeşti. Aceste limite stabilite la începutul anilor `90 ai secolului
al XX-lea rămân a fi valabile până în prezent.
Deseori fără a conştientiza, studenţii în general, şi cei de la USM în particular, în perioada
anilor `90 ai secolului al XX-lea deveniseră o forţă politică reală, capabilă în câteva ore să scoată
în stradă şi să întrunească în faţa clădirilor guvernamentale un număr de persoane cu drept devot incomparabil de mare decât ar fi putut să adune oricare structură politică din Republica
Moldova.
Anul de studii 1991-1992 începea cu o zi de duminică. Calendarul a oferit o zi suplimentară pentru cei care au participat direct sau indirect la evenimentele din a doua jumătate a lunii
august 1991 să conştientizeze importanţa celor întâmplate.
La momentul plecării în vacanţa de vara, după încheierea anului de studiu 1990-1991,
organizaţional, o bună parte dintre studenţii USM erau antrenaţi în structuri formale cu implicaţii sociale şi politico-patriotice precum comsomolul (UTCLM) şi sindicatele. Un rol aparteîn pregătirea politică şi patriotică, inclusiv socială a studenţilor de la USM îl ocupa Catedra
Militară, dar au apărut şi organizaţii neformale – Liga Studenţilor.
Două structuri din cele enumerate, puternic politizate în perioada anterioară, către momentul independenţei, chiar daca nu şi-au sistat oficial activitatea, au devenit din ce în ce mai
ignorate de către studenţi, fapt catalizat şi de procesul, demarat oficial, de depolitizare a învăţământului. Acestea au fost Catedra militară şi comsomolul.
Realităţile legate de Catedra Militară la limita anilor `90 prezentau o situaţie complicată.
Informaţia despre activitatea Catedrei Militare a USM pentru pregătirea ofiţerilor în rezervă,Ibidem, p. 76.
Rusnac Gh., Moşneaga V., Ţurcan V. Republica Moldova: studenţimea – actor al transformărilor social-politice. Chişinău, 2006, 164 p.
3
Proces-verbal al şedinţei Senatului USM, nr. 7 din 26 februarie 1991. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4618, Februarie
1991 – aprilie 1991. f. 50-51.

1
2

622

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

semnată în mai 1991 de către I. Berzan, N. Aripovskii şi A. Permjakov, anunţa o frecvenţă redusă
din partea studenţilor la orele de pregătire militară. În ciuda faptului ca în anul de învăţământ
1990-1991 studenţilor li s-a oferit pentru prima data posibilitatea să se înscrie opţional la
Catedra Militară, media frecvenţei o constituia 50-70% din cei 662 înscrişi. Uneori la ore nu seprezenta nici o persoană. Din diferite motive, în anul 1991 nu s-a realizat nici o lecţie pe teren.
Autorii textului explicau că acest lucru se întâmpla din cauza situaţiei generale din sistemul deînvăţământ, specificându-se şi acuzele aduse celor înscrişi la Catedra Militară din partea unor
colegi, precum şi munca educativă redusă cu studenţii. În acelaşi timp, se anunţă şi lipsa înţelegerii şi a bunăvoinţei dintre administraţia facultăţilor şi Catedra Militară1.
Autorii informaţiei solicită ca cel puţin în ajunul aniversării a 46-a a Victoriei poporului sovietic în Marele Război pentru Apărarea Patriei şi cu ocazia altor sărbători să se insiste
asupra educaţiei patriotice a studenţilor, dar tot ei remarcau că, în condiţiile ofensivei massmedia în formarea studenţilor, care discreditează rolul Armatei (armata sovietică – n.n.), tineretul îşi pierde interesul faţă de Armată şi membrii catedrei nu sunt capabili să propună metode de activizare a lui2. Autorii textului insistă asupra necesităţii educaţiei militar-patriotice la
Universitate şi, în acelaşi timp, anunţă că, daca se va decide inoportunitatea ei, va trebui exclusă
din toate planurile de studiu. Începând cu anul de studiu 1991-1992, Catedra Militară la USM
îşi încheie activitatea, astfel dispărând unul din polurile active şi agresive în educaţia patriotică
sovietică în mediul universitar.
Doar la începutul anilor 2000, în baza Legii nr. 1245–XV din 2002 „Cu privire la pregătirea cetăţenilor pentru apărarea Patriei” la universităţi au început să fie redeschise catedre militare. Începând cu anul 2002, catedre militare au fost fondate la UPS „Ion Creangă”,
Universitatea Agrară, Universitatea Tehnică, cea de Educaţie Fizică şi Sport etc. La USM
Catedra Militară îşi reîncepe activitatea din anul 2003, reuşind să capteze activitatea unuinumăr impresionant de tineri. Către anul 2015 au absolvit cursurile militare speciale peste
23.000 de tineri. La sfârşitul cursului, studenţii susţin examene şi depun Jurământul Militar.
După absolvirea cursurilor prestate de catedră, absolvenţilor li se acordă grade militare.
Absolvind acest curs, băieţii sunt eliberaţi de serviciul militar în forţele armate, iar fetele
au posibilitatea să se angajeze în ministerele de forţă. Toţi absolvenţii cursului de pregătire,obţinând gradul de sergent, îşi pot continua studiile la cursurile de pregătire a ofiţerilor în
cadrul Academiei Militare. Educaţia patriotică se regăseşte din nou printre obiectivele acestei structuri formative.
Organizaţia comsomolistă (UTCLM) către anii `80-`90 se va ciocni cu aceeaşi problema
a absenteismului în activităţi, a criticii vehemente aduse atât din partea membrilor care solicitau modernizări, cat şi din afară ca exponent al Partidului Comunist, aripa tânără a căruia era.
În documentele secrete, păstrate în Arhiva Comitetului Central al PCM, se găseşte şi o analiză
dedicată stării de lucruri în UTCLM în care se menţiona că în iunie 1990 în lista membrilor acestei organizaţii figurează un număr de peste 450.000 de tineri, număr care scăzuse considerabilfaţă de 1 ianuarie 1987 când se înregistrau peste 620.000 de membri3. În ciuda numărului încăfoarte mare de tineri antrenaţi în structuri politice (cca 10% din populaţia RSSM), conducerea PCM a identificat o situaţie foarte complicată a tinerilor, cauzată de procesele generale din
Republică. În calitate de alternativă a UTCLM, documentul anunţă apariţia altor organizaţii carepretind la rolul de lider în mediul tinerilor: Uniunea Tineretului Democratic, Uniunea pentru
drepturile omului, chiar dacă se constată slaba lor organizare, se admite ridicarea rolului lor în
Proces-verbal al şedinţei Senatului USM, nr. 10 din 28 mai 1991, Raport al Catedrei militare. AUSM, F. 1, inv.
1, d. 4619, Mai 1991 – iunie 1991, f. 19-24.
2
Proces-verbal al şedinţei Senatului USM, nr. 10 din 28 mai 1991, Raport al Catedrei militare. AUSM, F. 1, inv.
1, d. 4619, mai 1991 – iunie 1991, f. 23.
3
О положении в ЛКСМ Молдовы и тенденциях развития молодежного движения в ССР Молдовы, În:Republica Moldova de la Perestroikă la Independenţă (1989-1991). Documente secrete din arhiva CC al
PCM. Chişinău, 2011, p. 410.
1623

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

viitor1. Referitor la situaţia din instituţiile de învăţământ superior – se atestă tendinţa de dezicere de organizaţiile comsomoliste şi de formare a unor organizaţii studenţeşti independente.
Printre astfel de organizaţii este numită Liga Studenţilor, care este apreciată ca suficient deslabă încă. Se presupunea că filialele UTCLM din instituţiile de învăţământ superior pot nimeri
într-o situaţie nefastă, în condiţiile politicii de depolitizare dusă de administraţiile instituţiilor2.
Una dintre căile de ieşire din criză era văzută de liderii PCM în schimbarea numelui organizaţiei
în Uniunea Tineretului Socialist.
Pe data de 4 octombrie 1990 a demarat Congresul al XXI-lea al UTCL al Moldovei, cares-a încheiat pe data de 7 octombrie la 5 dimineaţa3. Lucrările s-au caracterizat prin discuţii
aprinse şi certuri între organizaţiile diferitor raioane de pe cele două maluri ale Nistrului, cele
din dreapta fiind învinuite de reformarea organizaţiei după criterii naţionale. Comisiile de împăcare au decis anunţarea unei pauze pentru reflecţii până la 3 noiembrie 1990. Cadrul politic,
însă, deja deraiase: pe 2 septembrie 1990 a fost autoproclamată „Republica Sovietică Socialistă
Moldovenească Transnistreană” (RSSMT), iar la 25 noiembrie 1990 a fost ales Sovietul Suprem
al RSSMT, astfel concilierea nu a mai avut loc.
În ianuarie 1992 UTCLM deja este redenumit în Uniunea Tineretului Moldovei (UTM),
şi, chiar dacă s-a distanţat declarativ de relaţiile anterioare cu Partidul Comunist al Moldovei,
oricum regăsea în acest partid principalul său partener4. Pe data de 7 iunie 1991 PCM stabilea
planul de acţiuni în domeniul tineretului, prin care demonstra că situaţia era scăpată de sub
control şi că era nevoie de anumite schimbări ale politicii şi de studii sociologice pentru ieşirea
din criză5. Evenimentele, însă, s-au derulat mult mai repede. Puci-ul de la Moscova din 19-21
august 1991 va marca, pe de o parte, eşecul semnării unui nou tratat unional, pierderea statutului de partid de guvernământ de către Partidului Comunist şi interzicerea lui ulterioară, pede altă parte, proclamarea independenţei Republicii Moldova, evenimente după care şi această
organizaţie de tineret va dispărea din mediul universitar.
Dintre organizaţiile studenţeşti oficiale, după declararea Independenţei, au reuşit să semenţină doar sindicatele, reprezentanţii cărora vor încerca să se adapteze la noile realităţi, şi
Liga Studenţilor, ultima nefiind înregistrată la Ministerul Justiţiei şi având activităţi politicosociale reduse. Astfel, începând cu anul de studii 1991-1992 tinerii admişi la facultate nu mai
erau implicaţi în structuri politice. Deoarece durata studiilor superioare era de 5 ani, către anul
1995 vor dispărea, practic, din mediul studenţesc cei antrenaţi în activităţile UTCLM sau UTM,
realitate reflectată în evenimentele din primăvara anului 1995.
La Universitatea de Stat din Moldova depolitizarea învăţământului universitar a fost realizată, în viziunea prorectorului Petru Chetruş, şi prin excluderea din planurile de studii aunor asemenea discipline ca: Istoria PCUS, Comunismul ştiinţific, Ateismul ştiinţific, Istoria
finanţelor, Planificarea economică şi socială, în locul cărora au fost introduse cursuri noi, precum: Bazele marketingului, Management în industrie, Istoria românilor, Relaţiile economiceinternaţionale, Economia relaţiilor de piaţă, Relaţiile bancaro-financiare internaţionale, Istoriamişcărilor politice în Uniunea RSS şi Republica Moldova6.

О положении в ЛКСМ Молдовы и тенденциях развития молодежного движения в ССР Молдовы, În:Republica Moldova de la Perestroikă la Independenţă (1989-1991). Documente secrete din arhiva CC al
PCM. Chişinău, 2011, p. 411.
2
Ibidem, p. 411-412.
3О некоторых итогах работы XXI съезда ЛКСМ Молдовы, În: Republica Moldova de la Perestroikă la Independenţă (1989-1991). Documente secrete din arhiva CC al PCM. Chişinău, 2011, p. 418-419.
4О молодежной политики Компартии Молдовы, În: Republica Moldova de la Perestroikă la Independenţă
(1989-1991). Documente secrete din arhiva CC al PCM. Chişinău, 2011, p. 440-441.
5План мероприятий по реализации молодежной политики Компартии Молдовы, În: Republica Moldova de la Perestroikă la Independenţă (1989-1991). Documente secrete din arhiva CC al PCM. Chişinău, 2011,
p. 544-546.
6
Proces-verbal al şedinţei Senatului USM, nr. 2 din 24 septembrie 1991, Informaţie despre lucrul colectivului
universitar în anul de studii 1990-1991. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4620, septembrie 1991 – octombrie 1991, f.
46-47.
1

624

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Ziua de 27 august 1991, care a adus schimbarea statutului republicii prin proclamarea
Independenţei Republicii Moldova, a prins o parte dintre studenţi USM-işti în vacanţa, iar pe alţii deja în Chişinău, în pregătiri pentru noul an de studii. La 3 septembrie 1991 Senatul USM
discută Declaraţia de Independenţei a Republicii Moldova, profesorii manifestând, în marea lor
majoritate, o atitudine de susţinere a celor petrecute şi menţionând rolul important al studenţilor în acele evenimente. Rectorul Boris Melnic consemna că, în lupta pentru obţinerea libertăţii
şi independenţei Republicii Moldova, în primul rând, s-a evidenţiat Uniunea Scriitorilor, Frontul
Popular, studenţimea, oameni de ştiinţă şi de cultură. Astfel, pentru prima data rolul studenţimii
în procesele politice desfăşurate în republică era apreciat ca factor pozitiv în cadrul oficial al universităţii. Profesorul Sergiu Chircă anunţa că de doi ani Universitatea parcă a ieşit din hibernare,prima grevă politică în oraş fiind organizată de studenţii USM1. Deja din anul 1989 studenţii USM
au fost permanent în primele rânduri la toate acţiunile politice derulate sub egida diverselor organizaţii politice şi culturale, care promovau ideea reformelor, instituirea valorilor locale-tradiţionale în învăţământ, cultură, dar şi în viaţa publică. Unii profesori manifestau şi un anumit gradde scepticism şi dezamăgire faţă de gradul de implicare a studenţilor de la USM în desfăşurarea
evenimentelor care au dus la proclamarea Independenţei. Profesorul M. Lozan constata că în zilele puci-ului a vizitat mai multe locuri în oraş, unde se desfăşurau întruniri politice şi aproape nu
a văzut niciun student de la Universitate. O opinie opusă în acest sens a emis Gheorghe Ciorchină,ales pe 11 aprilie 1990 şef-adjunct al Comitetului sindical studenţesc de la Universitate.
La şedinţa Senatului respectiv a fost luată decizia de a susţine întru totul Declaraţia deIndependenţă a Republicii Moldova, iar în baza doleanţelor conducerii facultăţilor şi catedrelor,dar şi a unor grupe academice de studenţi, de a renunţa la frecvenţa liberă pentru studenţii
anilor 1-3 şi a acorda acest drept studenţilor eminenţi din anii 3-5, în baza cererilor depuse deei şi a planului individual aprobat de Catedre şi de Consiliile facultăţilor2. Frecvenţa liberă, un
indicator al responsabilităţii studenţilor şi profesorilor, pe fondalul manifestaţiilor stradale va
fi minimalizată şi ulterior complet lichidată.
În mai 1993 demarează oficial în cadrul Senatului USM discuţia privind autonomia universitară, această discuţie va fi una permanentă atât în cadrul universităţii, cât şi în raport cu
ministerele de resort şi mediul studenţesc. Se insista ca acest concept să fie stipulat atât într-un
Statut universitar special, cât şi în proiectul de Constituţie al Republicii Moldova. Se preconiza ca
autonomia universitară să cuprindă: autonomia organizării structurilor, autonomia financiară şi
administrativă, autonomia funcţională, autonomia didactică, autonomia ştiinţifică, autonomia jurisdicţională3. În aprilie 1994, se constata că reprezentanţii preşedinţiei, guvernului şi, personal,
noul ministru al învăţământului nu resping concepţia de autonomie universitară în forma expusă
de Senatul USM. Cu toate acestea, decizia este tergiversată, fapt constatat în octombrie 1994, cu
remarca că această se întâmpla din cauza că nu există o Constituţie a Republicii Moldova. Dar şidupă adoptarea Constituţiei, care admitea autonomia universitară, o decizie pozitivă în acest sens
tot nu era luată. Noul motiv a devenit lipsa Legii învăţământului4. Soluţionarea problemei autonomiei universitare va deveni una din cerinţele Grevei studenţeşti din primăvara anului 1995.
În septembrie 1995 Senatul împuternicea rectorul să obţină o veritabilă autonomie universitară
prin delimitarea împuternicirilor locale (universitare) şi a celor statale (ministeriale), prin elaborarea cadrului juridic al tuturor unităţilor şi subdiviziunilor universităţii5.
Proces-verbal al şedinţei Senatului USM, nr. 1 din 3 septembrie 1991. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4620, septembrie
1991 – octombrie 1991, f. 4.
2
Proces-verbal al şedinţei Senatului USM, nr. 2 din 24 septembrie 1991. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4620, septembrie
1991 – octombrie 1991, f. 38, 67.
3
Proces-verbal al şedinţei Senatului USM, nr. 11 din 17 mai 1993. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4829, martie 1993 –iunie 1993, f. 95-96, 114-118.
4
Proces-verbal al şedinţei Senatului USM, nr. 1 din 4 octombrie 1994. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4941, octombrie decembrie 1994, f. 2.
5
Proces-verbal al şedinţei Senatului USM, nr. 1 din 4 octombrie 1994. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5074, septembrie decembrie 1995, f. 46.
1625

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Situaţia economică gravă din Republica Moldovă se reflecta direct asupra activităţii USM
şi asupra situaţiei studenţilor. În iunie 1994 rectorul Gheorghe Rusnac anunţa Senatul USM că
pentru buna desfăşurare a procesului de învăţământ în anul de studii 1994-1995 erau necesare
circa 38 de milioane de lei, pe când Ministerul Finanţelor promitea 20 mln., iar cel al Economiei- numai 15 mln.1 Una din căile de rezolvare a problemelor economice presupunea deschiderea
unei farmacii şi a unui market pentru studenţi şi profesori cu preţuri speciale. O altă propunerepentru soluţionarea situaţiei create viza micşorarea numărului de studenţi de la Universitate:la anul I - cu 25% a celor cu frecvenţă la zi şi cu 50% a celor cu frecvenţă redusă. Ministerul
Economiei solicita reduceri cu 20%, cel al Învăţământului - cu 5%, iar rectorii refuzau categoricmicşorarea contingentului2. Penuria de finanţe determina subdezvoltarea bazei tehnico-materiale a Universităţii, fapt care ducea la degradarea procesului de instruire, contribuind, pe lângă
altele, la creşterea numărului de studenţi cu note negative până la cota de 10,2%3. Se remarcă
tendinţa de a renunţa la ideea de frecvenţă liberă sau program individual. În octombrie 1994
Senatul consideră inadmisibilă suspendarea nemotivată a orelor de curs şi lipsa nemotivată astudentului de la ore şi, în dependenţă de gravitatea cazurilor, fiind recomandate exmatriculări
sau privarea de bursă4. Această tendinţă de limitare a mediului de liberate a studenţilor, chiardacă era motivată în cele mai dese cazuri, pe de o parte, şi tergiversarea problemei autonomiei
universitare în contextul agravării situaţiei economice, pe de altă parte, vor crea premize favorabile mişcărilor studenţeşti pentru menţinerea unor drepturi.
Sindicate studenţeşti universitare (SSU). Scopul declarat al organizaţiilor sindicale, indiferent de societate şi organism politic, este protejarea drepturilor membrilor săi în faţa angajatorilor. Şi în cazul Sindicatelor Studenţeşti ale USM, atât în perioada de până la 1991, cât şidupă, apărarea drepturilor studenţilor la toate nivelurile a fost dezideratul declarat. La fel, SSU
îşi propun să ajute studenţii la scrierea corectă a oricărui tip de cerere (pentru ajutor material,
pentru eliberarea de plata contractului de studii etc.) şi recomandă instanţele care pot soluţiona
problemele studenţilor; facilitează procurarea cu reducere a abonamentelor la troleibuz; pune
la dispoziţie fly-ere cu reduceri sau bilete gratuite pentru teatre, cinematografe, disco-cluburi;
explică drepturile şi îi îndrumă pe studenţi cum să şi le apere. În perioada RSSM poziţionarea
sindicatelor faţă de angajatori, mai ales în mediul studenţesc, era, puţin spus, stranie, deoarece şi administraţia, în cazul dat a Universităţii, se declara ca apărător principal al drepturilor
studenţilor, chiar dacă în societatea socialistă nu exista, nici măcar teoretic, vreun grup sauorganizaţie care ar fi lezat aceste drepturi. Pe de alta parte, anume SSU erau prima instanţa caresolicita administraţiei pedepsirea studenţilor în cazul unor încălcări. Sindicatele universitare
au fost şi sunt o componentă a Sindicatelor naţionale de profil şi nu sunt în subordinea directă aorganelor administrative ale Universităţii, cel puţin de jure. Obiectivele principale în activitatea
sindicatelor studenţeşti la sfârşitul anilor `80 ai secolului al XX-lea, moştenite de tinerii sindicalişti din Republica Moldova la proclamarea independenţei, erau următoarele:- dirijarea şi monitorizarea repartizării şi cazării studenţilor în cămine;- organizarea concursurilor cu diferit conţinut între grupele academice;- stabilirea cheltuielilor pentru participarea la concursurile şi spartachiadele inter-universitare;- acordarea ajutoarelor materiale şi a premiilor studenţilor şi activului sindical;- repartizarea foilor la sanatorii şi a tichetelor de hrană;- stabilirea subvenţiilor pentru îngrijirea copiilor pentru studenţii cu copii;

Proces-verbal al şedinţei Senatului USM, nr. 11 din 28 iunie 1994. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4940, sptembrie - decembrie 1995, f. 128.
2
Proces-verbal al şedinţei Senatului USM, nr. 11 din 28 iunie 1994. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4940, septembrie decembrie 1995, f. 128.
3
Proces-verbal al şedinţei Senatului USM, nr. 1 din 4 octombrie 1994. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5074, septembrie decembrie 1995, f. 8.
4Proces-verbal al şedinţei Senatului USM, nr. 1 din 4 octombrie 1994. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5074, septembrie decembrie 1995, f. 10.
1

626

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA- organizarea acţiunilor sociale (Ziua donatorilor de sânge, participanţii erau premiaţi cubani (3 ruble));- organizarea sărbătorilor la Universitate (spre ex: Anul Nou, procurarea brazilor pentrucămine şi a cadourilor pentru copiii studenţilor).
Organizaţia sindicală studenţească avea o structură bine definită. Studenţii, membri aiorganizaţiei sindicale de la facultăţi, alegeau Biroul sindical al facultăţii în frunte cu un şef, care
reprezenta în mod obişnuit facultatea în Cometului sindical universitar. Membrii Comitetului
sindical alegeau în fruntea organizaţiei sindicale un preşedinte, iar la propunerea celui dinurmă - un adjunct. Numărul membrilor Comitetului a variat în dependenţă de mai mulţi factori (spre exemplu, numărul facultăţilor) ajungându-se, de regulă, la 15 persoane. Din rândul
lor era ales Prezidiul Comitetului sindical, care includea 7 persoane, inclusiv preşedintele şipreşedintele-adjunct al Comitetului sindical. La rândul său, Comitetul sindical forma mai multe
comisii de lucru care includeau, de obicei, câte 3 membri ai Comitetului, cu scopul monitorizării
diferitor aspecte ale vieţii studenţeşti. Numărul comisiilor a fost diferit la diferite etape ale activităţii sindicatelor studenţeşti universitare, dar pot fi menţionate câteva care au activat, practic, permanent: organizatorică, comunal-locativă, comisia controlului obştesc, comisia sportivă,comisia culturală, comisia învăţământului, comisia de revizie.
Organigrama Comitetului Sindical al USMŞeful (preşedintele) CS USM
Şef-adjunct CS USM

Prezidiul CS USM (7 persoane:Şeful şi Şeful-adjunct+5)

Comitetul Sindical (15 persoane)
Comisii Sindicale(câte 2-3 persoane)
organizatorică

învăţământul

comunal-locativă

Birourile sindicale
ale facultăţilor
controlul obştesc

sportivă

culturală

revizie

La finele anului 1989 preşedinte al sindicatelor studenţeşti de la Universitatea era Leonid
Smolniţchi, iar şef-adjunct – Victor Gârlea. În şedinţa din 21 noiembrie 1990, Leonid Smolniţchi
şi-a dat demisia cu ocazia schimbării locului de muncă. În fruntea sindicatelor studenţeşti universitare a fost ales Victor Gârlea, care va deveni neîntrerupt liderul acestei organizaţii, post în
care activează până în prezent, astfel deţinând recordul de longevitate în numită funcţie dupăanul 1991.
Finanţarea sindicatelor studenţeşti se efectua, în mod special, de sindicatele de ramură,adică din sumele prevăzute în bugetul statului şi din cotizaţiile membrilor. Anual erau oferite
foi de tratament la sanatorii aflate în subordine republicană sau unională, precum: Camenca,
Sergheevka, Odesa, Truskaveţ, Pjatigorsk, Saki, Anapa etc. şi foi la odihnă la diverse tabere sau
pentru excursii: Leningrad, Yalta, Ujgorod etc. Grupurile ţintă ale acestor oferte erau studenţii
cu dezabilități, orfanii, studenţii din familii social-vulnerabile, dar şi învingătorii la diferite concursuri şi competiţii sportive.
Începutul anului nou de studiu pentru SSU era marcat de activităţi legate de încadrarea
noilor studenţi în rândul organizaţiei. În acest context, liderii sindicali erau obligaţi să se pre627

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

zinte în faţa noilor studenţi pentru a le explica necesitatea aderării la organizaţia Sindicatelor
studenţeşti. Se întâmplau cazuri când anumite grupe erau incluse în mod „automat”, fiindu-lereţinute cotizaţiile din bursă, fapt care va provoca la un moment dat tensiuni, iar solicitarea
de a stopa fenomenul se va regăsi în lista revendicărilor studenţilor din timpul grevei din anul
1995.
Una dintre activităţile de bază ale Sindicatelor studenţeşti a fost organizarea şi monitorizarea procesului de cazare în cămine. La şedinţele Comitetului Sindical pe parcursul anilor seconstata posibilitatea de cazare, conform normelor igienico-sanitare, în căminele Universităţii
a cca 50-60% din numărul total de studenţi care aveau nevoie de spaţiu locativ.
Anul%
nr. celorcazaţiTabelul nr. 110
Cota studenţilor de la USM care puteau fi cazaţi în cămine
1990
1991
1995
1996
2009
2012
cca 50%cca 62%
cca 65%
cca 70%*cca 31%** cca 28,5%***(nu sunt
(1400
(3050
(2600
(3500
(2795
date)
persoane)persoane)persoane)persoane)persoane)* studenţii anului I urmau a fi cazaţi în proporție de 100%. Practica de a caza toţi studenţii de la anul I care
depun cerere va deveni una permanentă la USM.
** doar cei de la Licenţă, împreună cu cei de la Master – cca 25%.
*** doar cei de la Licenţă, împreună cu cei de la Master – cca 22,2%.

Mărirea cotei de cazare se făcea, în cele mai dese cazuri, prin „înghesuirea studenţilor”, ridicarea numărului de locatari la metru pătrat, în detrimentul normelor sanitare. Încă la Senatul
Universităţii din 23 martie 1993 se constata că în căminele universitare în fiecare cameră locuieşte realmente cu câte o persoană mai mult decât prevedeau normele sanitare1. Intendenţii şi
Consiliile studenţeşti ale căminelor urmăreau cu stricteţe respectarea unui complex de normede conduită în cămine, care deseori limitau drepturile studenţilor, utilizând diferite forme depedeapsă, până la privarea de cămin în anul curent sau cel viitor. Senatul USM prevedea douăcăi de menţinere a comportamentului civilizat în cămine: constrângere administrativă prinaplicarea pedepselor (privarea de cămin pentru un an sau pentru întreaga durată a studiilor)şi educativă2.
Pe de altă parte, tot sindicatele studenţeşti deseori solicitau conducerii universităţii să
ia atitudine şi chiar să pedepsească intendenţii care nu se conformează deciziilor Consiliului
Sindical. Sindicatele universitare erau şi prima instanţă care lua atitudine şi solicita pedepseîn cazul comportamentului necorespunzător sau chiar în cazul săvârşirii diferitor infracţiuni
de ordin administrativ de către studenţii universităţii, atât în cămin, cât şi în afara campusului
universitar. În anumite cazuri erau discutate şi conflictele care interveneau între administraţia
căminului (intendenţi) şi studenţii locatari. În contextul de mai sus sunt reflectate problemele
cu care se ciocneau studenţii şi care, în anumită măsură, au rămas viabile până azi. Spre exemplu, în luna decembrie a anului 1990 se constata că în căminul 13 de două luni funcţiona un
singur WC, nu erau funcţionale toate bucătăriile, iar starea sanitară a căminului nu corespundea normelor în vigoare3.
Pentru confortul vieţii studenţilor în cămin, la începutul anilor `90, Sindicatele studenţeşti rezervau sume de bani pentru a abona diferite reviste şi ziare, care puteau fi citite în camere special amenajate în cămine. Scumpirea treptată a revistelor şi a ziarelor, însoţită de limitarea fondurilor pentru achiziţia lor a făcut să se renunţe treptat la aceste practici, iar camerele
de odihnă au fost transformate în camere de locuit.
Proces-verbal al şedinţei Senatului USM, nr. 8 din 23 martie 1993. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4829, martie 1993 –iunie 1993, f. 1-6.
2
Proces-verbal al şedinţei Senatului USM, nr. 8 din 23 martie 1993. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4829, martie 1993 –iunie 1993, f. 2.
3
Proces-verbal al şedinţei SSU, decembrie 1990. Arhiva curentă a SSU.

1628

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

În vizorul Sindicatelor universitare se afla şi activitatea Casei de Cultură a Universităţii
şi a Clubului Sportiv Universitar, care, deseori, erau susţinute cu diferite contribuţii, inclusiv
financiare, pentru organizarea manifestaţiilor culturale, a întrecerilor sportive sau pentru deplasarea formaţiilor artistice şi a echipelor sportive în afara oraşului Chişinău. La fel şi odihna
studenţilor era monitorizată şi susţinută deseori prin contribuţii financiare nu doar pentru
organizare, ci şi pentru premierea celor mai buni participanţi. Unul dintre locurile de odihnă
a studenţilor continua să rămână tabăra de la Primorsk (r. Chilia). Cu referinţă la această tabără, în noiembrie 1990 sindicatele universitare atenţionau asupra rusificării taberei şi asupra
inoportunității unei funcţii de locţiitor al directorului pentru lucrul politic, în condiţiile sociale
de atunci1.
O altă direcţie continuu monitoriză a fost problema alimentaţiei studenţilor. Cantitatea
redusă de hrană în porţii, dar, mai ales, calitatea ei şi condiţiile de deservire a constituit unsubiect permanent de discuţii la întrunirile organizaţiilor studenţeşti. Reviziile organizate decomisia responsabilă, pe lângă alte nereguli, precum calitatea proastă a alimentelor, condiţiile
sanitare precare, necesitatea de a repara mobilierul şi de a înnoi vesela etc., a identificat şi
cazuri de furt al produselor alimentare procurate. În aceste circumstanţe, studenţii s-au văzut
nevoiți să-şi pregătească singuri hrana la cămin sau la gazde din produse adus de acasă sau
procurate. Din anul 1994 îşi începe activitatea Combinatul de alimentaţie pentru studenţi şi, înconsecinţă, numărul persoanelor care luau hrana în cantinele Universităţii2 s-a dublat pentru
o perioadă. În acelaşi context, în noiembrie 1994 a fost deschis barul Studenţilor de la USM.
Deşi instituirea Combinatului a fost un moment benefic, scopul principal – asigurarea studenţilor cu bucate gustoase şi ieftine – încă urmează a fi atins3. Cu toate încercările de a soluţiona
problema alimentaţiei, anchetarea studenţilor în anul 2002 a demonstrat că doar 43,7% de
studenţi iau hrana la cantinele USM (Asistenţă Socială, Sociologie şi Filosofie, FRIŞPA şi Drept –cca 54%), cel mai rar se folosesc de serviciile cantinelor universitare studenţii de la Facultatea
de Chimie (75%)4.
Sindicatele studenţeşti repartizau studenţilor din familii nevoiaşe, invalizilor, dar şi sportivilor universitari tichete de hrană la preţ redus sau gratis. Începând cu luna mai 1991, la
Universitate se pune în aplicare Hotărârea 254 a Guvernului RM privind subvenţiile pentruhrană studenţilor.
Una din practicele improprii mediului universitar, dar larg răspândită până în anul 1991,
era participarea studenţilor la recoltarea roadei sau munca la diferite fabrici, mai ales cele deconserve, în detrimentul procesului de studiu. Sindicatele erau nu doar organizatorii detaşamentelor care plecau în astfel de deplasări, dar aveau şi funcţia de intermediar în semnarea
contractelor între studenţi şi angajatori. Spre sfârşitul anilor `90 a început să crească numărul
celor care refuzau să meargă la astfel de munci şi Comitetul Sindical Studenţesc în şedinţa din
5 septembrie 1990 s-a văzut nevoită să pună în discuţie subiectul despre eschivările de la lucrările agricole. În timpul discuţiilor s-au conturat trei propuneri: plecarea la lucrările agricole
trebuie să fie una benevolă şi nu trebuia să fie pedepsit niciun student; excluderea celor ce seeschivează de la lucrările agricole din listele de premianţi; lipsirea de drepturi sindicale. Spresurprindere, conducerea organizaţiei, care declara scopul de apărare a drepturilor studenţilor,
cu un vot majoritar de 14 – pro şi 2 – contra a optat pentru cea mai dură formă de pedeapsă
propusă în timpul discuţiilor, solicitând listele celor care nu au plecat la lucru din motive serioase către 1 decembrie 19905.

Proces-verbal al şedinţei SSU, noiembrie 1990 . Arhiva curentă a SSU.
Proces-verbal al şedinţei Senatului USM, nr. 10 din 24 mai 1994. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4940, marie-iunie 1994,
f. 85.
3
Proces-verbal al şedinţei Senatului USM, nr. 8 din 28 mai 1995. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5073, ianuarie 1995 –iunie 1995, f. 133-135.
4
Bulgaru M., Bulgaru O., Barbarasa A. Studentul USM: probleme şi perspective de soluţionare. Chişinău, 2002,
p. 20-21
5
Proces-verbal al şedinţei SSU, septemebrie 1990. Arhiva curentă a SSU.
1
2

629

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Realităţile politice din RSSM de la începutul anilor `90 şi-au găsit şi ele reflectare în fenomenul „deplasărilor la lucrări agricole” ale studenţilor. În cazul deplasării studenţilor USM
în raioanele Grigoriopol şi Vulcăneşti, unde se constata o situaţie încordată, liderii sindicali dela facultăţi erau obligaţi să le explice studenţilor circumstanţele socio-politice, avertizându-i săevite conflictele de orice gen. După 1991 s-a renunţat la mobilizarea studenţilor în campanii
agricole, atât din cauza atitudinii studenţilor, care nu doreau întreruperea procesului de studiu,
cât şi din cauza proceselor de lichidare a gospodăriilor agricole colhoznice şi demararea procesului de privatizare a terenurilor agricole.
Doar în toamna anului 1995 au mai fost create detaşamente, în care au fost incluşi 300
de studenţi de la anul I ai Facultăţii de Istorie, care au plecat la culesul strugurilor în comunele
Hirova şi Vărzăreşti (r. Călăraşi), ai Facultăţii de Drept – la Bahmut, ai Facultăţii de Politologie
şi Filosofie – la Dereneu pentru o perioadă de circa 4 săptămâni. Realităţile din agricultura nu
solicitau în mod stringent participarea studenţilor la strânsul roadei. Se putea presupune maidegrabă că studenţii au fost scoşi în afara oraşului pentru a le îngrădi participarea la mişcările deprotest demarate în primăvara anului 1995 şi care urmau a fi reluate în toamna aceluiaşi an.
Pe data de 26 august 1991, cu o zi înaintea proclamării Independenţei Republicii Moldova,
la Universitate a avut loc şedinţa Comitetului sindical. Printre invitaţi se regăsea rectorul universităţii Boris Melnic şi prorectorul Mihail Postolachi, preşedinţii birourilor sindicale ale facultăţilor, intendenţii. În ciuda evenimentelor politice ce se produceau în republică, procesul-verbal
al şedinţei nu certifică niciun cuvânt referitor la acest aspect. La şedinţă s-a constat pregătirea
insuficientă a căminelor pentru noul an de studii, lipsa materialelor pentru reparaţii etc. S-aconstatat că pot fi asiguraţi cu cămin, respectându-se normele sanitare, 62% din numărul total
de studenţi, mărirea numărului celor cazaţi contravenea acelor norme1.
Doar pe 24 septembrie 1991, la şedinţa Senatului universitar, dedicat proclamării independenţei Republicii Moldova, dl Gheorghe Ciorchină, ales pe 11 aprilie 1990 şef-adjunctal Comitetului Sindical Studenţesc de la universitate, replica profesorului M. Lozan, care afirmase că studenţii nu prea au fost văzuţi la evenimentele politice ce au dus la proclamarea
Independenţei, că, posibil, d-lui nu a văzut studenţi de la Facultatea de Biologie şi Pedologie, în
rest, studenţii au fost foarte activi. Tot dl Gh. Ciorchină anunţa că la acel moment Universitatea
cuprindea un număr de 3365 de studenţi, iar locuri în cămine erau doar pentru 1400 de persoane2. Astfel, se invoca insuficienţa spaţiului de cazare în cămine, care pe parcursul următorilor
ani se va acutiza tot mai mult prin tendinţa de creştere a numărului studenţilor, pe de o parte,şi prin degradarea căminelor, pe de altă parte. În perspectivă nici nu se prevedea construcţia
de noi cămine. Tot dl Gh. Ciorchină, în replică la afirmaţia dlui A. Petrencu în şedinţa Senatului
Universităţii, precum că o bună parte din studenţi nu au bursă şi sunt nevoiţi să facă bişniţă, aanunţat că pe data de 23 aprilie 1991 Comitetul sindical a expediat o adresare preşedintelui
M. Snegur în care se cerea mărirea cuantumului burselor pentru studenţi. Se mai menţiona
aici şi compensaţia pentru mâncare în valoare de 1,50 ruble oferită de Sindicate3. Modalitatea
de a obţine surse de existenţă prin vânzarea diferitor obiecte – bişniţa – într-adevăr căpăta
contururi tot mai mari în perioada anilor `80 ai secolului al XX-lea. Fenomenul a fost cauzat desalariul în natură, pe care îl primeau locuitorii republicii, şi de deficitul lichidităţilor valutare în
circuitul economic în condiţiile deprecierii valutei ca urmare a inflaţiei şi va dispărea în câţiva
ani, odată cu epuizarea stocurilor de mărfuri şi introducerea în circuit a valutei naţionale.
Începând cu ianuarie 1992, preşedintele sindicatelor studenţeşti va deveni reprezentant
al instituţiei în Senatul universităţii. Pe fundalul deschiderii din partea conducerii Universităţii,sindicatele studenţeşti vor deveni tot mai active în lipsa altor organizaţii, cu fonduri încă suficient de mari, atât financiare, cat şi de foi de tratament şi de odihnă. Astfel, în anul 1992
Proces-verbal al şedinţei SSU, august 1990. Arhiva curentă a SSU.
Proces-verbal al şedinţei Senatului USM, nr. 2 din 24 septembrie 1991. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4620, septembrie
1991 – octombrie 1991, f. 36-37.
3
Proces-verbal al şedinţei Senatului USM, nr. 2 din 24 septembrie 1991. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4620, septembrie
1991 – octombrie 1991, f. 36-37.
1

2

630

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

sindicatele studenţeşti vor contribui financiar la activitatea Clubului Sportiv Universitar şi alangajaţilor Casei de Cultură a Universităţii.
Tot sindicatele studenţeşti vor fi organizaţia care se va implica decisiv în viaţa internă a
USM prin şedinţa din 1 decembrie 1992, la care, printre primii, vor propune la postul de rector,rămas vacant după plecarea dlui Boris Melnic, candidatura profesorului Gheorghe Rusnac lafuncţia de rector al USM. Aceasta va constitui una dintre cauzele contestării ulterioare a rezultatelor alegerilor rectorului.
Doar spre finele anului 1993, din cauza diminuării posibilităţilor financiare şi a creşteriilibertăţilor individuale ale studenţilor, rolul sindicatelor studenţeşti în viaţa socială a studenţimii începe să scadă. În anii 1993-1994 Consiliul sindical a avut activităţi minime, ele se limitau
la discutarea şi aprobarea proiectului anual de contract cu administraţia USM. Numărul foilor deodihnă se reduc la minimum, ele vizând, în special, baza Universităţii „Dacia” de la Primorsk. Cu
toate acestea, în mediul studenţilor care primeau bursă, se vehicula ideea că sindicatele adună
cotizaţii de la toţi studenţii, indiferent dacă aceştia au depus cerere pentru a deveni membru alorganizaţiei sau nu. Se practica metoda de înscriere a tuturor studenţilor de la anul I în calitate
de membri ai organizaţiei sindicale, iar daca cineva nu dorea, trebuia să scrie o cerere specială.
Mulţi studenţi nici nu ştiau că lunar li se reţine din bursă o anumită sumă pentru cotizaţii.
La monitorizarea celor 16 cămine, rămase în gestiunea Universităţii după fondarea la
mijlocul anilor `90 a Academiei de Studii Economice, s-au constatat mai multe nereguli: dulapurile, noptierele, paturile erau învechite şi într-o stare avariată. Începe să fie promovată
practica de repartizare a locurilor la cămine, cu acceptul studenţilor de a face singuri reparaţie
în camere.
Printre puţinele suporturi financiare din această perioadă se remarcă ajutorul acordat
formaţiei etnofolclorice studenţeşti pentru a se deplasa la Kiev la manifestarea dedicată aniversării a 160-ea a Universităţii Naţionale „Taras Şevcenco”.
Starea socială complicată a studenţilor şi tensiunea politică din ţară a impus realizarea
anumitor măsuri de către Comitetul Sindical studenţesc. Astfel, se stabileşte modul de reprezentare la Conferinţa universitară: un delegat de la 47 studenţi, se solicită prezentarea rapoartelorde activitate şi alegerea democratică a conducerii sindicale. Se procedează la o practică, care va
deveni permanentă, de a stimula financiar, prin intermediul ajutoarelor materiale lunare sau bilunare, activiştii sindicali, de a organiza manifestaţii de Anul Nou şi de a monitoriza activitatea
Sfaturilor căminelor. Cu toate acestea, modernizarea activităţii sindicatelor va deveni una dintre
revendicările grevei studenţeşti din primăvara anului 1995, organizată de Liga Studenţilor de la
Universitate şi de Liga Studenţilor din Moldova, care îşi avea sediul tot la USM.
În anul 1996 Sindicatele studenţeşti se vor implica în organizarea manifestaţiilor dedicate aniversării a 50-ea de la fondarea USM şi în iniţierea sărbătorii „Balul bobocilor”, în reactivarea TVC-urilor etc. Iar în anul următor, pentru prima dată de la proclamarea Independenţei
Republicii Moldova, Sindicatele studenţeşti sunt implicate în organizarea „Zilei Biruinţei”, o manifestaţie contestată de mai mulţi studenţi. În toţi aceşti ani a continuat implicarea directă sau
indirectă, chiar dacă, în cele mai dese cazuri, la nivel de declaraţie, la organizarea sesiunii deexamene, se solicita extinderea programului de lucru al sălilor de lectură în timpul sesiunii etc.
Se punea problema verificării condiţiilor de trai ale studenţilor în timpul practicilor de teren.
Începutul secolului al XXI-lea este marcat printr-o continuitate în activitatea sindicatelor
studenţeşti, în special, accentul fiind pus pe odihna studenţilor. Se organizează festivităţi cudiferite ocazii: Anul Nou, Balul Bobocilor, Ziua Femeii – 8 martie, Miss USM, diverse competiţii
sportive. Cu toate acestea, în anul 2002 studenţii de la USM considerau modestă implicareasindicatelor în organizarea activităţilor culturale: 26% au dat o apreciere pozitivă, 4% - negativă (cota maximă fiind identificată la facultăţile de Istorie şi Drept – peste 30%), iar 40% aveauo atitudine neutră1. Aceste cifre arătau clar că, în ciuda încercării de a organiza timpul liber al
1

Bulgaru M., Bulgaru O., Barbarasa A. Studentul USM: probleme şi perspective de soluţionare. Chişinău, 2002,
p. 21

631

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

studenţilor, manifestările desfăşurate rămâneau în mare parte în afara intereselor majorităţii
studenţilor, fiind solicitată o organizare mai bună şi o diversificare a activităţii culturale.
Pe lângă tabăra de odihnă de la Primorsk, deţinută de USM, este procurată şi inclusă în
sistemul de organizare a odihnei şi tratamentului studenţilor o tabără pe malul Nistrului, la
Vadul lui Vodă – „Poeniţa Verde”. Foile de tratament sunt direcţionate în mod special la staţiunile de la Cahul. Pentru stimularea menţinerii curăţeniei în cămine se revine, începând cu anul
2009, la concursurile „cel mai bun cămin”, „cea mai bună odaie”1. Cu toate acestea, studiile sociologice indică o rată înaltă a celor nemulţumiţi de condiţiile de cazare la cămin: 64,1% dintre
studenţii chestionaţi s-au declarat nemulţumiţi, iar procentul celor de la Facultăţile de Drept
şi FRIŞPA este de peste 85%, condiţiile de cazare fiind apreciate ca bune doar de 35,9%, cotamaximă fiind atestată la Facultăţile de Chimie şi Litere – cca 70%2. Din septembrie 2011 sindicatele reiau practica distribuirii la preţuri speciale a abonamentelor pentru transport.
În linii mari, şi în ultimii ani structura sindicatelor universitare rămâne a fi foarte apropiată celei stabilite la momentul declarării Independenţei Republicii Moldova. Activează aceleaşi
comisii: de studii (participă la întocmirea planului de învăţământ, a ecranelor sesiunilor, la întocmirea orarului), culturală (serate, competiţii, activităţi la casa de cultură), comunal-locativă
(condiţii de trai şi cazare), controlului obştesc (alimentaţie, abonamente). Activitatea unora
fiind vizibilă, altele însă, în contextul promovării conceptului de la Bologna, au o importanţă tot
mai redusă. Începând cu aprilie 2012, sindicatele studenţeşti sunt implicate şi în analiza ofertelor venite la Universitate pe filiera proiectului Work and Travel, an în care s-a încercat nereuşit
şi crearea unui ziar/reviste „Tânărul sindicalist”3.
Chiar dacă pe anumite sectoare ale activităţii organizaţiei sindicale a Universităţii poatefi urmărită o stagnare, în ultimii ani se încearcă o implicare tot mai activă a acestora în diverse
aspecte ale vieţii studenţeşti, ca răspuns la provocările timpului.
Pluralismul de opinii promovat în societate în ultimii ani de existenţă a RSSM şi, mai ales,
anularea statutului partidului Comunist ca unic partid în ţară, a generat apariţia mai multor
organizaţii de alternativă, în care se implicau activ studenţii universitari dornici de schimbare.
Studenţii sunt cei care au reaprins flacăra demnităţii naţionale la sfârşitul anilor ‘80. Din
1987, studenţii de la USM înfiinţează o serie de cenacluri literare, care purtau numele scriitorilor Gh. Asachi, B.P. Hașdeu, M. Eminescu. Ulterior, majoritatea vor adera la celebrul cenaclu
literar-artistic „Alexe Mateevici”, care îşi desfăşoară acţiunile începând cu 15 ianuarie 1989 în
parcul central din Chişinău, apoi la Teatrul Verde de lângă fostul Lac Comsomolist, astăzi Valea
Morilor. Studenţii şi membrii cenaclurilor literare au participat la crearea Mişcării Democraticepentru Restructurare în iunie 1988 şi apoi la fondarea Frontului Popular din Moldova, în mai
19894.
Unii dintre cei mai importanţi lideri ai mişcării studenţeşti din anii 1987-1989 au foststudenţii de la Facultatea de Jurnalism Dumitru Maxim şi Virgil Zagaievschi (acesta din urmăexmatriculat pentru „naţionalism”) şi studenţii de la Facultatea de Istorie Valeriu Mutruc şiValeriu Banari. Aceştia au creat Liga democratică a studenţilor, care a organizat primele pichetări ale sediului Comitetului Central al Partidului Comunist al Moldovei în perioada anilor 1988-1989, revendicând reforme politice şi declararea limbii române drept limbă de stat5,
remarcându-se printre alţii, viitorii profesori ai USM: Liliana Onofrei, Nicolae Sadovei şi alţii.

Proces-verbal al şedinţei SSU, octombrie 2009. Arhiva curentă a SSU.
Bulgaru M., Bulgaru O., Barbarasa A. Studentul USM: probleme şi perspective de soluţionare. Chişinău, 2002,
p. 19-20
3
Proces-verbal al şedinţei SSU, aprilie 2012. Arhiva curentă a SSU.
4
Republica Moldova de la Perestroikă la Independenţă (1989-1991). Documente secrete din arhiva CC al
PCM. -Chişinău, 2011, p. VI; Caşu Ig. Cum au fost rusificaţi etnicii români în RSSM. http:// www.adevarul.
ro/moldova/politica/cum-fost-rusificati-etnicii-romani-rssm-1_50acf4107c42d5a6638c866d/index.html(vizitat 15.03.2015).
5Caşu Ig. Cum au fost rusificaţi etnicii români în RSSM. http:// www.adevarul.ro/moldova/politica/cum-fostrusificati-etnicii-romani-rssm-1_50acf4107c42d5a6638c866d/index.html (vizitat 15.03.2015).
1
2

632

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Anume starea dezastruoasă din învăţământ, în special, din învăţământul superior, rusificarea
sistemului educaţional i-a determinat pe studenţi să iniţieze proteste împotriva regimului sovietic comunist de ocupaţie, care va fi răsturnat prin mobilizarea maselor largi ale populaţiei lacumpăna anilor `90 ai secolului trecut.
Prima grevă a studenţilor din Republica Moldova după proclamarea Independenţei a avut
loc în toamna anului 1992, a durat 21 de zile şi a scos mii de studenţi în stradă, tinerii cerând
atunci condiţii adecvate de trai în cămine, burse majorate, autonomie universitară şi altele.
Evenimentele se derulau şi pe fundalul alegerii noului rector al Universităţii, funcţie la care va fi
votat la 29 decembrie 1992 profesorul Gheorghe Rusnac, rezultatele votului fiind contestate.
Una din urmările directe ale grevei a fost fondarea la 9 noiembrie 1992 a Ligii Studenţilor
de la USM. Studentul de la Facultatea de Istorie Oleg Cernei a fost ales preşedinte al Ligii, printre lideri remarcându-se Igor Grosu, Mihai Godea şi alţii. Înregistrarea organizaţiei la Ministerul
Justiţiei, obţinerea ştampilei şi a contului bancar a schimbat statutul Ligii din una informală,într-o forţă responsabilă de dirijarea acţiunilor studenţilor de la USM. Lărgirea activităţilor
sub egida Ligii Studenţilor şi diseminarea lor, vizibilitatea ei la nivelul evenimentelor politice şisociale din capitala Republicii Moldova a dus la constituirea, în câteva luni, a unor organizaţii
similare, independente şi la alte instituţii de învăţământ superior din Chişinău: Liga Studenţilor
ASEM în frunte cu Nicolae Platon, Liga Studenţilor de la Institutul de Arta, condusă de Valentin
Balan, Liga Studenţilor de la Universitatea Tehnica, condusă de Albert Vartic, Liga Studenţilor
de la Universitatea Pedagogică „Ion Creangă”, condusă de Sergiu Musteaţă etc. Reprezentanţii
acestor organizaţii se întruneau la şedinţele Ligii Studenţilor din Moldova (LSM). Organizaţia
iniţială, creată la USM, a continuat activitatea sub denumirea Liga Studenţilor USM (LS USM).
De la fondarea „de jure”, în fruntea organizaţiilor au fost aleşi studenţi de la Facultatea deIstorie a USM – Mihai Godea în fruntea LS USM, iar Oleg Cernei la LSM. Aceste două organizaţii
au canalizat activitatea studenţilor spre menţinerea drepturilor şi spre obţinerea unor noi facilitaţi. Administraţia universitară, în persoana proaspătului rector – Gheorghe Rusnac, va oferi
un sediu acestor organizaţii, auditoriul 513 (bloc central), un loc de reprezentanţă în Senatul
universitar (prima documentare la 23 martie 1993) şi alte forme de sprijin, inclusiv financiare,a evenimentelor de factură socială organizate de LS USM sau LSM.
Pe data de 29 iulie 1994, prin adoptarea Constituţiei Republicii Moldova, care promova
ideea limbii şi a poporului moldovenesc, a fost marcată orientarea spre renaşterea moldovenismului. Situaţia va degrada în următorul deceniu până la revenirea la forma identificată de E.
Coşeriu drept moldovenism care, în mod conştient, cultivă dezbinarea, ura împotriva a tot ceeste românesc şi care încearcă, cu argumentele cele mai absurde, să afirme o identitate moldovenească opusă celei româneşti1.
În acest context, la 16 martie 1995 Colegiul Ministerului Învăţământului Republicii
Moldova decide înlocuirea cursului de „Istoria românilor”. Această decizie a fost determinantă
pentru demararea unei mişcări ample a tineretului studios, care va deveni cunoscuta ca Greva
din primăvara 1995. Iniţiatorii grevei au fost studenţii USM, organizaţi de Liga Studenţilor din
Moldova (LSM) cu sediul la USM, condusă de studentul Facultăţii de Istorie Oleg Cernei, la care
au aderat şi mulţi profesori de la Universitate. La şedinţele LSM au fost formulate cerinţele tineretului studios faţă de guvernare, care, la prima etapă, erau centrate pe anularea deciziei din
16 martie.
Din primele zile ale grevei, mass-media de stat şi ziarele servile, în special cele de limbă
rusă, au iniţiat un val puternic de propagandă. Învinuirile de antistatalitate erau argumentate pe două direcţii: pe de o parte, că organizatorii-curatori ai acestor evenimente se află la
Bucureşti şi doresc lichidarea statalităţii moldoveneşti, pe de altă parte, că evenimentele de laChişinău toarnă apă la propaganda liderilor autoproclamatei „republici nistrene”, pe care cei
de la Chişinău ii convingeau că nu mai există românism în Republica Moldova. Chiar ziarele
1Coşeriu E. „... Moldovenismul... nu se opune românismului, ci este o formă a lui...“, În: Revista de lingvisticăşi ştiinţă literară, Chişinău, 4-6, 1999; 1-6, 2000; 1-6, 2001, p. 167.

633

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

cu atitudine neutră promovau ideea că manifestările sunt ilegale, iar primăria or. Chişinău, înfrunte cu primarul general Serafim Urechean, refuza de fiecare dată autorizarea lor, iar uneori
nu oferea nici condiţii de sonorizare prin autocarul cu portavoce amplasată pe acoperiş. Cândaşteptările că greva se va autoepuiza în 2-3 zile nu s-au adeverit, declaraţiile antigrevă au devenit mai atente, dar nu şi mai puţin acide. În loc să discute şi să soluţioneze cererile revendicate
de studenţime, se făceau încercări de a presa părinţii activiştilor ca să-şi îndrume copiii în sălile
de studii, conducerea şcolilor, colegiilor şi universităţilor făcea presiuni atât asupra elevilor şi
a studenţilor, invocând exmatricularea, cât şi asupra profesorilor, ameninţându-i cu posibile
concedieri.
În scurt timp, mişcarea grevistă a cuprins toate universităţile din Chişinău, colegiile, darşi mai multe licee, din rândul celor din urmă cei mai activi fiind elevii liceelor „Mircea Eliade” şi„Gheorghe Asachi”. Ignorarea manifestanţilor şi a revendicărilor acestora de către reprezentanţii conducerii Republicii şi de cei de la ministerele de resort a dus la lărgirea componentei sociale a grevei, la formarea unui Comitet de Grevă şi la creşterea cerinţelor faţă de conducere.
Revendicările înaintate de Comitetul de Grevă au fost aprobate la şedinţa Comitetului degrevă din 21 martie 1995, includeau 11 puncte, mai multe puncte promovate iniţial de LSM:
anularea hotărârii Colegiului Misterului Învăţământului de la 16 martie 1995 cu privire la înlocuirea cursului de „Istoria românilor” prin cursuri de „Istoria Moldovei” şi „Integrat”, păstrarea
cursurilor „Istoria românilor” şi „Limba şi literatura română”; majorarea salariilor, pensiilor şiburselor în conformitate cu coşul minim de consum; respectarea Hotărârii Guvernului din noiembrie 1992 privind transportul interurban care viza studenţii; acordarea autonomiei instituţiilor de învăţământ superior, anularea Decretului Preşedintelui RM cu privire la numirea rectorilor; menţinerea şcolilor normale drept instituţii principale de pregătire a cadrelor didacticepentru şcolile primare; săptămâna de studii de 5 zile, frecvenţa liberă la cursurile teoretice;neadmiterea în instituţiile de învăţământ superior a metodelor de presiune şi intimidare a studenţilor şi a profesorilor; interzicerea reţinerii cotizaţiilor sindicale din bursa studenţilor fărăacordul lor de contabilităţile instituţiilor de învăţământ. Pentru alte categorii sociale se solicita:
modificarea unor articole din Constituţie cu decretarea limbii române ca limbă de stat; aprobarea Codului Funciar care ar permite împroprietărirea tuturor categoriilor sociale de la sate;lichidarea tuturor restanţelor la salarii pentru toate categoriile sociale; indexarea salariilor,
pensiilor, indemnizaţiilor şi depunerilor băneşti de la Banca de Economii; anularea impozitului
asupra imobilului social, asigurarea instituţiilor medicale cu medicamente şi utilaje medicale;ameliorarea situaţiei în domeniul industriei construcţiilor. Prim-ministrul A. Sangheli la finele
lui martie a calificat mişcările din Chişinău ca fiind îndreptate spre „lichidarea statului şi întronarea haosului”, atenţionând că statul are suficiente mijloace de constrângere.
În condiţiile lipsei de acces la televiziunea şi radioul de stat, pe data de 24 martie LSM
editează o publicaţie numită „Gaudeamus”, în format A4, multiplicată atât în limba română, câtşi în limba rusă, în care prezenta Revendicările studenţilor aprobate la şedinţa Comitetului degrevă din 21 martie şi Apelul LSM către populaţia ţării.
La 28 martie 1995 rectorul USM Gh. Rusnac atenţiona Senatul: „începând cu 18.03.1995
la Facultatea de Istorie, iar din 20.03.1995 şi la alte facultăţi activitatea este deosebit de complicată. Comitetul a declanşat o grevă care a afectat nemijlocit USM. Sunt cunoscute deja cerinţele, este nominalizată comisia de conciliere, au loc tratative, dar comitetul de grevă condus dedomnul Petrenco Anatol (sub această formă este indicat numele în procesul-verbal al senatului
din 28 martie 1995 – n.n.) nu acceptă propunerile rezonabile de a întoarce studenţii în auditorii şi a continua, în paralel, şedinţele comisiei guvernamentale şi a comitetului de grevă. Este
cunoscut că acţiunile greviştilor contravin legii. Toţi avem dreptul să protestăm vizavi de unelehotărâri sau decizii. Singura condiţie însă este de a respecta legea”1. În replică, preşedintele
Ligii Studenţilor USM Mihai Godea a atenţionat că la votarea Constituţiei se afirma că fiecare va
1

Proces-verbal al şedinţei Senatului USM, nr. 8 din 28 martie 1995. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5073, ianuarie 1995
– iunie 1995, f. 119-120.

634

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Figura nr. 12. Primele revendicări ale studenţilor

numi limba la dorinţă, ori română, ori moldovenească, iar deciziile de ultimă ora insistă asupratermenului de limba moldovenească. Cu asemenea tempouri se va ajunge la apariţia unui dicţionar moldo-român. Vorbitorul a îndemnat Senatul să ia atitudine şi să se pronunţe ori în favoarea adevărului ştiinţific: istoria română, limba română sau a tezei inventate de Ceban şi Lazarev
privind istoria poporului moldovenesc1. În acea zi toţi rectorii universităţilor din Chişinău au
fost invitaţi la prim-ministrul A. Sangheli. S-a discutat problema grevei studenţeşti, toţi rectorii
exprimându-şi opinia că din cauza grevei suferă procesul de instruire şi educaţie. A fost discutată şi problema autonomiei universitare, promiţându-li-se şi achitarea burselor restante către
1 septembrie. Rectorul USM pe parcursul grevei a încercat să manevreze, spunând fiecărui as1

Proces-verbal al şedinţei Senatului USM, nr. 8 din 28 martie 1995. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5073, ianuarie 1995
– iunie 1995, f. 136-137.

635

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAcultător ceea ce vroia el sa audă, iar în anumite cazuri, unde credea că va avea rezultate, spre
exemplu, în faţa studenţilor de la Facultatea de Drept trecea şi la ameninţări pentru a întoarce
studenţii în sălile de studii.
În ziua de 29 martie 1995, în ciuda condiţiilor meteorologice neprielnice pentru manifestări de stradă, a solicitărilor de stopare a grevei şi a ameninţărilor primului-ministru, s-aînregistrat cea mai numeroasă participare. Calculele cele mai optimiste numărau între 60.000
şi 100.000 de tineri, studenţi şi elevi, dar şi alte categorii sociale care au aderat la manifestaţie
pe parcursul zilei. Colective pedagogice şi muncitoreşti din diferite oraşe şi raioane aderau larevendicările greviştilor. Pe data de 3-4 aprilie Comitetul de grevă a continuat negocierile cu
comisia desemnată de preşedintele M. Snegur, condusă de consilierul A. Şcerbanschi, îmbolnăvirea subită a căruia tergiversa negocierile. Studenţii continuau să-şi exprime nemulţumirea,
considerând că s-au soluţionat doar revendicările privind facilităţile în transport şi cotizaţiile
sindicale ale studenţilor. Preşedintele M. Snegur pe data de 5 aprilie, după întrevederi cu savanţii lingvişti de la AŞ RM, organizează o întâlnire cu şefii secţiilor de învăţământ, pentru a selămuri ce limbă se vorbeşte – româna sau moldoveneasca – în ţara pe care o conduce. Pe datade 7 aprilie o parte din grevişti, inclusiv profesori, s-au retras din grevă pe fundalul tensionării situaţiei şi trecerii la greva non-stop, în Piaţa Marii Adunări Naţionale fiind instaurate cca
23 de corturi încă din seara zilei de 5 aprilie. Peste 100 de studenţi, reprezentanţi ai tuturor
instituţiilor, fac de gardă 24 din 24 de ore în faţa Guvernului, începând cu data de 10 aprilie.
Această formă de manifestare a făcut să fie reluate tratativele între grevişti şi guvernare, ultima
reprezentată de consilierul I. Colesnic, constatându-se necesitatea reevaluării fiecărui punctdin revendicări.
Pe data de 11 aprilie M. Popov, ministru de externe, P. Gaugaş, ministrul învăţământului,
D. Nidelcu, ministrul muncii, protecţiei sociale şi familiei, A. Dănilă, prim-viceministru al afacerilor externe, s-au întâlnit cu reprezentanţii misiunilor diplomatice în Republica Moldova
în scopul informării celor din urmă despre situaţia social-politică din ţară, în special, despre
Greva studenţilor. Reprezentanţii puterii, la televiziune şi la radio, în faţa populaţiei ţării au
declarat că majoritatea revendicărilor au fost soluţionate, iar altele necesită timp, promiţând
că prin dialog civilizat vor fi soluţionate toate problemele.
În Informaţia privind activitatea USM în luna aprilie 1995, rectorul Gh. Rusnac critică
acţiunile studenţilor şi ale profesorilor, atenţionând că revendicările economice ale studenţilor
care prevăd transportul orăşenesc gratis, plata a 50% din costul transportului interurban denotă o mentalitate comunistă, or în toată lumea dezvoltată pentru servicii trebuie să plăteşti.
Aceste acuzaţii le aducea tinerilor cel care a fost secretar al Comitetului de partid al USM şi fost
membru al Comitetului Central al PCM. A atins şi problema protecţiei sociale a studenţilor şi
profesorilor1. Anume în mediul profesorilor reprezentanţii puterii vedeau provocatorii mişcărilor studenţeşti.
Încercările prin diferite metode ale Guvernării şi conducerii Universităţii, care variau dela ameninţări cu exmatricularea studenţilor şi concedierea profesorilor la zeflemele privindacţiunile greviştilor şi promisiuni nefondate, de a readuce studenţii în sălile de studii nu aveau
succes. La împlinirea unei luni de manifestări stradale, fără rezultate vizibile, s-a purces la blocarea, pentru câteva ore, a principalelor artere ale oraşului, a clădirilor Guvernului, Televiziunii
şi Radiodifuziunii, care informau eronat populaţia ţării despre evenimentele din Chişinău. Dupăaceasta, greva a fost suspendată până pe 4 mai 1995, oferind Comitetului de grevă şi guvernanţilor timp să soluţioneze la masa tratativelor solicitările greviştilor, dar, în special, condiţii pentru desfăşurarea alegerilor locale în data de 16 aprilie 1995.
La 23 mai 1995 Senatul USM votează un Apel către Parlamentul Republicii Moldova şicătre toţi oamenii de bună credinţă în care apreciază oportunitatea mesajului preşedintelui M.
Snegur privind necesitatea revizuirii articolelor 13 şi 18 ale Constituţiei în vederea introducerii
1

Proces-verbal al şedinţei Senatului USM, nr. 9 din 25 aprilie 1995. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5073, ianuarie 1995
– iunie 1995, f. 152-153.

636

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

glotonimului Limba română ca unicul adevăr ştiinţific, solicitându-se parlamentarilor să reinstaureze Adevărul pe altarul conştiinţei naţionale.
Pe parcursul unei luni şi jumătate cât a durat greva, desfăşurată în diverse forme de manifestare: marşuri, greva non-stop, blocarea transportului urban, tratative cu reprezentanţii
puterii LSM a fost unul dintre principalii organizatori şi coordonatori ai tuturor evenimentelor,iniţial de sine stătător, iar mai apoi ca membru activ al Comitetului de grevă. În cadrul acestor
activităţi o atenţie deosebită s-a acordat securităţii participanţilor. Unii tineri aveau misiunea
de a menţine ordinea, de a stopa provocaţiile şi de a coordona acţiunile cu reprezentanţii forţelor de poliţie. Astfel, pe parcursul grevei n-au avut loc cazuri de aplicare a forţei, în ciuda unorîncercări de a le provoca.
Pe fundalul unei campanii de denigrare în mass-media oficială de limba română, dar maiales în cea de limbă rusă, a participanţilor la greva studenţilor şi apropierea alegerilor locale
generale, care urmau să aibă loc la 16 aprilie 1995, guvernarea s-a văzut nevoită să îndeplinească în parte revendicările sociale şi cele de organizare a învăţământului, iar asupra problemelor principale privind studierea istoriei românilor şi a limbii române să se instituie un moratoriu pentru mai mulţi ani. Greva din 1995 a dus şi la divizarea fostei formaţiuni de guvernământ (Partidul Democrat Agrar din Moldova) şi a demonstrat puterea tineretului în Republica
Moldova. Drept urmare, partidele politice încep să-şi formeze „aripe tinere”, incluzându-i în
rândurile lor pe cei mai activi studenţi.
În vara anului 1996 Oleg Cernei şi Mihai Godea absolveau Facultatea de Istorie şi din acest
motiv au fost organizate alegeri pentru funcţiile de conducere ale ligilor studenţeşti. Conducerea
Ligii Studenţilor din Moldova a fost preluată de studenţi de la Universitatea Tehnică din Moldova,
iar la conducerea Ligii Studenţilor de la USM a trecut Igor Sava (anul I, Istorie), secundat deVitalie Ponomariov şi un consiliu de administrare din care făceau parte mai mulţi studenţi de laistorie (Corneliu Cirimpei, Nadejda Lachi), politologie (Iurie Dumbrăveanu, Sergiu Crudu, Vasile
Croitoru) etc. Pe fundalul schimbării conducerii au apărut disensiuni între grupul de la Istorie cu
cel de la Politologie, cel din urmă având reprezentanţi de la ani de studii mai mari şi considerând,pe bună dreptate, că aveau o implicaţie mai mare în activităţile LS USM la etapa anterioară, doreau să preia conducerea ligii. Ei solicitau predarea ştampilei, eliberarea sediului şi alegeri noi ale
conducerii LS USM. În toamna anului 1996, în lună octombrie, la TeleRadio Moldova, cu susţinerea prodecanului Facultăţii de Istorie, a dlui dr. Igor Şarov, a fost organizată şi o emisiune în carea fost prezentată activitatea LS USM şi expusă situaţia creată. La emisiune au participat Igor Sava(preşedintele LS USM), Aureliu Malearciuc şi Vitalie Ponomariov.
Ulterior, Vasile Croitoru, student la Facultatea de Politologie împreună cu câţiva colegi au
fondat, cu susţinerea rectorului USM Gh. Rusnac, Organizaţia Studenţilor de la USM (OS USM).
După evenimentele din anul 1995, rectorul Gh. Rusnac avea o atitudine rezervată faţă de Liga
Studenţilor USM şi dorea să scape de ea. Un pas important în această direcţie a fost întreprinspeste câteva luni prin privarea LS USM de sediul deţinut în cabinetul 513. LS USM, în lipsa unor
activităţi concrete, s-a dizolvat de la sine către anul 1997.
Proaspăt formata Organizaţie a Studenţilor de la USM, care includea în mod special studenţii de la Facultatea de Politologie, s-a bucurat de toată susţinerea conducerii Universităţii.
Activitatea ei s-a desfăşurat în câteva direcţii: ştiinţifică, culturală şi de promovare a odihnei
studenţilor, fiind complet exclusă componenta combativă de obţinere şi menţinere a drepturilor studenţilor, astfel, în activitatea sa grevele şi manifestaţiile au lipsit totalmente. ActivităţileOS USM, fiind focalizate, în special, în cadrul Facultăţii de Politologie, au deraiat de la statutul
de organizaţie universitară, chiar dacă au reuşit organizarea pe parcursul următoarei perioade
a mai multor evenimente importante, precum întâlnirea studenţilor cu preşedintele Republicii
Moldova Petru Lucinschi, desfăşurarea TVC-urilor universitare şi chiar interuniversitare etc.
La Universitate se conturează practica de a promova şi a susţine acele organizaţii studenţeşti care demonstrau loialitate faţă de administraţie.
Începutul anului de studiu 1995-1996 urma să marcheze sfârşitul grevei din primăvară,în cazul îndeplinirii condiţiilor greviştilor, ori reluarea ei. Legea învăţământului, care urma să
637

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAsoluţioneze mai multe probleme ale studenţilor şi, implicit, s-o rezolve şi pe cea a autonomiei
universitare, a fost votată de Parlament la 21 iulie 1995, dar a fost returnată Parlamentului decătre Preşedintele ţării pentru a fi reevaluate anumite chestiuni de principiu. Se crease situaţia
când, pe de o parte, legea a fost votată, aşa cum s-a convenit cu Comitetul de grevă, dar, pe dealtă parte, ea nu intra în vigoare şi putea suferi modificări esenţiale. În septembrie 1995 Mihai
Godea a ţinut o pledoarie în şedinţa Senatului USM referitoare la starea de lucruri de la universitate, văzută prin prisma studenţilor şi a solicitat, făcând trimitere la cerinţele studenţilor din
timpul grevei şi la principiile autonomiei universitare, să nu mai fie prelungite împuternicirile
dlui Gh. Rusnac la funcţia de rector al USM şi să fie demarat procesul de alegere a rectorului. El
şi-a exprimat, în acelaşi timp, rezervele privind practica de formare a unei „verticale de putere”: numirea decanilor şi a şefilor de catedre, astfel rectorul devine dependent de Minister, iar
decanii şi şefii de catedră de rector1, propunere care nu a fost votată.
Pentru a diminua prezenţa studenţilor de la anul I la eventualele manifestări în masă,circa de 300 studenţi de la Istorie, Drept, Filosofie şi Psihologie, Ştiinţe Politice au fost trimişi lalucrări agricole în raionul Călăraşi2. Cu toate acestea, greva a reînceput la data de 18 octombrie
antrenând o bună parte din studenţi şi profesori şi a durat mai multe zile. În acelaşi context, în
noiembrie 1995 structurile Casei de Cultură a USM, rectoratul şi Liga Studenţilor au organizat
ample manifestări legate de ziua Studentului (spre ex.: Balul Bobocilor, concerte la Casa decultură şi în centrul oraşului Chişinău), s-a acordat ajutor material mai multor studenţi orfani,studenţilor eminenţi le-au fost înmânate premii pentru rezultate excelente la învăţătură şi au
fost oferite bursele nominale: a Republicii, Gaudeamus, M. Eminescu, A. Lupan, V. Corobceanu,
N. Dimo, precum şi bursa Senatului Universităţii3.
După mai multe luni de aşteptare, la 9 noiembrie 1995 Legea învăţământului a fost publicată în Monitorul oficial şi la 30 aprilie 1996 a fost pusă în discuţie la şedinţa Senatului USM.
Un raport privind rolul studentului universitar în transpunerea în viaţă a Legii învăţământului
a prezentat prof. Pavel Cocârlă. În textul referatului, rodul muncii unei Comisii compuse din 8
persoane, se constată că, în urma anchetării a peste 230 de persoane, studenţii, în ansamblu, nu
cunosc Legea învăţământului, ea nu este respectată, iar contribuţia studenţilor la transpunereaei în viaţă este minimă4. Aceasta intra în contradicţie cu faptul că majoritatea studenţilor au
participat la Greva studenţească din anul 1995 şi au solicitat o asemenea lege.
Legea prevedea clar mai multe drepturi şi obligaţii ale studenţilor, unele dintre care la
USM sunt încălcate grosolan, spre exemplu: deteriorarea literaturii, a averii universităţii, a bunurilor din cămine etc. Se constată că din cei 5335 de studenţi ai universităţii sunt cazaţi lacămine doar 2761 de studenţi, sunt dese cazurile de nerespectare a ordinii, a curăţeniei, seface abuz de alcool etc. Un număr mare de studenţi nu-şi cunosc obligaţiile şi nici nu vor să lecunoască, afirma prof. P. Cocârlă5. În acest context, reprezentantul studenţilor în Comisia susnumită Mihai Godea atenţiona că la USM nu se respectă Regulamentul cu privire la cămine,
adoptat în 1991, nici de studenţi, nici de administraţia căminelor, nu se ştie cine are un rol principal în cămin – Sfatul studenţilor sau intendentul. Se constata că studenţii nu cunosc Legea învăţământului din cauza lipsei de informare6. Şeful Ligii Studenţilor Oleg Cernei reitera că, dacăprimul proiect de Lege a fost discutat la şedinţa rectorilor şi la minister, al doilea proiect practic

Proces-verbal al şedinţei Senatului USM, nr. 8 din 28 martie 1995. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5073, ianuarie 1995
– iunie 1995, f. 136-137.
2
Proces-verbal al şedinţei Senatului USM, nr. 2 din 24 octombrie 1995. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5074, septembrie- decembrie 1995, f. 48-49.
3
Proces-verbal al şedinţei Senatului USM, nr. 4 din 28 noiembrie 1995. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5074, septembrie- decembrie 1995, f. 115.
4
Proces-verbal al şedinţei Senatului USM, nr. 9 din 30 aprilie 1996. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5190, ianuarie – iunie
1996, f. 111-156.
5
Proces-verbal al şedinţei Senatului USM, nr. 9 din 30 aprilie 1996. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5190, ianuarie – iunie
1996, f. 147.
6
Proces-verbal al şedinţei Senatului USM, nr. 9 din 30 aprilie 1996. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5190, ianuarie – iunie
1996, f. 112-113.
1

638

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

n-a fost discutat. Starea materială rămânea incertă, calcule simple arătau că studentul avea
nevoie de minim 260 de lei pentru trai. O problemă depistată în contextul alegerilor, anunţată
de rectorul Gh. Rusnac, a fost faptul că studenţii, pe de o parte, sunt suficient de activ politic,
dar la alegeri participă în număr foarte redus: din numărul de 1500 de alegători din campusul
de pe str. Gh. Caşu au votat doar cca 300 persoane1. Tot în aprilie 1996 a fost documentată întrunirea la Casa de Cultură a grupului Tinerilor legionari (cuzişti), fiind reprezentate facultăţile
de Ştiinţe politice, Drept, Biologie şi Pedologie ş.a.2 Chiar dacă în anii `90 s-a vorbit mult despreMişcarea legionară, aceste idei nu au prins rădăcini în Republica Moldova, dar, cu toate acestea,
au fost folosite des de către organele de conducere de pe ambele maluri ale Nistrului pe postură de sperietoare. După cazul menţionat de la Casa de Cultură a USM, conducerea universităţii
a impus hotărârea ca, în cazul solicitărilor spaţiului pentru desfăşurarea unor manifestări în
Casa de Cultură, să fie prezentat în prealabil programul lor3. Pe de altă parte, au fost invocate
motive economice pentru a periclita iniţiativele creatoare ale studenţilor. La finele anului destudiu, analizând lista organizaţiilor care solicitau spaţiu în sediul Universităţii, regăsim între
ele şi câteva organizaţii ale tinerilor şi studenţilor precum „Drepturile Tineretului”, „Asociaţia
Tinerilor Psihologi”, „Liga Studenţilor”, „Organizaţia Studenţilor Liberi”, dar se decide ca singurele structuri care pot să-şi păstreze birourile în cadrul USM sunt Sindicatele angajaţilor şi cele
studenţeşti4.
În contextul alegerilor prezidenţiale din 17 noiembrie 1996 şi în baza Legii privind organizaţiile social-politice, se atenţiona că sistemul de învăţământ în Republica Moldova este
unul depolitizat şi se interzice cultivarea şi promovarea ideilor şi sarcinilor oricăror partide sauorganizaţii social-politice în cadrul orelor de curs, precum şi antrenarea studenţilor în diferite
procese electorale etc.
La 7 februarie 1997 expira termenul de activitate a Senatului universitar. În acest context,
la 25 februarie 1997 s-a aprobat Regulamentul Senatului Universităţii de Stat din Moldova, articolul 3 al căruia stipula o cotă a personalului didactico-ştiinţific de 75%, a studenţilor şi doctoranzilor de 15% (12 studenţi şi 3 doctoranzi) şi a serviciilor auxiliare de 10%, numărul total
nedepăşind 100 de senatori5. Astfel, şedinţa din 28 ianuarie 1997 a fost ultima cu reprezentanţă din partea Ligii Studenţilor, prezent fiind preşedintele LSM – Igor Sava6.
Începând cu 1 octombrie 1997, cu ocazia instituirii zilei Universităţii de Stat din Moldova,
a devenit o tradiţie menţionarea studenţilor care au dat dovadă de cele mai bune rezultate lastudii. În primul an numărul lor a constituit 638 de persoane. Tradiţia respectivă, într-o formă
sau alta este respectată până în prezent. Începe să fie marcată prin diferite activităţi şi ziua
mondială a studentului – 17 noiembrie, care a servit un bun prilej ca la 18 noiembrie 1997
studenţii USM să aibă o întâlnire cu Preşedintele Republicii Moldova Petru Lucinschi. Iar Liga
Studenţilor din Moldova a convocat Congresul al II-lea al studenţilor din Republica Moldova lacare au participat rectorii instituțiilor de învăţământ superior şi reprezentanţi ai MinistruluiÎnvăţământului, Tineretului şi Sportului. Devine tradiţie şi evenimentul numit „Balul bobocilor”, menit să-i integreze pe noii promovaţi la facultate în rândurile studenţilor. Cu ocazia acestor evenimente se reia discuţia despre necesitatea elaborării unui Regulament al Studentului
USM, iniţiată în iunie 1995.

Proces-verbal al şedinţei Senatului USM, nr. 9 din 30 aprilie 1996. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5190, ianuarie – iunie
1996, f. 117.
2
Proces-verbal al şedinţei Senatului USM, nr. 9 din 30 aprilie 1996. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5190, ianuarie – iunie
1996, f. 120.
3
Proces -verbal al şedinţei Senatului USM, nr. 9 din 30 aprilie 1996. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5190, ianuarie – iunie
1996, f. 117.
4
Proces-verbal al şedinţei Senatului USM, nr. 9 din 30 aprilie 1996. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5190, ianuarie – iunie
1996, f. 117.
5
Proces-verbal al şedinţei Senatului USM, nr. 7 din 25 februarie 1997. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5310, 28 ianuarie
1997 – 31 martie 1997, f. 103.
6
Proces-verbal al şedinţei Senatului USM, nr. 6 din 28 ianuarie 1997. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5310, 28 ianuarie
1997 – 31 martie 1997, f. 196.
1

639

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

În ciuda organizării mai multor manifestaţii de diferit ordin, situaţia economică continua
să fie una complicată. La finele anului de învăţământ 1997-1998 se constata o lipsă acerbă debani cauzată de schimbarea conducerii la nivel guvernamental1. Din cauza restanţelor la achitarea salariilor şi a burselor studenţilor se constată o situaţie de pre-grevă la mai multe facultăţi.
Lipsa banilor a condus la revenirea sistemului de tichete pentru studenţii orfani, din septembrie 1998 încep să fie acordate ajutoare materiale sub formă de tichete – echivalente a preţului
unui prânz, reieşind din suma 4 lei/zi, care erau valabile la cantinele universitare2. Situaţia încămine era apreciată drept una ieşită de sub control, una din cauzele principale ale dezordinii
fiind activitatea intendenţilor, în special, colectarea ilegală a diferitor fonduri3.
Pe fundalul agravării acestor probleme, la 23 noiembrie 1999 Senatul instituie o nouătradiţie la USM – una din şedinţele Senatului să fie consacrată studentului, iar cu ocazia Zilei
Studentului au avut loc mai multe manifestări, precum: mese rotunde pe diferite teme, şedinţă
solemnă la Palatul Naţional, ajutor material acordat studenţilor eminenţi, studenţilor orfani, studentelor-mame etc.4 Tot atunci, în prezenţa unui consilier al Preşedintelui Republicii Moldova, în
cadrul USM a fost discutată problema: „Studentul USM: preocupări curente şi de perspectivă”5.
La dezbatere au participat atât profesori universitari, cât şi studenţi. Reprezentanţii studenţilor în Senat au atenţionat asupra unor probleme sociale care necesitau o evaluare şi soluţionare imediată: problema căminelor, a cantinelor etc. Pentru prima data se discută despre necesitatea instituirii unui cabinet narcologic, semnalându-se acuitatea problemei narcomaniei, aalcoolismului şi a bolilor sexual-transmisibile.
Primăvara anului 2000 revine cu implicarea activă a studenţilor USM-işti în manifestaţiile nesancţionate ale tineretului în centrul oraşului Chişinău din 17 aprilie. După ecoul evenimentelor din 1995, conducerea USM încearcă să ţină situaţia sub control. Astfel, la 20 aprilie
2000, cu această ocazie este convocată o şedinţă specială a Senatului, fapt care nu s-a întâmplat
în timpul mişcărilor studenţeşti din anul 1995, dar nici ulterior. La această şedinţă s-a atestat oprezenţă minimă de doar 57 membri din cei 956.
Conducerea universităţii, în persoana rectorului Gh. Rusnac, recunoaşte că, de fapt, nu
s-a întâmplat ceva deosebit, lucrurile se orientau clar în această direcţie şi faţă de studenţi nu
se pot înainta pretenţii deosebite. Cu toate acestea, conducerea universităţii încercase să rezolve din timp unele dintre „veşnicele” probleme ale studenţilor prin reparaţiile efectuate în mai
multe cămine, a profilactoriului-sanatoriu, prin darea în exploatare a policlinicii studenţeşti şia unui nou bloc de studii. Din 1999 funcţiona Palatul Sporturilor, a fost procurată baza de odihnă de la Vadul lui Vodă etc., pe de altă parte, s-au constatat şi anumite aspecte nefaste pentru
studenţi precum: cota studenţilor bursieri de la 01.01.1999 a fost micşorată de la 40-45% la
25%, s-a mărit taxa de trai în cămine, au fost anulate facilităţile pentru transportul interurban
şi pentru serviciile medicale7. Chiar dacă recunoştea motivele grevei, rectorul imputa necesitatea unei autorizaţii de grevă, lipsa unei reprezentanţe cu care să se poată duce tratative. Se uita
faptul că majoritatea grevelor, apărute drept urmare a unor cauze reale, nu erau autorizate deorganele abilitate, iar acele organizaţii studenţeşti care ar fi putut prelua conducerea grevei în
cadrul stipulat de legislaţie au fost anihilate şi dizolvate tot prin eforturile conducerii universitare, cele loiale neavând motive să se implice, riscând astfel să piardă susţinerea.

Proces-verbal al şedinţei Senatului USM, nr. 9 din 30 iunie 1998. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5464, 30 iunie 1998, f. 2-3.
Proces-verbal al şedinţei Senatului USM, nr. 1 din 28 august 1998. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5461a, august - octombrie 1998, f. 30.
3
Proces-verbal al şedinţei Senatului USM, nr. 2 din 13 octombrie 1998. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5461a, august octombrie 1998, f. 2-5.
4Proces-verbal al şedinţei Senatului USM, nr. 4 din 23 noiembrie 1999. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5617, noiembrie
1999, f. 5.
5Proces-verbal al şedinţei Senatului USM, nr. 4 din 23 noiembrie 1999. AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5617, noiembrie
1999, f. 10-15.
6Proces-verbal al şedinţei Senatului USM, nr. 9 din 20 aprilie 2000. AUSM, F. 1, inv. 2, d. 6, aprilie – mai 2000, f. 1.
7
Proces-verbal al şedinţei Senatului USM, nr. 9 din 20 aprilie 2000. AUSM, F. 1, inv. 2, d. 6, aprilie – mai 2000,
f. 4.

1

2

640

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Solicitările greviştilor au demarat cu sloganul „Jos taxa” la 16 aprilie 2000, în faţa blocului
central al Universităţii de Stat din Moldova, avându-se în vedere decizia Primăriei MunicipiuluiChişinău din 30 martie 2000 de a anula facilităţile la transportul urban pentru studenţi. La
20 aprilie s-a ajuns la situaţia că s-a aruncat cu pietre şi ouă în pereţii Primăriei Chişinăului,anumite detaşamente ale poliţiei intervenind în forţă împotriva protestatarilor. Ministrul deInterne V. Ţurcan anunţase că studenţii de la ASEM şi de la Universitatea Tehnică erau înarmaţi
cu vergi metalice, pietre şi bucăţi de lemn cu ţinte la capăt. Pe data de 17 aprilie o reprezentanţă din circa 18 studenţi ai diferitor universităţi, împreună cu Consiliul Rectorilor şi primarul S.
Urecheanu au elaborat un proiect de decizie a Consiliului municipal care a fost votată unanim
de Consiliu, către orele 22.00 taxa fiind anulată. Tot atunci Consiliul Rectorilor a stabilit ca dinbanii plătiţi de studenţi pentru contracte, ca un impozit, să fie recuperată o parte din cheltuielile de transport făcute de Primărie. Problema a fost discutată şi de premierul D. Braghiş cu
protestatarii, privind aceleaşi facilităţi pentru bugetari, dar nu s-a ajuns la un numitor comun.
Pe lângă anularea taxelor pentru transport, către data de 20 aprilie, greviştii mai solicitau şi eliberarea studenţilor reţinuţi, majorarea bursei, facilităţi la transportul interurban, salarizarea
la timp a bugetarilor, plata pensiilor etc. Cei mai activi s-au dovedit a fi, ca de obicei, studenţii
de la anul I şi II. Comisariatul de poliţie Chişinău confirma tot atunci că din cei peste 100 deprotestatari reţinuţi 30 erau studenţi de la USM1.
În grevă erau antrenaţi pasiv şi profesorii. Unii dintre ei reproşau studenţilor că nu participă la manifestaţii, chiar eliberând studenţii de la ore pentru a-i indemna să meargă la demonstraţii etc.
În contextul acestor evenimente, preşedintele SSU Victor Gârlea a anunţat că încă pe
12 aprilie 6 preşedinţi ai comitetelor sindicale ale celor mai mari universităţi din Chişinău auînaintat o petiţie Primăriei oraşului Chişinău în care rugau ca taxa stabilită pentru transport sănu fie una „prea mare”, iniţial de 5 lei, iar din septembrie să fie majorată la 10 lei, sindicatele să
devină responsabile de repartizarea abonamentelor, ca acestea să nu ajungă în mâinile celor cu
carnete studenţeşti false. Din aceste considerente, Consiliul SSU a decis să nu organizeze nicio manifestare de protest, dar, între timp, studenţii erau fugăriţi din troleibuze, au fost documentate cazuri când li s-au rupt carnetele de student etc.2 Într-un final, o parte din studenţi s-aorganizat într-un Comitet de grevă compus din 10 persoane, alţii au declarat că din 21 aprilie
vor reveni la ore.
Conducerea unor organizaţii studenţeşti oficiale nu se regăsea între organizatorii grevei.
Astfel, liderul Alianţei Studenţilor Independenţi Ion Ciobanu îşi punea întrebarea: cine ar fi
putut organiza greva, deoarece în Comitetul Sindical se anunţase că din 28 aprilie nimeni nu va
mai achita taxa de transport, fapt despre care au fost informaţi studenţii, dar s-a întâmplat altfel, în mijloacele de transport studenţii au fost impuşi să plătească, au fost brutalizaţi, bătuţi, li
se luau carnetele de student, aşa că izbucnirea a fost inevitabilă şi nimeni nu putea să-şi asumerăspunderea3.
S-a stabilit că studenţii au fost provocaţi să arunce cu ouă şi pietre în primărie de anumite
persoane, care nu fac parte din mediul universitar. Pe fundalul evenimentelor, pentru primadată s-a lansat informaţia falsă despre „existenţa studenţilor morţi” pentru a instiga spiritele.
Toţi studenţii reţinuţi de poliţie au fost eliberaţi, cu excepţia a două persoane care nu făceau
parte din mediul studenţesc. Dar în procesele-verbale întocmite de poliţie au fost obligaţi săsemneze că erau în stare de ebrietate sau drogaţi, pentru ca aceste documente să fie prezentate
mass-mediei şi difuzate în întreaga ţară4.
Proces-verbal al şedinţei Senatului USM, nr. 9 din 20 aprilie 2000. AUSM, F. 1, inv. 2, d. 6, aprilie – mai
2000, f. 6.
2
Proces-verbal al şedinţei Senatului USM, nr. 9 din 20 aprilie 2000. AUSM, F. 1, inv. 2, d. 6, aprilie – mai 2000,
f. 6a-7.
3
Proces-verbal al şedinţei Senatului USM, nr. 9 din 20 aprilie 2000. AUSM, F. 1, inv. 2, d. 6, aprilie – mai 2000, f. 7.
4
Proces-verbal al şedinţei Senatului USM, nr. 9 din 20 aprilie 2000. AUSM, F. 1, inv. 2, d. 6, aprilie – mai 2000,
f. 8.
1

641

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Procesul-verbal, întocmit după întrunirea grupului de lucru constituit din membri ai
Guvernului şi reprezentanţi ai studenţilor, prevedea: în locul cererii de scutire cu 50% a taxei
transportului interurban, acordarea a 2 calatorii anual pentru rezidenţii din alte localităţi decâtcea în care îţi fac studiile la preţ redus cu 50% din costul călătoriilor, diferenţă care urma să fie
restituită studenţilor de instituţiile de învăţământ la prezentarea biletului de transport la contabilitate; anularea hotărârii Guvernului din 28.01.1999 referitor la plafonarea numărului destudenţi cărora li se acordă bursă, s-a decis să se ridice cifra bursierilor de la 25% la 35%, fiecare instituţie fiind abilitată să stabilească media notelor pentru acordarea burselor; Guvernul,până la 15.05.2000, să ia hotărârile de rigoare, iar studenţii să revină la procesul de studiu1.
La greva din aprilie 2000 s-a atestat primul caz de aplicare a forţei atât din partea
protestatarilor, cât şi din partea reprezentanţilor ordinii publice. Una din urmările imediatea fost transferarea banilor pentru bursa studenţilor pentru luna ianuarie, dar, dat fiind faptul că Universitatea achitase bursa pentru luna respectivă din conturile proprii, s-a decis ca
din banii transferaţi să fie achitată bursa pentru luna februarie, la fel au fost achitate unele
suplimente colaboratorilor Universităţii. Pe de altă parte, şi Senatul USM, în decizia sa, a împărtăşit doleanţele rezonabile ale manifestanţilor, dar a declarat că nu pot fi justificate metodele de protest în timpul cărora se recurge la manifestaţii neautorizate, la acţiuni violenteşi devastări, la utilizarea pietrelor şi a bâtelor de armatură, care aduc prejudicii oraşului şi
duc la rănirea unor persoane, la deteriorarea imobilelor şi a mijloacelor de transport etc. Înacelaşi timp nu pot fi justificate nici acţiunile poliţiei, care a aplicat forţa împotriva unor grupuri liniştite de studenţi, provocându-i astfel la contra-acţiune. Aceasta, însă, nu a scutit deînvinuiri din partea conducerii Universităţii a mediului profesoral de instigare a studenţilor
la manifestări în masă.
Conducerea Republicii Moldova a încercat să înţeleagă importanţa acţiunii studenţeşti
care a avut loc şi la 10 mai 2000. În ziua votării în Guvern a amendamentelor negociate cu
greviştii, preşedintele Republicii Moldova Petru Lucinschi a avut o întâlnire cu colaboratorii Universităţii de Stat din Moldova cu scopul de a clarifica mai multe lucruri la faţa locului.
Pornind de la ideea unor întâlniri cu mediul profesoral, P. Lucinschi a menţionat necesitatea
solidarizării forţelor în contextul reformelor, cu atât mai mult că USM s-a aflat în centrul evenimentelor precedente2. La finalul discursului a fost solicitată opinia profesorilor referitoare la
problemele cu care se confruntă societatea.
În ziua următoare a avut loc întâlnirea şi cu studenţii USM, în lista participanţilor fiind înscrişi cca 140 de studenţi de la toate facultăţile şi instituţiile afiliate USM. În timpul
discuţiilor au fost analizate evenimentele din 17-19 aprilie şi reiterate deciziile convenite
de Grupul de lucru cu reprezentanţi ai Guvernului şi ai studenţilor. Şedinţa a avut loc în ziua
imediat următoare votării de către Guvern a deciziilor respective, deci era pe un teren favorabil conducerii. Preşedintele P. Lucinschi a vorbit despre greutăţile prin care trece ţara, despre obligaţiile pe care le are în faţa comunităţii internaţionale pentru formarea principiilor
democratice, cel mai mare neajuns al poporului fiind identificat drept iresponsabilitatea faţăde ţară, chiar dacă există, în acest sens, şi nişte tradiţii frumoase. Printre realizările anului
au fost identificate plata pensiei pentru 4 luni, a salariilor, încercările de a majora bursele
etc. Printre nereuşite se menţiona lipsa unităţii parlamentarilor în efortul de a ne apropia
de Uniunea Europeană, membrii partidului comunist fiind, fără echivoc, împotrivă3. Ca şi în
cazul întâlnirii cu profesorii, preşedintele a solicitat propuneri, sugestii care să faciliteze reformarea ţării. În timpul discuţiei, în luările de cuvânt studenţii au refuzat orice insinuări
de implicaţie politică în demararea grevelor studenţeşti, indicând asupra gradului mare deProces-verbal al şedinţei Senatului USM, nr. 10 din 25 aprilie 2000. AUSM, F. 1, inv. 2, d. 6, aprilie – mai 2000,
f. 40.
2Întâlnirea Preşedintelui R.M. cu colaboratorii USM, Şedinţa din 10 mai 2000. AUSM (ANRM), F. 1, inv. 2, d. 6,
aprilie – mai 2000, f. 65-69.
3Întâlnirea Preşedintelui Republicii Moldova cu studenţii Universităţii de Stat din Moldova, Şedinţa din 10
mai 2000. AUSM (ANRM), F. 1, inv. 2, d.6, aprilie – mai 2000, f. 70-78.
1642

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAsărăcie, de instabilitate în ţară şi asupra faptului că, atunci când statul se întoarce cu spatele la Om, toate declaraţiile privind drepturile şi libertăţile rămân doar declaraţii. Cetăţenii
plătesc taxe şi impozite, iar statul nu le oferă nici o asistenţă juridică sau medicală, ajungându-se la realitatea că 30% din populaţie lucrează în afara ţării. S-a atenţionat că societatea
cade într-o prăpastie a cărei fund nu se vede, că micşorarea numărului de studenţi va sporinumărul tâlharilor şi hoţilor etc. S-a evocat necesitatea unei organizaţii de tineret, de tipul
Comsomolului, care să se ocupe de problemele tineretului şi s-a pus problema iniţierii unor
discuţii între studenţi şi Administraţia publică locală atunci când se iau hotărâri care le afectează existenţa. În luarea sa de cuvânt rectorul USM a menţionat că în anul 1990 în Republica
Moldova îşi făceau studiile la buget cca 50.000 de studenţi, iar în anul 2000 doar 4.000 destudenţi. Doar la USM activează 14 organizaţii studenţeşti care realizează lucruri frumoase,dar cele mai multe rezultate rămân necunoscute1.
În februarie 2001 comisia sindicatelor studenţeşti a efectuat un control al spaţiilor locative de la USM. Raportul acestei comisii, împreună cu alte rapoarte referitoare la procesul destudiu, la cercetare şi la odihna studenţilor a fost prezentat Senatului la 27 februarie 20012.
S-a constatat că mulţi decani ignoră deciziile Consiliilor studenţeşti la repartizarea locurilor încămine, personalul auxiliar: lăcătuşi, lemnari, electricieni, măturători etc., deşi sunt angajaţi ai
USM, nu-şi îndeplinesc obligaţiunile de serviciu sau le îndeplinesc de mântuială, fiind deseori
în stare de ebrietate etc., în unele cămine starea igienico-sanitară impune o deratizare urgentă,sistemul de economie a apei şi a energiei electrice este unul defectuos, se atestă o lipsă acută
de mobilier, cel existent fiind învechit şi uzat. Tot mai des au loc conflicte între intendenţi şi studenţi sau între intendenţi şi membrii sfatului căminelor, primii având tendinţa de a se posta pepoziţii autocratice. În acelaşi timp se constată că studenţii consumă alcool în cantităţi excesive,
fumează în cămine, deteriorează mobilierul, au un comportament neadecvat, chiar dacă taxa
de chirie e mai mică de 2,5 ori faţă de alte Universităţi din Chişinău3. Pentru rezolvarea acestui
spectru de probleme a fost luată hotărârea de o organiza un Senat studenţesc. În anul 2003 o
Comisie studenţească a constatat, în linii mari, aceleaşi probleme cu care se confruntau studenţii. În ciuda eforturilor depuse pentru redresarea situaţiei, au fost reconfirmate pe deplin
datele studiului: „Studentul USM: probleme şi perspective de soluţionare”, realizat în februarie
2003. Ca urmare, s-a constatat că în rândul celor mai importante valori în mediul studenţilor
sunt plasate: sănătatea, dragostea şi studiile, iar în coada clasamentului se află: curăţenia, educaţia sexuală, independenţa şi pe ultimul loc – patriotismul4. În anul 2003 activau mai multeorganizaţii ale studenţilor: din anul 2000 în cadrul universităţii încerca să desfăşoare activităţi
Consiliul Studenţilor USM; în republică îşi desfăşurau activitatea Liga Naţională de Dezbateri,
Uniunea Naţională a studenţilor din Republica Moldova etc.
Schimbarea conducerii de vârf a Republicii Moldova în anul 2001, orientată spre spaţiul
euroasiatic, a repus în scurt timp în mijlocul discuţiilor problemele privind cursurile de limbă
şi istorie studiate în şcoli şi universităţi. Decizia Guvernului de a promova moldovenismul multicultural prin introducerea studierii limbii moldoveneşti şi a Istoriei Moldovei în locul limbii
române şi Istoriei românilor, dar şi de includere obligatorie a limbii ruse în şcoli a provocat un
nou val de revolte. Demonstraţiile sub conducerea unui partid extraparlamentar s-au derulatîn perioada ianuarie-aprilie 2002. La demonstraţii au participat mai mulţi studenţi de la USM.
Conducerea ad-hoc a studenţilor încerca să convingă studenţii, deseori cu succes, să se prezinte
la ore şi doar în timpul liber să meargă la demonstraţii.
Întâlnirea Preşedintelui Republicii Moldova cu studenţii Universităţii de Stat din Moldova, Şedinţa din 10
mai 2000. AUSM (ANRM), F. 1, inv. 2, d.6, aprilie – mai 2000, f. 78.
2
Proces-verbal al şedinţei Senatului USM, nr. 8 din 27 februarie 2001. AUSM (ANRM), F. 1, inv. 2, d. 9, ianuarie– martie 2001, f. 71-86.
3
Proces-verbal al şedinţei Senatului USM, nr. 8 din 27 februarie 2001. AUSM (ANRM), F. 1, inv. 2, d. 9, ianuarie– martie 2001, f. 80, 84.
4
Proces-verbal al şedinţei Senatului USM, nr. 9 din 25 februarie 2003. AUSM (ANRM), F. 1, inv. 2, d. 234, ianuarie – iunie 2003, f. 99.
1643

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Analiza situaţiei activităţilor curriculare şi extracurriculare, realizată de studenţi în februarie 2006, a confirmat că „veşnicele” probleme ale studenţilor de la USM rămân actuale1.
Pe fundalul unor tradiţii viabile precum: Balul bobocilor, Botezul chimiştilor, Ziua studenţilor,
TVC, Ziua îndrăgostiţilor, 8 martie, 1 aprilie, diferite competiţii sportive la nivel de facultate,
Universitate şi Universiade se perpetuează calitatea proastă a hrănii, condiţiile neigienice, deservirea proastă, preţurile exagerate, care nu corespund realităţii, în cantinele USM. Majoritatea
studenţilor continuă să-şi rezolve problema alimentaţiei în mod individual. Şi starea căminelor
este evaluată diferit de studenţi. Chiar dacă a fost rezolvată parţial problema curăţeniei, a iluminării scărilor de acces spre căminele de pe str. Gh. Caşu, chiar dacă uneori este apă caldă şi
au fost reparate unele lavoare şi duşuri, chiar dacă în unele cămine au fost instalate aragazuri
noi, o parte din vechile probleme totuşi rămân: mobilierul vechi, sistemul de canalizare defectat etc.
În decembrie 2007 a fost luată decizia de a institui funcţia de Prorector pentru probleme
studenţeşti. Din ianuarie 20082 în funcţia respectivă a fost numit dr. conf. Tudor Arnăut.
În martie 2009 studenţii USM au studiat problema: „Studentul USM - 2009”. După ce anul
2008 a fost decretat Anul Tineretului, se constată că administraţia USM a căutat să consolideze
mecanismele de participare a tinerilor la viaţa Universităţii, care vizează mai multe aspecte:căminele, alimentaţia, centrul medical, Palatul Sporturilor, Casa de Cultură. Studiul realizat destudenţi a scos în evidenţă că cele 15 cămine studenţeşti, în ciuda necesităţii de reparaţii capitale, sunt reparate cosmetic în fiecare an cu efortul comun al studenţilor. Se impune reparaţia
blocurilor sanitare şi dotarea cu mobilier nou. Din cele 4 cantine şi 7 bufeturi, doar cantina nr.
1 a fost reparată capital, ca urmare a intervenţiilor studenţeşti vizavi de calitatea alimentaţiei,de modul de deservire, de preţuri etc., copiii orfani luând masa gratis. Se atestă o lipsă de transparenţă în activitatea centrului medical universitar, mai ales referitoare la serviciile prestate
gratuit şi contra plată etc. În concluzie, se constată că, în ciuda anumitor probleme, situaţia
socială în mediul studenţesc se afla în limitele normalului3.
Spre deosebire de manifestaţiile studenţeşti anterioare, evenimentele din aprilie 2009
au avut la bază predominant contextul politic. Alegerile parlamentare din 5 aprilie 2009 urmau să hotărască dacă Republica Moldova continuă calea spre un stat autoritar, ori se va reuşi
revenirea la vectorul democratic. Rezultatele preliminare anunţau o atribuire de aproape 50%
din voturi Partidului comuniştilor. La aceste alegeri supraveghetorii locali şi cei externi s-auîmpărţit în tabere extreme în aprecierea corectitudinii votării – unii considerau că alegeriles-au desfăşurat în conformitate cu legislaţia, iar alţii că au fost fraudate. Partidele politice deopoziţie la acel moment (PLDM, PL şi AMN), deşi şi-au exprimat dezacordul cu rezultatele declarate, considerându-le fraudate, au decis demararea negocierilor pentru organizarea unor
ample acţiuni de protest într-un viitor nedeterminat. Efortul spontan de rezistenţă a apărut înmediul tineretului şi se va transforma într-o adevărată revoltă a tinerilor, la care studenţii USM,
ca şi în atâtea alte cazuri anteriore, au participat într-un număr impresionant. Totul a început
în urma solicitării de autorizaţie a unei manifestaţii de protest înaintată primăriei Chişinăului
de către câţiva tineri, inclusiv studenţi de la USM, pentru după-amiaza zile de 6 aprilie sub
motivul fraudării alegerilor. Cifrele cele mai optimiste anunţau o prezenţă de până la 15.000
persoane pe PMAN în acea zi. Alegerile parlamentare au fost factorul subiectiv-determinant al
manifestărilor, cauzele reale fiind ascunse în nivelul de trai scăzut, sărăcirea continuă a cetăţenilor, acutizarea exodului de populaţie la muncă peste hotare etc., Republica Moldova fiind
recunoscută drept cea mai săracă ţară din Europa. Guvernarea comunistă, aflată la putere dinfebruarie 2001, nu a reuşit să redreseze economia, iar manevrele în politica internă predominate de manifestări autocratice, dar mai ales în cea externă, care se efectuau pe fundalul

Proces-verbal al şedinţei Senatului USM, nr. 8 din 28 martie 2006. AUSM (ANRM), F. 1, inv. 1, d. 793, ianuarie– martie 2006, f. 295.
2
Proces-verbal al şedinţei Senatului USM, nr. 5 din 25 decembrie 2007. AUSM (ANRM), F. 1, inv. 1, d. 930,
noiembrie - decembrie 2007, f. 217.
3
Proces-verbal al şedinţei Senatului USM, nr. 7 din 24 martie 2009, f. 339-347.
1

644

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAîmbogăţirii excesive a unei categorii privilegiate din societate, deveneau insuportabile pentru
tineret. Pentru prima dată în istoria mişcărilor social-politice din Republica Moldova şi-au spus
cuvântul reţelele de socializate, prin intermediul cărora s-a convenit demararea acţiunii în ziuaurmătoare sub genericul „Tinerii declară ziua de 7 aprilie – Zi de doliu naţional în Republica
Moldova. Dacă nu ai votat pentru PCRM, ia o lumânare şi ieşi în stradă, ora 10.00, la Ştefan celMare”. Una din denumirile evenimentelor din aprilie 2009 a fost „Revoluţia tinerilor”.
În dimineaţa zilei de 7 aprilie mai multe mii de tineri, în special studenţi, la care s-au alăturat şi o parte a locuitorilor oraşului Chişinău, s-au adunat în Piaţa Marii Adunări Naţionale.
Către orele 11.00 -12.00 manifestaţiile au urmat schemele demonstraţiilor tineretului desfăşurate după anul 1991, respectându-se ordinea publică. Ulterior, numărul mare de participanţi,care continuau să se adune, atingând cifra de peste 30.0000 de persoane, lipsa unui grup deiniţiativă care să dirijeze acţiunile demonstranţilor, au dus la transformarea mitingului paşnic
în violenţe. Au avut loc altercaţii spontane cu poliţia. Acest fapt s-a datorat şi prezenţei unuinumăr mare de provocatori, atât din mediul civil, cât şi din cel al poliţiei şi al altor organe deintervenţie abilitate. Între orele 11.00-12.00 şi 17.00 o parte din participanţi au atacat sediilePreşedinţiei şi a Parlamentului, care, după un timp de asediu, au fost devastate, într-o măsură
mai mare sau mai mică. Conducerea organelor de forţă acţiona în mod haotic, iar măsurileîntreprinse provocau şi întărâtau mulţimea şi mai mult, în loc să detensioneze situaţia creată.
Deasupra edificiilor statale au fost ridicate drapelele Uniunii Europene, iar pe cel a Preşedinţiei
a fost arborat drapelul României, fapt care a permis conducerii Republicii Moldova să calificeevenimentele drept un puci, o lovitură antistatală, inspirată de Bucureşti şi de alte state occidentale. Se încearcă blocarea internetului şi a telefoniei mobile. În jurul orei 17.00, reprezentanţii partidelor parlamentare s-au întrunit în clădirea Guvernului pentru negocieri. Partidele
de opoziţie au declarat că vor cere Comisiei Electorale Centrale anularea alegerilor parlamentare. Organele de forţă au părăsit complet edificiul Parlamentului. Având acces liber în clădire,protestatari au devastat birourile demnitarilor şi au extras bunuri, iar spre seară mai multe
cabinete au fost incendiate. În mesajul preşedintelui adresat ţării protestele au fost calificate
drept o tentativă de lovitură de stat, care urma să ducă la desfiinţarea statului moldovenesc.
Noaptea târziu, organele puterii au intervenit în forţă asupra celor cca 200 de persoane,
inclusiv minori, care mai rămâneau la acea oră târzie în piaţă şi au transformat evenimentele
din 7 aprilie 2009 într-un adevărat măcel al tinerilor. Conducerea poliţiei declara ulterior că
cei rămaşi în PMAN acţionau sub efectul drogurilor şi al alcoolului şi purceseră la spargerea
magazinelor, a bunurilor imobile ale agenţilor economici din centrul oraşului. Intervenţia s-a
produs prin antrenarea unui număr foarte mare de trupe ale poliţiei, utilizându-se armele cu
cartuşe oarbe, bâte, scuturi şi alte echipamente speciale. După ceva timp s-a constat că cel puţin
un tânăr – Valeriu Boboc din Bubuieci – şi-a pierdut viaţa în timpul acelor evenimente, chiardacă presa a vehiculat mai multe nume. În zilele următoare au demarat acţiunile de reprimare.
Tinerii erau urmăriți, reţinuţi şi închişi în comisariatele de poliţie din capitală. Mai mulţi studenţi de la Universitate au fost reţinuţi, atât în noaptea cu pricina, cât şi ulterior, fiind ridicaţi
din căminele universităţii. Dovadă pentru reţinerea lor erau obiectele extrase din patrimoniului Preşedinţiei sau al Parlamentului, echipamentele din dotarea organelor de forţă găsite laei, sau alte indicii care demonstrau implicarea lor în manifestaţia de la 7 aprilie. În alte cazurireţinerile s-au făcut în baza denunţurilor.
Potrivit datelor Procuraturii Generale, împotriva persoanelor care au participat la dezordinile în masă şi la devastarea edificiilor publice, care au săvârşit acte de huliganism şi au
distrus bunuri materiale au fost iniţiate 102 cazuri de urmărire penală. Au fost pronunţate 18
sentinţe care vizau 27 de persoane. Cinci persoane au fost condamnate şi li s-a aplicat pedeapsa
cu închisoarea. În rândurile celor reţinuţi se aflau şi studenţi de la USM, unii ridicaţi în seara
evenimentului din centrul Chişinăului, alţii de prin cămine în zilele următoare, câţiva s-au trezit
cu dosare şi interdicţii de a părăsi locul de trai. Au fost anchetaţi şi unii profesori.
Conducerea USM a fost rezervată în luarea de atitudine faţă de evenimentele din aprilie.
Senatul n-a fost convocat nici în şedinţă extraordinară, nici ordinară ca să ia în dezbatere parti645

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

ciparea studenţilor la aceste evenimente, iar la Consiliul de administraţie din 14 aprilie 2009, în
timpul discuţiilor despre situaţia de la USM şi perspectivele polidimensionale ale Universităţii
tema respectivă a fost ignorată. Nici la nivel de facultăţi procesele-verbale nu atestă luări deatitudini, chiar dacă la nivel de culoar s-a discutat mult. Pe de altă parte, Guvernarea a folosit
aceeaşi reţetă pentru aprecierea evenimentelor din aprilie 2009 ca şi guvernarea din 1995.
Diferite grupuri de interes au declarat că provocatorii ar fi fost dirijaţi de grupări unioniste adevărate sau false, de serviciile speciale ale regiunii transnistrene, sau ale Federaţiei Ruse etc.
Ca şi în cazul celor mai multe manifestări ale tinerilor, după ani de zile, adevărul despre
derularea evenimentelor de la 7 aprilie: devastări, intervenţii dure ale organelor poliţieneşti,persoane bătute şi chiar jertfe umane, nu poate fi aflat.
Speranţa de instituire a valorilor democratice în societate şi tendinţa de includere a
Universităţii în rândul celor europene a coincis cu venirea noii echipe manageriale dirijate denoul rector Gh. Ciocanu care, după o perioadă de interimat, a fost ales în funcţie în decembrie2008. În această perioadă, se revine la problema Autoguvernării studenţeşti şi la problemele
legate de cămin, aprobându-se Regulamentul privind funcţionarea căminelor aflate în subordinea Universităţii de Stat din Moldova. În cadrul Autoguvernării s-au format comisii: pe probleme educaţionale, pe probleme de cercetare, pe probleme sociale. Cea din urmă trebuia să
realizeze un plan de acţiuni pentru ameliorarea condiţiilor de trai şi pentru acordarea unor
servicii studenţeşti. În noiembrie se constata că numărul studenţilor la USM, comparativ cu
1.01.2006 a scăzut cu 10.721 persoane, iar din cei 28.000 de absolvenţi ai Universităţilor din
Republica Moldova numai 16% s-au angajat în câmpul muncii în conformitate cu domeniul deformare profesională.
Cum bine se ştie, căminele studenţeşti au fost construite în anii 1952 (4 cămine), 1962 (6cămine) şi 1972 (6 cămine) şi de atunci în niciunul nu s-a făcut reparaţie capitală. În anul 2012
la Universitatea de Stat din Moldova îşi făceau studiile circa 14.500 de studenţi, peste 2.500 demasteranzi şi 320 de doctoranzi la peste 150 de specialităţi şi specializări de la ciclurile 1, 2 şi
31. Majoritatea problemelor de ordin social ale studenţilor, identificate încă la momentul proclamării Independenţei Republicii Moldova aşa şi nu şi-au găsit soluţionare, ori se aflau pe rol
pentru a fi rezolvate, sau se planifica a fi rezolvate într-un termen nedeterminat.
O problemă stringentă rămâne a fi reglementarea vieţii în campusurile universitare.
Regulamentul privind funcţionarea căminelor aflate în subordinea Universităţii de Stat din
Moldova urma să fie aprobat în temeiul Regulamentului-cadru privind funcţionarea căminelor
din subordinea instituţiilor de învăţământ de stat, publicat încă la 2 februarie 2007 în Monitorul
Oficial al Republicii Moldova. Regulamentul a fost discutat şi aprobat la şedinţa comună a
Comitetului Sindical al Studenţilor USM, a Alianţei Studenţilor USM, a reprezentanţilor sfatuluicăminelor şi administratorilor căminelor USM. Cele şapte capitole ale regulamentului USM prevedeau: norme generale, cazarea în cămine, organele de administrare a căminelor, drepturile şi
obligaţiile locatarilor, stimulări şi sancţiuni, normele de comportament şi dispoziţii finale2.
În linii generale, componentele Regulamentului repetă normele existente în căminele
universitare de la darea lor în exploatare, studenţii fiind privaţi de un şir de drepturi personale
contra unor facilităţi financiare pentru trai în or. Chişinău. De la 1 septembrie 2013 în cadrul atrei facultăţi se implementează sistemul de tutorat.
Pentru următorii ani, pentru a câta oară, modernizarea campusurilor studenţeşti se declară prioritară în cadrul politicilor sociale ale Universităţii de Stat din Moldova, soluţionarea
problemei fiind căutată în încheierea unor parteneriate public-private.
Pe lângă activismul în cadrul sindicatelor, al diverselor ligi şi organizaţii, studenţii de la
USM s-au făcut remarcaţi, deseori pe poziţie de lideri, în structuri inter- şi extrauniversitare.
ASCOR (Asociaţia Studenţilor Creştini Ortodocşi Români din Republica Moldova) a fost
constituită la data de 6 octombrie 1995, cu binecuvântarea Î.P.S. Petru Păduraru, Arhiepiscop al
1

2

Proces-verbal al şedinţei Senatului USM, nr. 5 din 29 noiembrie 2011, f. 39.
Proces-verbal al şedinţei Senatului USM, nr. 7 din 19 aprilie 2011, f. 4-8.

646

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAChişinăului, Mitropolit al Basarabiei şi Exarh al Plaiurilor, de către un grup de tineri creştini şi
ortodocşi, dornici de a face misiuni în rândul studenţilor la Chişinău.
La prima etapă majoritatea membrilor asociaţiei erau de la USM, la început cele mai multe activităţi au avut loc la Casa de Cultura a USM. Ulterior, s-au încadrat şi studenţi de la UPS„I. Creanga”, Universitatea de Medicina şi cea Tehnica. În fruntea organizaţiei s-a aflat Adrian
Pancu de la Facultatea de Istorie, urmat de Igor Belei.
Activităţile ASCOR erau descrise în revista „Alfa şi Omega”, care a oferit 4 pagini pentru
suplimentul „Studentul”. Revista a fost o continuare a unei reviste editate în perioada interbelică de către studenţii de la Facultatea de Teologie din Chişinău. La acţiunile organizate la Casade Cultura a USM nu venea prea multa lume şi atunci conducerea a înţeles că temele spirituale, credinţa sunt cam departe de studenţi. Se remarcă conferinţele ţinute la Casa de cultura a
USM de Petru Buburuz, Antolie Telembici, astăzi episcop în cadrul Mitropoliei Basarabiei. Pe dealtă parte, ASCOR se ocupa de difuzarea literaturii religioase şi istorice, a revistelor religioase
printre studenţi, de organizarea pelerinajelor la mănăstiri, spre ex., la mănăstirea Căpriana, aîntâlnirilor cu studenţii ASCOR din România la biblioteca Onisifor Ghibu etc.
După o activitate destul de productivă, în anul 1998, din anumite motive, activitatea
Asociaţiei a fost suspendată1. Reactivarea ASCOR în anul 2007 a fost realizată în afara cadrului
instituţional al USM.
Pe fundalul acutizării rivalităţii dintre cele 2 mitropolii ortodoxe din Republica Moldova,rădăcinile cărora se regăseau încă de la Fondarea Facultăţii de Teologie din cadrul USM, pringreva din anul 1993 organizată de o parte dintre studenţii teologi şi ca urmare a schimbării
statutului facultăţii de Teologie de la USM în Academie de Teologie, la 22 ianuarie 2002 profesori şi studenţi de la Academia Teologică au fondat Asociaţia Studenţilor Creştini Ortodocşi(ASCO) din Moldova. La şedinţa de constituire au participat 112 studenţi care au depus cerere pentru a deveni membri ai Asociaţiei. Preşedinte al ASCO a fost ales Octavian Moşin, preot-paroh la Biserica „Întâmpinarea Domnului” a Universităţii de Stat din Moldova, vicepreşedinţi fiind aleşi Mihai Vicol şi Maxim Melinti. ASCO cuprinde câteva Departamente: „Misiune
în Mediul Liceal şi Universitar”, „Asistenţă Socială”, „Presă şi Comunicare”; „Pictură Murală şi
Iconografie”, „Cântare şi Muzică bisericească”, „Relaţii Externe”, „Turism şi Pelerinaj la Locurile
Sfinte”. Asociaţia Studenţilor Creştini Ortodocşi activează în cadrul USM. În cadrul ei se desfăşoară activităţi de voluntariat, se organizează pelerinaje, întruniri cu diverse personalităţi, discuţii duhovniceşti şi alte activităţi ziditoare de suflet. În prezent ASCO are circa 300 de membri,
dintre care aproximativ jumătate sunt studenţi de la USM.
AIESEC este o platformă internaţională pentru tineri care are ca scop descoperirea şidezvoltarea potenţialului acestora în beneficiul societăţii. Înfiinţată în 1948, organizaţie nonpolitică, non-profit, AIESEC permite indivizilor să-şi modeleze şi să-şi îmbogăţească propria
experienţă printr-un sistem complex de oportunităţi. Reţeaua include peste 100 de ţări şi teritorii, 18.000 de membri, 650 de filiale; 4.450 de tineri participă la programul internaţional deschimb Exchange; anual se organizează cca 350 de conferinţe internaţionale, naţionale, locale;7.500 de tineri ocupă poziţii de lideri; multiplele instrumente virtuale permit consolidarea reţelei; 32.000 de studenţi interacţionează cu mediul de afaceri la nivel internaţional.
Scopul organizaţiei este de a stimula dezvoltarea personală şi profesională a tinerilor,
oferindu-le posibilitatea participării la un proces de învăţare unic bazat pe: apartenenţa laun mediu global de învăţare, experienţa internaţională şi oportunităţi de leadership. Membrii
AIESEC acumulează experienţă practică sub toate formele. Aceştia învaţă să lucreze şi să conducă o echipă, să ia decizii şi să-şi asume responsabilităţi. Se pune accent, în special, pe rolul
proactiv al tinerilor, pe dezvoltarea conştiinţei de sine şi a unei viziuni personale, pe construirea de reţele şi pe abilitatea de a induce schimbarea.
Asociaţia reprezintă o reţea de antene în întreg spaţiul european, fiind una dintre cele
mai importante organizaţii interdisciplinare pe plan mondial. Promovând în rândul tinerilor
1Studentul Ortodox, nr. 1 (http://www.scribd.com/doc/120071219/Studentul-Ortodox-Nr-1).

647

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

ideea integrării europene şi a unei Europe unite, a conştiinţei europene, precum şi creşterea nivelului de cultură şi informare a studenţilor, AEGEE îşi desfăşoară activitatea prin intermediul a
260 de antene, răspândite în 260 de centre universitare din 40 de ţări ale Europei, având peste
17.000 de membri. În ceea ce priveşte obiectivele AEGEE acestea sunt: promovarea ideilor decolaborare şi integrare europeană a studenţilor; mobilitatea studenţilor; asigurarea schimbului de experienţă pozitivă între studenţi în vederea creşterii nivelului de cultură şi informare în
rândul acestora, consolidarea ideii de unitate, înţelegere între popoare, pace, toleranţă, acţiune
socială şi conştiinţă europeană.
Asociaţia Tinerilor Cercetători din Moldova „PRO-Ştiinţa”, activează ca grup de iniţiativa din anul 2000. ATCM „PRO-Ştiinţa” este o asociaţie obştească non-guvernamentală, nonpolitica, necomerciala, care are următoarele obiective: propagarea valorilor democratice, dezvoltarea spiritului de iniţiativă al tinerilor cercetători; stabilirea şi dezvoltarea relaţiilor de parteneriat atât cu organizaţii similare naţionale, cât şi internaţionale, dezvăluirea şi dezvoltarea
potenţialului de creaţie a tinerilor cercetători şi doctoranzi; promovarea ştiinţei şi a cercetării.
Beneficiari sunt studenţi, tineri absolvenţi ai instituţiilor de învăţământ superior, doctoranzi,
persoane încadrate în procesul de cercetare ştiinţifică.
Consiliul Naţional al Tineretului din Moldova (CNTM) a fost înregistrat la 18 februarie
1999, este forul de reprezentare al structurilor asociative de tineret din Republica Moldova înrelaţiile cu structurile guvernamentale, forurile, instituţiile naţionale şi internaţionale din domeniul tineretului. Reprezentând sectorul asociativ de tineret din Moldova, CNTM întruneşte
41 de organizaţii neguvernamentale de tineret la nivel naţional şi 3 consilii regionale de tineretdin cadrul cărora fac parte peste 50 de organizaţii locale de tineret. Membrii acestui Consiliu
sunt activi în următoarele domenii: drepturile omului, participarea tinerilor la procesele decizionale, dezvoltare comunitară, educaţie informală, voluntariat, sănătate şi prevenirea excluderii sociale, antreprenoriat, informare, mass-media, istorie, protecţia mediului, sport, cultură,integrarea socială a grupurilor minoritare.
Studenţii de la USM au participat şi la activităţile altor asociaţii precum: Asociaţia pentruSusţinerea Iniţiativelor Studenţilor şi Tinerilor, Alianţa Studenţilor din Moldova etc.
Moldavian Youth Association for Development (MYDA, Asociaţia „Tinerii din Moldova
pentru Dezvoltare”). La începutul deceniului al doilea al secolului al XXI-lea studenţii de la
Universitate s-au implicat în constituirea unei organizaţii numite MYDA. Ea reprezenta o comunitate de tineri creativi şi inovatori, care aveau drept scop facilitarea procesului de promovare atinerilor talentaţi din Republica Moldova. Organizaţia urmarea mai multe obiective, cel mai important fiind implicarea tinerilor studioşi în toate domeniile vieţii sociale, culturale şi educaţionale, dorindu-se creşterea numărului de proiecte elaborate şi implementate de tineri. Echipa
de iniţiativă a participat la mai multe întruniri ale tineretului la nivel naţional şi internaţional,a reuşit să editeze două numere ale revistei „NEXT”, dar activitatea MYDA în cadrul USM au s-a
redus la zero când membrii cei mai activi au absolvit Universitatea.
În ciuda importanţei sporite care se acordă în întreaga lume acestui tip complex de activităţi, în special în sectorul social, voluntariatul la USM este reprezentat relativ modest. De
activităţile de voluntariat se ocupă, ca direcţie secundară de activitate, Centrul de ghidare în
carieră şi relaţii cu piaţa muncii, care oferă studenţilor servicii de consiliere în carieră. Scopul
Centrului este de a susţine studenţii în proiectarea unei cariere de succes şi de integrare în
mediul socio-economic prin realizarea câtorva obiective, şi anume: proiectarea carierei beneficiarilor; informarea studenţilor despre cerinţele profesionale, despre ofertele de pe piaţa
muncii şi despre cadrul legislativ al angajării; formarea competenţilor de marketing vocaţional; diagnosticarea particularităţilor individuale (specifice, profesionale). Serviciile Centrul
de ghidare în carieră şi Relaţii cu piaţa muncii sunt orientate spre următoarele grupuri ţintă,printre care se regăsesc şi studenţii anului I-IV, dar şi studenţii de la Ciclul II (Masterat) ai
Universităţii de Stat din Moldova. Una dintre activităţile Centrului a fost pregătirea studenţilor-voluntari de a merge prin liceele republicii, pentru a-i informa pe liceenii despre ofertele
universitare. A fost organizat Târgul activităţii de voluntariat, scopul căruia consta în re648

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

crutarea studenţilor în calitate de voluntari şi explicarea beneficiilor acestei activităţi pentru
viitoarea carieră1.
În ultimii ani prinde contur şi este tot mai vizibilă în mediul universitar Autoguvernarea
Studenţilor USM (ASUSM).
Autoguvernarea a fost fondată în anul 2002 prin asocierea studenţilor din cadrul tuturor facultăţilor universitare. Autoguvernarea Studenţilor USM (ASUSM) este o structură
internă de autoadministrare studenţească, constituită prin libera manifestare a voinţei studenţilor USM în vederea realizării în comun a scopurilor determinate de parcursul curricular universitar şi cel extracurricular. Scopurile de bază pe care şi le-a pus Autoguvernarea
Studenţilor USM sunt: reprezentarea studenţilor USM în cadrul universitar intern şi în relaţiile cu terţii; promovarea intereselor sociale, economice, culturale, spirituale ale studenţilor; contribuirea la dezvoltarea autonomiei universitare; apărarea drepturilor şi libertăţilor
studenţilor în contextul general al drepturilor omului; căutarea şi mobilizarea resurselorde diferit gen pentru realizarea programelor şi proiectelor destinate studenţilor USM şi comunităţii studenţeşti în general; realizarea unor proiecte socio-profesionale şi de organizare a timpului liber pentru studenţi; identificarea problemelor specifice ale studenţilor din
cadrul USM şi implicarea în soluţionarea lor; stabilirea şi dezvoltarea relaţiilor cu asociaţii
similare naţionale, regionale şi internaţionale. Autoguvernarea Studenţilor USM este formată din: Biroul Permanent şi Consiliile Studenţeşti ale Facultăţilor. Consiliul Studenţesc
al Facultăţii se formează pe baza alegerii membrilor din rândul studenţilor. Candidaţii lastatutul de membru al Consiliului sunt aleşi de către Biroul permanent al ASUSM. Membrii
Consiliului aleg preşedintele consiliului. Totodată, Consiliul delegă din partea facultăţii
un membru în Senatul USM. Toţi studenţii, membri ai senatului USM, sunt întruniţi dejaîn cadrul Biroul Permanent al ASUSM. Acest Birou îşi alege preşedintele, vicepreşedintele
şi secretarul executiv. Biroul Permanent al Autoguvernării Studenţilor Universităţii de Statdin Moldova include cinci departamente: Academic, Comunicare, Activităţi sociale, Cultura,
Divertisment şi Dezvoltare.
ASUSM cuprinde mai multe componente la nivel de facultate: Clubul Studenţilor
Economişti USM (CSE), Consiliul Studenţesc al Facultăţii de Drept, Consiliul Studenţilor
din Mass-Media (CSMM), Consiliul Studenţesc al Facultăţii de Istorie şi Filosofie, Consiliul
Studenţesc al Facultăţii de Litere, Consiliul Studenţesc al Facultăţii de Limbi şi LiteraturiStrăine, Guvernul Facultăţii Relaţii Internaţionale, Ştiinţe Politice şi Administrative, Consiliul
Studenţesc al Facultăţii de Matematică şi Informatică, Uniunea Studenţilor Chimişti, Clubul
Tinerilor Facultăţii de Fizică şi Inginerie, Consiliul Studenţesc al Facultăţii de Biologie şiPedologie.
Între activităţile ASUSM se remarcă: organizarea campaniei de binefacere „Caravana deCrăciun, 2013”; Concursul „Oratorul USM, 2014” – concurs la care au participat 140 de persoane de la toate facultăţile USM; Organizarea campaniei de donare a sângelui „Donează o picătură de viaţă”; Evenimentul cu tematica „Hallowen” în casa de cultură USM pentru promovarea
imaginii casei de cultură în rândurile studenţilor USM; Concursul de frumuseţe „Miss USM”;
Organizarea evenimentului „Ziua Studentului”; Campionatul Sportiv „Paintball USM, 2013”;
Campionatul Sportiv „Paintball USM, 2014”; Construirea parcărilor de biciclete pentru studenţii USM; Realizarea proiectului „Boxa Încrederii USM”; Trainguri pentru studenţii USM cu
genericul „Implicarea generează schimbarea”; Felicitarea Studenţilor USM cu ocazia aniversării a 67-ea de la fondarea USM; Concursul Universitar TVC; Lansarea campaniei „EU – Pentru
Educaţie prin Integritate”. În cadrul campaniei au fost realizate instruiri cu studenţii de la toate
facultăţile universitare cu referire la fenomenul Protecţionismului, Plagiatului şi Corupţiei împreună cu Centrul Naţional Anticorupţie şi au fost distribuite studenţilor şi profesorilor insigne
cu inscripţia EU nu dau mită şi respectiv EU nu iau mită.
1

Raport de activitate al Centrului de ghidare în carieră şi Relaţii cu piaţa muncii pentru perioada 01.09.2013– 30.08.2014.

649

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAÎn raportul de autoevaluare a ASUSM, prezentat în anul 2014 Senatului USM, se constată
realizările indicate mai sus, Senatul oferind, prin decizia sa, susţinere misiunii ASUSM, centrată
pe coagularea şi valorificarea personalităţii studenţilor, încurajând şi promovând ideile studenţilor, acceptându-le ca fiind indispensabile în procesul de edificare a viitorului european al
Republicii Moldova. Iar Comisia Senatului pentru probleme studenţeşti (preşedinte – Nicolae
Sadovei, prorector pentru probleme sociale), îşi asumă responsabilitatea să ofere suportul
necesar în vederea realizării scopului autoguvernării studenţeşti în cadrul USM, să asigure în
permanenţă implicarea studenţilor în rezolvarea problemelor sociale ale tineretului studios şisă monitorizeze activitatea facultăţilor în domeniul dat. În acelaşi timp, decanatele facultăţilor
sunt chemate să faciliteze şi să asigure activitatea Consiliilor studenţeşti din cadrul facultăţilor,
oferind suportul necesar în desfăşurarea eficientă a activităţilor Consiliilor şi ASUSM-ului, săaducă la cunoştinţă, în cadrul şedinţelor catedrelor, ale consiliilor facultăţilor informaţia cu
privire la datele sondajului efectuat de către ASUSM şi să asigure luarea unor decizii eficienteîntru eliminarea oricăror acte de corupere şi a altor fraude în cadrul procesului educaţional
universitar.
ASUSM, prin intermediul Consiliilor studenţeşti din cadrul facultăţilor şi în parteneriat
cu Oficiul relaţii cu studenţii, îşi asumă obligaţia să întreprindă acţiuni de informare a studenţilor despre inadmisibilitatea implicării în acte de corupere şi în alte fraude şi să desfăşoare
acţiuni publice pentru a evita/combate implicarea studenţilor în astfel de acte.
Autoguvernarea Studenţilor Universităţii de Stat din Moldova, prin intermediul consiliilor studenţilor din cadrul facultăţilor, urmează să încurajeze în continuare participarea activă
a studenţilor în activităţi curriculare şi extracurriculare, care au drept finalitate formarea unor
profesionişti de calificare superioară, solicitaţi pe piaţa forţei de muncă.
În linii mari, activitatea ASUSM se suprapune la nivel de obiective şi eşantion de activităţi
cu activitatea Sindicatelor studenţeşti, diferenţa constând în faptul că ASUSM este dependentă
direct de administraţia universităţii, iar sindicatele, cel puţin la nivel declarativ, sunt considerate independente.
Astfel, în cei aproape 25 de ani care au trecut de la proclamarea Independenţei Republicii
Moldova, studenţii de la Universitatea de Stat au dat dovadă de un interes politic şi social sporit.
Greva din 1995 a marcat limita între diferite perioade în activismul politic al tineretului studios, care pot fi separate în felul următor:- 1991-1995 – perioada romantică;- 1995-2015 – perioada complexă, cu implicări în viaţa social-politică pe linii autonome,dar şi de partid.
Pentru prima etapă, în cazul manifestărilor în masă s-a reuşit menţinerea unei ordinişi a anumitor relaţii de respect reciproc sau neutralitate în raport cu organele de forţă. La cea
de a doua etapă, situaţia a degradat continuu, atingându-se faza de dezordini stradale, bătăi şi
distrugeri ale bunurilor publice, în anumite cazuri urmate de acţiuni dure şi chiar represive aleorganelor puterii. Limita de jos a degradării respective a fost atinsă în timpul evenimentelor
din aprilie 2009.
Tineretul studios, în general, şi studenţii de la USM, în mod particular, în al doilea deceniu al secolului al XXI-lea rămân să fie o forţă care nu poate fi neglijată în toate aspectele vieţii:politic, social, intelectual, ştiinţific, cultural, sportiv etc.

650

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

II.9. Baza tehnico-materială
a Universității de Stat din Moldova
O condiție indispensabilă pentru activitatea prodigioasă a unei instituții de învățământ
superior este baza tehnico-materială adecvată. Pe parcursul timpului universitatea a fost înzestrată cu mai multe blocuri de studii. După cum s-a indicat și în partea I, compartimentul 2 alprezentului studiu, spaţiile pentru procesul de studii au fost oferite USM prin decizie de guvernîn anul 1946 (cele de pe strada Pirogov, astăzi str. Kogălniceanu: blocul de studii nr. 1, cu o suprafaţă utilizatoare de 3 987,1 m² (în cartea prof. V. Cozma – 3 976 m²)1 și blocul nr. 2 de studii
cu o suprafață de 5 074,6 m² (în monografia prof. V. Cozma – 4 133 m²)2). Următorul edificiu,
destinat USM, a fost dat în folosință abia în anul 1965. Este vorba de blocul de studii nr. 4 de pe
str. A. Mateevici colț cu str. A. Pușkin (cândva – blocul administrativ, principal), cu o suprafață
de 16 348,0 m², actualmente sunt amplasate Facultățile de Chimie și Tehnologie Chimică, Fizică
și Inginerie, Matematică și Informatică şi alte structuri ale USM.
În 1972 USM a finisat de construit blocul de studii nr. 3, situat între cele două edificii mai
vechi (nr. 1 și nr. 2), pe strada Kogălniceanu. Spațiile clădirii sunt de 16 348,0 m²; unde activează Facultatea de Limbi și Literaturi Străine, Facultatea de Biologie și Pedologie, precum şidiverse centre de cultură şi servicii universitare.
În 1979 a fost dat în exploatare blocul de studii nr. 5 de pe str. Gheorghe Cașu, nr. 32, cu
o suprafață de 4 791,3 m². În acest edificiu își desfășoară activitatea Facultatea de Sociologie și
Asistență Socială.
Blocul administrativ principal al USM, cu o suprafață de 13 777,9 m², a fost dat în exploatare în anul 1986. În afară de organele de conducere ale USM, aici își desfășoară activitatea
Facultatea de Științe Economice, Facultatea de Jurnalism și Științe ale Comunicării, Facultatea
de Psihologie şi Ştiinţe ale Educaţiei și Facultatea de Istorie și Filosofie.
În 1989 a fost dat în folosință blocul nr. 4-a, cu o suprafață de 3 048,0 m², în anul 1999 –blocul nr. 6 de studii, unde e amplasată Facultatea de Relaţii Internaţionale, Ştiinţe Politice şiAdministrative, în anul 2000 – blocul de studii nr. 2-a (684,1 m²), în 2004 - blocul de studii nr. 2anexă cu o suprafață de 1 152,5 m² (Facultatea de Drept). În 2006 a intrat în exploatare blocul
nr. 7 de studii (str. Iablocikin, nr. 2/1, Facultatea de Drept).
Așadar, în anii activității USM, din 1946 până în prezent, spațiile pentru studii, cercetări,laboratoare, funcții auxiliare etc. (în total 11 blocuri de studii) au sporit, ajungând în prezent
la cifra totală de 72 345 m² (vezi mai jos tabelul sintetic privind spațiul în care își desfășară
activitatea USM).
Universitatea de Stat din Moldova are în gestiune 16 cămine, pe care le pune la dispoziția
studenților. Suprafața locativă totală este de 37 939,1 m², care, conform normelor sanitare, edestinată pentru mai mult de 3 000 de studenți.
Dreptul de cazare în căminele USM se acordă studenţilor, masteranzilor şi doctoranzilorînmatriculaţi la zi, care nu au domiciliul stabil în municipiul Chişinău. Nu contează dacă suntînmatriculași la locurile de la buget sau contra plată. Criteriul principal în acordarea dreptuluide cazare este media anuală obţinută în anul universitar anterior şi acceptare şi respectarea
statutului / regulilor de comportare în căminele USM.
Pentru studenţii înmatriculaţi în anul I cazarea se face în baza cererii de solicitare a unuiloc în cămin, prezentarea certificatului de sănătate şi achitarea taxei respective. Acordarea
dreptului de cazare se realizează de către Comisia de cazare a fiecărei facultăţi, din care fac
parte decanul sau prodecanul şi reprezentanţi ai studenţilor în Consiliul facultăţii. La cazare
Informația referitoare la avuția imobiliară a USM pentru perioada 2007-2014 și obligațiunile și drepturile
Contabilității USM ne-a fost pusă la dispoziție de doamna Liliana Cojocaru, contabil-șef al USM, fapt pentru
care îi mulțumim și pe această cale.
2Clădirile au fost construite și date în exploatare, conform datelor Contabilității USM, în anul 1946 și 1918.
1

651

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

au prioritate studenţii orfani, semiorfani, invalizi, cei proveniţi din familii vulnerabile. Adresele
celor 16 cămine sunt plasate pe site-ul USM1.

Tabelul nr. 111
Blocurile de studii ale USM, anul dării în exploatare și suprafața, în metri pătrați2
Imobilul
Anul dării în exploatare
Suprafaţa totală m.p.
Blocul principal
1986
13 777,9
Blocul de studii nr. 1
1946
3 987,1
Blocul de studii nr. 2
1918
5 074,6
Blocul de studii nr. 2a
2000
684,1
Blocul de studii nr. 2 anexa
2004
1 152,5
Blocul de studii nr. 3
1972
10 573,0
Blocul de studii nr. 4
1965
16 348,0
Blocul de studii nr. 4 a
1989
3 048,0Blocul de studii nr. 5
1979
4 791,3
Blocul de studii nr. 6
1999
4 822,5
Blocul de studii nr. 7
2006
8 086,0Baza imobiliară a USM este pestriță la capitolul dărilor în folosință a edificiilor. Uneleclădiri au necesitat și necesită reconstrucții capitale. În scopul organizării reparațiilor curente,dar și capitale, menținerii în stare funcțională a apeductelor și canalizării, a sistemelor de încălzire etc., în 1974 a fost introdusă funcția de prorector pentru construcții capitale. Realizările
administrației USM în anii 1974-1996 au fost deja analizate şi publicate3.
În perioada imediat următoare, datorită eforturilor depuse de administrația USM, au fost
reparate și înnoite blocuri de studii și cămine studențești (schimbate geamurile, sistemele deîncălzire, înnoite holurile blocurilor principal, nr. 4 și altele). În prezent este în reparație capitală blocul de studii nr. 2.
Pentru buna desfășurare a activității USM, în cadrul acesteia funcționează Departamentul
Aprovizionare și Logistică, condus de dl. Grigore Rotaru. În conformitate cu Statul USM,
Departamentul respectiv realizează următoarele activități: planificarea, dezvoltarea, conducerea, optimizarea, coordonarea şi monitorizarea activităţii secţiei achiziţii publice, secţiei tehnice, secţiei aprovizionare şi monitorizare; totalizarea şi sistematizarea necesităţilor anuale aletuturor subdiviziunilor USM în vederea aprovizionării cu bunuri şi materiale, inclusiv carburanţi; organizarea şi monitorizarea activităţilor (procedurilor) de achiziţii publice; organizarea
şi monitorizarea activităţilor de aprovizionare şi distribuire a produselor către beneficiari; asigurarea subdiviziunilor USM cu mijloace tehnice şi monitorizarea funcţionalităţii lor; asigurarea suportului logistic necesar subdiviziunilor USM. Departamentul Aprovizionare și Logistică
este format din trei secții: Achiziții publice, Aprovizionare și monitorizare, și Tehnică.
Oferim mai jos câteva date statistice, care demonstrează convingător câte investiții s-aufăcut pentru întreținerea în stare bună a bunurilor imobiliare de care dispune USM4.
Pe parcursul anilor 2011-2014 au fost executate :- lucrările capitale pe o suprafaţă de aproximativ 19 589 m²,- amenajarea teritoriului – 2 938 m²,- schimbarea ferestrelor – 5 285 m² .
În anul 2011 au fost renovate complect Sala Senatului, birourile rectoratului, Sala
Reuniunii, Sala de Şedinţe, holul şi coridorul adiacent cu schimbarea complecta a rețelelor de
apeduct, canalizare, încălzire, ventilare şi condiţionare a aerului, reţelelor electrice (suprafaţa
totală de 762 m²). Tot spaţiul sus-numit a fost înzestrat cu mobilier nou.

http://usm.md/?page_id=708&lang=ro.
Date oferite de Contabilitatea USM, mai 2015.
3
Cozma V. op. cit., p. 443 și urm.
4
Datele referitoare la lucrările de reparare, amenajare etc. în perioada 2011-2014 ne-au fost puse la dispoziție
de Departamentul Aprovizionare și Logistică, conducătorul Departamentului, dl Gheorghe Rotaru.
1
2

652

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

În anul 2011 a fost reconstruit complet Palatul Sporturilor al USM cu schimbarea reţelelor de apeduct și canalizare (suprafaţa de 852 m²).
Începând cu anul 2011 şi terminând cu anul 2014, au fost schimbate geamurile (celevechi pe altele, de tip termopan). A fost reparată faţada Blocului principal, precum și cele de la
blocurile nr.3 și nr. 4. A fost înnoit căminul nr. 16 (suprafaţa totală de 5 285 m²).
În anul 2012 au fost reparate coridoarele şi holurile blocului de studii nr. 1 (suprafaţa de
691 m²). În afară de aceasta, a fost amenajat teritoriului din faţa Blocului central cu suprafaţa
de 1 338 m² prin pavare cu plite de pavaj.
În anul 2012 a fost reparat bazinul Palatului Sporturilor cu amenajarea teritoriului adiacent (pavaj), cu o suprafață totală de 1 490 m².
În același an s-a realizat o reparaţie capitală, cu schimbarea tuturor reţelelor, în Biblioteca
Central Universitară, sala din blocul nr. 4 (443 m²), precum şi holul și coridorul din Blocul central, amenajându-se și Internet-cafea (suprafaţa de 735 m²).
În anul 2013 s-a efectuat reparaţia capitală a acoperişurilor pe toată suprafaţa bloculuide studii nr. 3 şi blocului de studii nr. 4 (total – 7 249 m²).
Tot în acelaşi an, în Blocul Central s-a refăcut încăperea Bibliotecii şi s-au îndeplinit lucrări capitale, cu modificarea şi amenajarea încăperii pentru Muzeul de Ştiinţe ale Naturii al
USM, cu schimbarea completă a reţelelor (suprafaţa de 811 m²).
În anul 2013 s-au efectuat lucrările capitale şi în coridorul din Blocul Central, etajul 3,
precum și în blocul de studii nr. 4, etajul 2 (suprafaţa totală de 1 336 m²).
De-asemenea, datorită eforturilor depuse de conducerea USM, a fost amenajat teritoriul
în curtea blocurilor de studii nr. 1, nr. 3, nr. 4 şi cea din interiorul Blocului Central (suprafața
totală amenajată – 1 600 m²).
Pe parcursul anului 2014 a fost executat un şir de lucrări capitale considerabile, cu
schimbarea tuturor reţelelor, cu amenajarea ulterioară şi înzestrarea cu mobilier, după cum
urmează:1. Coridoarele de la etajele 1, 2 şi 4 ale Blocului Central – 863 m².
2. Holul și coridorul de la etajul 1 şi casa scării ale blocului de studii nr. 3 – 372 m².
3. Holul și coridorul de la etajul 1 şi două scări ale blocului de studii nr. 4 – 1 211 m².
4. Căminul nr. 16 – 2 542 m².
În afară de acestea, s-a făcut reparaţia capitală şi amenajarea într-un şir de încăperi, precum:
1. Laboratorul nr. 102 al Facultății de Chimie (blocul nr. 4, – 81 m²);
2. Sala de lectură nr. 311 a Facultății de Limbi și Literaturi Străine (blocul nr. 3 – 40 m²);
3. Decanatul Facultății de Chimie (blocul nr. 4 – 80 m²);
4. Studioul Radio al Facultății de Jurnalism și Științe ale Comunicării (blocul nr. 4 – 31 m²).
În decembrie 2014 a început reparaţia capitală a Blocului 2 de studii. Conduşi de dl
Ghenadie Cotorobai, şef de şantier, constructorii au tencuit din nou pereţii, au întărit tavanul şi
au schimbat acoperişul, au schimbat ţevile, au modernizat sălile de studii, WC-urile (construind
cabine speciale şi pentru persoanele cu dizabilităţi), a fost instalat un ascensor pentru invalizi.
Geamurile şi uşile au fost schimbate, podelele au fost pavate cu placi de ceramică. Constructorii
au înnoit clădirea pe din afară, redându-i aspectul istoric, ce-l avea iniţial. Către 14 noiembrie2015 lucrările de reconstrucţie au fost încheiate. Conducerea USM a procurat mobilier nou
pentru sălile de studii, cabinete etc. Fără îndoială, renovarea Blocului 2 de studii este o frumoasă realizare a conducerii USM.
În afară de lucrările principale sus-numite, în fiecare an, Departamentul Aprovizionare și
Logistică al USM asigură spălarea hidraulică şi termică a sistemului de încălzire la cămine şi a
blocurilor de studii ale Universității. De asemenea, cu forţe proprii, Departamentul efectuează
reparaţii curente la cămine şi în încăperile din blocurile de studii, care au nevoie de astfel deîngrijiri.
Profesorii și studenții beneficiază de trei cantine moderne (str. Pușkin, 520 m²) și altele.
Unele, însă, au falimentat, nu funcționează, de exemplu, ospătăria de pe strada Tighina, cu osuprafață de 3 115 m², din incinta Casei de Cultură a USM.
653

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Biblioteca Central Universitară (BCU) a fost constituită odată cu deschiderea USM, în anul
1946. Despre evoluția Bibliotecii în anii 1946-1996 a relatat profesorul Valeriu Cozma în monografia deja amintită mai sus1.
Din studiile realizate am putea deduce următoarele: inițial (începând cu anul 1946) BCU
și-a completat fondurile pe baza cărților trimise din Federația Rusă (Universitățile din Moscova,
Leningrad, Saratov, Tomsk, Kazan etc.), după care a beneficiat de statutul Depozit legal, ceea cea însemnat că orice carte, tipărită în URSS, obligatoriu era trimisă și BCU a USM. Deja în 1973 în
fondurile BCU erau 1 161 964 de unități de păstrare, iar la sfârșitul anilor `80 erau deja 2,5 mln.
exemplare de producție poligrafică. Anual BCU primea peste 100 000 de cărți, reviste, alte documente la toate disciplinele predate la USM2. Dar cărțile trimise în fondurile BCU erau în limba rusă(cu câteva excepții), marea lor majoritate reprezentau operele lui K. Marx, F. Engels, V. I. Lenin,
ale altor conducători ai PCUS, materialele congreselor PCUS, plenarelor CC al PCUS, alte materiale propagandistice și de îndoctrinare comunistă. Cărțile publicate în limba română în perioada
interbelică au fost ascunse în fonduri speciale și nu erau date pentru studiere. Aceeași atitudine afost și față de literatura publicată în România, deși era considerată țară socialistă ca și URSS.
Deja în anii 1985-1991 (perioada gorbaciovistă) fondurile BCU au început a fi revăzute șicurățate de literatura inutilă. Acest proces de revizuire a fondurilor a sporit odată cu dizolvarea
URSS și proclamarea Independenței de stat a Republicii Moldova (august 1991). Profesorul V.
Cozma a alcătuit un tabel din care se vede clar că numărul cărților din fondurile BCU au scăzut,de la 2 408 149 în 1990 sau 2 350 463 în 1991 la 1 791 143 în 1995. Din numărul de unități
bibliografice păstrate în 1995 în fondurile BCU, 6,4 % erau în limbi moderne, doar 10,1 % în
limba română, iar restul în limba rusă3. Trecerea la învățământul național a dus la apariția deficitului de literatură în limba română. În asemenea situație, un rol deosebit de important l-au
jucat universitățile din România, care au trimis mii de exemplare de cărți, reviste de specialitate, culegeri de documente etc., ceea ce a dus la o îmbunătățire a mediului universitar de la noi.
Deja în anul 1999 BCU avea 1 849 040 unități de păstrare (cărți, broșuri, publicații periodice, seriale, documente audio și video, dischete, microfilme, standarde etc.) în diverse limbi.
Sursele de completare au fost: tipografia USM, schimburile de cărți, substituirea cărților pierdute, donații din partea Fundației Soros-Moldova, Mold-didactica, donații personale.
Guvernul Republicii Moldova a constituit Depozitul Legal Național de carte, de care au
beneficiat Camera Națională a Cărții și doar două biblioteci – Biblioteca Națională a R. Moldova(BNRM) și BCU a USM4. Însă, așa cum s-a relatat în rapoarte, nu toate cărțile publicate în R.
Moldova, vizate de Depozitul Legal, au ajuns în BCU.
Din 1998 doamna Ecaterina Zasmenco este directoarea BCU. Lucrătorii BCU s-au încadrat activ în elaborarea proiectelor privind noi achiziții. Astfel, în anul 2001, BCU a participat la concursurile inițiate de Fundația Soros-Moldova, întitulate „Dezvoltarea colecțiilor” și„Administrația publică și politici publice”. Proiectele înaintate de BCU a USM au fost aprobate și
Biblioteca a beneficiat de un suport financiar de 2 800 dolari. La același capitol, achiziții, vom
sublinia că BCU a luat parte la ultima etapă a mega-proiectului „Pușkinskaia Biblioteca” („Biblioteca pușkiniană”), inițiat de Fundația Soros din Rusia. BCU „a beneficiat de documente (atâttipărite, cât și pe suport electronic) valoroase ca și conținut și ținută poligrafică, editate de cele
mai prestigioase edituri din Rusia la prețuri rezonabile, suportând doar o parte din cheltuieli;
restul cheltuielilor a fost suportat de către Fundația Soros”5.
În 2002 BCU a continuat să-și întregească colecțiile de documente, primind 15 900 unități
noi de păstrare, sursele de completare fiind diverse: cumpărare, donații, schimb de publicații
etc. Administrația USM a alocat bani pentru abonarea la ediții periodice (240 de titluri de reCozma V. op. cit., p. 444 și urm.
Ibidem, p. 445.
3
Ibidem, p. 446.
4Bilanțul activității științifice a Universității de Stat din Moldova în anul 1998. Chișinău, 1999, p. 94-95 (autorul raportului - Tudor Spinei).
5Bilanțul activității științifice a Universității de Stat din Moldova pentru anul 2001. Chișinău, 2002, p. 130.
1
2

654

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

viste și ziare, din RM și de peste hotare). Una din căile sigure de noi completări a fost schimbul
interbibliotecar, între partenerii BCU numărându-se Biblioteca Congresului SUA, bibliotecile
centrale ale Universităților din București, Iași, Cluj-Napoca etc., dar și Biblioteca de Stat a Rusiei, Biblioteca Universității de Stat „Mihail Lomonosov” din Moscova, Biblioteca Universității
Naționale „Taras Șevcenko” din Kiev și multe altele1.
Cu scopul extinderii accesului utilizatorilor la informație, în 2003, sala de lectură nr. 3,
blocul 4 de studii, a fost dotată cu 25 de calculatoare, care asigură accesul la baze de date, lacatalogul electronic al BCU, accesul la Internet. Tot acolo, studenții au obținut posibilitatea de aobține informațiile de care au nevoie și de a face copii pe suport electronic. Tot în acel an a fostinaugurată Biblioteca Facultății de Sociologie și Asistență Socială2.
Aderarea USM la Sistemul de la Bologna a impus modificări și în activitatea BCU. Între
direcțiile prioritare ale BCU s-au numărat: acoperirea informațional-documentară a proceselor
educațional și științific prin utilizarea posibilităților oferite de tehnologiile informaționale moderne, extinderea accesului utilizatorilor la informație, integrarea în spațiul informațional global,
deplasarea accentului de pe servirea beneficiarilor pe organizarea accesului la informație3.
Din rapoartele prezentate se poate stabili că fondul BCU se completa tot mai mult cu cărți
publicate de instituțiile științifice și universitare din Republica Moldova și provenite din Biblioteca Academiei de Științe a Moldovei, Biblioteca ASEM, Biblioteca Universității Pedagogice deStat „Ion Creangă” din Chișinău, Biblioteca Universității de Stat „Alecu Russo” din Bălți. Schimburile interbibliotecare au continuat și cu bibliotecile din țările UE și CSI.
Noile specialități deschise la USM au determinat BCU să completeze fondurile cu literatură nouă.
În plus, ceea ce a afectat activitatea bibliotecilor, inclusiv – BCU, a fost schimbările frecvente intervenite în cadrul resurselor informaționale, segmentul electronic dezvoltându-se
mai dinamic decât cel tradițional4.
Fiind membru al Consorțiului Național eIFL Direct Moldova, BCU a beneficiat de bazele
de date EBSCO Publishing care cuprindea circa 5 000 de titluri de seriale pe suport electronic: articole din reviste și ziare full-text, recenzii, referate, abstracte, în special, în domeniulștiințelor sociale și umanistice, în limba engleză.
5

Dinamica numărului unităților de păstrare ale BCU
AnulUnități de păstrare
2000
1 854 404
2001
1 836 4762002
1 800 623
2003
1 815 410
2004
1 826 421
2005
1 837 441
2006
1 848 5095

Tabelul nr. 112

În perioada anilor 2008-20146 în cadrul Bibliotecii se produc un şir de acţiuni, determinate de priorităţile de dezvoltare a acesteia în contextul reformării învăţământului superior, în
general, şi al universităţii, în particular.

Bilanțul activității științifice a Universității de Stat din Moldova pentru anul 2002. Chișinău, 2003, p. 147.
Bilanțul activității științifice a Universității de Stat din Moldova pentru anul 2003. Chișinău, 2004, p. 173.
3
Bilanțul activității științifice a Universității de Stat din Moldova pentru anul 2004. Chișinău, 2005, p. 205.
4
Ibidem, p. 206.
5
Pe baza datelor cuprinse în broșurile „Bilanțul activității științifice a Universității de Stat din Moldova” pentru anii respectivi.
6
Informația referitoare la dezvoltarea BCU în perioada 2008-2014 ne-au fost puse la dispoziție de doamna
Ecaterina Zasmenco, Directoarea BCU, fapt pentru care îi mulțumim și pe această cale.
1
2

655

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Schimbarea accentelor de pe asigurarea info-documentară a utilizatorilor pe asigurarea
accesului la informaţii a determinat următoarele priorități în activitatea Bibliotecii:- Dezvoltarea colecțiilor;- Implementarea tehnologiilor informaționale și modernizarea serviciilor oferite;- Dezvoltarea infrastructurii Bibliotecii;- Managementul personalului de bibliotecă.
Datele statistice reflectate în Tabelul nr. 113 de mai jos demonstrează dinamica completării colecțiilor Bibliotecii cu cărți și seriale, acestea provenind din diferite surse: achiziții
prin cumpărare, schimb național și internațional de documente, donații din partea diferitor
organizații și persoane fizice.
În mod special e de remarcat activitatea Centrului editorial poligrafic al USM în calitate
de sursă considerabilă de completare a colecțiilor Bibliotecii cu manuale, cursuri, reviste universitare, alte documente editate sub egida USM. Bibliotecarii țin în vizor special activitățile
privind acumularea și păstrarea patrimoniului științific și didactic instituțional, precum și valorificarea şi menţinerea acestui segment din colecțiile Bibliotecii. Este de menționat și activitatea de parteneriat cu centrele universitare și științifice ce ține de schimbul de documente,în special schimbul internațional. În condițiile resurselor financiare limitate, aceste surse, derând cu donațiile, rămân izvoarele de bază în achiziționarea documentelor din străinătate. Pelângă acestea, schimbul de documente este un mijloc de promovare a cercetărilor efectuate decătre corpul profesoral-didactic și de cercetare și materializate în publicațiile editate de USM,
în special, a seriilor revistei universitare.
La capitolul donaţii este cazul să menționăm mai multe acțiuni generoase din partea
persoanelor fizice și juridice. Astfel merită atenție inițiativa Asociației „SYLLABUS”, organizată
în anul 2014 în colaborare cu Ministerul Culturii al Republicii Moldova, în urma căreia 5 biblioteci universitare, inclusiv și Biblioteca Centrală a USM, au beneficiat de un lot valoros decarte științifică și de referință din domeniile științelor sociale și umanistice (319 exemplare).
Valoarea acestei donații este importantă și prin faptul că toate titlurile documentelor au fostcoordonate apriori cu cererea fiecărei instituții în parte, ținându-se cont de profilul universitar,
programele de studii și domeniile de cercetare, fapt ce nu cunoaște un astfel de precedent înistoria donațiilor de care au beneficiat bibliotecile universitare din Moldova.
Vom menționa, de asemenea, și numeroasele publicații, care au ajuns în colecțiile
Bibliotecii grație faptului ca acestea au fost editate sau achiziționate în cadrul diverselor proiecte instituționale, naționale și internaționale, în care a fost antrenată USM.

Perioada
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014

Tabelul nr. 113
Biblioteca în date statistice(achiziții de documente, abonamente, numărul de utilizatori, de vizite
și de împrumuturi, realizate de BCU în perioada 2008-2014)
Achiziţii deAbonare la
NrNrdocumente
serialeNr utilizatoriintrăriîmprumuturi(exemplare)(titluri)(vizite)de documente
8380
195
20683
7602621305926
6761
248
21988
901467988977
6812
222
20827
606859929667
6132
225
19556
537287939643
5376
277
19891
500487824521
5892
156
16931
393651671559
4465
136
15317
334392545129*Sursa: BCU USMȚinem să menționăm că în perioada de referință sporește tot mai mult interesul utilizatorilor față de segmentul electronic al resurselor educaționale și științifice achiziționate de către
656

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Bibliotecă. Astfel, în cadrul Consorțiului EIFL Direct Moldova (azi REM – Resurse Electronicepentru Moldova) Biblioteca achiziționează și pune la dispoziția utilizatorilor bazele de date
EBSCO, precum și un șir de alte baze de date, de care beneficiază în calitate de membru al
Consorțiului (Bioone, Oxford university press, EDWARD ELGAR PRODUCTS, IOPscience, IMF
eLibrary, ROYAL SOCIETY JOURNALS ş.a.).
În anul 2012, în cadrul Bibliotecii Centrale USM este inaugurată sala de lectură virtuală
a Bibliotecii de Stat a Rusiei, proiect care a oferit accesul gratuit la baza de date a tezelor dedoctor în texte integrale pe perioada unui an de zile. Cu regret, Universitatea nu a avut posibilitate să achiziționeze în continuare această baza de date, destinată cercetătorilor, din lipsa
mijloacelor financiare respective. Dar utilizatorii pot folosi aceste resurse apelând la serviciile Bibliotecii Naționale, care beneficiază gratuit de acces în cadrul unui proiect special oferit
de Biblioteca de Stat a Federației Ruse. În anul 2014 Biblioteca achiziționează accesul, pentru
anul 2015, la un pachet special de resurse electronice oferit de prestigioasa editură Springer.
Pachetul include cărțile editate în anul 2015 și un șir de reviste noi, dar și arhiva acestora careține de toate domeniile științei.
În contextul aprobării Strategiei de dezvoltare a științei și inovării în cadrul USM (2015),
este de menționat faptul că acest document prevede alocări financiare garantate în mărime de
0,5% din proiectele instituționale, care vor fi utilizate în scopul achiziționării bazelor de dateștiințifice, fără de care astăzi nu poate fi realizat procesul de cercetare într-o instituție universitară.
Perioada de referinţă este una ce ţine de un şir de acţiuni de reorganizare a colecţiilor,care a implicat eforturi colosale din partea personalului Bibliotecii. Astfel, în perioada 20122013 în fața Bibliotecii a fost pusă sarcina de a elibera spaţiile în care urma să fie amplasat
complexul muzeistic al USM. Real acest lucru însemna reamplasarea unui segment al colecţiei
de cca 250 000 documente (domeniile ştiinţelor socioumanistice şi beletristica) din cadrul serviciului Împrumut la domiciliu în alte spații. În acest scop a fost elaborat un plan bine gândit,
care prevedea, pas cu pas, mecanismul de reamplasare a patrimoniului şi, în primul rând, acolecţiei. La realizarea acestui plan a participat tot personalul Bibliotecii, dar și peste 100 destudenți. Este de menționat că toate aceste activități au fost realizate fără a întrerupe procesul de deservire a utilizatorilor. Realizarea planului respectiv continuă prin eliminarea masivă
a documentelor dezactualizate din colecții, lucrări de reamplasare, reorganizare în aranjarea
colecțiilor după comasare. Vom menționa că administrația a avut grijă de crearea condițiilor demuncă a bibliotecarilor, dar și a utilizatorilor în spaţiile respective și, la cererea Bibliotecii, au
fost realizate lucrări de reparație, precum și fortificarea sistemului de încălzire, reamenajare,echipare cu mobilier etc.
Activitatea ce ține de comunicarea colecțiilor înseamnă de fapt foarte multă muncă grea,minuțioasă, de rutină, dar care cere de la bibliotecar profesionalism și o atitudine creativă fațăde acest gen de activitate – fie ca e vorba de carte, fie de utilizator.
În contextul implementării tehnologiilor informaționale și comunicaționale moderne,
vom menţiona că în anul 2012 biblioteca achiziţionează şi implementează un nou sistem integrat specializat de bibliotecă TINREAD, fapt care a permis salvarea bazei de date bibliograficecreată pe parcursul a peste 15 ani şi implementarea modulului webOPAC – serviciu, apreciat
de utilizatori la justa valoare.
Procesul de optimizare şi modernizare a USM realizat în această perioadă s-a răsfrânt,
respectiv şi asupra Bibliotecii. Astfel, în perioada anilor 2008-2014 a urmat un şir de acţiuni
ce ţin de optimizarea infrastructurii. În anul 2010 a fost închis Centrul de Informare şi Documentare ONU, după care au fost închise 2 filiale de facultate (Facultatea de Drept şi Facultatea
de Litere (2012). A urmat comasarea filialelor Facultăţii de Sociologie şi Asistenţă Socială şi
Facultăţii Relaţii Internaţionale şi amplasarea acesteia în blocul nr. 6 de studii (2013).
Optimizarea infrastructurii Bibliotecii a însemnat şi dezvoltarea și modernizarea acesteia. În acest context, vom menţiona reorganizarea şi reechiparea totală a sălii de lectură nr.
2 (bl. 4, et. 2). În spaţiile acestei săli a fost constituit şi Centrul Multimedia echipat cu 30 de
657

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

calculatoare care oferă diverse servicii informaționale utilizatorilor. Vom menţiona şi îmbunătăţirea considerabilă a condiţiilor de lectură a beneficiarilor în sala de lectură nr.1 Publicaţii periodice (bl. central, et.2) prin efectuarea lucrărilor de reparație, echiparea cu mobilier
și echipament tehnic. În ambele săli utilizatorilor li se oferă accesul la Internet precum şiserviciul WI-FI.
Biblioteca Centrală USM, de rând cu alte 7 biblioteci universitare din Republica Moldova,
este parte, cu statut de partener naţional, a proiectului Modern Information Services for Improvement Study Quality (MISISQ) din cadrul programului TEMPUS (perioada de realizare decembrie 2013- noiembrie 2016). Proiectul prevede realizarea următoarelor obiective:- Crearea catalogului electronic unic partajat al bibliotecilor partenere;- Constituirea depozitoriului instituţional (arhiva electronică), care vă include rezultatele cercetărilor ştiinţifice ale universităţii;- Formarea culturii informaţiei utilizatorilor.
Proiectul MISISQ este unul fără precedent pentru bibliotecile universitare din Moldova.
Realizarea obiectivelor acestuia vor permite modernizarea serviciilor informaţionale oferite
utilizatorilor de către biblioteci întru sporirea calităţii studiilor.
Cel mai valoros capital al Bibliotecii a fost și rămâne personalul. Astăzi în Bibliotecă Centrală USM activează 48 de persoane cu studii superioare, dintre care 56% deţin studii în domeniu. 4 persoane deţin categoria de calificare superioară, 17 bibliotecari – categoria întâi şi
9 persoane – categoria doi de calificare. Dezvoltarea şi modernizarea bibliotecii nu poate fi
realizată fără un personal calificat, conştient de necesitatea de a se instrui permanent şi caredemonstrează competenţe profesionale, dăruire şi devotament meseriei de bibliotecar şi instituţiei pe care o slujesc.
Centrul de Tehnologii Informaţionale (CTI) a fost format în mai 1973. Peste un an, la USM
a fost instalată prima mașină electronică de calcul (ES-1020)1. Chiar de la începuturi, tehnica decalcul a fost inclusă în procesul de instruire a studenților. An de an USM a procurat calculatoare,pe care le-a folosit în scopurile perfecționării proceselor de conducere a USM, de instruire șide control al cunoștințelor. În afară de aceasta, colaboratorii CTI au contribuit la perfecționarea
sistemelor electronice de calcul, la implementarea acestora în procesul instructiv. Astfel, colaboratorii CTI au elaborat sisteme automatizate de gestiune (SAG), care au fost transpuse înpractică nu doar la instituțiile de învățământ superior din RSSM, ci și din alte centre universitare ale fostei URSS. Realizările colaboratorilor CTI al USM au fost apreciate înalt de Societatea
inventatorilor și raționalizatorilor din URSS.
O altă direcție de activitate a CTI a fost modelarea matematică și analiza numerică în
problemele fizico-tehnice aplicate. La începutul anilor `80 ai secolului trecut, conf. univ. dr.
T. Bounegru, unul dintre primii savanți din fosta URSS, a elaborat un sistem automatizat deinstruire și control la chimie. Cunoștințele studenților de la chimie au început să fie verificate cu ajutorul calculatoarelor (în cadrul colocviilor). Experiența savanților de la USM a fostpreluată de profesori de la alte universități (Gorki, azi – Nijnii Novgorod, Dnepropetrovsk,
Simferopol, Kemerovo etc.
Datorită activității, înfăptuite de colaboratorii CTI, a fost posibilă introducerea în procesul de instruire și în cercetarea științifică a tuturor elaborărilor legate de utilizarea tehnicii decalcul.
Colaboratorii USM au participat la diverse concursuri privind înzestrarea Universității
cu tehnică de calcul modernă. Astfel, în 1995, alături de alți 17 solicitanți, USM a luat parte laprogramul „Tempus-Tacis” cu proiectul „Modernizarea managementului universitar: aplicarea
practică la Universitatea de Stat din Moldova”. Consiliul Europei a aprobat patru proiecte, inclusiv cel al USM. Prin urmare, USM a obținut posibilitatea de a moderniza (informatiza) managementul universitar. Peste un an, USM a luat parte la un alt concurs, anunțat de Fundația „Eurasia”,
înaintând proiectul „Dezvoltarea nodului INTERNET la Universitatea de Stat din Moldova și in1

Cozma V. op. cit., p. 451.

658

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

struirea utilizatorilor la navigare în Internet”. În rezultat, USM a obținut echipament pentru CTI
și posibilitatea de a instrui 120 de profesori, colaboratori științifici, studenți1.
Actualmente, director al CTI este prof. univ., dr. Tudor Cibotaru, care a reușit să implementeze noi proiecte privind modernizarea asistenței electronice. Astfel, domnia sa a proiectatși a organizat crearea rețelei de calculatoare pentru automatizarea activității BCU, iar în anii
1995-1996 – a rețelei administrative a USM. Tot domnia sa a creat rețeaua unică a USM și conectarea acesteia la Internet.2
Centrul Editorial-poligrafic (CEP) al USM a fost fondat în anul 1959 pentru satisfacerea
necesităților didactice ale USM. El funcționează în conformitate cu planurile de editare a literaturii didactico-metodice și științifice, aprobate de Senatul USM și în baza Regulamentuluide funcționare a CEP. Serviciile oferite de CEP, prestate fără plată și contra cost, sunt menite să satisfacă necesitățile USM în literatura de specialitate, precum și solicitările din afara
Universității.
Pe parcursul anilor CEP și-a consolidat baza tehnică (utilajul poligrafic). Din 1988 CEP
are statut de subdiviziune structurală autonomă. În perioada de activitate CEP a publicat seria
de volume „Analele științifice ale USM”, literatură didactico-metodică, dar și monografii ale profesorilor universitari, culegeri de studii și articole tematice, suporturi de curs etc. Oferim mai
jos un tabel în care sunt incluse cifre ce demonstrează volumul serviciilor prestate de CEP.
Nr.

Anul

1
2
3
4
5
6
7
8
9
10
11
12
13
14

1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010-20112012-20132014-20154Lucrări scoase de sub tipar de CEP3
Pentru necesitățile USM
Titluri deColi editoriale
Tirajul
cărți
98
760
6 700
102
1 011
10 100105
700
15 700135
1 061
11 380123961,6
13 334
52
497,7
3 070
67
688,4
3 000
57
582,3
8 560
74
721,6
4 500
59
584,5
3 150
78
853,4
4 800
85
944,8
5 600
102
1 253,1
5 250
80
682,6
4 150

Tabelul nr. 114

Altă producție poligrafică
(mii de exemplare)
530
485
710
520
478
264
277
458
482
709
563
5854

Așadar, CEP al USM este un centru de difuzare a cunoștințelor, necesare studenților, masteranzilor, cadrelor didactice ale USM, dar și ale altor instituții de învățământ superior.
Un rol important în formarea personalității viitorului specialist, absolvent al USM, îl joacă
nu doar specialitatea propriu-zisă, dar și aptitudinile artistice, culturale, de care dau dovadă
și pe care au posibilitatea să le cultive studenții. În acest sens, un rol deosebit îl are Casa de

Ibidem, p. 459.
Ibidem, p. 460.
3
Bilanțul activității științifice a Universității de Stat din Moldova pentru anul 2002. Chișinău, 2003, p. 147;
Bilanțul activității științifice a Universității de Stat din Moldova pentru anul 2004. Chișinău, 2005, p. 202;
Bilanțul activității științifice a Universității de Stat din Moldova pentru anul 2005. Chișinău, 2006, p. 159;
Bilanțul activității științifice a Universității de Stat din Moldova pentru anul 2006. Chișinău, 2007, p. 158.
4
Datele pentru anii 2007-2015 au fost preluate din Darea de seamă a Secţiei Redactare CEP USM privind pregătirea şi editarea literaturii didactico-metodice conform planurilor calendaristice pentru anii 2007-2015.
1
2

659

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Cultură a USM, care este o subdiviziune a USM și, conform Regulamentului aprobat la 1 februarie 2007, „activează sub patronatul Rectoratului și al Comitetului sindical al Universității, îșicoordonează activitatea sa artistică cu Direcția Cultură de sector și execută deciziile organelor
ierarhic superioare, cum sunt Direcția Cultură a Primăriei Chișinău și Ministerul Culturii al
Republicii Moldova”1.
Casa de Cultură a USM (2 750 m²) dispune de două săli de concert și teatru cu o capacitate de 650 de locuri, de trei săli de dans și 14 săli de repetiții.
În cadrul Casei de Cultură activează 8 colective artistice cu titlul „model”, după cum
urmează: Ansamblul etnofolcloric „Crenguţă de Iederă” (conducător artistic – Maria Iliuţ),Ansamblul coregrafic „Struguraş” (cond. art. – Ion Forțu), Orchestra de muzică populară
„Struguraş” (cond. art. – Iurie Tătaru), Teatrul dramatic „Dialog” (cond. art. – Octavian Grigoriu),
Teatrul de revistă „Vacanţa mică” (cond. art. – Adriana Dervici), Corul „Lira” (conducător artistic – Svetlana Veselovschi), Ansamblul de dansuri sportive „Elite Dance” (cond. art. – Mihail
Dudnic), Orchestra de Fanfară (cond. art. – Vladimir Colţ), Ansamblul de dans modern (cond.
art. – Anatol Popovici)2.
În Casa de Cultură a USM se desfășoară majoritatea acțiunilor culturale, prilejuite de diverse evenimente, cum ar fi: Balul „Bobocilor”, concerte dedicate Zilei internaționale a femeilor– 8 Martie, diverse adunări festive etc. Principalul obiect de activitate al Casei de Cultură esteorganizarea şi desfăşurarea obiectivelor cultural-artistice, educative, de informare şi de divertisment, precum şi alte servicii pentru studenţi. Directorul casei de Cultură este dl GheorgheCiorchină, absolvent al USM.
În cadrul Casei de Cultură își desfășoară cu succes activitatea Facultatea de Arte Frumoase,
condusă de decanul acesteia, prof. univ., dr. hab. Valentin Tomuleț3. Facultatea de Arte Frumoaseîşi propune să contribuie la educarea şi la formarea studenţilor prin mijloace specifice domeniului cultural artistic, asigurând buna organizare a procesului de instruire.
Facultatea de Arte Frumoase are drept obiective: pregătirea cadrelor de înaltă calificare;dezvoltarea aptitudinilor artistice şi estetice ale tineretului studios; participarea activă a studenţilor la diferite manifestaţii culturale, concursuri, festivaluri artistice republicane şi internaţionale; colaborarea cu instituţiile de învăţământ de profil din republică şi de peste hotare etc.4Înscrierea la facultate are loc în baza unor probe susţinute în primele 2–3 săptămâni ale
lunii septembrie. Lecţiile se desfăşoară în afara orelor de curs, de 3 ori pe săptămână, în incinta
Casei de Cultură a Universităţii ce dispune de toate condiţiile necesare pentru desfăşurarea
procesului de instruire5. La sfârşitul fiecărui semestru, până la începutul sesiunii la facultăţile
de bază, studenţii facultăţii susţin colocvii şi examene. În anul trei de studii studenţii îşi petrec
practica în cadrul colectivelor-model ale Casei de Cultură şi practica de folclor în cele 3 zone folclorice din Republica Moldova şi Bucovina. După închierea studiilor, studenţii de la Facultatea
de Arte Frumoase susţin examenul de stat în formă de examen-concert şi primesc diplomă princare li se conferă cea de a doua profesie, pe care o pot practica de rând cu cea de bază6.
Procesul de predare-învăţare se desfăşoară în baza unor programe speciale, aprobate
de Senatul Universităţii. Condiţiile favorabile în care funcţionează secţiile Facultăţii de Arte
Arhiva curentă a Casei de Cultură a USM (dosar nepaginat).
Informațiile referitoare la activitatea Casei de Cultură a USM au fost spicuite din dosarele Arhivei curente a
Casei de Cultură a USM, precum și de pe site-ul http://usm.md/?page_id=719&lang=ro.
3
Despre prof. univ., dr. hab. Valentin Tomuleț vezi: Anatol Petrencu. Un scurt popas necesar timpului. Chișinău,S.n., 2014, p. 314-317; Literatura și Arta, 2012, 13 septembrie; Timpul, 2012, 14 septembrie.
4
Tomuleţ Valentin. Facultatea de Arte Frumoase. În: Universitatea de Stat din Moldova, martie 2005. Ediţie
specială (Ghidul candidatului 2005), p. 19. Materialul referitor la Facultatea de Arte Frumoase ne-a fost pus
la dispoziție de dl Valentin Tomuleț.
5
Ibidem.
6
Tomuleţ Valentin. Studenţii Facultăţii de Arte Frumoase: examenul de licenţă. În: Universitatea de Stat din
Moldova, mai 2004. Nr.15 (44); Serie nouă, p.12; Idem. Studenţii-actori – cu diploma la mână. În: Universitatea
de Stat din Moldova, 28 iunie 2005. Nr.11 (56), Serie nouă, p.12; Idem. În anul universitar jubiliar – o nouăpromoţie la Arte Frumoase. În: Universitatea de Stat din Moldova, 30 mai. Nr.10 (66), Serie nouă, p. 10.
1

2

660

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Frumoase stimulează dorinţa studenţilor de a se încadra plenar în activitatea culturală a
Universităţii de Stat din Moldova.
Pe parcursul ultimilor 10 ani de activitate, la Facultatea de Arte Frumoase şi-au făcut
studiile peste 1700 de studenţi de la diferite facultăţi ale Universităţii de Stat din Moldova,
inclusiv: Ansambluri orchestrale – 138 de studenţi, Dirijat coral – 132, Regie şi măiestrie actoricească – 392, Etnofolclor – 172, Coregrafie – 861 şi Croşetare şi broderie – 13 studenţi (aceştia
fiind prima promoţie la această secţie). În prezent, în cadrul facultăţii îşi fac studiile circa 450
de studenţi. Studiile se efectuează fără şi contra plată.
Cunoştinţele obţinute de studenţi în procesul de instruire la Facultatea de Arte Frumoaseîşi găsesc aplicare în activitatea diversă concertistică a studenţilor, care participă la diferite
emisiuni televizate, concursuri şi festivaluri folclorice (orăşeneşti, raionale, republicane şiinternaţionale). Studenţii Facultăţii de Arte Frumoase constituie de fapt, alături de studenţii
absolvenţi, colectivele-model ale Casei de Cultură. Începând cu 1995, studenţii facultăţii din
ansamblul popular de muzică şi dans „Struguraş” participă, anual, la festivalul ţărilor riveraneMării Negre din oraşul Trabzon, Turcia, unde se bucură de o mare popularitate. În noiembrie
2003 studenţii facultăţii au participat la Festivalul republican de creaţie artistică a tineretului
studios, la care colectivul coral „Lira”, colectivul etnofolcloric „Crenguţă de Iedera” şi colectivul de dans sportiv „Elit Dans” au ocupat primul loc; studenţii colectivului de dans modern şi
ai orchestrei de muzică populară „Struguraş” au ocupat locul doi, iar studenţii colectivului dedans popular – locul trei. Tot în cadrul acestui festival studenţii colectivului teatral „Dialog” auobţinut o menţiune specială pentru prezentarea spectacolului „Orchestra”, montat de lectorul
superior Octavian Grigoriu. Ca rezultat, Universitatea de Stat din Moldova s-a plasat pe loculîntâi între toate instituţiile de învăţământ superior din Republica Moldova1.
În luna mai 2004 studenţii colectivului de dans şi muzică populară „Struguraş” au participat la Festivalul Folcloric Internaţional din Antalia (Turcia), la care şi-au dat concursul 18
ţări din Europa. Studenţii ansamblului „Struguraş” s-a bucurat de un mare succes, fiind menţionaţi cu Trofeul de excelenţă profesională. În iunie 2005 colectivul coral „Lira” a participat laConcursul Internaţional de Muzică Corală „Gheorghi Dimitriov”, ediţia a XXVIII-a, ce s-a desfăşurat în oraşul Varna (Bulgaria) şi care a întrunit colective din 25 ţări: SUA, Japonia, Filippine,
Suedia, Norvegia, Franţa, Spania, Turcia, Ungaria, Ucraina, Rusia etc. La acest concurs ei s-au
impus prin măiestria înaltă corală, prin frumuseţea şi calitatea interpretativă.
La 29 aprilie 2006 în Palatul Republicii s-a desfăşurat Campionatul Europei la dansuri
sportive, cu nominalizarea „10 dansuri” între maturi, unde au participat 25 de perechi, se reprezentau una din cunoscutele ţări în lumea dansului sportiv – Rusia, Italia, Germania, Slovenia,
Ungaria, România, Bulgaria, Spania etc. Medalia de argint le-a revenit duetului din Republica
Moldova Ştefan Ciubotaru – Marina Bazarova, care au devenit vicecampioni ai Europei laDansuri Sportive. Ştefan Ciubotaru este student la facultatea de Matematică şi Informatică, specialitatea informatică, concomitent student la Facultatea de Arte Frumoase, secţia dans sportiv(clasa profesorului Mihai Dudnic) şi membru al prestigiosului colectivul de dansuri sportive„Codreanca”.
Măiestria artistică a studenţilor facultăţii a fost înalt apreciată, pe parcursul anilor, pe
scenele artistice din România, Polonia, Bulgaria, Turcia, Rusia, Belarus, Ucraina, Ţările Balticeetc.2
În cadrul USM funcționează cu succes câteva muzee, care constituie nu doar o baza fundamentală pentru studii și lecții practice pentru studenți și colaboratori științifici, ci fac partedin patrimoniul științific și cultural al spațiului românesc.
Este vorba, în primul rând, de Muzeul de antichități, înființat în anul 1973, la inițiativa
prof. univ., dr. hab. Ion Niculiță. Muzeul funcționează pe lângă Departamentul Istoria RomâniTomuleţ Valentin. Facultatea de Arte Frumoase. În: Universitatea de Stat din Moldova, martie 2005. Ediţie
specială (Ghidul candidatului 2005), p. 19.
2
Tomuleţ Valentin. Facultatea de Arte Frumoase. În: Universitatea de Stat din Moldova, martie 2005. Ediţie
specială (Ghidul candidatului 2005), p. 19.
1

661

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

lor, Istoria Universală și Arheologie. Exponatele Muzeului provin din săpăturile arheologice,realizate în orele de practică la arheologie de către studenții Facultății de Istorie și Filosofie,
sub conducerea profesorilor USM. Piesele muzeale sunt expuse în vitrine sau pe suporturi speciale și prezintă vase de ceramică restaurate, obiecte de piatră, lut etc. În incinta Muzeului sedesfășoară ore teoretice și practice cu studenții și masteranzii, specializați în domeniul arheologiei, dar și simpozioane naționale, interuniversitare și internaționale.
Un alt muzeu, deosebit de înzestrat cu exponate, este cel de Științe ale Naturii (director– Stanislav Poznacomkin). Actualmente Muzeul de Științe ale Naturii este amplasat la parterul
Blocului Central de studii și este în proces de amenajare. Colecțiile muzeale s-au acumulat în
timp. În urma expedițiilor și practicilor realizate de studenții și profesorii Facultății de Biologie
și Pedologie (catedrele de Zoologie, Botanică și Pedologie), s-au acumulat colecții de specii deplante și animale, nu doar de pe teritoriul Republicii Moldova, ci și din alte regiuni ale URSS:
Crimeea, Caucaz, Ural, Marea Neagră, Marea Caspică etc. Muzeul posedă piese unicat. De istoria
Muzeului sunt legate nume notorii de savanți – academicianul N. Dimo, profesorii V. Andreeev,
I. Krupennikov și mulți alții1.
Suntem convinși: după redeschidere, Muzeul de Științe ale Naturii va deveni un punct deatracție turistică atât pentru cetățenii R. Moldova, cât și pentru oaspeții acesteia.
Palatul Sporturilor (director – dl Eduard Slobodeniuc) include un teren de minifotbal,
terenuri de baschet și volei. Funcționează sala de forță și bazin de înot. Calitatea apei din bazinul de înot este verificată zilnic de chimiștii USM și, o dată pe lună, de specialiștii municipali
din domeniul sanitar (Sanepid); are cea mai curată apă în comparație cu alte bazine de înotdin Republica Moldova. Iarna apa se încălzește. Astfel, Palatul Sporturilor cuprinde mai multe
genuri de activitate. Toate capacitățile Palatului Sporturilor sunt puse la dispoziția universitarilor, fie că este vorba de studenți, fie de cadre didactice. Orele de educație fizică, destinate
studenților, sunt gratuite. Orele de antrenament, care depășesc norma prevăzută de programele de studii, sunt contra plată, iar cadrele didactice plătesc 50 la sută din taxe.
În cadrul Palatului Sporturilor activează echipe de sportivi, care au participat la campionatele Moldovei la volei masculin și volei feminin, precum și baschet masculin și baschet feminin. În ultimii cinci ani, echipa de baschet masculin a ocupat locul I la campionatele Moldovei,
iar echipa de volei feminin, în ultimii patru ani, a ocupat, de asemenea, locul întâi la campionatele Moldovei.
Afară de Palatul Sporturilor, la dispoziția studenților sunt puse patru săli sportive.
USM posedă șase baze pentru practică: la Bădragii-Vechi, raionul Edineț, la Criuleni, laButuceni, raionul Orhei, la Schinoasa-Vale, municipiul Chișinău și altele. Dintre bazele pentru
practică ale USM cea mai cunoscută este cea de la Butuceni, parte componentă a Complexului„Orheiul Vechi”, unde, ani la rând, studenții de la Facultatea de Istorie și Filosofie, specialitatea „Arheologie” și „Istorie”, sub conducerea distinsului profesor universitar, doctor habilitatîn științe istorice Ion Niculiță, efectuează săpături arheologice. Rezultatele acestor eforturisusținute și-au găsit reflectarea în monografia profesorului Ion Niculiță (coautor), publicată la
București2.
În localitatea Lozova din raionul Strășeni, în mijlocul codrilor seculari, USM posedă
un teritoriu pe care este amplasat Observatorul astronomic, unic în Republica Moldova. Aici
studenții de la USM, dar și liceeni din republică, alte persoane interesate, pot îmbina fructuoslecțiile teoretice cu cele practice, științifice. Astfel, în mai 2012, Observatorul astronomic dela Lozova a fost „asaltat” de curioșii ce doreau să vadă un fenomen astronomic inedit: apropierea satelitului natural al Pământului, Lunii, la distanța de 357 mii kilometri (Lună plină)3.
Nu întâmplător Observatorul de la Lozova a intrat în lista obiectivelor turistice ale raionuluiStrășeni.
Mai detaliat vezi: V. Cozma, op. cit., p. 466-469.
Niculiță Ion, Zanoci A., Teodor S. Butuceni. Monografie arheologică. București, 2002, 250 p.
3
Vezi: http://phys.usm.md/md/news/read/19.

1
2

662

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

USM dispune, de asemenea, de baze de odihnă: la Vadul lui Vodă baza de agrement„Păduricea Verde”, în Ucraina, pe malul Mării Negre – bazele de odihnă „Bugaz” și „Dacia”.
Baza materială a USM este în centrul atenției unei subdiviziuni universitare deosebit deimportante. Este vorba de Contabilitatea USM1, activitatea căreia este condusă de contabilulşef (dna Liliana Cojocaru), care se supune nemijlocit rectorului. În componenţa contabilităţii
intră secţiile: Finanţare şi decontări; Evidenţa retribuirii muncii; Evidenţa patrimoniului public; Decontări cu bursierii; Evidenţa în serviciul alimentar.
Contabilitatea asigură executarea prevederilor Legii Contabilităţii nr. 113-XVI din 27
aprilie 2007, Standardelor Naționale de Contabilitate, Legii bugetare anuale, actelor normative şi legislative în vigoare, asigură îndeplinirea ordinelor şi dispoziţiilor conducerii USM,
Ministerului Educaţiei, Ministerului Finanţelor, precum şi ale Academiei de Ştiinţe a Moldovei.
Atribuţiile de bază ale Contabilităţii sunt următoarele:- asigurarea managementului universităţii;- organizarea evidenţei şi gestionării eficiente şi raţionale a mijloacelor financiare;- organizarea evidenţei veniturilor şi cheltuielilor;- organizarea şi asigurarea executării planurilor de finanţare;- întocmeşte rapoartele financiare şi statistice;- asigură controlul asupra neadmiterii datoriilor;- organizează şi asigură evidenţa contabilă a activelor şi pasivelor în conformitate cu
Standardele Naţionale de contabilitate şi cu alte acte normative în vigoare;- asigură în termen calcularea şi plata salariilor colaboratorilor USM;
- calcularea şi plata bursei, indemnizaţiilor, precum şi a alimentaţiei studenţilor orfani;- efectuează şi verifică decontările cu agenţii economici, instituţii, persoane fizice;- participă la efectuarea inventarierii mijloacelor băneşti, decontărilor şi valorilor materiale, întocmeşte rezultatele inventarierii şi le înregistrează în evidenţa contabilă;- exercită lunar controlul integrităţii stocurilor de produse alimentare;- studiază regulamentele, instrucţiunile, indicaţiile metodice vizând evidenţa şi dările
de seamă şi alte acte normative ce ţin de competenţa Contabilităţii;- păstrează documentele contabile, registrele de evidenţă şi alte documente financiare
conform nomenclatorului, precum şi predarea lor la arhiva universităţii în ordinea
stabilită.
Sarcinile Contabilităţii sunt următoarele:- ţine evidenţa contabilă conform Standardelor Naționale de Contabilitate (în sistemul
autogestiune cu începere din 01 ianuarie 2013) şi a altor acte normative în vigoareîn programul 1-C);- organizează evidenţa taxei de arendă conform contractelor aprobate de minister;- primirea şi prelucrarea documentelor primare privind circulaţia materialelor cu întocmirea registrelor contabile;- calcularea şi transferarea la timp a sumelor ce ţin de decontările privind plăţile înbuget;- exercită controlul asupra integrităţii mijloacelor băneşti şi valorilor materiale;- evidenţa cheltuielilor din mijloacele granturilor şi donaţiilor acordate;- asigurarea evidenţei şi controlului în scopul evitării neajunsurilor, lipsurilor de bunuri materiale;- evidenţa analitică şi sintetică a veniturilor acumulate de la prestarea serviciilor cuplată;- efectuează închiderea anuală a conturilor de evidenţă în autogestiune;- exercită controlul asupra reflectării corecte în evidenţă a operaţiunilor contabile;1

Materialele de mai jos ne-au fost puse la dispoziție de colaboratoarele Contabilității USM, fapt pentru care lemulțumim și pe această cale.

663

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAneşti.

- întocmeşte rapoartele financiare şi statistice şi le prezintă organelor de resort în termenele stabilite;- acordă asistenţa metodologică şi practică privind evidenţa şi gestionarea contabilă;- analiza activităţii financiar-economice conform dărilor de seamă;- efectuează alte sarcini la indicaţia conducerii USM.
Contabilitatea USM este investită cu următoarele drepturi:- să efectueze controlul asupra consumului de produse alimentare în cantina USM;
- să verifice decontările cu agenţii economici şi alte instituţii;- să efectueze inopinat inventarierea bunurilor materiale, precum şi a mijloacelor bă-În concluzie putem constata: USM posedă o bază materială considerabilă, funcțională,care a fost și este capabilă să facă față oricăror provocări ale timpului și oricăror rigori, înaintate față de învățământul universitar. Baza materială este mereu întreținută și pusă cu generozitate la dispoziția studenților, masteranzilor, doctoranzilor, cadrelor didactice ale USM.

II.10. Universitatea de Stat din Moldova
în relațiile internaționale
Pe parcursul întregii sale activităţi Universitatea de Stat din Moldova (USM) a întreţinut
relaţii de colaborare cu diverse alte universităţi, centre de învăţământ superior sau de cercetare
academică. Până la proclamarea Independenţei de Stat a Republicii Moldova (1991), raporturile USM s-au concentrat asupra universităţilor din URSS – stat centralizat, cu programe unice deînvăţământ universitar. Schimburile interuniversitare erau ca şi cum fireşti, realizate în cadrul
aceluiaşi Minister al Învăţământului Superior din URSS. Nu întâmplător „Istoria Universităţii
de Stat din Moldova. 1946-1996”, redactată de profesorul Valeriu Cozma, nu conţine un studiu
special, referitor la relațiile USM cu universităţi din afara republicii1. Lipsa acestui domeniu
deosebit de important pentru existenţa Universităţii a fost subliniată de prof. Gheorghe Rusnac,
care, cu amărăciune, recunoştea că, deşi a fost membru plenipotenţiar al Asociaţiei Internaţionale a Universităţilor, USM „practic s-a aflat la periferia procesului universitar european şi acelui mondial. Consecinţele sunt evidente. Lumea nu ne cunoaşte. Noi cunoaştem puţin lumea.
Să ne descoperim reciproc. Să ne îmbogăţim cu performanţele de organizare şi de funcţionare
universitară din lume, să aplicăm în procesul de instruire practica universităţilor mondiale în
multiple domenii. La rândul nostru, să oferim lumii tot ce avem mai valoros, păstrându-ne concomitent propria identitate”2.
Ulterior acelui discurs, profesorul Gheorghe Rusnac, rector al USM în perioada 19932007, a continuat activitatea de stabilire a raporturilor de colaborare cu alte universităţi, a extins arealul geografic al acestora şi a prezentat realizările obţinute în rapoartele anuale, expuse
în faţa Senatului USM şi date publicităţii3.

Cosma V. Istoria Universităţii de Stat din Moldova. 1946-1996, Chişinău, 1996, 560 p.
Rusnac Gheorghe. Alma Mater la 50 de ani. În: Anale ştiinţifice ale Universităţii de Stat din Moldova. Seria„Ştiinţe socioumane”, Chişinău, 1997, p. 9-10.
3Rusnac Gheorghe. Acţiuni, realizări şi obiective privind asigurarea pieţei universitare. În: Anale ştiinţificeale Universităţii de Stat din Moldova. Seria „Ştiinţe socioumane”, Chişinău, 1999, p. 10-12; Idem. Acreditarea
USM, implementarea creditelor academice – măsuri de consolidare a sistemului educaţional universitar:
realităţi şi perspective. În: Anale ştiinţifice ale Universităţii de Stat din Moldova, Chişinău, 2002, p. 12; Idem.
Noi dimensiuni ale vocaţiei educaţionale şi ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova în contextul cunoaşterii şi realizării obiectivelor pro Bologna. În: Analele universităţii de Stat din Moldova, Chişinău, 2006,
p. 7-8.
1
2

664

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Acest domeniu de activitate managerială a fost fructificat cu succes de actualul rector,
prof. univ., dr. hab. Gheorghe Ciocanu1.
În condițiile independenței de stat a Republicii Moldova, USM a conturat câteva direcții
principale de cooperare internațională, pe care le respectă an după an. În primul rând, este vorba de stabilirea relațiilor bilaterale sau multilaterale între USM și alte universități sau centre destudii științifice ale lumii, prin redactarea și semnarea acordurilor respective.
Odată cu dispariția URSS, a regimurilor comuniste ale blocului răsăritean din Europa șiproclamarea independenței de stat a fostelor republici sovietice, statele Europei occidentale,
SUA, diverse fundații au oferit programe pentru susținerea cercetărilor științifice ale țărilor din
Europa Centrală și de Est. Cadrele didactice ale USM au participat activ la realizarea acestor
programe.
Membrii corpului didactic al USM au participat activ la concursurile internaționale pentru obținerea burselor de cercetare, de studii și perfecționare.
Savanții USM au participat, de asemenea, la cercetări comune în cadrul programelor
finanțate și acordurilor de colaborare. Un alt aspect al colaborării internaționale a USM este
participarea cadrelor didactice, dar și a masteranzilor, doctoranzilor, chiar și a studenților la
manifestări științifice internaționale (congrese, simpozioane, colocvii etc.), la stagii de documentare științifică. O altă direcție importantă este schimbul de specialiști și de studenți. Este
foarte importantă activitatea USM în pregătirea cadrelor pentru alte state (licențiați, masteranzi, doctoranzi etc.), astfel, am evidențiat șapte componente ale colaborării internaționale a
USM.
Un rol important în stabilirea și dezvoltarea relațiilor internaționale ale USM îl au acordurile bilaterale și multilaterale, semnate de conducerea USM cu universitățile și instituțiile
partenere. O analiză completă a acordurilor de colaborare între USM şi universităţile din alte
state ale lumii nu a fost deocamdată realizată.
Iată de ce sarcina acestui studiu este analiza şi prezentarea acordurilor semnate de conducerea USM cu alte universităţi şi centre ştiinţifico-didactice în perioada 1991-2015, adică
de la proclamarea Independenţei de Stat a Republicii Moldova până la momentul încheierii
actualului proiect.
Izvoarele folosite: pentru realizarea sarcinii formulate am studiat textele originale aleacordurilor bi- şi multilaterale, semnate de conducerea USM, care se află în Arhiva curentă a
Departamentului Relaţii Internaţionale al USM2.
O altă sursă de informare este colecţia de ziare „Universitatea de Stat din Moldova”, păstrată în Biblioteca Ştiinţifică a USM. Pe paginile ziarului universitar au fost publicate diverse
materiale, rapoarte, informaţii privind colaborarea USM cu alte instituţii universitare, autoriicărora sunt responsabili de domeniul dat din perioada de cercetare. Astfel, conf. univ. dr. Alexandru Stahi a prezentat un studiu privind colaborarea USM cu alte universităţi (din România,Franţa, Italia, Belgia, SUA, Grecia), precum şi participarea profesorilor USM în diverse proiecte
internaţionale (programul european Tempus-Tacis, programul DAAD etc.) şi la diverse simpozioane ştiinţifice, saloane de invenţii etc. 3. Despre participarea profesorilor USM la elaborarea
şi realizarea proiectelor internaţionale a scris și conf. univ. dr. Leonid Gorceac4.
Toate universităţile şi instituţiile similare, cu care USM a semnat acorduri de colaborare,sunt egale, fără nici o deosebire de ţara în care ele activează.
Vezi, de exemplu: Universitatea de Stat din Moldova. Raport de autoevaluare, 2006-2010, Chişinău, 2011, p.
75-80.
2
Documentele se păstrează în mape, aranjate în ordinea alfabetică a statelor lumii, au număr de înregistrare(cu unele excepţii). Dosarele nu sunt paginate. Mulţumim şi pe această cale conf. univ. dr. Angela Niculiţă,prorector pentru Relaţiile Internaţionale ale USM, pentru ajutorul acordat în redactarea acestui material.
3
Alexandru Stahi. Universitatea pe harta lumii. În: Universitatea. Ediţie specială consacrată jubileului de 50
de ani ai Universităţii de Stat din Moldova, 1996, p. 5.
4
Leonid Gorceac. Activitatea didactico-ştiinţifică a USM în elaborarea şi realizarea proiectelor (granturilor)
internaţionale şi naţionale. În: Universitatea de Stat din Moldova, 2000, nr. 3.
1

665

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Am putea prezenta analiza conlucrării USM cu alte universităţi în ordinea alfabetică astatelor lumii. Considerăm, totuşi, necesar să prezentăm partenerii USM pe baza principiului
geografic, care este mai lesne de înţeles cititorilor. Prezentarea acordurilor începe cu universităţile din România, pentru că USM are cu această ţară cele mai multe acorduri de colaborare în
condiţii distincte faţă de alte state. În plus, mulţi cetăţeni ai Republicii Moldova, care este statromânesc, au redobândit cetăţenia României, ceea ce înseamnă obţinerea anumitor avantaje,
pe care nu le au în alte ţări.
Urmează expunerea raporturilor USM cu instituţiile similare din Ucraina, vecina de est a
Republicii Moldova, care, în 2014, în urma anexării Crimeii de către Federaţia Rusă, s-a retras
din Comunitatea Statelor Independente (CSI) – organizaţie internaţională de state, ex-republici
ale URSS.
Vom analiza apoi raporturile stabilite de USM cu statele Uniunii Europene (UE), cu care
Republica Moldova a semnat Acordul de Asociere1, apoi cu universităţile din ţările Comunităţii
Statelor Independente, membră-fondatoare fiind şi Republica Moldova. După care vom prezenta conlucrarea USM cu universităţile din Asia, America, Africa.
În linii mari, acordurile-cadru de colaborare interuniversitară au acelaşi calapod: părţile
subliniază intenţia lor de a conlucra, indică scopul şi domeniile de colaborare, este indicată
partea financiară a acordului, termenul de valabilitate. Cu toate acestea, aproape fiecare acord
semnat are aspecte specifice, precizări individuale, care merită evidenţiate. Acest lucru am încercat să-l scoatem în evidenţă, pentru a uşura cititorilor noştri cunoaşterea unor detalii contractuale.
Am evidenţiat cu bold denumirile ţărilor, iar cu bold-italic – oraşele în care activează universităţile-partenere ale USM.
Bucureşti este unul din cele mai mari centre academice ale României, unde activează diverse instituţii de cercetare, învăţământ şi culturale cu care USM întreţine raporturi de colaborare. Anume din aceste considerente analiza relaţiilor USM începe cu universităţile şi instituţiile ştiinţifice şi culturale din capitală.
Primul acord de colaborare între USM şi Universitatea din Bucureşti a fost semnat derectorul USM, profesorul Boris Melnic şi rectorul Universităţii din Bucureşti, profesorul Nicolae Cristescu2. În martie 2008 USM a semnat un acord-cadru cu Universitatea din Bucureşti pe
un termen de cinci ani, cu prelungirea automată pe următorii cinci ani, dacă una din părţi nu
renunţă la colaborare3.
În aprilie 1995, conducerea Laboratorului „Supraconductibilitate şi Magnetism”, Facultatea de Fizică a USM a semnat în protocol de colaborare cu Institutul de Fizică şi Inginerie
Nucleară, din Bucureşti, care prevedea „obţinerea de informaţii privind influenţa spectrului
fononic al vibraţiilor reţelei asupra temperaturii de tranziţie în faza supraconductoare a diferitelor materiale, clarificarea fenomenelor de apariţie a supraconductibilităţii ionice în fazasolidă a unor [indescifrabil] metalice”4.
Şcoala Naţională de Studii Politice şi Administrative (ŞNSPA) din Bucureşti a devenit următorul partener al USM: în mai 2000 aceste două instituţii de învăţământ superior au semnat
un Protocol privind parteneriatul universitar. Documentul semnat de cele două părţi, îndrăzneţ
şi promiţător, a prevăzut înfiinţarea unei Filiale universitare a ŞNSPA în cadrul USM, începând
cu anul universitar 2000-2001, ca o unitate distinctă, fără personalitate juridică. Părţile au identificat specializarea post-universitară, pe care urmau s-o realizeze. Este vorba de „Comunicareşi relaţii publice” (studii academice post-universitare), asigurată de Facultatea de Comunicare

La 2 iulie 2014 Acordul de Asociere între Republica Moldova şi Uniunea Europeană a fost ratificat în plenul
Legislativului. La ședința plenară a Parlamentului European din 13 noiembrie 2014 au votat în favoarea
ratificării acestui document 535 deputaţi, contra - 94 deputaţi, s-au abţinut - 44 deputaţi. În: http://gov.md/
europa/ro/content/ce-este-acordul-de-asociere-cu-ue.
2
AUSM, DRI, mapa România, doc. nr. RI-09/024 RO; cu regret, pe document nu a fost indicată data semnării.
3
AUSM, DRI, mapa România, doc. nr. RI-09/025 RO.
4
AUSM, DRI, mapa România, doc. nr. RI-09/02 RO.
1666

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAşi Relaţii Publice din cadrul ŞNSPA, respectiv – de Facultatea de Ştiinţe Politice şi Administrative, Institutul de Studii Politice şi Relaţii Internaţionale şi Facultatea de Jurnalism şi Ştiinţele
Comunicării din cadrul USM. Documentul a stipulat durata şi acoperirea financiară a studiilor,
condiţiile de remunerare şi de trai ale cadrelor didactice, venite din Bucureşti la Chişinău şi
alte detalii. În afară de conducătorii celor două instituţii (rectorii Gh. Rusnac şi Vasile Secareş,acordul a fost semnat de directorul Institutului de Studii Politice şi Relaţii Internaţionale, conf.
univ. dr. Platon Fruntaşu, decanul Facultăţii de Ştiinţe Politice şi Administrative, conf. univ. dr.
Dumitru Strah, decanul Facultăţii de Jurnalism şi Ştiinţele Comunicării, conf. univ. dr. Mihai
Guzun (USM) şi de decanul Facultăţii de Comunicare şi Relaţii Publice din cadrul ŞNSPA, prof.
univ. dr. Paul Dobrescu1.
În decembrie 2005, Universitatea de Stat din Moldova a semnat un acord-cadru de colaborare cu Academia de Studii Economice din Bucureşti, care a fixat formele de colaborareîntre cele două instituţii de învăţământ: realizarea în comun a proiectelor de predare şi cercetare, proprii diferitelor forme de învăţământ (licenţă, masterat, doctoranzi), participareaîn comun la formarea universitară în ciclul doi – masterat, participarea la programe ştiinţificeinternaţionale, participarea la conferinţele ştiinţifice, organizate de ambele părţi, publicarea
rezultatelor cercetărilor ştiinţifice şi ale conferinţelor etc.2 Acordul a fost semnat pentru untermen de cinci ani cu posibilitatea prelungirii prin acordul părţilor, concretizat în redactarea unui act adiţional.
La 24 iunie 2011, printr-un nou acord, USM a reconfirmat dorinţa sa de a prelungi colaborarea bilaterală cu Şcoala Naţională de Studii Politice şi Administrative3.
În octombrie 2010, USM a extins colaborarea interuniversitară, semnând un acord de colaborare cu Universitatea Creştină „Dimitrie Cantemir” din Bucureşti. Ceea ce deosebeşte acest
document de altele de acest fel, este următoarea prevedere: „Partenerii garantează că personalul desemnat de ei pentru executarea prezentului protocol va păstra, faţă de orice persoană
neautorizată şi terţi, secretul privind informaţiile, cunoştinţele, documentele şi obiectele confidenţiale, despre care va lua cunoştinţă sau va fi informat pentru realizarea sarcinilor aferentedesfăşurării activităţilor prevăzute de prezentul Protocol. Toate documentele elaborate, toatecunoştinţele şi informaţiile obţinute în colaborare cu părţile implicate în proiecte comune suntşi rămân proprietatea acestora”4.
Tot atunci (octombrie 2010) USM a semnat un acord similar cu Universitatea Europei deSud-Est „Lumina” din Bucureşti5.
În martie 2011 USM a stabilit relații de colaborare cu Universitatea Politehnică din Bucureşti6, iar în octombrie 2012 – cu Centrul Cervantes-Bucureşti7.
În mai 2012, rectorul USM, prof. Gheorghe Ciocanu a semnat un acord de colaborare cu
Centrul Cultural Român „Mihai Eminescu” din Chişinău. Înţelegerea între cele două instituţii
prevede cooperarea şi dezvoltarea relaţiilor în domeniul culturii, ştiinţei şi învăţământului superior, consolidarea legăturilor culturale şi educaţionale între cele două părţi, schimburi deexperţi, cercetători, profesori, studenţi, precum şi de informaţii şi materiale ştiinţifice în domeniul culturii, învăţământului superior şi al activităţilor ştiinţifice ale celor două părţi. Durata
acordului este de cinci ani de la data semnării şi poate fi reînnoită pentru o perioadă similară,dacă nici una dintre părţi nu declară, în scris, dorinţa de a rezilia acordul8.
În iunie 2013 USM a încheiat un acord-cadru de colaborare cu Institutul Naţional de Cercetare Dezvoltare pentru Ecologia Industrială din Bucureşti (ECOIND), pe un termen de cinci
AUSM, DRI, mapa România, doc. nr. RI-09/07 RO.
AUSM, DRI, mapa România, doc. nr. RI-09/16 RO.
3
AUSM, DRI, mapa România, doc. nr. RI-09/037 RO.
4
AUSM, DRI, mapa România, doc. nr. RI-09/031 RO.
5
AUSM, DRI, mapa România, doc. nr. RI-09/032 RO.
6
AUSM, DRI, mapa România, doc. nr. RI-09/034 RO.
7
Mai detaliat, mai jos: relațiile USM cu universităţile din Spania.
8
AUSM, DRI, mapa România, doc. fără nr. de înregistrare.
1
2

667

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

ani, cu prelungire automată pe următorul termen de cinci ani, cu condiţia nedenunţării acordului de către una din părţile semnatare1.
USM a stabilit şi întreţine raporturi de colaborare cu Institutul de Arheologie „Vasile Pârvan” din cadrul Academiei Române (din august 2014).
Însă raporturile cele mai cordiale le-am avut şi rămân a fi cu Universitatea „Alexandru
Ioan Cuza” din Iaşi. Sute de studenţi, masteranzi, doctoranzi, cadre didactice ale USM au continuat studiile de masterat sau doctorat, au avut stagii de documentare la Universitatea ieşeană.
Rămânem profund recunoscători administraţiei şi cadrelor didactice ale Universităţii ieşene
pentru susţinerea permanentă de care Republica Moldova şi, în primul rând USM, a beneficiat
pe parcursul multor ani.
După proclamarea Suveranităţii de Stat a RSS Moldova (1990) relaţiile dintre cele douăuniversităţi s-au intensificat vădit. În condiţiile existenţei URSS, în ianuarie 1991, rectorul USM(pe atunci încă Universitatea de Stat „V. I. Lenin”), prof. univ., dr. hab. Boris Melnic şi rectorul
Universităţii „A. I. Cuza”, prof. univ. dr. Călin Ignat au semnat primul Contract de colaborare între
cele două instituţii pentru perioada 1991-1995. Scopul declarat al Contractului a fost „continuarea şi extinderea schimburilor culturale şi a unei colaborări reciproc avantajoase în domeniulînvăţământului superior, al ştiinţei şi culturii”2.
În baza acordului-cadru, semnat în 1991, peste un an, Facultatea de Chimie a USM a încheiat un acord de colaborare cu Facultatea de Chimie a Universităţii „A. I. Cuza” din Iaşi, document semnat, în afară de rectori, de decanii facultăţilor – prof. univ. dr. Al. Cecal şi prof. univ.
dr. Victor Isac.
În 1997-1998 cele două universităţi şi-au reconfirmat dorinţa de colaborare reciprocă, înacest sens încheindu-se un nou acord3, reînnoit în iunie 20064.
În octombrie 2001 USM a stabilit relații de colaborare cu Universitatea Tehnică „Gheorghe Asachi” din Iaşi5, inclusiv – a fost semnat un Protocol de cooperare între Catedra Ingineria
Mediului (şef de catedră – prof. univ. dr. Matei Macoveanu ) a Facultăţii de Chimie Industrială
(decan – prof. univ. dr. ing. Valentin I. Popa) şi Catedra de Chimie Industrială şi Ecologică (şef decatedră – prof. univ. dr. Maria Gonţa) a Facultăţii de Chimie a USM (decan – prof. univ. dr. Galina
Dragalina)6.
Un exemplu concludent de conlucrare ştiinţifică prodigioasă între cele două universităţi
este şi proiectul comun privind cercetarea arheologică non-distructivă din Saharna Mare şi
Saharna-Ţiglău (Republica Moldova), din august 2010. În baza Protocolului semnat pe o durată
de 90 de zile (15 iunie – 15 septembrie 2010) savanţii-arheologi ai celor două universităţi auefectuat studii de teren, soldate cu publicarea rezultatelor săpăturilor în reviste ISI7.
În aprilie 2011 USM a semnat un acord-cadru de colaborare cu Universitatea „Petre Andrei” din Iaşi, pe un termen de cinci ani, cu prelungirea automată pe următorii cinci ani8.
În noiembrie 2013 USM a stabilit relații de colaborare cu Universitatea „Apollonia” dinIaşi, care, între altele, prevede o conlucrare la publicarea revistei „Convergenţe Spirituale, IaşiChişinău”9.
Al treilea centru universitar român cu adânci tradiţii în domeniul învăţământului superior este oraşul Cluj-Napoca, de care USM este legată în mod constant.
Proclamarea Independenţei de Stat a Republicii Moldova (27 august 1991) a deschis noi
posibilităţi de colaborare interuniversitară pan-română. Deja la 10 aprilie 1992, rectorul USM
AUSM, DRI, mapa România, doc. fără nr. de înregistrare.
AUSM, DRI, mapa România, fără nr. de înregistrare.
3
AUSM, DRI, mapa România, doc. nr. RI-09/019 RO.
4
AUSM, DRI, mapa România, doc. nr. RI-09/018 RO.
5
AUSM, DRI, mapa România, doc. nr. RI-09/08 RO.
6
AUSM, DRI, mapa România, doc. nr. RI-09/09 RO.
7
AUSM, DRI, mapa România, doc. nr. RI-09/030 RO.
8
AUSM, DRI, mapa România, doc. nr. RI-09/036 RO.
9
AUSM, DRI, mapa România, doc. fără nr. de înregistrare.
1
2

668

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Boris Melnic şi rectorul Universităţii „Babeş-Bolyai” din Cluj-Napoca Ionel Haiduc au semnat
primul Acord-cadru de colaborare didactică şi ştiinţifică între cele două universităţi.
În noiembrie 1997 conducerea USM a semnat „un nou acord de cooperare didactică şiştiinţifică” cu Universitatea „Babeş-Bolyai” din Cluj-Napoca1. Părţile semnatare au decis să întărească şi să dezvolte contactele ştiinţifice dintre cele două universităţi, să extindă activităţile
didactice şi ştiinţifice ale celor două ţări etc. Acordul-cadru a fost semnat pentru un termende cinci ani cu prelungire automată pe următorii cinci ani, dacă niciuna din părţile semnatarenu va renunţa la colaborare. Documentul citat prevede: universitatea care trimite specialişti
va suporta cheltuielile de transport, iar universitatea care primeşte – cheltuielile de cazare şi
diurna.
În septembrie 2002 USM a stabilit legături de colaborare cu Universitatea „1 Decembrie 1918” din Alba Iulia. Acordul-cadru prevede elaborarea, o dată la doi ani, a unui program
concret de lucru. Părţile vor organiza regulat consultaţii reciproce, se subliniază în document,„pentru evaluarea desfăşurării activităţilor didactico-ştiinţifice şi, de asemenea, pentru întocmirea bilanţului asupra realizării Acordului”2.
În ianuarie 2006 USM semnează un acord-cadru cu Universitatea din Bacău3. Peste doi
ani colaborarea s-a extins: Centrul ştiinţific „Materiale şi dispozitive semiconductoare” din cadrul Facultăţii de Fizică a USM (responsabil – prof. univ. dr. Petru Gaşin) a semnat un protocol
de cooperare cu Centrul de cercetare „Inginerie Fizică şi Ingineria Mediului” din cadrul Facultăţii de Inginerie a Universităţii din Bacău (responsabil – Gabriel Lazăr). Universitarii celordouă instituţii s-au angajat să efectueze cercetări în domeniile specifice, precizate la momentul
respectiv şi să promoveze proiecte comune4. În octombrie 2011, s-au extins şi s-au concretizatrelaţiile dintre USM şi Universitatea din Bacău, care, între timp, a acceptat numele lui Vasile
Alecsandri. Documentul semnat prevede promovarea interesului comun privind dezvoltarea
facultăţilor din cadrul Universităţii „Vasile Alecsandri” şi din cadrul Universităţii de Stat din
Moldova, dezvoltarea capacităţilor de învăţământ şi cercetare prin transferul de bune practici
şi experienţe academice, susţinerea şi dezvoltarea mobilităţii academice a studenţilor şi profesorilor, în consens cu principiile spaţiului educaţional european etc.5
În noiembrie 1999 USM a stabilit relații de colaborare cu Universitatea din Craiova. Acordul de colaborare a preconizat conlucrare în domeniul ştiinţelor matematicii şi al informaticii,
cu accent pe următoarele probleme: „studiul analizei funcţionale şi a teoriei operatorilor (atâtîn aspecte liniare, cât şi neliniare); studiul problemelor de evoluţie, control şi prognoză; calculul ştiinţific”6. A fost prevăzut, de asemenea, schimbul de cadre didactice, masteranzi, studenţi,informaţii ştiinţifice etc. Au fost nominalizaţi responsabilii de traducerea în viaţă a Acordului:
prof. univ. dr. Constantin P. Niculescu, pentru Universitatea din Craiova şi prof. uni. dr. Petre
Cojocaru, pentru USM.
La 10 noiembrie 2004, decanul Facultăţii de Istorie şi Filosofie (atunci – Facultatea deIstorie şi Psihologie), prof. univ., dr. hab. Constantin Solomon (USM) a semnat cu omologul luide la Universitatea din Craiova, decanul Facultăţii de Istorie, Filosofie şi Geografie, prof. univ. dr.
Vladimir Osiac un Protocol-cadru de colaborare între cele două facultăţi, care prevedea: schimb
reciproc de cadre didactice şi cadre de cercetare ştiinţifică, cărora li se oferea posibilitatea de aprezenta cursuri şi de a efectua cercetări ştiinţifice în comun; elaborarea de programe de cercetare ştiinţifică în diverse domenii, care prezintă interes comun; pregătirea şi perfecţionarea
cadrelor didactice şi a cercetătorilor ştiinţifici; schimb de studenţi, doctoranzi, stagiari; participare la seminare ştiinţifice, conferinţe şi colocvii la invitaţia ambelor părţi etc.7
AUSM, DRI, mapa România, doc. nr. RI-09/03 RO şi nr. RI-09/04 RO.
AUSM, DRI, mapa România, doc. nr. RI-09/11 RO.
3
AUSM, DRI, mapa România, doc. nr. RI-09/017 RO.
4
AUSM, DRI, mapa România, doc. nr. RI-09/022 RO.
5
AUSM, DRI, mapa România, fără număr de inventar.
6
AUSM, DRI, mapa România, doc. nr. RI-09/05 RO.
7
AUSM, DRI, mapa România, doc. nr. RI-09/06 RO.
1
2

669

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Conform documentelor de arhivă, prima universitate din România, cu care USM a semnat un Protocol de colaborare după proclamarea Independenţei de stat a fost cea din Galaţi,încheiat la 2 octombrie 1990, şi a fost semnat de rectorul USM, acad. Boris Melnic şi rectorul
Universităţii din Galaţi, prof. univ. dr. Mihai Jăscanu. „Contractul de cooperare între cele douăuniversităţi prietene” a prevăzut „promovarea valorilor noastre comune de istorie, cultură şi
civilizaţie şi de cultivare a limbii române”1. Documentul prezentat a fost mai mult o declaraţie
de intenţii, de planuri de colaborare pentru viitor.
Relaţiile de colaborare cu Universitatea din Galaţi, devenită „Dunărea de Jos”, au fost extinse şi concretizate în Convenţia de cooperare bilaterală, semnată în noiembrie 20062.
În ianuarie 2012 USM a semnat un acord-cadru de colaborare cu Universitatea „Danubius” din Galaţi (până la 19 ianuarie 2018).
În pofida distanţei considerabile dintre Chişinău şi Oradea, centrul judeţului Bihor dinvestul României, în iunie 2006 USM a stabilit relaţii benefice cu Universitatea din acel oraş3,
raporturi devenite remarcabile.
În ianuarie 2012 a fost semnat un alt acord de colaborare bilaterală, care, între altele,
prevede organizarea şi desfăşurarea de către părţile semnatare de reuniuni, conferinţe, simpozioane şi alte forme de activităţi comune în domeniul învăţământului superior şi al ştiinţei învederea schimbului de cunoştinţe şi experienţă, asigurarea mobilităţii academice a studenţilor
şi absolvenţilor pentru a participa la diverse programe de schimb academic (cursuri de formare, şcoli de vară) etc. Acordul este valabil pe un termen de zece ani4.
În mai 2003 USM încheagă raporturi bilaterale cu Universitatea din Piteşti, iar ceva maitârziu, în noiembrie 2004, Facultatea de Istorie şi Psihologie a USM (decan – prof. univ., dr. hab.
Constantin Solomon) a semnat un Protocol de colaborare cu Facultatea de Istorie, Filosofie şi
Jurnalism, Universitatea din Piteşti (decan – conf. univ. dr. Geanina Cucu-Ciuban)5.
În februarie 2010 USM a stabilit raporturi bilaterale cu Universitatea „Constantin Brâncoveanu” din Piteşti, vizând colaborarea la nivelul facultăţilor: Facultatea de Jurnalism şi Ştiinţe
ale Comunicării, USM, şi, respectiv – Facultatea de Ştiinţe Administrative şi ale Comunicării
(filiala Brăila a Universităţii „Constantin Brâncoveanu” din Piteşti) şi Facultatea de Ştiinţe Juridice, Administrative şi ale Comunicării Piteşti6.
În martie 2001 USM a semnat un acord-cadru de colaborare cu Universitatea „Ştefan celMare” din Suceava7.
În martie 2005 conducerea USM a semnat un nou acord-cadru de colaborare cu Universitatea „Valahia” din Târgovişte, reînnoind, astfel, altul semnat mai devreme8. În decembrieacelaşi an colaborarea USM a cuprins şi Academia de Studii Economice din Bucureşti9.
În martie 2010 USM a semnat un acord-cadru de colaborare cu Universitatea „Petru Maior” din Târgu Mureş, pe un termen de cinci ani10, iar în aprilie acelaşi an – cu Universitatea „Lucian Blag” din Sibiu, pe un termen de doi ani11.
În martie 2008 USM a stabilit raporturi de colaborare cu Universitatea de Vest din Timişoara (UVT). Documentul semnat de conducătorii celor două universităţi (prof. univ., dr. hab.
Gheorghe Ciocanu, USM, şi prof. univ. dr. Ioan Mihai, UVT) prevede „promovarea interesului
comun în dezvoltarea Facultăţii de Ştiinţe politice, Filosofie şi Ştiinţe ale comunicării din cadrul
AUSM, DRI, mapa România, doc. nr. RI-09/01 RO.
AUSM, DRI, mapa România, doc. nr. RI-09/21 RO.
3
AUSM, DRI, mapa România, doc. nr. RI-09/020 RO.
4
AUSM, DRI, mapa România, fără nr. de înregistrare.
5
AUSM, DRI, mapa România, doc. nr. RI-09/12 RO şi doc. nr. RI-09/13.
6
AUSM, DRI, mapa România, doc. nr. RI-09/027 RO.
7AUSM, DRI, mapa România, doc. nr. RI-09/10 RO.
8
AUSM, DRI, mapa România, doc. nr. RI-09/014 RO şi doc. nr. RI-09/15.
9
AUSM, DRI, mapa România, doc. nr. RI-09/016 RO.
10
AUSM, DRI, mapa România, doc. nr. RI-09/029 RO.
11
AUSM, DRI, mapa România, doc. nr. RI-09/028 RO.
1
2

670

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAUVT şi a Facultăţii de Jurnalism şi Ştiinţe ale comunicării de la USM”, precum şi „consolidarea capacităţilor lor formative şi transferul de practici şi experienţe între părţi, dezvoltarea
mobilităţii academice a studenţilor şi profesorilor”1. UVT a numit-o pe dna Tamara Petrova,
lector universitar dr., reprezentant-coordonator şi persoana de contact al grupului de lucru dinTimişoara, iar din partea USM această responsabilitate o are prof. univ., dr. hab. Nelly Ţurcan.
Acordul are un termen de cinci ani cu reconfirmarea anuală a valabilităţii lui.
În martie 2012 USM a semnat cu Universitatea de Vest din Timişoara un acord-cadru,
având valabilitatea de un an şi care se va prelungi în mod automat pentru perioade de câte unan, dacă niciuna dintre părţi nu declară că nu doreşte să-l întrerupă, cu cel puţin şase luni înainte. Documentul citat mai stipulează, de asemenea: „activităţile prevăzute în prezentul acord
trebuie duse la îndeplinire”2.
În Timişoara activează nouă universităţi3. În afară de Universitatea de Vest, USM (Facultatea de Drept) a semnat un acord-cadru de colaborare cu Universitatea Banatului4.
În august 2014 USM a încheiat un acord-cadru de colaborare cu Muzeul Judeţean Buzău,valabil până la 31 decembrie 20155.
În mai 2013, USM a semnat un acord de colaborare cu Institutul de Cercetări Eco-muzeale din Tulcea, care prevede „dezvoltarea de programe de cercetare comune în domeniile
arheologie, istorie, etnografie şi protejarea patrimoniului cultural; alcătuirea de colective decercetare, formate din specialişti ai ambelor instituţii care să răspundă apelurilor lansate în
cadrul programelor cu finanţare internă şi internaţională; organizarea de manifestări ştiinţifice(conferinţe, simpozioane, workshop-uri) pe tematici de interes pentru specialiştii celor douăinstituţii; schimbul de informaţii, documentaţii şi publicaţii ştiinţifice” etc.6 Documentul este în
vigoare până la 31 decembrie 2018.
Aşadar, în perioada 1991-2014, USM a stabilit şi a dezvoltat raporturi bilaterale cu 28 deuniversităţi şi instituţii de învăţământ superior sau de cercetare din România.
USM întreţine raporturi de colaborare cu Institutul Cultural Român, filiala Chişinău, precum şi cu două muzee din România.
În privinţa relaţiilor cu universitățile din Ucraina, în octombrie 1999, USM a semnat unacord de colaborare cu Universitatea „Ivan Franco” din Lvov, care, între alte prevederi tradiţionale, stipulează elaborarea, la fiecare doi ani, a unui program concret de lucru. Părţile s-au
angajat, de asemenea, să practice regulat consultaţii reciproce privind realizarea activităţilor
didactico-ştiinţifice stabilite7. Acordul a fost semnat pe un termen de cinci ani cu prelungire
automată pentru următorii cinci ani.
În aprilie 2002 un acord similar a fost adoptat cu Universitatea Naţională „Iurii Fedkovici” din Cernăuţi8. În octombrie 2007 USM a semnat un Acord de colaborare cu Universitatea
Politehnică de Stat „Mihail Ostrogradski” din Kremenciuk9.
În martie 2009 USM a semnat un acord de colaborare cu Universitatea Naţională „Bogdan Hmelniţki” din oraşul Cerkask10. În noiembrie 2009 USM a încheiat un acord de colaborare
cu Universitatea Pedagogică de Stat „Bogdan Hmelniţki” din Melitopol11, iar în martie 2010 areînnoit acordul de colaborare cu Universitatea Naţională „Iurii Fedkovici” din Cernăuţi12. Între
altele, acordul prevede: costurile călătoriei vor fi suportate de universitatea care trimite sau de
AUSM, DRI, mapa România, doc. nr. RI-09/023 RO.
AUSM, DRI, mapa România, doc. fără nr. de inventar.
3
http://ro.wikipedia.org/wiki/Timi%C8%99oara#Universit.C4.83.C8.9Bi (vizionat la 4 martie 2015).
4
AUSM, DRI, mapa România, doc. nr. RI-09/026 RO (pe document nu a fost indicată data semnării).
5
AUSM, DRI, mapa România, doc. fără nr. de înregistrare.
6
AUSM, DRI, mapa România, doc. fără nr. de înregistrare.
7
AUSM, DRI, mapa Ucraina, doc. nr. RI-09 / 01 UA.
8
AUSM, DRI, mapa Ucraina, doc. nr. RI-09 / 02 UA.
9
AUSM, DRI, mapa Ucraina, doc. nr. RI-09 / 03 UA.
10
AUSM, DRI, mapa Ucraina, doc. nr. RI-09 / 04 UA.
11
AUSM, DRI, mapa Ucraina, fără număr de inventariere.
12
AUSM, DRI, mapa Ucraina, doc. nr. RI-09 / 06 UA.
1
2

671

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAcătre persoanele care vor fi delegate spre universitatea-partener, iar universitatea care primeşte va suporta cheltuielile zilnice (cazare şi masă sau diurnă), respectând regulamentele interne.
În plus, solicitanţii care pleacă sau sosesc trebuie să-şi încheie în ţara lor de origine o asigurarede sănătate pe durata şederii lor în străinătate.
În iunie 2011 USM a semnat un acord de colaborare cu Universitatea Naţională „I. I. Mecinikov” din Odessa, prin care părţile contractante au decis „să sprijine deciziile Consiliilor ştiinţifice cu privire la formarea reciprocă de doctoranzi şi post-doctoranzi şi să invite experţi de launiversitatea parteneră (conducători de lucrări ştiinţifice) la şedinţele Consiliilor ştiinţifice”1.
În ianuarie 2012 USM a semnat un acord de colaborare cu Universitatea Naţională „Ivan
Oghienko” din Kameneţ-Podolsk. Documentul indică concret cine sunt persoanele responsabile
pentru realizarea înţelegerii: din partea USM – conf. univ. dr. Valentina Nicorici, Catedra Fizică
Aplicate şi Informatică, din partea Universităţii din Kameneţ-Podolsk – profesorul Petru Atamanciuk.
În februarie 2012 USM a semnat un acord-cadru de colaborare cu Universitatea Naţională de Aviaţie din Kiev. Articolul 2 al Acordului-cadru indică clar că în fiecare caz aparte va fi
elaborat un program de activitate, coordonat şi aprobat de părţile semnatare, care va include
graficul de lucru, anchete personale, condiţiile de finanţare etc.
În mai 2012 USM a semnat un acord-cadru de colaborare cu Universitatea Pedagogică
de Stat din oraşul Pereiaslav-Hmelniţki „Grigori Skovoroda” (regiunea Kiev), reînnoit în anul
2014.
Adăugător la cele de mai sus, cu referire la Ucraina: în 2003, USM a colaborat cu Academia Ucraineană a Comerţului Exterior (AUCE) în cadrul unui proiect, numit „Programul regional de colaborare interuniversitară” (REAP), finanţat de Ministerul Dezvoltării Internaţionale a
Marii Britanii. Programul a prevăzut transmiterea USM a cursurilor de studii, modulelor, noilor
abordări în învăţământ şi în aprecierea cunoştinţelor, elaborate de AUCE în anul de studii 20032004 cu obligaţia din partea USM de a le adapta şi a le implementa în procesul de învăţământ.
Arhiva curentă a DRI al USM păstrează o scrisoare-rugăminte, venită din partea Universităţii Naţionale a Academiei de la Ostroh, în care se cerea redactarea unei recomandări pentru
a deveni membru individual cu drepturi depline al Asociaţiei Europene a Universităţilor (AEU).
Răspunsul USM a fost laconic: „USM nu este membru al AEU, deci nu poate da recomandări”.
În Arhivă există şi un proiect de acord de colaborare cu Universitatea de Stat Umanitară
din Ismail, căruia, deocamdată, nu i s-a dat curs.
Aşadar, în anii 1991-2014 USM a stabilit contacte şi a dezvoltat raporturi bilaterale cu 9
universităţi din Ucraina.
Pe parcursul anilor nominalizaţi USM a stabilit şi a dezvoltat relații de colaborare cu statele membre al Uniunii Europene (UE)2. Astfel, în noiembrie 2004 USM a semnat un Acord cu
Ministerul Federal al Afacerilor Externe al Republicii Austria, reprezentat de Ambasada Austriei la Bucureşti, prin care USM a pus la dispoziţia Bibliotecii Austria sala 101 din incinta clădiriide pe strada Mihail Kogălniceanu, nr. 65. Conform Acordului, Austria oferă o sumă de bani anuală pentru achiziţionarea de cărţi pentru această bibliotecă, precum şi dotarea ei sistematică
cu ziare şi reviste. În plus, guvernul austriac oferă colaboratorilor Bibliotecii Austria din USM
posibilitatea de a petrece patru săptămâni la Viena pentru perfecţionare, alocând în acest scopsuma de cel mult 2 000 euro. La rândul ei, USM s-a obligat să angajeze o bibliotecară, cunoscătoare de limbă germană, să asigure Biblioteca Austria cu energie electrică, căldură, telefon,
Internet3.
În prezent Biblioteca „Austria” are peste 4 000 de volume, care sunt disponibile şi în
format electronic. Domeniile de bază în aceasta bibliotecă sunt literatura austriacă şi germană,cărţi de gramatică, la fel în germană, de la A1 până la C2, dicţionare de filosofie şi istorie.
AUSM, DRI, mapa Ucraina, doc. nr. RI-09 / 07 UA.
Relaţiile USM cu universităţile din România, membră a UE, vezi mai sus.
3
AUSM, DRI, mapa Austria, doc. nr. RI-09/02 AT.

1
2

672

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Din spusele drei Ionela Malii, responsabila Bibliotecii „Austria”, în fonduri sunt, de asemenea, diferite reviste ca, de exemplu, „Magazin Deutschland”, „Profil”, „News”, „Celluloid”, „Lichtungen”. Dintre ziare sunt: „Österreich Spiegel” şi „Die Furche”.
Biblioteca organizează cursuri de limba germană pentru toate nivelurile, diferite seminare, prezentări de carte şi demonstraţii video. Printr-un regulament, semnat de directoarea
Bibliotecii Centrale Universitare Ecaterina Zasmenco, acum se permite împrumutul cărţilor la
domiciliu. În bibliotecă este o reţea de Wi-Fi care permite studenţilor căutarea digitală în catalogul bibliotecii sau pentru a se pregăti de seminare.
În prezent Biblioteca este condusă de Forumul Cultural Austriac din Bucureşti şi Ambasada
Austriei în Republica Moldova (vezi în Anexe imagine din Biblioteca „Austria” din cadrul USM).
Belgia. Încă în 1991 USM a semnat o Convenţie de colaborare cu Universitatea Liberă din
Bruxelles pe un termen de cinci ani1.
Ceva mai târziu, în februarie 1996 USM a semnat un acord de colaborare cu Universitatea
din oraşul belgian Antwerpen (Universitaire Instelling Antwerpen, UIA), document ce a prevăzut conlucrarea ştiinţifică referitoare la fizica corpului solid, deoarece, aşa cum s-a subliniat în
document, „în acest domeniu există de acum legături informaţionale între Laboratorul „Theoretische Fysica van de Vaste Stof (TFVS)” al UIA, pe de o parte, şi Catedra de Fizică Teoretică,Laboratorul „Fizica Structurilor Multistratificate (FSM) ale USM, pe de altă parte”2.
În 2003 USM a semnat un Acord de colaborare cu Comunitatea Valonă din Bruxelles, Belgia, cu scopul realizării unor programe de cooperare în domeniul educaţiei şi culturii între
Comisariatul General pentru Relaţii Externe al numitei Comunităţi şi USM3. Arhiva DRI conţine document, referitoare la candidatul selectat de Comunitatea Wallonie-Bruxelles, Catherine
Ranvel, pentru un stagiu de trei săptămâni, cerut de pretendentă pentru Şcoala de vară 2009.
Cererea i-a fost satisfăcută, timpul stagiului fiind septembrie 2009.
USM a fost încadrată în realizarea Acordului de cooperare între Guvernul Republicii Moldova şi Comunitatea franceză a Belgiei, acord semnat la 24 iunie 2003 la Bruxelles. Între 6 şi 7
martie 2006 la Chişinău şi-a desfăşurat lucrările Prima sesiune a Comisiei mixte permanente
privind realizarea acordului sus-numit. Conform Protocolului semnat, USM s-a încadrat activ
în programele Francofoniei, promovate de partea belgiană. Comunitatea Valonia-Bruxelles asalutat aderarea Republicii Moldova la Declaraţia de la Bologna (19 mai 2005). În cadrul primeişedinţe a fost aprobat un program de acţiuni pentru anii 2006-2008, care, între altele, prevedea: susţinerea catedrelor de limbă franceză ale Facultăţii de Limbi şi Literaturi Străine a USM,
trimiterea diferitor lucrări ştiinţifice în limba franceză ce ţin de domeniul ştiinţelor umanitare,stabilirea unui parteneriat între USM şi Universitatea Liberă din Bruxelles privind internaţionalizarea cercetării. Comunitatea franceză din Belgia a oferit diverse burse pentru cercetare,axate pe prevederile programului elaborat.
În 2006 USM (Centrul Interuniversitar Multilingv de Excelenţă în Terminologie, Traducere şi Inginerie Lingvistică) a semnat un Acord de cooperare cu Şcoala Superioară de la Bruxelles, Catedra Traducere şi Interpretare (Institutul Superior de Traducători şi Interpreţi). Acordul prevede schimb de publicaţii şi alte surse de importanţă universitară, încurajarea vizitelor
reciproce între profesori şi studenţi etc., este semnat pentru un termen de cinci ani, dar cu
prelungire automată pentru următorii cinci ani, dacă una din părţile semnatare nu se retrage
din Acord sau nu modifică condiţiile acestuia.
În august 2011, rectorul USM Gheorghe Ciocanu şi Directorul-prezident al Înaltei Şcoli
„Albert Jacquard” Guy Briffoz au semnat un acord de colaborare între cele două instituţii4.
Arhiva DRI deţine documente referitoare la intenţia USM de a stabili relaţii bilaterale cu
Centrul de studii ale crizelor şi conflictelor internaţionale al Universităţii Catolice din Louvain,
dar, se pare, că intenţia nu a fost finalizată.
AUSM, DRI, mapa Belgia, doc. nr. RI-09/01 BE.
AUSM, DRI, mapa Olanda, doc. nr. RI-09/01 NL.
3
AUSM, DRI, mapa Belgia, doc. nr. RI-09/02 BE.
4
AUSM, DRI, mapa Belgia, doc. fără nr. de înregistrare.
1
2

673

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Bulgaria. În septembrie 1998, USM a semnat un acord de colaborare cu Universitatea„Sfinţii Kiril şi Metodii” din oraşul Veliko-Tîrnovo, pe un termen de cinci ani, cu prelungirea automată pe următorii cinci ani, în cazul în care una din părţile semnatare nu denunţă acordul1,întocmit în limbile română, rusă şi bulgară. A fost aprobat Programul de lucru al celor douăinstituţii semnatare pentru anii 1998 şi 1999, care prevedea, între altele, studierea unor probleme de istorie: „Legăturile moldo-bulgare – istorie şi contemporaneitate”, „Bulgaria şi Moldova în sud-estul european”, „Legăturile cultural-istorice între Bulgaria şi Moldova”, „Bulgarii
din Moldova: studii lingvistice, etnografice şi folclorice”, precum şi „Probleme actuale ale învăţământului universitar”.
Un document de arhivă demonstrează că unele prevederi ale Acordului au fost realizate.
Astfel, în decembrie 1998, conf. univ. dr. Radik Stoianov Kabaivanov, şeful Catedrei de Informatică a Universităţii „Sfinţii Kiril şi Metodii”, împreună cu asistenţii Mariana Mateeva Petrova,
Vicolai Ivanov Ciolakov şi Lcezar Ivanov Lazarov au vizitat USM, au stabilit relaţii de colaborare
cu Facultatea de Matematică şi Informatică. Tot atunci, doi universitari bulgari au susţinut tezede doctor în Informatică. În iunie 2001 asistenta Elena Goleva Halbantova a realizat o vizită dedocumentare la Facultatea de Litere a USM.
În ceea ce priveşte universitarii chişinăuieni, în 1998 rectorul USM Gheorghe Rusnac a
vizitat Universitatea „Sfinţii Kiril şi Metodiu”, unde i s-a conferit titlul onorific „Doctor Honoris
Causa”. În 2001-2002 Universitatea bulgară a fost vizitată de prof. univ. dr. Chiril Prisacaru şi
conf. univ. dr. Nicolae Magariu, care au participat la conferinţe ştiinţifice. Conf. univ. dr. Irina
Sacară, Catedra de Filologie rusă, a participat, de asemenea, la o conferinţă ştiinţifică (2002).
O altă instituţie de învăţământ superior, cu care USM a stabilit relaţii de colaborare, este
Universitatea „Sfântul Kliment Ohridski” din Sofia. Acordul a fost semnat la 22 aprilie 2003 şi
prevedea obiective de colaborare interuniversitară, în special – cursuri de predare a limbii şi literaturii bulgare la USM, precum şi stagii de perfecţionare a studenţilor moldoveni în Bulgaria2.
La 29 mai 2012 a fost reînnoit Acordul de colaborare între cele două instituţii universitare3.
Estonia. În mai 2011 USM Facultatea de Fizică a semnat un acord-cadru bilateral cu Universitatea din Tallinn4, iar în aprilie 2012 acordul de colaborare între USM şi Universitatea din
Tallinn a for reînnoit.
În mai 2011 USM a încheiat un acord de colaborare cu prestigioasa universitate din Tartu– vechi centru ştiinţifico-didactic din Europa5.
Finlanda. În noiembrie 1998 USM a semnat un acord-cadru de colaborare cu Universitatea din Helsinki6.
Franţa. Din 1995 USM a stabilit relaţii de colaborare cu un şir de universităţi şi şcoli deînvăţământ superior din Franţa. Astfel, prima instituţie, cu care s-a semnat un astfel de acord, afost Universitatea Haute-Alsace din oraşul Mulhouse, în cadrul căreia activează Şcoala Naţională Superioară de Chimie, inclusiv Laboratorul de Foto-chimie Generală. Omologii moldoveni au
fost angajaţii Laboratorului de Chimie Aplicată, condus de dl Gheorghe Duca7.
În anul 2000-2001 USM a semnat trei acorduri noi cu universităţile franceze.
În noiembrie-decembrie 2000 conducerea USM a semnat Acordul-cadru cu Universitatea
de Savoie (Chambéry)8, iar în ianuarie 2001, pe baza acestui acord, a fost semnată o înţelegere
de colaborare între Facultatea de Drept şi de Economie a Universităţii de Savoie şi Facultatea
de Drept a USM, care, între altele, prevedea organizarea schimburilor de personal universitar
AUSM, DRI, mapa Bulgaria, doc. nr. RI-09/01 BG.
AUSM, DRI, mapa Bulgaria, doc. nr. RI-09/02 BG.
3
AUSM, DRI, mapa Bulgaria, doc. nr. 01/1 400.
4
AUSM, DRI, mapa Estonia, doc. nr. RI-09/01 EE.
5AUSM, DRI, mapa Estonia, doc. nr. RI-09/02 EE.
6
AUSM, DRI, mapa Finlanda, doc. nr. RI-09/01 FI.
7
AUSM, DRI, mapa Franţa, doc. nr. RI-09/01 FR.
8
AUSM, DRI, mapa Franţa, doc. nr. RI-09/02 FR.
1
2

674

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

pentru menţinerea informării reciproce asupra cursurilor organizate în fiecare din instituţiile
partenere, schimb de studenţi (maxim cinci persoane) cu scopul de a le permite să realizezeo parte din programul de învăţământ în instituţia parteneră cu perioada maximală de un an,alte condiţii pentru studenţi pe bază de reciprocitate. Din partea Facultăţii de Drept a USM
acest acord specific a fost semnat de dl Iurie Sedleţchi, pe o durată de cinci ani, cu prelungiri
automate pentru următorii cinci ani, dacă una din părţile semnatare nu renunţa la continuarea
colaborării.
În iulie 2001 rectorul USM Gheorghe Rusnac şi decanul Facultăţii de Drept Iurie Sedleţchi
au semnat un Convenţie-cadru de colaborare cu Universitatea „Robert Schuman” din Strasbourg1, având condiţii asemănătoare cu cele semnate cu Universitatea din Chambéry, numărul
studenţilor trimişi fiind, însă, de doi pe an, pe o durată de două semestre. Convenţia-cadru,
semnată pentru un termen de cinci ani, cu prelungiri automate, dacă una din părţi nu reziliază
acordul. Convenţia prevede numirea responsabililor dintr-o parte şi de cealaltă parte pentru
realizarea prevederilor, stabilite de ambele părţi.
În 2001 USM a mai semnat un acord, al treilea pentru acest an, cu Universitatea „Blaise
Pascal” din oraşul Clermont-Ferrand, cu referire la două specialităţi – chimie şi fizică2.
În martie 2001 USM a semnat un Acord de cooperare cu Universitatea „Montesquieu” dinBordeaux, pe un termen de cinci ani. Acordul nominalizează studenţi ai USM, trimişi la Bordeaux să-şi continue şi finalizeze studiile (de ex., Mihaela Tomuleţ) şi profesori la perfecţionare (deex., dl Gheorghe Avornic). Acordul cu Universitatea „Montesquieu” din Bordeaux a fost reînnoit
în 20063.
În octombrie 2007 a intrat în vigoare Convenţia interuniversitară de cooperare între
USM şi Universitatea Montpellier I din Franţa4. Conform documentului, obiectul acordului este
dezvoltarea schimburilor culturale, ştiinţifice şi pedagogice între cele două Universităţi, stabilirea unui permanent schimb de cărţi, alte materiale publicate. Universităţile s-au angajat să se
informeze mutual despre congresele, colocviile, alte manifestări ştiinţifice, organizate de celedouă instituţii. Documentul semnat prevede, de asemenea, schimburi de studenţi şi profesori,elaborarea unor programe comune de studii, susţinere de teze în co-tutelă etc.
În vara anului 2006 USM a semnat un acord de colaborare cu Institutul Naţional de Ştiinţe Aplicate din Lyon, care prevede „cooperarea de caracter general, în domeniul cultură, ştiinţă
şi tehnică, studii iniţiale şi continue, cercetări etc.”5.
În toamna aceluiaşi an USM a semnat Convenţia de colaborare academică cu Şcoala Naţională Superioară de Chimie din Lille şi Şcoala Naţională Superioară de Chimie din Rennes6. Se
prevedea o colaborare interuniversitară în domeniul chimiei, în cadrul Programului „Socrates”,
lansat de Uniunea Europeană.
În 2007 USM a semnat un acord-cadru de colaborare cu Institutul Naţional Politehnic din
Toulouse, pe un termen de cinci ani, cu prelungire prin consimţământul mutual al părţilor7.
În aprilie 2009 conducerea USM a semnat o Convenţie de colaborare internaţională cu
Universitatea din oraşul Rouen – capitala istorică a Normandiei. Documentul semnat prevedeparticiparea la proiecte comune bilaterale, la programe internaţionale, schimb de publicaţii
ştiinţifice etc.8.
În mai 2010 rectorul USM Gheorghe Ciocanu, împreună cu decanul Facultăţii de Fizică,prof. univ., dr. hab. Petru Gaşin şi directorul Departamentului de Cercetare şi Inovare, conf. univ.
dr. Leonid Gorceac, au semnat un Acord de cooperare şi schimb cu preşedintele UniversităţiiAUSM, DRI, mapa Franţa, doc. nr. RI-09/03 FR.
AUSM, DRI, mapa Franţa, doc. nr. RI-09/04 FR.
3AUSM, DRI, mapa Franţa, doc. nr. RI-09/05 FR.
4AUSM, DRI, mapa Franţa, doc. nr. RI-09/06 FR.
5AUSM, DRI, mapa Franţa, doc. nr. RI-09/07 FR.
6AUSM, DRI, mapa Franţa, doc. nr. RI-09/10 FR.
7
AUSM, DRI, mapa Franţa, doc. nr. RI-09/08 FR.
8AUSM, DRI, mapa Franţa, doc. nr. RI-09/09 FR.
1
2

675

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

din Strasbourg Alain Beretz, alături de dl Jean-Pierre Munch, directorul departamentului de
Fizică şi Inginerie şi Daniel Mathiot, directorul Institutului de Electronică a Solidului şi Sistemelor, care, între altele, prevede: schimb de studenţi, până la nivel de master inclusiv, schimb destudenţi post-master, conducerea în comun sau co-tutelă de teze, schimb de profesori-cercetători, schimb de cercetători, activităţi comune de cercetare, organizarea comună de conferinţe şi
simpozioane, schimb de publicaţii cu caracter ştiinţific etc.1.
Deci, pe parcursul anilor 1991-2014 USM a stabilit şi a dezvoltat relații de colaborare cu
12 universităţi franceze, inclusiv instituţii de cercetare ştiinţifică.
Germania. În 1995-1996 USM a semnat câteva acorduri de colaborare cu instituţii germane, specializate în domeniul chimiei proteinelor, biochimiei plantelor, geneticii. Astfel, în
1995 a fost semnat un acord de colaborare cu Universitatea din Potsdam2, pe un termen de unan, înţelegere ce prevedea colaborarea în domeniul chimiei proteinelor.
Apoi, în martie 1996 a fost încheiat un acord de colaborare între USM, Laboratorul Chimia proteinelor, şi Institutul de Genetică a plantelor din Gatersleben3.
În octombrie 1996 USM, Facultatea de Biologie şi Pedologie, a încheiat un Acord de colaborare cu Universitatea „Martin Liuter”, cu Institutul de Biologie Farmaceutică a Facultăţii deFarmaceutică din Halle-Vittenberg4. Semnat pentru un termen de doi ani cu prelungirea pe încăun an, acordul a prevăzut schimburi de profesori şi studenţi, organizarea unor studii comune,
publicarea materialelor etc. Acordul prevedea nominalizarea unei persoane care monitorizadesfăşurarea activităţilor şi redacta un raport anual. Responsabil de realizarea Acordurilor afost prof. univ., dr. hab. Iosif Vaintraub5.
În anul 2008 USM a semnat o convenţie de colaborare cu „Moldova Institut Leipzig” dinLeipzig care prevede realizarea unor proiecte comune de cercetare, desfăşurarea de manifestări
comune didactice şi ştiinţifice, activităţi de orientare pentru studenţii şi doctoranzii moldoveniîn Germania, prin intermediul şcolilor de vară comune etc.6. Convenţia prezintă un document
interesant, în special unde este vorba de condiţiile publicării materialelor elaborate şi siguranţa spaţiilor de lucru. Documentul subliniază că partea semnatară răspunde în faţa celeilalte „încazul în care colaboratorii proprii nu respectă normele de protecţia muncii în spaţiile de lucru
şi la aparatele aparţinând celeilalte părţi”. Şi în continuare: „Fiecare parte semnatară răspunde de pagubele care rezultă în cursul implementării acestui acord, cu excepţia pagubelor careau fost cauzate de un colaborator al celeilalte părţi semnatare în mod voit sau din neglijenţă
gravă”7. Convenţia a fost semnată pentru o perioadă de trei ani, cu prelungiri din trei în trei ani,dacă părţile nu decid altfel. Prelungirea se face printr-un act adiţional semnat de ambele părţi.
Grecia. USM a întreţinut şi dezvoltă în continuare relaţii bilaterale cu diverse instituţii
din Grecia. Astfel, dintr-un document de arhivă constatăm că în perioada 2002-2004 organizaţia World Wide aid and Cooperation (W.W.A.C.) din Republica Elenă a colaborat cu USM „învederea desfăşurării diverselor consultaţii ştiinţifice în domeniul agriculturii, ecologiei şi a ştiinţelor solului”8.
În martie 2012 USM a stabilit relaţii de colaborare cu Leaders Qualifications privind promovarea şi încurajarea calificărilor pentru studenţi, schimb de cercetători, cadre didactice şi
studenţi pentru a participa în activităţile academice, cum ar fi expoziţii, prelegeri, conferinţe,simpozioane, ateliere de lucru, schimb de experienţă etc.9
AUSM, DRI, mapa Franţa, doc. nr. RI-09/11 FR.
AUSM, DRI, mapa Germania, doc. nr. RI-09/01 DE.
3
AUSM, DRI, mapa Germania, doc. nr. RI-09/02 DE.
4
AUSM, DRI, mapa Germania, doc. nr. RI-09/03 DE.
5Rusnac Gheorghe, Cozma Valeriu. Profesorii Universităţii de Stat din Moldova. 1946-2001. Dicţionar istorico-biografic, Chişinău, 2001, p. 209-210.
6
AUSM, DRI, mapa Germania, doc. nr. RI-09/04 DE.
7Ibidem.
8
AUSM, DRI, mapa Grecia, doc. fără nr. de înregistrare.
9
AUSM, DRI, mapa Grecia, doc. fără nr. de înregistrare.
1
2

676

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

USM a stabilit relaţii de colaborare cu două universităţi din Grecia: Universitatea Naţională Tehnică din Atena, Reţeaua Universitară AIMOS, Universitatea „Aristotel” din Salonic,
Universitatea Naţională Kapodistriană din Atena1.
Italia. Încă în noiembrie 1990, în cadrul unui acord de colaborare italo-sovietic în domeniul culturii, rectorul USM Boris Melnic a semnat un acord de colaborare cu Universitatea deStudii „La Sapienza” (Universita Degli Studi di Roma „La Sapienza”) din Roma2. Colaborarea cuuniversitatea din Roma a continuat şi după destrămarea URSS. Astfel, în aprilie 2003, USM asemnat un nou acord de colaborare culturală şi ştiinţifică cu Universitatea „La Sapienza”3, pe untermen de trei ani, cu prelungire automată pe următorii ani.
În decembrie 1995 USM a semnat un Acord-cadru de cooperare ştiinţifică cu Universitatea din Parma4, pe un termen de cinci ani cu prelungiri automate din cinci în cinci ani.
În aprilie 1997 USM a semnat un acord asemănător cu Universitatea de Studii (Institutulde Ştiinţe Politice) din Genova5, în 2003 – cu Universitatea din Cassino6, în octombrie 2005 – cu
Universitatea din Bari7, iar în martie 2006 – cu Universitatea pentru Străini din Perugia8. Această
instituţie de învăţământ superior, citim în document, „desfăşoară activităţi de învăţământ şi de cercetare ştiinţifică în scopul cunoaşterii şi răspândirii limbii, culturii şi realităţilor italiene sub toate
aspectele lor; ea desfăşoară activităţi didactice şi de cercetare, promovare şi asistenţă culturală şi
prevede să-şi sporească angajamentul pentru realizarea programelor de cercetare, dezvoltare tehnologică şi formarea cadrelor”9. Cele două universităţi au declarat că sunt interesate în dezvoltareade programe de studii şi de cooperare în domeniul didacticii, formării profesionale a studenţilor
şi cercetării, că doresc, prin diverse forme de cooperare academică, să contribuie la intensificarearelaţiilor culturale şi economice dintre ţările lor. Acordul a fost semnat pe un termen de trei ani,urmând ca modificarea, reînnoirea şi durata ulterioară să fie stabilite de comun acord.
În iunie 2006 USM, Facultatea de Limbi şi Literaturi Străine, a semnat un acord de colaborare cu Universitatea din Torino, Departamentul de Limbi şi Literaturi Străine10. Documentul
prevede stabilirea de cercetări în comun; schimb de cercetători, conferenţiari, personal tehnicadministrativ, alţi specialişti, studenţi; folosirea liberă a bibliotecilor şi a altor structuri dotate,
în respectivele instituţii; participarea la conferinţe, simpozioane, congrese de ordin ştiinţific;
publicarea rezultatelor obţinute în urma cooperării etc. Sunt evidenţiate alte detalii, referitoarela mijloacele financiare, asigurarea medicală a persoanelor implicate în Acord şi altele. Acordul
a fost semnat pentru un termen de cinci ani şi putea fi prelungit „numai cu aprobarea scrisă decătre organele academice competente”11.
În decembrie 2008 USM şi Universitatea de la Bari au semnat un Acord de colaborare mai
extinsă decât cel din 2005. Documentul semnat în 200812 a stabilit principii concrete de colaborare bilaterală, în special, e vorba de elaborarea şi semnarea unor protocoale de realizare a
Acordului, cu descrierea exactă a formelor de cooperare şi estimarea prealabilă a cheltuielilor.
Acordul a fost semnat pe un termen de trei ani, cu prelungirea automată, dacă niciuna din părţi
nu-l va denunţa prin notificare.
În mai 2009 USM a semnat un Acord-cadru cu Universitatea Alma Mater Studiorum din
Bologna13, care a inclus prevederi generale referitoare la schimburile interuniversitare de stuhttp://usm.md/?page_id=58&lang=ro.
AUSM, DRI, mapa Italia, doc. fără nr. de înregistrare.
3
AUSM, DRI, mapa Italia, doc. nr. RI-09/02 IT.
4
AUSM, DRI, mapa Italia, doc. nr. RI-09/04 IT.
5
AUSM, DRI, mapa Italia, doc. nr. RI-09/05 IT.
6
AUSM, DRI, mapa Italia, doc. nr. RI-09/06 IT.
7
AUSM, DRI, mapa Italia, doc. nr. RI-09/09 IT.
8AUSM, DRI, mapa Italia, doc. nr. RI-09/07 IT.
9Ibidem.
10
AUSM, DRI, mapa Italia, doc. nr. RI-09/08 IT.
11Ibidem.
12
AUSM, DRI, mapa Italia, doc. nr. RI-09/10 IT.
13
AUSM, DRI, mapa Italia, doc. nr. RI-09/11 IT.
1
2

677

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAdenţi, cadre didactice, informaţii etc. Acordul este însoţit de un Memorandum în care sunt concretizate anumite domenii de schimb bilateral. În acelaşi an USM a semnat un acord de colaborare cu Parcul Ştiinţific din Pomezia1, oraş din centru Italiei (provincia Roma), cu o comunitate
importantă de etnici români şi polonezi.
Astfel, USM a stabilit şi dezvoltă raporturi bilaterale cu nouă universităţi italiene.
Lituania. Prima universitate lituaniană, cu care USM a semnat un acord-cadru de colaborare, este Universitatea din Klaipeda2. Conform înţelegerii, cele două universităţi s-au angajat
să colaboreze pe multiple planuri privind instruirea şi cercetarea ştiinţifică. Acordul a fost semnat pe un termen de cinci ani şi se prelungeşte automat, dacă niciuna din părţi nu-l denunţă.
O altă universitate lituaniană, cu care USM a stabilit relaţii de colaborare reciproc avantajoase, este Universitatea „Mikolas Romeris” din Vilnus3.
Polonia. USM a semnat acorduri de colaborare cu şase universităţi din Polonia, după cum
urmează:Prima instituţie de învăţământ superior, cu care USM a stabilit un acord de colaborare în
ianuarie 1997, a fost Universitatea Tehnică din Gdansk4; documentul prevedea realizarea unor
proiecte comune de studii şi cercetări în domeniul chimiei etc.
În iunie 2001 USM a semnat un acord-cadru de colaborare cu Universitatea din Varşovia5, pe un termen de trei ani, dar cu prelungire automată în cazul în care niciuna din părţi nu
denunţă acordul. Documentul stipulează că „partea care primeşte colaboratorii suportă cheltuielile de sejur în ţară, garantând cazarea gratuită, precum şi plata diurnelor sau a burselor,în dependenţă de normele existente. Costul călătoriei, precum şi asigurarea [medicală] vor fi
suportate de partea care trimite colaboratorii sau de persoana interesată”6.
În noiembrie 2004 USM a semnat un acord de colaborare cu Universitatea „Adam Mickiewicz” din Poznan7 pe un termen nelimitat, în februarie 2005 – cu administraţia Şcolii Internaţionale de Ştiinţe Politice (Varşovia)8.
În octombrie 2009 conducerea USM a semnat un Acord-cadru cu Universitatea din Zielona Gora9 pe un termen de zece ani, iar în ianuarie 2014 USM a semnat un acord-cadru decooperare cu Universitatea din Łódź10 pe termen de cinci ani.
În cadrul USM funcţionează Centrul de Limbă şi Cultură Poloneză11, care a fost înfiinţat
în anul 1998. Scopul Centrului este de a preda limba, istoria şi cultura poloneză, precum şipregătirea studenţilor pentru a lucra în calitate de traducător. În Centrul de Limbă şi Cultură
Poloneză activează experți trimişi de către Ministerul Ştiinței şi Învățământului Superior din
Polonia, în calitate de profesori de limba poloneză. Cursurile sunt ţinute în cadrul ciclului I deînvăţământ „licențiat”, care durează 3 ani şi se numește Limba engleză Aplicată şi limba „B”
Aplicată (limba „B” – poloneză). Recrutarea studenților se desfășoară o dată la trei ani. În afară
de învățarea limbii poloneze, studenţii au posibilitatea de a studia o a doua limbă străină. La
începutul formării Centrului a fost limba franceză, iar din anul de studii 2003-2004 – engleză.
În plus, în afară de instruirea obligatorie, la Centrul sunt organizate cursuri suplimentare şi
evenimente speciale, cum ar fi celebrarea sărbătorilor şi aniversărilor poloneze, vizionarea filmelor poloneze, funcţionarea atelierelor de lucru sau a unor sesiuni, asigurate de experți din
Polonia.
AUSM, DRI, mapa Italia, doc. nr. RI-09/03 IT.
AUSM, DRI, mapa Lituania, doc. nr. RI-09/01 IT.
3
AUSM, DRI, mapa Lituania, doc. nr. RI-09/02 I.
4
AUSM, DRI, mapa Polonia, doc. nr. RI-09/01 PL.
5
AUSM, DRI, mapa Polonia, doc. nr. RI-09/02 PL.
6
Ibidem.
7
AUSM, DRI, mapa Polonia, doc. nr. RI-09/03 PL.
8
AUSM, DRI, mapa Polonia, doc. nr. RI-09/04 PL.
9
AUSM, DRI, mapa Polonia, doc. nr. RI-09/05 PL.
10
AUSM, DRI, mapa Polonia, doc. nr. RI-09/07 PL.
11Informaţii actualizate suplimentare, referitoare la Centrul de Limbă şi Cultură Poloneză ne-au fost oferite deKamila Kwiatkosiak, responsabila Centrului (martie 2015).
1
2

678

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVACentrul este bine echipat cu tehnică de calcul (trei calculatoare, imprimante, scanere),echipament audiovizual (televiziune modernă, DVD-player, proiector, cameră foto, difuzoare).
Centrul are, de asemenea, o bibliotecă bogată echipată cu manuale de predare în limba poloneză, dicționare, cărți despre literatură, istorie şi artă, lingvistică şi reviste literare, precum şicărți de specializare în traducere.
Toate echipamentele au fost achiziționate din fonduri poloneze, în special prin finanţări
efectuate de Ambasada Poloniei la Chişinău, Ministerul Ştiinței şi Învățământului Superior şi
Ministerul Afacerilor Externe al Poloniei, precum şi datorită sponsorizărilor din partea unor
fundaţii şi organizaţii poloneze, cum ar fi „Semper Polonia” şi „Fondul de Asistență a Polonezilor din Est”.
În fiecare an studenții facultății au posibilitatea de a participa la cursurile de vară delimbă şi civilizaţie poloneză. În ultimii doi ani, mai multe persoane au avut posibilitatea de aparticipa şi la şcolile de iarnă. Cursuri de limbi străine sunt organizate în centre universitarepoloneze importante, cum ar fi Varşovia, Cracovia, Wrocław, Lublin, Rzeszów, durata medie
este de aproximativ trei săptămâni. Cursurile sunt finanţate integral de către Ministerul Ştiințeişi Învățământului Superior din Polonia.
Centrul lucrează în strânsă colaborare cu consiliul editorial al polonezilor din Republica
Moldova „Jutrzenka” [„Zori de zi”]. Studenţii publică nu numai textele lor în revistă, dar şi traduceri din autori de limbă rusă sau poloneză.
În octombrie 2013 USM a semnat un acord de colaborare cu Ambasada Republicii Polone la Chişinău1, care prevede realizarea unui proiect, referitor la familiarizarea universitarilorchişinăuieni cu Polonia şi limba poloneză, cultura şi istoria Poloniei. Acordul a fost semnat deambasadorul Poloniei în Republica Moldova, dl Artur Michalski şi prevede oferirea unui suport
financiar anual în promovarea programului dat.
Portugalia. În februarie 2007 USM a semnat un acord de colaborare cu Institutul „Camões”
din Lisabona. Conform prevederilor Acordului, USM a solicitat sprijinul Institutului „Camões”în vederea deschiderii unui centru de studiere de către studenţii USM a limbii, literaturii, istoriei şi civilizaţiei portugheze. Acordul a prevăzut invitarea unui specialist în domeniul filologiei
portugheze; părţile semnatare au definit condiţiile de selectare şi remunerare a profesorului
portughez etc. USM s-a obligat să ofere un spaţiu pentru Centrul de Limbă şi Cultură Portugheză (CLCP), iar Institutul „Camões” – să doteze cu tehnică şi să asigure cu literatură ştiinţifică şi
didactico-metodică centrul respectiv. În plus, Institutul „Camões” s-a obligat să acorde anual
burse de studiu profesorilor şi studenţilor USM pentru stagii lingvistice şi culturale în Portugalia2. Acordul a fost semnat pentru anii de studii 2007-2008 şi 2008-2009.
La 26 octombrie 2007 în cadrul USM a fost deschis Centrul de Limbă Portugheză (CLP) înbaza Protocolului de colaborare, menţionat mai sus. Scopul major al Centrului este promovarea
imaginii Portugaliei, a limbii, culturii şi civilizaţiei poporului portughez. Guvernul Portugaliei afost cel care a contribuit la crearea CLP prin dotarea acestuia cu mijloace video-auditive, mobilier de birou şi literatură de specialitate. Conform unui scurt raport de activitate a CLP, semnatde Stela Verega, lector de limbă portugheză din cadrul USM, de acest centru s-au bucurat douăgrupe academice din cadrul Facultăţii Limbi şi Literaturi Străine, şi anume, o grupă de la anulIV, 463, Engleză-portugheză – 17 studenţi şi o grupă de la anul I, 171, Franceză-portugheză – 13
studenţi. În ambele cazuri studenţii au avut limba portugheză drept limba a doua de studii”3.
Conform aceluiaşi document, studenţii USM s-au bucurat de ore de limbă portugheză, oferitede profesori din România: în aprilie 2007 studenţii anului IV au beneficiat de un curs practic
oferit de Antonio Ferro, profesor de limbă portugheză la Universitatea „Ovidius” din Constanţa
şi Patricia Ferreira, profesor de limbă portugheză la Universitatea din Bucureşti. În 2007 CLP,
situat în sala nr. 209, blocul III de studii, USM, avea mobilier nou, două unităţi office compiuters,
AUSM, DRI, mapa Polonia, doc. nr. RI-09/06 PL.
AUSM, DRI, mapa Portugalia,doc. nr. RI-09/01 PT.
3
AUSM, DRI, mapa Portugalia, doc. fără nr. de înregistrare.
1
2

679

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

imprimantă, scanner, fotocopiator, TV şi DVD. La acel moment, Centrul avea o bibliotecă de 200
de titluri, câteva filme şi programe portugheze în format DVD. Săptămânal, Institutul Camoes
trimitea reviste şi ziare portugheze cu actualităţi din lumea politică, social-economică şi culturală a Portugaliei.
Dintr-o notă informativă referitoare la colaborarea USM cu alte universităţi din Portugalia, semnată de conf. univ. dr. A. Stahi, putem deduce că în cadrul Programului Erasmus Mundus,
dedicat sporirii calităţii învăţământului superior european şi promovării înţelegerii interculturale mutuale prin cooperare cu ţările din exteriorul Uniunii Europene, la acel moment (2007)
Universitatea de Stat din Moldova colabora cu 20 universităţi din ţările UE, între care cu Universitatea „Algarve” din oraşul Faro (Portugalia). Conform informaţiei, prin numitul Program
de mobilitate, în Universitatea „Algarve” au fost trimişi doi studenţi (Ecaterina Prepeliţă şi Ion
Ciobanu) şi un doctorand (Ivan Osipov) de la Facultatea de Chimie a USM, precum şi studentul
Stanislav Ciubotaru de la Facultatea de Matematică şi Informatică.
În iulie 2011, prin mijlocirea Ambasadorului Republicii Moldova în Portugalia, dl Valeriu
Turea, conducerea USM a semnat un acord de colaborare cu Şcoala de Ştiinţe Sociale şi Politice
din Lisabona1.
În septembrie 2012, conducerea USM a reconfirmat acordul de colaborare cu Institutul„Camões”, pentru anul de studii 2012-2013, cu prelungire pentru următorii doi ani universitari(2016-2017).
Spania. În 1999 USM a semnat un Acord de colaborare cu Universitatea din Alicante, document în care se subliniază, pe bună dreptate, că „anume universităţile sunt instituţiile carepromovează schimbul de valori ştiinţifice şi culturale”2. Acordul a fost semnat pe un termen detrei ani şi poate fi reînnoit în mod tacit pentru o perioadă de aceeaşi durată.
În anul 2000 USM a semnat un acord trilateral cu Ambasada Spaniei la Bucureşti şi Fundaţia „Institutul Ibero-american de Administrare Publică”, prin care Universitatea s-a obligat să
ofere sala 110 din blocul III de studii, cu o suprafaţă de 45 m², pentru întemeierea unui Centru
de Hispanistică. Acordul prevede utilizarea Centrului, în special, de Catedra de Filologie spaniolă, precum şi de membrii Alianţei Hispanice din Republica Moldova. Universitatea s-a obligat
să acopere toate cheltuielile pentru renovarea şi menţinerea localului, precum şi cheltuitele
pentru asigurarea cu energie electrică, încălzire, curăţenie şi securitate. Partea spaniolă s-a
obligat să contribuie la obţinerea şi asigurarea mijloacelor de reabilitare a sălii şi de amenajare
cu utilajul necesar, să promoveze reînnoirea periodică a dotaţiei bibliografice a Centrului etc.3
În 2005 conducerea USM a semnat un acord de colaborare cu universitatea din Sevilia,
numită Universidad Internacional de Andalucia, pe un termen de trei ani, cu prelungiri în situaţia nedenunţării acordului4. În dosarul „Spania” sunt documente ce demonstrează deschidereacătre colaborare a universităţii spaniole. Astfel este Programul pentru profesori de limbă spaniolă din Europa de Est, cu două locuri rezervate profesorilor de la USM, pentru perioada 13 şi
27 august 2005, cu reşedinţă la Antonio Machado de la Universitatea Internaţională din Andaluzia. Programul a prevăzut cursuri de perfecţionare a limbii spaniole de 50 de ore, călătorii dedocumentare în Granada, Cordoba, Malaga, Jaen, Ubeda etc. Contribuţia profesorilor moldoveni
era de 150 euro. Un alt program, încadrat în acelaşi spaţiu temporar şi aceleaşi obiective decălătorie, s-a referit la studenţi, patru locuri fiind rezervate USM. Studenţii nominalizaţi urmau
să achite suma de 125 euro.
Conducerea USM a extins colaborarea bilaterală cu universităţi din Spania. Astfel, în 2008,
rectorul USM, profesorul Gheorghe Ciocanu, a semnat un Acord de colaborare cu Universitatea
Deusto din Bilbao pe un termen de cinci ani şi poate fi prelungit prin consimţământul mutualal părţilor5. Acordul de colaborare, semnat cu Universitatea Deusto, este un acord-cadru, care
AUSM, DRI, mapa Portugalia,doc. nr. RI-09/02 PT.
AUSM, DRI, mapa Spania, doc. nr. RI-09/01 ES.
3
AUSM, DRI, mapa Spania, doc. nr. RI-09/04 ES.
4
AUSM, DRI, mapa Spania, doc. nr. RI-09/02 ES.
5
AUSM, DRI, mapa Spania, doc. nr. RI-09/03 ES.
1
2

680

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

prevede elaborarea şi semnarea acordurilor specifice fiecărui program de cooperare, fie că va fi
vorba de schimb reciproc de cadre didactice şi cadre de cercetare ştiinţifică, fie că va fi vorba deschimb de studenţi, doctoranzi pentru studii sau cercetare, de programe comune de cercetare,participare la seminare ştiinţifice, conferinţe, colocvii etc.
La 15 iunie 2011 rectorul USM Gheorghe Ciocanu a semnat un acord de colaborare cu
una din cele mai vechi şi cunoscute universităţi din lume – Universitatea Complutense din
Madrid, întemeiată în anul 1499, pe baza altei instituţii, şi mai vechi – Estudios Generales,
fondată în anul 12931. Conform studiilor realizate de ziarul „El Mundo” din 2009, Universitatea Complutense din Madrid ocupă primul loc în clasamentul universităţilor spaniole2.
Încheierea unui acord cu Universitatea din Madrid este un incontestabil succes al conducerii
USM.
În octombrie 2012 USM a semnat un acord de colaborare cu Institutul Cervantes cu sediul la Bucureşti. Conform prevederilor, Institutul spaniol oferă USM licenţe AVE (Aula Virtualde Español) contra plată. 25 euro pentru licenţele de 1 modul de 40 de ore şi 35 euro pentru
licenţele de DELE on-line, nivel B1, respectiv – B2.
Suedia. În iunie 2003 USM, Facultatea de Limbi şi Literaturi Străine (dna prof. Eufrosinia
Arseni) a semnat un acord-cadru de colaborare cu Institutul Suedez, scopul căruia a fost promovarea limbii şi culturii suedeze în cadrul USM3.
În noiembrie 2006 USM a semnat un acord-cadru de colaborare cu Universitatea din Geneva, Elveţia, ţară europeană, dar care nu face parte din UE. Termenul de valabilitate al acordului este de cinci ani (2006-2011).
În martie 2011 printr-un nou acord de colaborare, semnat de rectorul USM Gheorghe
Ciocanu şi rectorul Universităţii din Geneva Jean-Dominique Vassalli, cele două instituţii universitare vor dezvolta în continuare relaţii bilaterale.
În aprilie 2012 USM a semnat cu Compania Leaders Qualifications un Memorandum deÎnţelegere, care prevede: promovarea şi încurajarea calificărilor pentru studenţi, schimb decercetători, cadre didactice şi studenţi pentru a participa în activităţile academice, cum ar fi:
expoziţii, prelegeri, conferinţe, simpozioane, ateliere de lucru şi schimb de experienţă, promovarea şi încurajarea activităţilor de cercetare comună în domeniul de interes comun etc.4Relaţiile inter-instituţionale ale Universităţii de Stat din Moldova nu se limitează doar laraporturi între universităţi, instituţii ştiinţifice sau culturale, ci şi cu alte organisme internaţionale. Astfel, în 2010 USM a semnat un acord de colaborare cu Organizaţia Caritas din Republica
Cehă, sau Organizaţia Internaţională pentru Migraţiune şi altele.
USM întreţine relații de colaborare cu un şir de universităţi din cadrul Comunităţii Statelor Independente (CSI)5.
Astfel, la 25 mai 2010 USM a semnat un Acord de colaborare cu Universitatea Lingvistică
de Stat „Brusov” din Erevan (Armenia), care prevede schimb de informaţii, de publicaţii ştiinţifice, schimb reciproc de stagiari (profesori, studenţi), cooperare culturală6.
Azerbaidjan. USM a stabilit raporturi bilaterale cu instituţii din Azerbaidjan. Astfel, într-o
scrisoare adresată conducerii USM, Ambasadorul Extraordinar şi Plenipotenţiar al Republicii
Azerbaidjan la Chişinău a solicitat deschiderea unei cărţi de muncă Vioricăi Cibotaru, studentă
https://fr.wikipedia.org/wiki/Universit%C3%A9_complutense_de_Madrid.
Ibidem.
3
AUSM, DRI, mapa Suedia, doc. nr. RI-09 / 01 SE şi RI-09/02 SE.
4
AUSM, DRI, mapa Elveţia, documente fără nr. de înregistrare.
5
Comunitatea Statelor Independente (CSI) s-a constituit în decembrie 1991. Membri-fondatori: Armenia,
Azerbaidjan, Belarus, Kazahstan, Kârgâstan, Republica Moldova, Federaţia Rusă, Tadjikistan, Turkmenistan,
Ucraina şi Uzbekistan. În decembrie 1993 la CSI a aderat Georgia. Ca urmare a intervenţiei trupelor ruseşti,în august 2008, în susţinerea regimurilor separatiste sud-ossetine şi abhaze, parlamentul georgian a votat,
cu unanimitate de voturi, retragerea Georgiei din CSI. În 2014, ca urmare a anexării Crimeii de către Federaţia Rusă, Ucraina a părăsit CSI.
6
Arhiva curentă a USM, Departamentul Relaţii Internaţionale (în continuare: Arhiva USM, DRI), mapa Armenia, doc. nr. RI-09/01 AM.
1
2

681

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAUSM, Facultatea de Economie, specialitatea „Relaţii economice internaţionale”, anul 4, care lucra în calitate de secretar-interpret la Ambasada Azerbaidjanului din R. Moldova.
În martie 2008 USM a fost vizitată de o delegaţie din Baku, condusă de Irada Guseinova,
viceministru al Educaţiei din Azerbaidjan, iar la 1 noiembrie 2009 rectorul USM Gheorghe Ciocanu a semnat un Memorandum de înţelegere cu Universitatea de Stat din Baku, pe un termende cinci ani1.
Belarus. În 2007 USM a semnat cu Universitatea de Stat din Belarus (Minsk) un acord decolaborare pe un termen de cinci ani2.
La 18 iunie 2012 rectorul USM Gheorghe Ciocanu a reconfirmat acordul de colaborare cu Universitatea de Stat din Belarus. Documentul prevede schimburi de studenţi la toate
programele şi ciclurile de studii, schimburi şi stagii de profesori şi cercetători, organizarea deconferinţe, seminare, reuniuni comune; acordul este nelimitat în timp şi prevede următorul
principiu: partea gazdă suportă cheltuielile de studii şi cazare, partea care trimite la formarea
profesională va acoperi costurile pentru asigurarea medicală, pentru transport etc.3
USM a stabilit relații de colaborare bilaterală cu Universitatea Comercial-economică a Cooperaţiei de Consum din Belarus (Belarusian Trade and Economic University of Consumer)4.
Kazahstan. În noiembrie 2006 USM a stabilit relaţii de colaborare cu Universitatea„Sîrdaria”5 din oraşul Jetîsai, din sudul Kazahstanului. Termenul de valabilitate este de cinci ani,
cu prelungire automată pe următorii cinci ani.
Federaţia Rusă. În februarie 2001 USM a semnat un acord-cadru de colaborare cu Universitatea de Stat „Mihail Lomonosov” din Moscova6.
În septembrie 2009 USM şi Universitatea de Stat „Mihail Lomonosov” din Moscova aureînnoit acordul-cadru. Acest important document prevede colaborare bilaterală pe multiple
planuri, pe un termen de cinci ani cu prelungire automată pe următorii cinci ani, dacă nu este
denunţat de una din părţi7.
În februarie 2009 USM a semnat un acord-cadru cu Academia Serviciului de Stat „P. A.
Stolîpin” din Saratov, pe un termen de cinci ani cu prelungiri automate, dacă una din părţi nu
renunţă la colaborare. Acordul prevede elaborarea unor proiecte concrete comune8.
În martie 2009 USM a semnat un acord-cadru de colaborare cu Universitatea Federală
din Sud cu reşedinţa în oraşul Rostov pe Don9. Între altele, acordul prevede invitarea individuală
(personală) a universitarilor.
În iulie 2010 USM a semnat un acord-cadru de colaborare cu Universitatea de Stat „Serghei Esenin” din Ryazan10. Cele două părţi semnatare au decis: plata drumului va fi asigurată deUniversitatea care trimite, iar Universitatea-gazdă va asigura cazarea.
În februarie 2011 USM a semnat un acord de colaborare cu Organizaţia Autonomă necomercială „Institutul Ştiinţific Republican al Proprietăţii Intelectuale” (abrevierea în limba rusăAUSM, DRI, mapa Azerbaidjan, doc. nr. RI-09/01 AZ.
AUSM, DRI, mapa Belarus, doc. nr. RI-09/02 BI.
3
AUSM, DRI, mapa Belarus, doc. fără nr. de înregistrare.
4
http://usm.md/?page_id=58&lang=ro [ultima accesare, 9 martie 2015].
5
AUSM, DRI, mapa Kazahstan, doc. nr. RI-09/01 KZ.
6
AUSM, DRI, mapa Federaţia Rusă, doc. nr. RI-09/03 RU.
7
AUSM, DRI, mapa Federaţia Rusă, doc. nr. RI-09/04 RU.
8AUSM, DRI, mapa Federaţia Rusă, RI-09/01 RU. În cazul colaborării USM cu Academia Serviciului de Stat
„P. A. Stolîpin” din Saratov este important să subliniem următorul fapt. Într-o scrisoare, trimisă de Olga
Litzenberger, responsabila Academiei din Saratov, a fost formulată o cerere de participare la elaborarea şipromovarea unor proiecte comune în cadrul unui concurs, anunţat de Fundaţia Ştiinţelor Umanitare din
Rusia, care, în 2009, a semnat un acord de colaborare cu Academia de Ştiinţe a Moldovei. Proiecte comune(USM-Academia din Saratov) puteau fi depuse pe diverse domenii: 01 – istorie, arheologie, etnografie; 02 –economie; 03 – filosofie, sociologie, politologie, drept; 04 – filologie etc. Nu avem ştiri dacă USM a dat cursiniţiativei venite din Saratov.
9
AUSM, DRI, mapa Federaţia Rusă, RI-09/02 RU.
10
AUSM, DRI, mapa Federaţia Rusă, doc. nr. RI-09/05 RU.
1

2

682

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVARNIIIS) din Moscova1. Acordul prevede diverse sfere de colaborare, accentul fiind pus, în modspecial, pe ocrotirea proprietăţii intelectuale. La acest document-cadru a fost anexat un Program, care prevedea, între altele: în măsura împuternicirilor lor, părţile vor activa în vederea 1.
creării Centrului internaţional unic de transfer al tehnologiilor în cadrul Comunităţii Statelor
Independente (CSI); 2. Constituirii Comitetului Internaţional Tehnic privind Standardizarea cu
titlul „Proprietatea intelectuală şi inovaţiile”, având un secretariat al RNIIIS şi 3. Fondării centrelor de Proprietate intelectuală şi inovări, pe care RNIIIS le va crea pe baza Centrelor Ruse deCultură şi Ştiinţă din statele-membre ale CSI, inclusiv – Republica Moldova. Conform prevederilor documentului citat, RNIIIS s-a angajat, ca în 2011 să creeze la USM un Centru de proprietate
intelectuală şi transfer de tehnologii, realizat pe baza proiectului Comisiei Europene Tempus„Mercury”.
În iunie 2011 USM a semnat un acord-cadru de colaborare cu Universitatea de Stat de
Sud-Vest din oraşul Kursk2, pe un termen de cinci ani, cu prelungire automată.
În iunie 2012 conducerea USM a semnat un acord de colaborare cu Institutul de Administrare din Sudul Rusiei – filială a Academiei Ruse de Economie şi Serviciul de Stat3, instituţie
deschisă în oraşul Rostov pe Don. Acordul a fost semnat pentru o perioadă de trei ani, cu prelungirea automată în cazul când părţile semnatare nu se vor dezice de angajamentele luate
reciproc.
La iniţiativa USM a fost perfectat un alt Acord de colaborare reciprocă. Este vorba de
Acordul-tip, semnat de către USM cu Universitatea de Stat din Tiumen, Federaţia Rusă, pe untermen de cinci ani (începând cu 2013) şi poate fi reînnoit „pentru o perioadă similară, dacănici una din părţi nu declară, în scris, dorinţa de a rezilia Acordul”4.
USM a depus eforturi pentru a semna acorduri de colaborare şi cu alte universităţi (ceadin Sankt-Petersburg, 2003, cu Universitatea din Daghestan (Mahacikala, 2010), dar deocamdată ofertele noastre se analizează de către parteneri. O ofertă, deocamdată nevalorificată, estecea venită de la Institutul Juridic al Serviciului Federal al Penitenciarelor din oraşul Vladimir.
USM a stabilit un şir de acorduri cu universităţi din Asia. Astfel, la 11 noiembrie 1997
USM a semnat un Acord cu Departamentul pentru Relaţii Externe al Comitetului de Stat pentruÎnvăţământ, Republica Populară Chineză, prin care solicita trimiterea din China a unui profesor
de limbă chineză, care ar preda acest obiect la USM (începând cu 1998) pe un termen de treiani, cu prelungire pentru încă doi ani5.
În 2013 conducerea USM a semnat un Acord de colaborare cu Beijing Union University,
acord ce prevede organizarea şi participarea la conferinţe şi simpozioane, proiecte comune,
schimb de profesori şi studenţi pentru documentări etc. Acordul prevede un termen de valabilitate de cinci ani şi poate fi reînnoit prin acordul scris al părţilor semnatare.
În mapa respectivă sunt materiale ce demonstrează că în perioada septembrie 2009 –iulie 2010 un grup de 10 studenţi de la USM au făcut studii în China.
Coreea, Republica. În februarie-mai 2010 profesorul de literatură română Jeong Hwan
Kim, şeful Departamentului de Studii Româneşti al Colegiului de Studii Central şi Est-europene din cadrul Universităţii Hankuk din Seul a iniţiat o corespondenţă cu responsabilii USM în
vederea realizării unei vizite în Republica Moldova şi semnării unui acord de colaborare reciprocă. USM a demonstrat deschidere faţă de sosirea delegaţiei universitare din Seul. Din ea aufăcut parte: prof. univ. dr. Jeong Hwan Kim, şeful delegaţiei, prof. univ. dr. Tae Hyun Oum şi prof.
univ. dr. Mihai Bogdan Tănase, Universitatea Bucureşti, Facultatea de Litere. S-au stabilit zilele
vizitei: între 25 şi 27 mai 2010. Programul vizitei a prevăzut întâlnire la Departamentul RelaţiiAUSM, DRI, mapa Federaţia Rusă, doc. nr. RI-09/06 RU.
AUSM, DRI, mapa Federaţia Rusă, RI-09/07 RU.
3Până în decembrie 2014 Institutul nominalizat s-a numit Institutul de Administrare din Sudul Rusiei – filiala
Instituţiei Federale de Stat Bugetare de Instruire Profesională de Înaltă Calificare „Academia Rusă de Economie şi Serviciul de Stat de pe lângă Preşedintele Federaţiei Ruse”.
4
AUSM, DRI, mapa Federaţia Rusă, fără nr. de înregistrare.
5
AUSM, DRI, mapa China, doc. nr. RI-09/01 CN.
1
2

683

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAInternaţionale, discuţii în cadrul Facultăţii de Litere, întâlnire cu rectorul USM, prof. univ., dr.
hab. Gheorghe Ciocanu, vizitarea Muzeului de Istorie a Moldovei etc. Deocamdată acordul dintre cele două universităţi nu a fost semnat.
Georgia. În iunie 2014 rectorul USM, prof. univ., dr. hab. Gheorghe Ciocanu a semnat unacord-cadru de colaborare bilaterală cu Universitatea de Stat din Tbilisi, Georgia. Acordul este
valabil pe o perioadă de cinci ani, cu prelungire automată.
Israel. În octombrie 1999 USM a stabilit relaţii de colaborare cu Universitatea „Ben Gurion” din Israel (acord-cadru)1.
În iunie 2011 USM a semnat un Acord de lucru cu Colegiul Carmen din Daliat Al-Carmen,
Israel. Acordul prevede realizarea în cadrul USM a unor doctorate cu frecvenţă redusă de către
cetăţenii izraeliţi şi din Autonomia Naţională Palestiniană. Acordul prevede realizarea de către
candidaţi a programelor de doctorat, aprobate în Republica Moldova, un dialog între conducătorii ştiinţifici şi doctoranzi prin Poşta electronică, realizarea tuturor materialelor şi dialoguluiîn limba engleză; Colegiul Carmen s-a obligat să asigure servicii de traducere/escortare în timpul orelor de studii, la sesiuni de examinare şi susţineri de teze2.
Egipt (stat situat pe două continente, Asia şi Africa). USM a semnat acorduri-cadru decolaborare cu Universităţile din Mansour şi Cairo3.
Canada. În octombrie 2000, USM a semnat un acord-cadru cu Universitatea „Laval” dinQuébec pe un termen de cinci ani, cu prelungire automată în caz de manifestare a dorinţei de acontinua colaborarea4.
Statele Unite ale Americii. În 1994 USM a semnat acordul de colaborare cu prima universitate din SUA – Universitatea din Florida5, după care, în 1996 – cu Universitatea Drexel din
Philadelphia6, iar în anul 2001 – cu Montana State University7.
În anul 2002 – Johnson State College8, iar în anul 2005 – cu Keiser College. Acordul dintre
USM şi Universitatea Keiser (aşa e în document) este mult mai amănunţit şi prevede „acordarea
de oportunităţi studenţilor Universităţii de Stat din Moldova în obţinerea titlului universitar deBachelor of Arts-Licentiat în Administrarea Afacerilor”9. Termenul acordului este de 20 de ani(2005-2025). Conform prevederilor acestui acord, USM urma să solicite Ministerului Educaţiei
din Republica Moldova aprobarea tuturor programelor, oferite de Keiser College. După care,
USM s-a obligat să ofere informaţii referitoare la programul cursurilor şi informaţii despre profesorii, propuşi pentru a fi luate în consideraţie în caz de transfer de cursuri la Universitatea
Keiser. USM s-a angajat să recruteze şi să desemneze personalul competent la program, careurma să fie aprobat de Universitatea Keiser. Documentul mai prevedea: „USM va promova, recruta şi identifica studenţi care vor satisface condiţiile de admitere ale Universităţii Keiser, stabilite pentru studenţii internaţionali. Criteriile de admitere vor fi similare cu cele utilizate pentru studenţii internaţionali, admişi la Universitatea Keiser, SUA, inclusiv cerinţe faţă de limbistrăine. Lista studenţilor propuşi pentru admitere în baza prezentului acord va fi prezentată
Universităţii Keiser înainte de începerea fiecărui semestru”10. USM s-a angajat, de asemenea, să
asigure un spaţii şi alte oficii necesare pentru programele Universităţii Keiser, inclusiv – biblioteca, laboratoare, acces la calculatoare. Studenţii USM se conformau politicilor promovate de
Universitatea Keiser, profesorii USM, implicaţi în Program, erau (sunt) plătiţi de USM.

AUSM, DRI, mapa Israel, doc. nr. RI-09/01 IL.
AUSM, DRI, mapa Israel, doc. nr. RI-09/02 IL.
3
AUSM, DRI, mapa Egipt, doc. nr. RI-09/03 EG. În Arhiva curentă a DRI al USM se păstrează două proiecte deacord, preconizate a fi semnate cu universităţile din Cairo şi Alexandria.
4
AUSM, DRI, mapa Canada, doc. nr. RI-09/01 CA.
5
AUSM, DRI, mapa Statele Unite ale Americii, doc. nr. RI-09/01 US.
6
AUSM, DRI, mapa Statele Unite ale Americii, doc. nr. RI-09/02 US.
7
AUSM, DRI, mapa Statele Unite ale Americii, doc. nr. RI-09/03 US.
8
AUSM, DRI, mapa Statele Unite ale Americii, doc. nr. RI-09/04 US.
9
AUSM, DRI, mapa Statele Unite ale Americii, doc. nr. RI-09/05 US.
10
Ibidem.
1
2

684

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAUniversitatea Keiser s-a obligat să ofere 123 ore credit necesare pentru obţinerea titlului Bachelor of Arts-Licentiat în Administrarea Afacerilor, în limba engleză, în cadrul USM; deasemenea, să obţină aprobări de la Comisia independentă pentru învăţământ din Florida şi Comisia universităţilor necesare pentru a oferi programul; să menţină şi să exercite controlul asupra programului de obţinere a titlului Bachelor of Arts-Licentiat în Administrarea Afacerilor la
USM, să recunoască studenţii internaţionali (citeşte – studenţii USM) ca admişi în programul
Universităţii Keiser ca studenţi proprii. Urmează diverse prevederi referitoare la obligaţiunile
profesorilor Universităţii Keiser etc. Altfel spus, USM s-a angajat să pregătească în Republica
Moldova cadre tinere de specialişti în domeniul administrării pe baza unor programe, elaborate de Universitatea Keiser din SUA.
Totodată, acordul nominalizat prevedea constituirea Fundaţiei pentru Dezvoltare cu unConsiliu consultativ, alcătuit din doi membri numiţi de rectorul USM şi doi membri numiţi deUniversitatea Keiser. Sunt indicate obiectivele Fundaţiei: colectarea taxelor de înmatriculare şide studii şi gestionarea finanţelor conform prevederilor acordului.
Aşadar, studiul realizat demonstrează, că în perioada anilor 1991-2015 USM a stabilit şia dezvoltat relaţii de colaborare bilaterală pe multiple planuri cu 111 universităţi şi centre decercetare ştiinţifică sau centre de cultură din 28 de state ale lumii.
Alături de Universitatea de Stat „Alecu Russo” din Bălţi, Universitatea „Alexandru Ioan
Cuza” din Iaşi, Universitatea de Arte „George Enescu” din acelaşi oraş, Universitatea „Ştefan celMare” din Suceava şi Universitatea Naţională „Iurii Fedkovici” din Cernăuţi, Universitatea deStat din Moldova a semnat un Acord de formare a Consorţiului Universităţilor sus-menţionate.
Acronimul Consorţiului este CUMRU.
Conform prevederilor Acordului semnat, obiectivul de bază al CUMRU este „stabilirea şisusţinerea colaborării între membrii Consorţiului”1. Colaborarea este orientată în direcţia dezvoltării proiectelor comune în domeniul învăţământului, cercetării, culturii şi artelor. Membrii
Consorţiului, e scris în Acord, vor întreţine contacte directe şi vor sprijini colaborarea dintre
cadre didactice, studenţi, instituţii şi centre de cercetare.
Pentru realizarea obiectivelor formulate, membrii-semnatari ai CUMRU şi-au propus să
coordoneze programele lor de cercetare şi de activitate didactică de interes comun.
Semnatarii documentului citat au determinat direcţiile importante în realizarea obiectivelor nominalizate, între care vom menţiona: mobilităţi de personal didactic şi cercetători ştiinţifici;
mobilităţi de studenţi, masteranzi şi doctoranzi; realizarea şi susţinerea lucrărilor de masterat şi
doctorat în cotutelă (inclusiv lucrări bilingve); activitate de cercetare şi documentare în biblioteci,laboratoare, centre de cercetare şi institute ale partenerilor; mobilităţi de personal administrativ şi tehnic; realizarea unor activităţi didactice şi ştiinţifice în comun (inclusiv pentru studenţi);proiecte comune de cercetare, creaţie artistică, formare profesională şi alte activităţi care ţin delifelong learning în vederea obţinerii unor granturi, burse etc.; lucrări comune cuprinzând rezultatele cercetărilor ştiinţifice; schimburi de literatură metodică, didactică, ştiinţifică, precum şi deinformaţii în versiune electronică; proiecte comune de cultură, arte şi sport2.
Un compartiment al documentului studiat se referă la structura CUMRU. El este format
din Consiliul Consorţiului, Secretariatul Consorţiului şi Grupuri de lucru constituite pe domeniide activitate.
Conform Acordului, Consiliul este organul suprem de conducere al Consorţiului şi este
constituit din rectorii universităţilor membre. Consiliul are următoarele atribuţii: alege Preşedintele Consorţiului, adoptă şi modifică prevederile Acordului CUMRU, primeşte sau exclude
membri, defineşte sarcini membrilor Consorţiului, desemnează Secretariatul Consorţiului şi
componenţa lui, stabileşte grupuri de lucru, reorganizează sau desfiinţează Consorţiul.
Consiliul CUMRU ia decizii prin votul majorităţii membrilor prezenţi. Preşedinţia Consorţiului este asigurată prin rotaţie, pe durata de un an, de către universităţile membre. Şedin1
2

Citat din textul original al Acordului, care se păstrează în Arhiva USM, DRI, fără nr. de înregistrare.
Ibidem.

685

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAţele Consiliului sunt convocate la iniţiativa Preşedintelui Consorţiului sau la cererea a cel puţin
trei membri, nu mai rar de o dată pe an. Acestea pot fi convocate şi mai frecvent în măsura
necesităţilor.
Secretariatul Consorţiului este organ executiv. El funcţionează în universitatea care asigură preşedinţia Consorţiului. Conform Acordului, secretariatul îşi desfăşoară activitatea subcoordonarea unui responsabil numit de Preşedintele Consorţiului. Documentul citat stabileşte
funcţiile Secretariatului: asigură informarea membrilor Consorţiului; creează şi menţine bazade date relevante pentru membrii Consorţiului, susţine promovarea membrilor Consorţiului.
Fiecare universitate membră, relevă documentul, asigură cadrul necesar activităţii Secretariatului.
Privind grupurile de lucru pe domenii de activitate: acestea pot fi înfiinţate prin deciziile
Consiliului Consorţiului. Fiecare grup de lucru îşi stabileşte propria structură de organizare, iar
activitatea grupurilor de lucru este coordonată de Preşedintele Consorţiului.
Acordul CUMRU stabileşte drepturile şi obligaţiile universităţilor-membre. Astfel, membrii Consorţiului au dreptul să participe la activităţile Consiliului Consorţiului prin intermediul
unui reprezentant, să propună modificări la actul constitutiv, să propună alţi membri. În ceea cepriveşte obligaţiunile universităţilor-membre, acestea se rezumă la următoarele: să manifesteiniţiativă şi perseverenţă în realizarea obiectivelor Consorţiului şi să colaboreze cu membrii
Consorţiului în cadrul stabilit de comun acord, precum şi în baza acordurilor bilaterale.
Acordul prevede că „membru al Consorţiului poate fi orice instituţie de învăţământ superior sau academică, care solicită în scris acest lucru, exprimându-şi explicit aderarea la actul
constitutiv”, iar membrii Consorţiului „îşi păstrează independenţa în privinţa patrimoniului şia resurselor deţinute”1.
Documentul de constituire a CUMRU prevede: pentru activitatea în comun în cadrul Consorţiului finanţarea se face din veniturile proprii ale membrilor Consorţiului şi din alte sursede finanţare. În continuare, Acordul stipulează: „Consorţiul nu va realiza o activitate financiară
proprie, ci va formula recomandări în vederea obţinerii de burse ştiinţifice, de dotări pentru
proiecte şi granturi de cercetare, de acorduri pentru cercetări pe bază de contract ş. a.”2.
În Consideraţii finale este menţionat că Acordul CUMRU este întocmit în limbile română,ucraineană şi engleză, textele fiind egal autentice. Acordul a intrat în vigoare la data semnării
– 1 aprilie 2011. Tot acolo se stipulează că Acordul CUMRU nu aduce atingere drepturilor şi
obligaţiilor membrilor Consorţiului care rezultă din alte acorduri internaţionale la care universităţile semnatare sunt parte. Modificarea Acordului şi a eventualelor documente adoptate
ulterior poate fi realizată cu votul a 2/3 din membri.
Acordul de constituire a Consorţiului a fost semnat la Iaşi de următorii rectori: prof. univ.,
dr. hab. Gheorghe Popa (Universitatea de Stat „Alecu Russo” din Bălţi), prof. univ., dr. hab. Gheorghe Ciocanu (Universitatea de Stat din Moldova, Chişinău), prof. univ. dr. Vasile Işan (Universitatea „Alexandru Ioan Cuza”, Iaşi), prof. univ. dr. Viorel Munteanu (Universitatea de Arte
„George Enescu”, Iaşi), prof. univ. dr. Adrian Graur (Universitatea „Ştefan cel Mare”, Suceava) şi
prof. univ. dr. Stepan Melnychuk (Universitatea Naţională „Iurii Fedkovici”, Cernăuţi, Ucraina).
După căderea Zidului Berlinului (1989), la 7 mai 1990 Consiliul de Miniștri al Comunității
europene a adoptat Programul pan-european de cooperare pentru învățământul superior TEMPUS.
Programul TEMPUS a fost parte integrantă a două programe generale de ajutor comunitar, PHARE și TACIS. Programul PHARE a fost destinat pentru a favoriza restructurarea economică și socială a țărilor Europei Centrale și de Est, iar programul TACIS – pentru efectuarea
reformelor economice ale statelor independente noi, foste republici sovietice și Mongolia.
Scopurile principale ale programului TEMPUS în contextul Programului TACIS au fost:
promovarea calității și susținerea dezvoltării și restructurării învățământului superior în țările
1
2

Ibidem.
Ibidem.

686

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

eligibile pentru TACIS și încurajarea integrării lor crescânde și a cooperării lor cu parteneri din
UE prin activități comune reciproc avantajoase. Programul TEMPUS-TACIS, deosebit de TEMPUS-PHARE din punct de vedere administrativ și bugetar, era compus din două faze: faza dePre-proiect cu durata de un an universitar și Proiectul propriu-zis cu durata de trei ani universitari. Prima fază de un an era destinată stabilirii relațiilor între parteneri (două universități
din două țări ale Comunității Europene și o universitate din țara eligibilă), studiul necesităților,
perfectarea și prezentarea proiectului propriu-zis la Comisia Comunității Europene1.
În 1994 USM a aderat la programul TEMPUS-TACIS, înaintând pre-proiectul cu tema:„Modernizarea Facultăţii de Jurnalism şi Ştiinţe ale Comunicării” în colaborare cu Universitatea
din Madrid, Facultatea de Informaţie, şi Universitatea „La Sapienza” din Roma în calitate decoordonator al proiectului (pentru anul de studii 1994-1995)2. Proiectul a fost aprobat pentru
anii următori (1996-1999), responsabil din partea USM fiind prof. univ., dr. hab. Victor Moraru,
decanul Facultăţii de Jurnalism şi Ştiinţe ale Comunicării3. În primul an de realizare a proiectului „Modernizarea Facultății de Jurnalism…” conducerea facultății a perfecționat planurilede învățământ și programele de reciclare a cadrelor didactice de la facultatea respectivă launiversitățile partenere din Madrid și Roma. Tot atunci a fost procurat echipament pentru facultatea chișinăuiană4.
În 1995 USM a înaintat deja cinci pre-proiecte, din care Comisia Comunității Europene
l-a selectat pe cel cu tema „Ameliorarea gestiunii Universității de Stat din Moldova” (sumaalocată a fost de 50 de mii de ECU). Pentru realizarea proiectului dat a fost creat un consorțiu
din următoarele instituții: Universitatea din Alicante (Spania), în calitate de coordonator,
Universitatea din Granada, Spania, Universitatea Bordeaux I, Franța și USM. Responsabil deproiect din partea USM a fost dl Simion Caisân, directorul Centrului de Servicii Informaționale
și Tehnice5.
Totodată, USM a luat parte și la alte proiecte. De exemplu, în 1996, Agenția pentru
Dezvoltarea Internațională (SUA) a finanțat elaborarea unui curs de navigare în Internet pentru 120 de cadre universitare, suma alocată fiind de 14 000 dolari.
În 1997 USM s-a încadrat în realizarea proiectului întitulat INTAS 96-0469, la care și-a dat
concursul Catedra de Chimie Analitică a Facultății de Chimie a USM (cond. – prof. univ., dr. hab.
Mihai Revencu), alături de Universitatea din Antwerpen UIA, Departamentul de Chimie, Belgia,
Academia de Științe din Moldova (Institutul de Chimie, Laboratorul de Chimie Coordinațională),Academia de Științe a Federației Ruse, Institutul de Chimie Fizică, precum și cercetători din cadrul Institutului de Fizică Aplicată al AȘM, Laboratorul Internațional de Supraconductibilitate
la Temperaturi Înalte6.
În anul următor (1998) Catedra de Chimie Analitică, Facultatea de Chimie, USM, condusă de regretatul profesor Mihai Revencu, a obținut posibilitatea de a realiza încă douăproiecte. Este vorba de INTAS 97-0166 cu participarea specialiștilor de la Universitatea
din Murcia, Departamentul Chimie Anorganică, coordonatorul Proiectului, (Spania), de la
Universitatea „Louis Pascal” (Franța), Universitatea de Stat din Moscova, Departamentul deChimie și Universitatea de Stat din Sankt Petersburg. Cel de-al doilea proiect – INTAS 97-1116– a fost realizat în parteneriat cu specialiști din Universitatea „Pierre et Marie Curie”, Paris,

Stahi A. Cooperare și relații internaționale. În: Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova în anul 1996. Chişinău, 1997, p. 59 și urm.
2
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 1994. Chişinău 1995, p. 42.
3
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova în anul 1995. Chişinău, 1996, p. 40-41.
4
Despre desfășurarea Proiectului în următoarele perioade, inclusiv despre stagiile profesorilor Facultății deJurnalism și Științe ale Comunicării, practicile studenților la Roma și Madrid etc. vezi: Bilanțul activității
științifice a Universității de Stat din Moldova în anul 1997. Chișinău, 1998, p. 71-72; Bilanțul activității
științifice a Universității de Stat din Moldova în anul 1998. Chișinău, 1999, p. 83-84 (autor – conf. univ. dr.
Alexandru Stahi, prorector pentru relații internaționale).
5
Mai detaliat despre realizările proiectului vezi: A. Stahi. Cooperare și relații internaționale…, p. 61
6Bilanțul activității științifice a Universității de Stat din Moldova în anul 1997, p. 72.
1687

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAFranța, Universitatea din Southampton, Marea Britanie, Universitatea din Fribourg, Elveția,Universitatea de Stat din Kiev, Ucraina și Universitatea din Karakalpak, Uzbekistan.
De asemenea, a fost aprobat proiectul USM, Facultatea de Fizică, Catedra de Fizică
Teoretică (cond., prof. univ. dr. V. Fomin) în cadrul Programului COPERNICUS, proiectul
CRYSHAPE. Realizarea proiectului s-a făcut cu parteneri de la Universitatea din Stuttgart,
Germania, Institutul de Tehnologii de Vacuum, Rusia, Centrul de Energie Atomică din Grenoble,
Franța. Oamenii de știință din cadrul USM au prezentat proiecte în cadrul Programului NATO
„Science for Peace”. În cadrul acestui Program, colaboratorul LCȘ „Înregistrarea fototermoplastică” I. Ciapurin a obținut Lincage Grant nr. 971684 pentru cercetări științifice comune între
USM și Universitatea din San-Diego, SUA1.
În anii următori savanții USM și-au extins colaborarea în cadrul Programelorinternaționale. Astfel, a fost aprobat proiectul CD-CP-20597-1999 „Dezvoltarea învățământuluide drept european și de drept internațional la Universitatea de Stat din Moldova”, pe termende doi ani (suma alocată – 200 000 Euro). Un alt proiect al USM, orientat spre modernizarea managementului financiar universitar la USM s-a numit „Modernizarea și Informatizarea
Managementului Financiar” (Proiectul UM-CP-20510-1999)2.
USM s-a încadrat în realizarea unor proiecte, înaintate de Asociația Universităților Parțial
sau Integral de Limbă Franceză (AUPELF-UREF) și care prevăd cooperare cu universitățile francofone în cadrul Programului FICU (Fondul Internațional de Cooperare Universitară). Drept
exemplu: Catedra de Ecuații Diferențiale, USM, alături de Institutul de Matematică al AȘM și
Universitatea din Montreal, Canada, a realizat proiectul „Metode algebro-geometrice și de calcul formal în sisteme dinamice”3. Un alt exemplu: realizarea Proiectului „Elaborarea și cercetarea sistemelor noi în bază de copolimeri carbazolici pentru înregistrare optică și holografică”(responsabilă din partea USM – prof. univ. dr. Galina Dragalina).
În cadrul Programului de mobilitate CIME (AUPELF) mai mulți studenți ai USM au obținut
burse de studii în universități din Franța.
Catedra de Informatică și Tehnologii de Programare (USM, cond., conf. univ. dr. A.
Tcacenco) a efectuat lucrări în cadrul Programului INCO-COPERNICUS, proiectul „Ștefan celMare” cu parteneri din România.
Cadre didactice de la USM au luat parte, de asemenea, la realizarea Programului Agenției
de Informare a SUA. Din partea USM: colaboratorii Facultății de Științe Politice și Administrative,
din partea americanilor – Universitatea PACE din New York. Programul de colaborare a inclus
un „schimb de profesori, perfectarea planurilor și programelor de studii în domeniul științelor
politice, ameliorarea structurii administrative a facultății, crearea unui Centru de Economie
Politică, completarea bibliotecii cu literatură, învățământ la distanță și alte activități”4.
Începând cu anul 2000, colaboratorii USM s-au încadrat activ în realizarea activităților
conform proiectelor Fundației SUA pentru Cercetare Civilă și Dezvoltare (CRDF). Primele douăproiecte, finanțate de Fundația CRDF, au fost: „Tratarea anaerobă și fizico-chimică a apelor reziduale din vinificație” (partener – Universitatea din Austin, Texas; din partea USM – conf. univ. dr.
Olga Covaliova, Facultatea de Chimie, Catedra de Chimie Industrială și Ecologică) și „Studierea
fotonilor legați în nanostructurile semiconductoare” (partener – Universitatea Riverside din
California; din partea USM – prof. univ. dr. Evghenii Pocatilov, Facultatea de Fizică, Catedra
Fizică Teoretică)5.

Bilanțul activității științifice a Universității de Stat din Moldova în anul 1998. Chișinău, 1999, p. 84-85.
Bilanțul activității științifice a Universității de Stat din Moldova în anul 1999. Chișinău, 2000, p. 94.
3
Ibidem, p. 96.
4
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 2000. Chişinău, 2001, p. 85.
5Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 2001. Chişinău, CE USM, 2002, p.
114. Tot acolo sunt enumerate alte cinci proiecte, elaborate de oamenii de știință ai USM, proiecte finanțate
de Fundația SUA CRDF: 1. „Dezvoltarea noilor procedee de majorare a randamentului celulelor solare pebază de CdS-CdTe” (coordonator USM, prof. univ., dr. hab. Petru Gașin); 2. „Mobilizarea proteinei la germinarea semințelor leguminoase: producerea și reglarea enzemelor” (coordonator USM, prof. univ., dr. hab.

1

2

688

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Așa cum sublinia conf. univ. dr. Alexandru Stahi, „tematica proiectelor și granturilorinternaționale vizează cele mai stringente probleme cu care se confruntă astăzi țările din lume,
inclusiv țara noastră, în scopul soluționării cărora se face un schimb util de informații între
savanții diferitelor țări”1. În următorii ani colaborarea profesorilor USM cu partenerii americani s-a intensificat. Fundația CRDF a deschis o sucursală chiar în incinta Universității de Statdin Moldova (Moldavian Research and Development Association). Unele proiecte, realizate încolaborare cu savanții USM, susținute de fundația dată, au fost încheiate cu succes, altele erau
în plină desfășurare2.
Facultatea de Relații Internaționale, Științe Politice și Administrative (USM) a realizat
un proiect de colaborare cu Universitatea Rutgers din New Jersey (SUA), cu tema „Spre o societate civică prin activitate socială”, prevăzut pentru trei ani și care a inclus: aprofundareacunoștințelor în domeniul educației civice și sociale; schimb de informații științifice și publicarea unor lucrări comune; perfecționarea cadrelor didactice; organizarea cursurilor de instruire
privind contribuția civică și activitatea socială la dezvoltarea Republicii Moldova. Partea financiară a proiectului s-a ridicat la suma de 300 000 de dolari3.
Din 2003 în cadrul Programului TEMPUS-TACIS, USM a fost parte a proiectului
PROMETHEUS JEP-23194-2002, întitulat „Promovarea Activităților Antreprenoriale și aTransferului Tehnologic în Sistemul Învățământului Superior din Republica Moldova”, prevăzut pentru 2 ani (septembrie 2003 – septembrie 2005) și care a avut următoarele obiective:susținerea și transmiterea experiențelor din domeniul antreprenorialului în învățământul superior și transferul de tehnologii, adaptarea lor la condițiile locale, perfecționarea cadrului juridic pentru operațiuni de inovație; stimularea reformelor structurale în învățământul superior
din Republica Moldova; crearea unui sistem național de sprijin al activităților antreprenoriale
și al transferului tehnologic în sistemul învățământului superior din R. Moldova etc.4
În 2004 profesorii USM au demarat cercetările prevăzute de Programul CADRUL 6
cu tema „Universitățile europene pentru antreprenoriat – rolul lor în Europa cunoașterii”(EUEREK). Durata proiectului a fost de trei ani (septembrie 2003 – august 2007). Obiectivele
proiectului au fost: examinarea transformărilor organizaționale care au avut loc într-un șir deuniversități din Europa Occidentală și Orientală în ultimii 10 ani; plasarea acelor schimbări într-un cadru teoretic bazat pe dominația cunoașterii ca un bun economic și factor de motivare;stabilirea relației dintre aceste schimbări și eficiența acestor instituții ca centre de producere și transfer al cunoștințelor etc. Proiectul a fost realizat de următoarele instituții: Institutul
Educației, Universitatea din Londra, Marea Britanie; Școala de Economie din Stockholm, Suedia;
Universitatea din Turku, Finlanda; Universitatea Politehnică din Valencia, Spania; Institutul
Internațional de Planificare a Educației, IIEP, UNESCO, Franța; Universitatea „Adam Mickiewicz”,
Polonia; Școala Superioară de Economie, Rusia și Universitatea de Stat din Chișinău5.
În anul 2006 colaboratorii USM au extins cercetările în cadrul Programului INTAS(Asociației Internaționale pentru Promovarea Cooperării cu Comunitatea Statelor
Independente). Dovadă sunt cele șapte proiecte acordate de INTAS Universității de Stat din
Moldova. Colaboratorii USM – titulari ai acelor proiecte sunt: prof. univ., dr. hab. P. Gașin și
prof. univ., dr. hab. E. Pocotilov (Facultatea de Fizică), conf. univ. dr. M. Gonța, conf. univ. dr. O.
Iosif Vaintraub); 3. „Componentul asimptotic al sistemelor dinamice neautonome cu aplicarea lor în Hidrodinamică, Meteorologie și Oceanologie” (coordonator USM, prof. univ., dr. hab. David Ceban); 4. „Inhibareaformării componentelor cancerigene N-Nitroso în sucul gastric simulat” (coordonator USM, conf. univ. dr.
Maria Gonța); 5. „Aspecte noi ale aplicării mediilor reliefo-fazice fotosensibile în holografie” (coordonator
USM, conf. univ. dr. Vasile Rotaru). Durata proiectelor – 2001-2003, volumul finanțării fiecărui grant – 35-40
de mii dolari.
1
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 2002. Chişinău, 2003, p. 130.
2
Mai detaliat vezi: Ibidem, p. 130-132; tabelul 6.1, p. 135.
3
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 2003, p. 151.
4
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 2004. Chișinău, 2005, p. 180.
5
Ibidem, p. 182.

689

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Covaliova și I. Bulimestru (Facultatea de Chimie și Tehnologie Chimică) și prof. univ., dr. hab. M.
Bulgaru și dr. Angela Spinei (Facultatea Asistență Socială, Sociologie și Filosofie)1.
Universitatea de Stat din Moldova continuă să fie parte a programelor TEMPUS. Astfel,
în anul 2008, USM a fost implicată activ în realizarea Programului JPHES 144544 „Dezvoltareade parteneriate cu firme din Republica Moldova”, pe un termen de 36 de luni (2009-2012).
În cadrul acestui Program, în afară de USM, au luat parte: Universitatea Tehnica din Moldova,
Universitatea Agrară de Stat din Moldova, Academia de Studii Economice din Moldova,
Universitatea Cooperatist-Comercială din Moldova, Universitatea de Stat din Comrat, Ministerul
Agriculturii și Industrii Alimentare, Primarul de Chișinău2, Institutul de Tehnologii Alimentare(Chișinău), Institutul Național de Standardizare și de Metrologie (Chișinău), Universitatea din
Pisa (Italia), Școala Națională de Ingineri tehnici, de Industrie agricolă și Alimentară, ENITIAA(Franța), Antena „Cnam Agrocampus” (Franța), Școala de Biotehnologie Superioară din cadrul
Universității Catolice (Portugalia) și Universitatea GENT (Belgia). Coordonatorul Proiectului
este Institutul Superior de Științe Agricole, Alimentare, Horticultură și Peisaj (Franța).
În 2009, USM s-a încadrat în realizarea a patru proiecte internaționale noi. Este vorba de:a) Proiectul JPCR 144746 TEMPUS „Îmbunătățirea educației privind gestionarea mediului”, pe un termen de 36 de luni (2009-2012), la care, în afară de USM, participă specialiști
de la Institutul pentru Studii de Mediu de la Universitatea din Amsterdam (Olanda), Institutul
de Educație Tehnologică din Atena (Grecia), Sisteme Informaționale Geografice, Universitatea
Central Europeană (Ungaria), Universitatea de Resurse Naturale și Aplicate Life Sciences(Austria), Universitatea Națională Harkov (Ucraina), Universitatea Națională „Vernadsky”3 și
Universitatea de Stat din Belarus. Coordonatorul proiectului dat este Universitatea de Stat din
Sankt-Petersburg (Federația Rusă).
b) Proiectul JPHES 144285 TEMPUS „Către un model de universitate de cercetare șide antreprenoriat în învățământul superior din Rusia, Ucraina și Moldova”, pe durata a 36 deluni (2009-2012). La proiect, alături de profesorii USM, au activat savanți din Universitatea
din Alicante (Spania), Universitatea Jagiellonă (Polonia), Universitatea Electro-tehnică din
Sankt-Petersburg (Federația Rusă), Universitatea Federală de Sud (Federația Rusă), Santander
Universities Global Division4 (Federația Rusă) și Universitatea Națională „Taras Șevcenko”
din Kiev (Ucraina). Coordonatorul proiectului - Universitatea Saarland, Biroul de Transfer
Tehnologic (Germania).
c) Proiectul JPCR 144976 TEMPUS, având tema: „Profesionalizarea învățământului
în asistența socială”; coordonatorul proiectului – Universitatea „Alexandru Ioan Cuza”, Iași(România). La realizarea proiectului nominalizat au participat specialiști de la USM, Academia
de Studii Economice din Moldova, Universitatea din Stat „Alecu Russo” din Bălți, Direcția
Protecția Drepturilor Copilului, Municipiul Chișinău și Colegiul Pedagogic din Cahul.
d) Proiectul JPCR 144790 TEMPUS prevedea crearea a patru Școli „Hotelieres Superieuresd’Application” cu implicarea USM, Academiei de Studii Economice din Moldova, Universității
„Bogdan Petriceicu Hașdeu” din Cahul și Universității de Stat din Kokchetav (Kazahstan)5.
În 2010 cadrele didactice de la USM au participat la realizarea Proiectului SMHES
158980 TEMPUS. Tema proiectului: „Centrul de formare a cadrelor pentru educație inclusivă
în Republica Moldova”. În afară de specialiștii de la USM, la proiect au luat parte: Universitatea

Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 2006. Chișinău, 2007, p. 138.
Așa e în document.
3
Universitatea s-a numit „Tavriceskii Naționalinîi Universitet imeni V.I. Vernadskogo” (Universitatea Națională
„Tavriceskii” în numele lui V.I. Vernadski”), se află în Simferopol, capitala Republicii Autonome Crimeea,
Ucraina. În 2014 Federația Rusă a anexat Crimeea și numita universitate a devenit „Academia „Tavriceskii”
a Universității Federale din Crimeea în numele lui V. I. Vernadski”. Comunitatea internațională a condamnat
agresiunea rusă față de Ucraina și nu recunoaște anexarea Crimeii de către Federația Rusă.
4
Așa e în document.
5
Informația referitoare la participarea USM la proiectele TEMPUS și ERASMUS MUNDUS ne-au fost oferite de
dna Angela Niculiță, prorector pentru relații internaționale ale USM, fapt pentru care îi mulțumim.
1

2

690

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

de Stat din Bălți „A. Russo”, Universitatea Pedagogică de Stat „I. Creangă”, Liceul Teoretic „Mihai
Viteazul”, Chișinău, Direcția Generală pentru Educație, Tineret și Sport, Chișinău, Ministerul
Educației și Tineretului, Ministerul Protecției Sociale, Familiei și Copilului, Ministerul Sănătății
al Republicii Moldova, Universitatea din Alicante, Spania, Universitatea din Genova, Italia, șialte centre cointeresate. Termenul de realizare a proiectului a fost de trei ani (2010-2013).
Coordonatorul proiectului a fost Universitatea din Alicante, Spania.
În același an, profesorii USM au luat parte la realizarea altor două proiecte din cadrul
Programului TEMPUS. Este vorba de:a) Proiectul JPCR 511303 TEMPUS, întitulat: „Programul de masterat în sănătate publică și servicii sociale”, pe o durată de 36 de luni (2010-2013). La realizarea proiectului au
mai participat: Universitatea de Stat de Medicină din Erevan, Universitatea de Stat din Erevan,
Universitatea de Stat din Tbilisi, Universitatea din Georgia, Tbilisi, Universitatea Babeș-Bolyai,
Cluj-Napoca, România. Coordonatorul proiectului - Universitatea din Cumbria, Marea Britanie.
b) Proiectul JPCR 511063 – TEMPUS, numit „Revizuirea și actualizarea curriculum-urilor
cadrelor didactice”, de asemenea, pentru o perioadă de 36 de luni (2010-2013). La proiect au
luat parte: Universitatea de Stat din Moldova, Universitatea Pedagogică de Stat „I. Creangă”,
Universitatea de Stat „Alecu Russo” din Bălți, Universitatea de Vest „Vasile Goldiș”, România,,
Tallinna Ulikooli Haapsalu Kolledz, Estonia și Ministerul Educației din Republica Moldova.
Coordonatorul proiectului – Universitatea din Aveiro, Portugalia.
În 2011 a demarat Proiectul JPCR 516597-TEMPUS „Crearea în Moldova a unei rețele universitare tematice în Științe aplicate și Științe Economice” (2011-2014). La realizarea proiectului
au luat parte: SC „Endava” SRL, Republica Moldova, Universitatea din Rennes I și Universitatea din
Rennes II, Franța, Universitatea din Pisa, Italia, Universitatea Santiago de Compostella, Spania,
Universitatea Tehnică „Gheorghe Asachi”, Iași, România, Universitatea Tehnică din Moldova,Chișinău, Universitatea de Stat din Moldova, Academia de Studii Economice din Moldova,
Universitatea Agrară de Stat din Moldova, Universitatea de Stat de Medicina și Farmacie „Nicolae
Testemițanu”, Universitatea Cooperatist-comercială din Moldova, Universitatea de Stat din
Comrat, Universitatea de Stat din Cahul, Universitatea de Stat „Alecu Russo” din Bălți, ConsiliulNațional al Organizațiilor de studenți din Moldova, Ministerul Educației al Republicii Moldova,
Ministerul Tehnologiilor Informaționale și Comunicare al Republicii Moldova. Coordonatorul
proiectului nominalizat a fost AGROCAMPUS OUEST, Franța.
În anul 2015 savanții USM traduc cu succes în practică alte câteva proiecte din cadru
Programului TEMPUS. Astfel, este pe cale de a se încheia Proiectul SMGR 530537 TEMPUS„Dezvoltarea și asigurarea calității învățământului superior în Republica Moldova”. La realizarea Proiectului, alături de specialiștii USM, participă: Consiliul Național al Organizațiilor
Studențești din Moldova, Universitatea Politehnică din București, Uniunile Naționale ale
Studenților din Europa, Belgia, Universitatea din Roskilde, Danemarca, Universitatea Tehnică
din Moldova, Universitatea de Stat „Bogdan Petriceicu Hașdeu” din Cahul, Universitatea de Statde Medicină și Farmacie „Nicolae Testemițanu”, Universitatea de Stat „Alecu Russo” din Bălți,Universitatea de Stat din Tiraspol, Ministerul Educației al Republicii Moldova, Consiliul Național
al Rectorilor, Universitatea din Girona, Spania, precum și Centre și servicii din Germania șiAustria. Coordonatorul Proiectului este Universitatea din Leipzig, Germania. De asemenea, continuă activitatea privind realizarea Proiectului JPCR 530 599 TEMPUS, întitulat „Mass-media și
jurnalismul de calitate”, coordonat de Universitatea din Passau, RFG. Colaboratori ai Proiectului
sunt USM, Universitatea „Lucian Blaga” din Sibiu, Universitatea de Studii Europene, Chișinău,Universitatea Națională „I. I. Mecinikov” din Odessa, Universitatea Națională „Iurii Fedkovici”
din Cernăuți, Universitatea Națională din Dnepropetrovsk, Universitatea Națională „Tavriceskii”
în numele lui V. I. Vernadski”, Universitatea de Stat din Sumî, Ucraina, Universitatea Națională
Pedagogică „W. Hnatijuk” din Ternopol, Ucraina, Universitatea din Viena, Austria, Agenția deștiri Info-Prim Neo, Republica Moldova, Ministerul Educației al Republicii Moldova, Ministerul
Educației, Științei, Tineretului și Sportului din Ucraina, precum și un șir de alte instituții cointeresate.
691

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Este în desfășurare și Proiectul JPGR 530621 TEMPUS, cu tema „Conducerea și gestionarea schimbărilor în învățământul superior”, pe un termen de 36 de luni (2012-2015).
Alături de specialiști din USM, la Proiect participă cadre didactice de la Universitatea Agrară
de Stat, Universitatea de Stat de Inginerie, Universitatea de Stat din Erevan, Universitatea deStat din orașul Gavar (toate din Armenia), Universitatea de Stat economică, Universitatea deEconomie și Comerț din Belarus (ambele din (Minsk), Universitatea de Stat Tehnică din Gomel,
Universitatea de Stat Tehnologică din Vitebsk (Belarus), Universitatea Caucaz, Universitatea
Pedagogică din orașul Gori, Universitatea Internațională a Marii Negre, Universitatea de Stat
„Ivane Javakhishvili” din Tbilisi (Georgia). Din Republica Moldova, la acest proiect mai participă: Universitatea de Stat din Comrat, Universitatea Agrară de Stat, Universitatea de Stat „Alecu
Russo” din Bălți, precum și un șir de instituții de învățământ superior din Ucraina (din Cerkassî,Harkov, Lvov, Odessa, Luțk, Universitatea din Tesalia, Grecia, AgroSup Dijon, Franța, Institutul
Politehnic din Bragança, Portugalia. Coordonatorul proiectului este Colegiul Universitar din
Birmingham, Marea Britanie.
Încă un proiect, inițiat în 2012, este Proiectul SMGR 530740 TEMPUS, întitulat„Sporirea autonomiei universitare în Republica Moldova”, pe un termen de 36 (2012-2015).
La realizarea Programului participă specialiști de la USM, Universitatea Tehnică din Moldova,
Universitatea de Stat de Medicină și Farmacie „Nicolae Testemițanu”, Universitatea Agrară deStat din Moldova, Academia de Studii Economice din Moldova, Universitatea de Stat „Alecu
Russo” din Bălți, Universitatea de Stat „Bogdan Petriceicu Hașdeu” din Cahul, Universitatea deStat din Comrat, Consiliul Național al Rectorilor din Republica Moldova, Ministerul Educației
al Republicii Moldova, Ministerul Finanțelor al Republicii Moldova, Sindicatele din Educațieși Știință (R. Moldova), Consiliul Național al Organizațiilor Studențești din Moldova, Camera
de Comerț și Industrie a Moldovei, Universitatea „Stefan cel Mare” din Suceava (România),
Universitatea din Gloucestershire, Marea Britanie, Institutul Regal de Tehnologie din Suedia,
Universitatea „Mykolas Romires”, Lituania. Coordonatorul proiectului – Universitatea Aalborg
din Danemarca. În 2013 colaboratorii USM au participat la concursurile Programului TEMPUS
și au obținut succes în alte trei proiecte:a) Proiectul JPGR 543929 TEMPUS cu titlul: „Servicii moderne de informare pentruîmbunătățirea calității studiilor”. Termenul este de 36 de luni (2013-2016). În Proiect au fost
implicate, în special, bibliotecile universitare. În afară de colaboratori ai Bibliotecii Centralea USM, la Proiect participă specialiști de la Biblioteca Centrală Medicală „Iuliu Hațieganu” aUniversității de Medicină și Farmacie din Cluj-Napoca, România; Biblioteca și Centrul deInformare a Universității de Științe Medicale din Kaunas, Lituania; Biblioteca Științifică a
Universității Tehnice din Riga, Letonia; Universitatea și Biblioteca Națională, Debrețin, Ungaria;
Departamentul de Învățământ Superior, Ministerul Educației al Republicii Moldova; ConsiliulNațional al Organizațiilor Studențești din Moldova; Biblioteca Științifică a Universității Agrarede Stat din Moldova; Biblioteca Științifică a Academiei de Studii Economice din Moldova;
Biblioteca Științifică a Universității de Stat „Alecu Russo” din Bălți; Biblioteca Științifică
Medicală a Universității de Stat de Medicină și Farmacie „Nicolae Testemițanu”; BibliotecaȘtiințifică Universitară a Universității Tehnice a Moldovei și Biblioteca Științifică a Universității
Pedagogice de Stat „Ion Creangă” Chișinău. Coordonatorul proiectului este Universitatea din
Vilnius, Lituania. Responsabilă de proiect din partea USM este dna Ecaterina Zasmenco, director al Bibliotecii Centrale Universitare.
b) Alt proiect în derulare este JPCR 544191 TEMPUS, întitulat „Programe de masteratîn managementul operațiunilor de cazare pentru dezvoltarea industriei turismului”, pe o durată de 36 de luni (2013-2016) și la care, în afară de specialiștii USM, participă cadre didactice de la Universitatea Cooperatist-comercială din Moldova, Universitatea „Perspectiva – INT”,
Universitatea Tehnică din Azerbaidjan, Institutul de Turism din Azerbaidjan, Colegiul deTurism din Azerbaidjan, Universitatea „Alexandru Ioan Cuza” Iași, România, câteva instituții
de învățământ superior din Georgia (Universitatea Tehnică din Georgia, Universitatea
Pedagogică de Stat din Gori, Universitatea din Tbilisi „Gorgasali”), precum și specialiști
692

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAde la universități din Grecia, Italia, Spania și Portugalia (Institutul Agronomic Chania,
Universitatea Telematică din Roma, Universitatea din Girona, Universitatea din Algarve). Înafară de universități, la proiect participă Ministerul Educației din Republica Moldova, Agenția
Turismului a Republicii Moldova, Asociația Națională de hoteluri și restaurante din Republica
Moldova, Hotelul „Leogrand” Srl, Republica Moldova, Comitetul sindical al studenților din R.
Moldova. Din partea Azerbaidjanului participă, de asemenea, Ministerul Educației, Ministerul
Turismului și Culturii, Hotelul „New Baku Hotel”, Consiliul Republican de turism și excursii,
Asociația studenților universitari din Azerbaidjan, iar din Georgia - Ministerul Educației șiȘtiinței, Agenția Națională de Turism, Asociația studenților universitari din Georgia, Hotelul„Dzveli Metekhi” din Tbilisi. Coordonatorul proiectului este Institutul Superior Espinho din
Portugalia.
c) Cel de-al treilea Proiect din cadrul Programului TEMPUS, la care activează specialiștii
din USM este JPHES 544197 TEMPUS, ce are titlul „Rețeaua de transfer tehnologic”, pe un termende 36 de luni (1 decembrie 2013 – 31noiembrie 2016). La Proiect participă: USM, Universitatea
din Sannio, Benevento, Italia, Universitatea Tehnică din Iași, România, Universitatea Tehnică
din Košice, Slovacia, Institutul Superior Tehnic din Lisabona, Portugalia, Universitatea Tehnică
din Moldova, Universitatea Agrară de Stat din Moldova, Universitatea de Stat „Alecu Russo”
din Bălți, Rețeaua de Transfer Tehnologic din Republica Moldova, Agenția pentru Inovare șiTransfer Tehnologic, Republica Moldova.
În afară de proiectele din cadrul Programului TEMPUS, cadrele didactice de la Universitatea
de Stat din Moldova beneficiază de Programul Erasmus Mundus (mobilitate academică). Din
2007 până în prezent au fost derulate opt proiecte, cinci din ele întitulate „EMA-21”, cu participarea universităților din Spania (Universitatea din Deusto), din România (Universitatea„Alexandru Ioan Cuza” din Iași), din Finlanda, iar beneficiari, în afară de specialiștii din USM,
sunt cadrele didactice din instituții de învățământ superior din Ucraina, Armenia, Azerbaidjan,
Georgia, Belarus.
Un alt program, la care au luat parte cadrele didactice de la USM, a fost „Grant Contract nr.
231. 73963.333 MIS-ETC 2674” – „Programul operațional comun pentru bazinul Mării Negre,
2013-2014” (18 luni). În afară de USM, la realizarea proiectului au participat specialiști de laCentrul pentru Inițiative Civile, Consultanță și Training (Bulgaria), Universitatea „Namik Kemal”(Turcia), Fondul Universitatea Caucazului (Georgia), Liceul „Ovidius” (România), Universitatea
din Simferopol „Taurida”, „V. I. Vernadski”.
Așadar, analiza realizată mai sus demonstrează cu lux de amănunte că specialiștii din cadrul USM sunt implicați activ în realizarea diverselor programe europene (dar și altor proiect,
din afara statelor UE).
Universitatea de Stat din Moldova a acordat întotdeauna o atenţie sporită colaborării
ştiinţifice internaţionale, însumând, în acest sens, câteva direcţii, şi anume: studii comune cu
savanţii universităţilor şi centrelor ştiinţifice partenere în vederea soluţionării anumitor probleme de interes general; schimburi de delegaţii, grupuri de savanţi sau personalităţi ale ştiinţei – pentru studii de documentare în diverse domenii; organizarea de stagii pentru cadrele
didactice universitare şi instruirea doctoranzilor, schimb de literatură ştiinţifică, schimb decadre ştiinţifice pentru prelegeri şi documentări. Una dintre direcţiile cele mai intensive este
participarea universitarilor cu referate şi comunicări în cadrul congreselor, conferinţelor, simpozioanelor ştiinţifice internaţionale.
Participarea colaboratorilor USM la congrese, colocvii, simpozioane internaţionale demonstrează următoarele: în primul rând este vorba de competitivitatea corpului profesoral al
USM cu ceilalţi participanţi la evenimentele ştiinţifice, înseamnă recunoaşterea contribuţiilor
la dezvoltarea ştiinţei, prestate de savanţii universităţii noastre. În al doilea rând, în cadrul
acestor evenimente se face schimb de informaţii şi idei, care stau la temelia următoarelor etapeîn cercetările fiecărui participant la congres, simpozion, colocviu. Manifestările ştiinţifice internaţionale dezbat problemele stringente ale ştiinţei, iniţiază pe cei prezenţi în noile realizări şideschid noi perspective de cercetare.
693

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAIată de ce este important să analizăm în cele ce urmează prezenţa corpului profesoral
al USM, dar şi a doctoranzilor (în unele cazuri – a studenţilor) la manifestări ştiinţifice internaţionale.
În 1992 conducerea USM (rector – academicianul Boris Melnic, prorector pentru ştiinţă
– prof. univ., dr. hab. Teodosie Pasecinic1) a delegat 68 de persoane pentru a lua parte la congrese, conferinţe, simpozioane internaţionale. Astfel, şeful Laboratorului „Chimia proteinelor”
Iosif Vaintraub a participat la lucrările celui de-al IV-lea Simpozion Internaţional în problemele proteinelor alimentare (Nantes, Franţa), la care a prezentat un referat în formă orală şi
patru referate de stand2. Un grup de şapte persoane, profesori universitari, matematicieni, au
luat parte cu comunicări la lucrările celei de-a Doua Conferinţe pregătitoare pentru Congresul
Matematicienilor Români de Pretutindeni (Bucureşti). Tot la Bucureşti, 16 colaboratori ştiinţifici şi conferenţiari ai Facultăţii de Fizică au participat în calitate de raportori la Colocviulnaţional de Energie Solară.
Istoricii USM au luat parte la diverse întruniri ştiinţifice internaţionale. În primul rând,este vorba de patru colaboratori ai Laboratorului „Antichitate şi medievistică”, USM, în frunte
cu profesorul universitar, doctor habilitat Ion Niculiţă, care au participat cu comunicări la cel
de-al XIV-lea Simpozion de Tracologie, desfăşurat la Suceava (România). Apoi, este vorba de colaboratorii Catedrei de Istoria Românilor, care au participat cu comunicări la diverse întruniriinternaţionale din România.
În anul următor (1993), profesorul Ion Niculiţă a luat parte la şedinţele ComisieiInternaţionale consultative în scopul rezolvării problemelor legate de încadrarea USM în sistemul internaţional de Studii Tracologice, organizată de Institutul Român de Tracologie din
Bucureşti. Alţi trei istorici, profesorii Pavel Parasca, Ion Eremia şi Gheorghe Palade au participat cu comunicări în cadrul celui de-al Doilea Congres de Studii Române, organizat la ClujNapoca de Colegiul Huntington (SUA)3.
În acelaşi an cinci profesori universitari de la Facultatea de Matematică au participat lalucrările Seminarului Internaţional de Ecuaţii funcţionale, Aproximare şi Convexitate, for ştiinţific ce şi-a desfăşurat lucrările la Cluj-Napoca4. Profesorii Alexei Simaşchevici şi Petru Gaşin
(Catedra de fizică a semiconductorilor, USM) au luat parte la Simpozionul Comunităţii Europene
pentru Energia Solară (Bucureşti). Profesorul universitar Alexandru Palistrant (Catedra de geometrie) a participat la lucrările Conferinţei ştiinţifice „Simetrie în ştiinţă şi cultură” (Belgrad,
Iugoslavia), iar profesorul Lev Panasiuc – la lucrările unei conferinţe ştiinţifice din Gabrovo(Bulgaria). În plus, cu acest prilej, profesorul Lev Panasiuc a întocmit un Contract de colaborare cu Institutul Electrotehnic şi de Maşini din Gabrovo. Conform Raportului citat, în 1993,
USM a delegat 180 de colaboratori ai săi în România (174), precum şi în RFG, Italia, Bulgaria,
Iugoslavia. Savanţii de la USM au ţinut prelegeri în faţa studenţilor din Iaşi (profesor Nicolae
Jitaraşu), din Roma (prof. Gheorghe Duca), din Lille, Franţa (prof. Aurelian Gulea) etc.
În 1994 specialiştii Universităţii de Stat au participat la 48 manifestări ştiinţifice internaţionale.
În acelaşi an USM a înaintat un şir de proiecte privind participarea la programele Uniunii
Europene (UE): TEMPUS-TACIS (program academic, scopul căruia constă în „promovarea calităţii şi susţinerea dezvoltării şi restructurării învăţământului superior în ţările eligibile pentru
TACIS”5), INTAS, PECO, COPERNICUS (programe de cercetare).
Date biografice şi activitatea didactico-ştiinţifică a prof. T. Pasecinic: Rusnac Gheorghe, Cozma Valeriu.
Profesorii Universităţii de Stat din Moldova. Dicţionar istorico-biografic. 1946-2001. Chişinău, 2001, p.
155-157.
2
Pasecinic T. I. Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 1992. Chişinău,1992, p. 37.
3
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 1993. p. 40-41.
4
Ibidem, p. 40.
5
Stahii Alexandru. Universitatea pe harta lumii. În: Universitatea. Ediţie specială consacrată jubileului de 50
de ani ai Universităţii de Stat din Moldova, 1996, p. 5.
1

694

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Profesorii USM au continuat efectuarea unor studii comune cu savanţi din România1,
Germania2, din alte state, au participat la concursuri internaţionale pentru obţinerea burselor
pentru cercetare, studii, reciclare etc.
Tabelul nr. 115
Numărul de angajaţi ai USM – participanţi la congrese, simpozioane,
colocvii internaţionale în perioada 1992-2006
Nr d/oAnulNumărul de participanți
1
1992
68
2
1993
98
3
1994
48
4
1995
120
5
1996
95
6
1997
87
7
1998
*
8
1999
50
9
2000
82
10
2001
132
11
2002
96
12
2003
110
13
2004
158
14
2005
148
15
2006
120

Tabel alcătuit pe baza datelor statistice, publicate în broșurile „Bilanțul activității științifice a Universității deStat din Moldova” pentru anii 1992-2006.
*Nu avem dateDupă cum vedem în tabelul de mai sus cadrele didactice ale USM participă activ, an dean, la diverse congrese, simpozioane ştiinţifice internaţionale. Este imposibil, practic, să leenumerăm pe toate. Vom menţiona, totuşi, unele din ele. Astfel, între 18 şi 21 mai 1995, laPitsburg, SUA, şi-a desfăşurat lucrările cel de-al XI-lea Salon mondial de invenții și noi produse.
Pentru prima dată la acest Salon, Republica Moldova a fost reprezentată de profesorii USM
Aurelian Gulea și Valeriu Rudic. Lucrările prezentate în domeniul de sinteză dirijată a elementelor proteice și implementarea lor în biotehnologie, medicină și agricultură au fost apreciate
cu două medalii de aur și două de argint. În afară de profesorii A. Gulea și V. Rudic, în colectivele de autori au colaborat conf. univ. dr. S. Șova (USM), decanul Facultății de Chimie A. Cecal(Universitatea „Alexandru Ioan Cuza”, Iași) și Gh. Nica, șef de secție la Institutul de Inventică
(București, România). La 24 mai 1995 profesorii USM A. Gulea și V. Rudic au fost desemnați
membri titulari ai Academiei de Științe din New-York3.
Între 8 și 15 noiembrie 1995, la Bruxelles și-a desfășurat activitatea cel de-al 44-lea Salon
Mondial de invenții, cercetări și inovații industriale „EURECA-Bruxelles 1995”, la care au parti-

Astfel, cadrele didactice ale USM au realizat cercetări în cadrul Programului „Elaborarea tehnologiilor de obţinere a straturilor de tip SIS pe bază de Si şi InP prin metoda pulverizării” (Catedra şi Laboratorul Fizica semiconductoarelor, cond. şt., prof. A. Simaşchevici. O altă tema a fost: „Aparatura de înregistrare pe materiale fototermoplastice. Procese fizice de înregistrare a informaţiei optice”(Catedra de Electronică şi LCŞ „Înregistrare
Fototermoplastică”, USM, cond. prof. L. Panasiuc în colaborare cu Institutul de Fizică şi Tehnologia Aparatelor cu
radiaţii, Bucureşti). Catedra de Chimie Anorganică (prof. A. Gulea) a studiat tema „Acumularea radionuclizilorde către cianobacterii şi alte microorganisme fotosintetizante în vederea depoluării unor efluenţi contaminanţi
proveniţi din tehnologii nucleare” în colaborare cu Universitatea „A. I. Cuza”, Iaşi etc. Vezi: Ibidem, p. 42-43.
2
De exemplu, membrii Laboratorului „Chimia proteinelor” din cadrul Facultăţii de Biologie şi Pedologie, USM,
au cercetat împreună cu colegii lor din Secţia de Biologie Moleculară a Institutului de Genetică a Plantelor
din Gatersleben, Germania. Rezultatele colaborării au fost expuse la cel de-al VI-lea Simpozion Internaţional„Proteinele Seminţelor”. Ibidem, p. 43.
3
Stahii Alexandru. Op. cit., p. 5.
1695

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

cipat 1 200 inventatori din 49 de state. Profesorii USM au cucerit cinci medalii de aur și patru
de argint, deținători fiind A. Gulea, V. Rudic, V. Isac, S. Șova, V. Covaliov, Gh. Duca, E. Savca, G.
Novițchi, V. Șalaru, V. Mogâldea. Pentru merite deosebite în inventică, profesorilor A. Gulea și V.
Rudic li s-a decernat ordinul Regatului Belgiei „Meritul în inventică”1.
În perioada septembrie 1996 – decembrie 1997 profesorii USM au prezentat comunicări
în cadrul celui de-al 214-lea Congres Naţional al Societăţii Chimiştilor din SUA, Las Vegas, Nevada(prof. Gheorghe Duca), în cadrul Conferinţei Internaţionale în domeniul Opticii Difracţionale,
Savonlinna, Finlanda (dr. I. Ciapurin), în cadrul Conferinţei internaţionale de Fizică ICAM-97,
Strasbourg, Franţa (prof. V. Casian). Profesorul USM I. Vaintraub a participat cu comunicare la
Simpozionul Internaţional cu tema „Proteinele alimentare”, desfăşurat la Potsdam, Germania,
iar profesorul N. Jitaraşu la Conferinţa Internaţională „Nonlinear Partial Diff. Eguation”, care aavut loc în Kiev, Ucraina. Conf. univ. dr. Eufrosinia Axenti a luat parte la cel de-al Doilea Colocviu
European „Predarea limbilor străine în Europa”, desfăşurat în Austria etc.2.
În anul 1999, în diverse misiuni peste hotare, au participat mai mult de 320 cadre universitare şi 100 studenţi. 50 colaboratori ai USM au participat la 52 conferinţe, simpozioane,
colocvii internaţionale în Franţa, Italia, Marea Britanie, Scoţia, Suedia, Polonia, Bulgaria, Ungaria, Israel, Germania. Din şirul acestor manifestări pot fi nominalizate: Conferinţa Internaţională „Marea Baltică - Marea Neagră spre o Europă integră a secolului XXI: fără linii de divizare”, Ialta, 10-11 septembrie 1999 (Gh. Rusnac); Simpozionul „Mediul şi Industria”, Bucureşti, 23-26 septembrie 1999 (Gh. Duca); Conferinţa Internaţională „Desarmos l’Istoire”, Gotland (Suedia), 21-27 septembrie 1999 (E. Dragnev, I. Şarov); Simpozionul „Factori şi procesepedogenetice din zona temperată”, Tulcea, (România), 23-26 septembrie 1999 (Gh. Jigău);Conferinţa Internaţională „Organic films for photonics appiications” şi simpozionul anual alSocietăţii optice americane, Santa-Clara, California (SUA), 24 septembrie - 1 octombrie 1999
(I. Ciapurin); Simpozionul în memoria lui Mieczzslaw Marian Domaradzki, Kazanluk, Bulgaria, septembrie 1999 (I. Niculiţă); a XXV-ea sesiune naţională de chimie, Călimăneşti, România, 5-9 octombrie 1999 (M. Revencu); Conferinţa „Internet – a medium for new technologies
in information society”. 13-16 octombrie 1999, V. Târnovo, Bulgaria (N. Magariu, Iu. Cărăuş);Congresul Asociaţiei Europene de Matematică a concursurilor, Spania, 20-24 octombrie 1999
(V. Guţu); Adunarea Instituţiilor din Sud-Estul Europei, Thesallomki, Grecia, 17-20 decembrie 1999 (P. Gaugaş) și multe altele3.
În anul 2000 peste frontierele R. Moldova, în diverse activități științifice și didactice auparticipat 300 de angajați ai USM și circa 60 de studenți. 82 de colaboratori ai USM au prezentat
comunicări la diverse întruniri științifice în SUA, Franța, Elveția, Italia, Marea Britanie, Suedia,
Norvegia, Bulgaria, Ungaria, România, Rusia etc.
În anul 2001 mai mult de 331 colaboratori ai USM au mers peste hotarele Republicii,
participând la diverse activități științifico-didactice. 132 din ei au participat cu comunicări ladiverse congrese, simpozioane științifice etc. Iată câteva exemple: Conferinţa Internaţională
dedicată centenarului din ziua naşterii acad. I. G. Petrovski, Moscova (Rusia); Conferinţa Internaţională „Ecuaţii diferenţiale parţial nelineare”, Kiev (Ucraina); Conferinţa Internaţională ICNODEA, Cluj-Napoca (România); Conferinţa Internaţională SACCS, Iaşi (România); Conferinţa
internaţională de Chimie Coordinativă dedicată lui I. Ciugaev, Rostov-pe-Don (Rusia); Conferinţa Regională „Apa şi Sănătatea”, Odessa (Ucraina); Conferinţa de Chimie şi Tehnologie a Universităţii Politehnice din Bucureşti (România); Conferinţa Societăţii Pedologilor, Minsk (Belarus);
Conferinţa Internaţională de Ficologie, Thessaioniki (Grecia); Conferinţa Internaţională „Viaţa
în apă şi pe pământ în mileniul al III-lea”, Constanţa (România); Conferinţa „Spectroscopia cristalelor”, Kazan (Rusia) și multe altele4.
Ibidem.
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova în anul 1997. Chişinău, 1998, p. 74.
3
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova în anul 1999. Chişinău, 2000, p. 99.
4
Mai detaliat vezi: Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova în anul 2001. Chişinău,2002, p. 117-118.

1
2

696

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

În anul 2002, 96 de angajați ai USM au participat cu comunicări în cadrul diverselor
congrese, simpozioane, colocvii internaționale în SUA, Franţa, Italia, Marea Britanie, Suedia,
Polonia, Bulgaria, Ungaria, Germania, Federaţia Rusă, Israel, Elveţia, Uzbekistan, Canada, Japonia, Spania, Kazahstan etc. Vom menționa doar câteva manifestări științifice internaționale, cu
participarea universitarilor noștri: Conferinţa a XXVII-a Naţională de Chimie (Râmnicul Vâlcea,
România); Conferinţa Internaţională de Matematică Aplicată (Piteşti, România); Conferinţa Internaţională „Ingineria şi managementul protecţiei mediului” (Iaşi, România); Conferinţa Internaţională de Fizică a Semiconductorilor (Odessa, Ucraina); Congresul al XXXI-lea Internaţional
AMPERE (Poznan, Polonia) ş. a.1.
În 2003, 110 colaboratori ai USM au prezentat comunicări științifice la întruniri peste frontierele R. Moldova. Vom remarca câteva din ele: Conferința Internaţională Științificopractică „Galvanotehnica, prelucrarea suprafeţelor şi ecologia în secolul al XXI-lea” (Moscova,
Rusia); Conferinţa a XI-а de Matematică Aplicată şi Industrială „CAIM - 2003”, (Oradea, România); Sesiunea a X-a de Comunicări a Grupului Român de Lingvistică Aplicata (Constanţa, România); Simpozionul Internaţional „МДОЗМФ - 2003” (Herson, Ucraina); Conferinţa Internaţională „Kolmogorov and Contemporary Mathematics” (Moscova, Rusia); Conferinţa Internaţională „L. Ciagaev” (Kiev, Ucraina); Conferinţa Internaţională „JE-learning” (Bucureşti, România);
Conferinţa Internaţională „Fullerenes and Atomic Clusters” (Sankt-Petersburg, Rusia); Congresul Matematicienilor din România (Piteşti, România) Simpozionul Internaţional „Semiconductorii A3B5” (Sankt Petersburg, Rusia); Conferinţa Internaţională „Nonlinear Parţial Differential
Equations” (Aluşta, Ucraina); Conferinţa Internaţională Științifico-practică „Apa şi Sănătatea”(Odessa, Ucraina); Colocviul Internaţional de Ştiinţe ale Limbajului (Cernăuţi, Ucraina); ŞcoalaInternaţională „4-th International Balcan Workshop on Applied Physics” (Constanţa, România);
Târgul Internaţional „Universitaria 2003” (Cluj-Napoca, România); Conferinţa Internaţională
de Energetică Industrială (Bacău, România); Conferinţa Internaţională polimerii în secolul al
XXI-lea” (Kiev, Ucraina); Conferinţa Internaţională „Euro PV - 2003” (Granada, Spania); Conferinţa Internaţională „Great Moments of Physics” (Kabala, Grecia) și multe altele2.
În anul 2004 peste 200 de cadre didactice ale USM au fost în diverse misiuni peste frontierele Republicii Moldova. Dintre acestea, 158 de colaboratori ai USM au participat cu comunicări
la congrese, simpozioane, colocvii internaționale, alte 28 de persoane au avut stagii științifice dedocumentare, iar 21 de persoane au realizat stagii de perfecționare, documentare și specializare. Între manifestările internaționale științifice deosebite vom remarca: Salonul Internaţional
pentru Invenţii şi Inovaţii (Moscova, Rusia); Salonul Internaţional de Inventică (Geneva, Elveţia); Conferinţa Internaţională „E - MRS 2004 Spring Meeting” (Strasbourg, Franţa); Congresul
Internaţional „Apa: Tehnologia şi Ecologia”, ediţia a IV-a (Moscova, Rusia); Conferinţa Internaţională „BXCON 2004” (Cracovia, Polonia); Conferinţa Ştiinţifică Internaţională organizată decătre Societatea Europeană de Fizică (Praga, Cehia); Seminarul româno-francez de Matematică
Aplicată (Craiova, România); Conferinţa Internaţională „Nonlinear Differential Equations andApplication” (Cluj-Napoca, România); Conferinţa Internaţională „Geometric Topology, Discrete Geometry and Set Theory” (Moscova, Rusia); Congresul Internaţional „15-th EENC/32/nd
AMPERE” (Lille, Franţa); Şcoala Internaţională „The Fourth International Balkan School on Nuclear Physics” (Bodrum, Turcia); Zilele Academice Ieşene (Iaşi, România); Conferinţa Uniunii
Europene COST - 2004 (Iaşi, România); Conferinţa Internaţională de Chimie Aplicată (Bacău,România); Conferinţa Naţională de Chimie, ediţia a XXVIII-a (Călimăneşti - Căciulata, România);
Simpozionul Internaţional „Spaţiul Lingvistic şi Literar Românesc din perspectiva integrării
europene” (Iaşi, România); Expoziţia Internaţională „Articole şi Tehnologii cu destinaţie dublă”(Moscova, Rusia); A 12-a Conferinţă Internaţională de Matematică Aplicată şi Industrială CAIM
- 2004 (Piteşti, România); Congresul Uniunii Internaţionale a Juriştilor (Moscova, Rusia); ŞcoaBilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 2002. Chişinău, 2003, p. 132133.
2
Mai detaliat vezi: Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 2003. Chişinău, 2004, p. 152-153.
1

697

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

la Internaţionala de Vară ,,14-th Jyvaskylă Summer School” (Jyvăskylă, Finlanda); Expoziţia Internaţională „Moldova prezintă” (Moscova, Rusia); Al IV-lea Simpozion Internaţional „Remote
Sensing of the Atmosphère, Ocean, Environment and Space” (Honolulu, SUA); Salonul Mondial
de Invenţii şi Transfer Tehnologic (Bruxelles, Belgia); Conferinţa Ştiinţifică Internaţională (Iaşi,România); Conferinţa Internaţională „Cooperarea Internaţională a Ucrainei (probleme juridice)” (Kiev, Ucraina); Conferinţa Internaţională din Liege (Liege, Belgia) și multe altele1.
În anul 2005 la diverse manifestări peste hotare au participat peste 190 cadre universitare. 148 de colaboratori ai USM au participat la confe­rinţe ştiinţifice, simpozioane, colocvii
internaţionale în SUA, Franţa, Italia, Marea Britanie, Scoţia, Suedia, Polonia, Bulgaria, Ungaria,
Germania, Spania, Turcia, Belgia, Rusia, România, Austria. Alte 28 de persoane au făcut stagiiştiinţifice peste hotare, iar 21 de persoane – stagii de perfec­ţionare, documentare şi specializare. Dintre manifestările internaţionale nominalizăm: Conferinţa Internaţională „MRS Spring
Meeting 2005” (San-Francisco, SUA); Seminarul Internaţional în cadrul proiectului TEMPUS
JEP-23194- 2002 „Prometheus” (Sankt Petersburg, Rusia); Conferinţa Internaţională Probleme actuale în Algologie (Harkov, Ucraina); Conferinţa Internaţională 100 ani de la naşterea
academicianu­lui S. Nikolski (Moscova, Rusia); Salonul Internaţional al Invenţiilor în Protecţia
Mediului „ECOINVENT 2005” (Iaşi, România); Congresul Internaţional „Waste - Tech – 2005”(Moscova, Rusia); Şcoala de Vară „School of the Physics of Semiconductors”, ediţia a 24-a (Iaszowiecs, Polonia); Conferinţa Internaţională МДОЗМФ - 2005 (Herson, Ucraina); Şcoala Internaţională de Vară „15-th Jyvaskyla Summer School” (Jyvaskyla, Finlanda); Conferinţa Internaţională Probleme şi Perspective ale dezvoltării inovaţionale în economie (Simferopol, Ucraina);
Conferinţa Ştiinţifică Internaţională de Chimie Analitică cu par­ticiparea statelor din BazinulMării Negre (Constanţa, România); Conferinţa Naţională de Fizică (Bucureşti, România); Conferinţa Internaţională a Tinerilor Savanți (Moscova, Rusia); Conferinţa Ştiinţifică Internaţională la Matematica Aplicată şi Industriala „CIAM-2005” (Piteşti, România); Conferinţa Ştiinţifică
Internaţională „Современное плодоводство: состояние и перспективы развития” (Minsk,
Republica Belarus); Simpozionul Internaţional Limba şi Literatura Română în spa­ţiul etnocultural daco-românesc şi diasporă (Iaşi, România); Brokerage Event International, INTAS INLNNIP Continuing Advice (Tallinn, Estonia); Simpozionul Internaţional Limba şi Literatura Română: Regio­nal, Naţional, European (Iaşi, România); Seminarul Internaţional Probleme contemporane ale chimiei coordinative (Kiev, Ucraina) etc.2
Și în anul 2006 numărul colaboratorilor USM – participanți la diverse evenimenteștiințifice internaționale a fost deosebit de mare: 120 de persoane. Ca și în anii precedenți,cei mai mulți universitari au vizitat România, Franța, Germania, Marea Britanie, SUA, Italia,
Polonia, Suedia, Ungaria, Federația Rusă, Belarus. Vom selecta doar câteva exemple: Conferinţa internaţională „The 21st General Conference of the Condensed Matter Division” (Dresden, Germania); Conferinţa ştiinţifico-didactică „Perspectivele învăţământului superior prinprisma Procesului de la Bologna” (Bucureşti, România); Salonul mondial de invenţii „New
Techniques and Products” (Geneva, Elveţia); Simpozionul internaţional de Italianistică (Iaşi,România); Conferinţa internaţională „Prelucrarea şi utilizarea deşeurilor din apele uzate”(Moscova, Rusia); Seminarul internaţional „First Dolomites Workshop on Constructive Approximation and Application” (Trenta, Italia); Conferinţa internaţională „E-MRS Spring Meeting 2006” (Nice, Franţa); Seminarul internaţional „Pregătirea cadrelor prin doctorat” (Lvov,
Ucraina) etc.3
Conform informației păstrate și prezentate în formă electronică de Secția Integrarea
cercetare-integrație, protecție și valorificare a elaborărilor științifice (conducătoarea secției,Mai detaliat vezi: Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 2004. Chișinău,2005, p. 183-185.
2
Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 2005. Chișinău, 2006,
141-142.
3
Detalii a se vedea: Bilanţul activităţii ştiinţifice a Universităţii de Stat din Moldova pentru anul 2006. Chișinău,p. 140-142.
1

698

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

dna Tatiana Bulimaga), în anul 2011 savanții USM au participat la diverse întruniri științifice,organizate în străinătate. În baza proiectelor bi- sau multilaterale, profesorii, dar și cercetători în formare ai USM au prezentat comunicări la Conferința „Factori și procese pedogenetice din zona temperată” (septembrie 2011, Piatra Neamț, România, conf. univ. dr. GheorgheJigău, drd Maria Motelica, stagiar Ecaterina Chișlari). Aceiași universitari au luat parte la
Simpozionului Internaţional „Present Environment and Sustainable Development” (octombrie
2011, Universitatea „Alexandru Ioan Cuza”, Iași).
În cadrul Proiectului 11.817.07.29F „Studierea şi valorificarea patrimoniului documentar
privind istoria Republicii Moldova ‒ schimbul de experienţă privind folosirea metodei comparative în cercetarea ştiinţifică şi publicarea de documente” au fost antrenați un grup de istorici:
conf. univ. dr. Ion Gumenâi, la Iași, prof. univ. dr. hab. Ion Eremia, conf. univ. dr. Svetlana Suveică,la Budapesta, conf. univ. dr. Emil Dragnev, Geneva și Fribourg, Elveția.
În cadrul altui Proiect, Pr. 11.817.07.28F „E”leringul învăţământului prin didactica muzeală”, au activat prof. univ., dr. hab. Ion Niculiță și regretatul conf. univ. dr. Tudor Arnăutu, care
au efectuat o vizită de documentare la Universitatea și Muzeul „Ștefan cel Mare” din Suceava,
România. Aceiași savanți, în cadrul Proiectului 11.817.07.28F „Realizarea şi definitivarea proiectului care urmează a fi depus în cadrul programelor ştiinţifice europene”, au vizitat orașul
Cernăuți, Ucraina.
Trei istorici-arheologi – conf. univ. dr. Sergiu Matveev, conf. univ. dr. Andrei Nicic și drd.
Sergiu Corobceanu – au activat în cadrul Proiectului 11.817.07.28F cu tema „Comunităţile estcarpatice din mileniul I a. Chr. - prima jumătate a mileniului p. Chr. în context Sud-Est European.
Cursuri teoretice şi practice. Formarea abilităţilor practice în utilizarea instrumentelor şi tehnicilor de localizare şi delimitare a siturilor arheologice din microzona Saharna. Formareacompetenţelor privind principiile salvgardării patrimoniului arheologic din regiunea Nistrului
Mijlociu prin integrarea acestuia în sfera activităţilor economice, turistice şi a strategiilor dedezvoltare pe termen mediu şi lung”.
Cu prilejul celebrării a 70 de ani ai prof. univ., dr. hab. Grigore Bostan, un important grup
de profesori-lingviști ai USM au participat la Conferința științifică internațională, organizată cu
acest prilej, la Cernăuți, în cadrul Universității Naționale „Iurii Fedkovici”. Astfel, în Cernăuți aumers: prof. univ., dr. hab., membru cor. AŞM, Anatol Ciobanu, prof. univ., dr. hab. Ludmila Zbanț,prof. univ., dr. hab. Iraida Condrea, conf. univ. dr. Alexandra Gherasim, conf. univ. Dr. Sabina
Corniciuc, drd Elena Leah (Proiect nr. 11.817.07.31A).
La alte întruniri științifice internaționale din 2011 au mai participat: prof. univ., dr.
hab. Aurelian Gulea, prof. univ., dr. hab. Mihai Revencu, drd Oleg Palamarcuic la Conferința
Internațională de Chimie Coordinativă, Suzdal, Federația Rusă; prof. univ., dr. hab. Vasile Glavan
și conf. univ. dr. Valeriu Guțu la Conferința de Matematică Aplicată, la Baia Mare, România;conf. univ. dr. Zinaida Bolea, la Conferinţa Internaţională de Psihanaliză, „Contra-transfe­rul în
psihanaliza contempo­rană. Studierea noilor abor­dări teoretice şi metodologi­ce în domeniul
afirmării per­so­nale” (Proiect: 11.817.08.45A); conf. univ. dr. Sergiu Cataranciuc, la Congresul
Internațional „Informations Systems and Technologies (Pr.10.820.08.16/BA; 10.839.08.05F) și
exemplele pot continua.
În 2012 peste 50 de cadre didactice ale USM au participat cu comunicări la congrese,
colocvii, simpozioane internaționale, desfășurate în România, Ucraina, SUA, Federația Rusă,Polonia, Lituania și alte state. Aducem câteva exemple. Ana Gorban a participat la Conferința
Internațională „Baltic-Black Sea Intermarul: Paradigms of regional development and transformations of law”, (Proiect 11.817.07.30F), desfășurată în capitala Lituaniei Vilnius.
La întruniri internaționale au participat nu doar savanți cu renume ai USM, ci și tineri
cercetători ai Universității. De exemplu, Dmitrii Crâșnari și Alexandr Cocemasov au luat partela Primul Congres al Tinerilor Savanți din Rusia (Sankt-Petersburg, Universitatea Naţională deCercetare a Tehnologiilor Informaţionale, Mecanicii şi Opticii).
În luna mai, același an, un grup de profesori consacrați (prof.univ., dr. hab., m. c. al AȘM
Vasile Șalaru, prof. univ., dr. hab. Victor Șalaru) împreună cu dr. Sergiu Dobrojan și trei magiștri
699

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA(Evgheni Semeniuc, Alina Trofim, Natalia Donţu) au participat la un Congres Internațional
consacrat problemelor de botanică (or. Kiev, Institutul de Botanică al Academiei de Științe a
Ucrainei).
Prof. univ., dr. hab. Valentin Bobeică a participat la Expoziţia Europeană a Creativităţii
şi Inovării „Euroinvent – 2012”, care a avut loc la Universitatea „A. I. Cuza” din Iași (mai, 2012,
Pr. 11.817.04.18F), iar conf. univ. dr. Victor Covaliov a participat la Salonul Internaţional deInventică Inovaţii şi Transfer Tehnologic IWIS-2012 (Pr. 11.820.06.10 STCU.A/5393), desfășurat
la Varșovia, în octombrie 2012.
În anul 2013 la diverse congrese, simpozioane, colocvii internaționale au participat 49
de profesori universitari sau tineri cercetători (unii la două sau mai multe întruniri științifice).
Astfel, dr. Sergiu Dobrojan a participat la cea de-a VIII-a Conferință Internaţională practico-ştiinţifică a tinerilor cercetători în problemele ecosistemelor acvatice „Понт Эквинский – 2013”,
Sevastopol, Ucraina. Academicianul Aurelian Gulea a luat parte la lucrările Salonului Mondial
de Inventică în calitate de membru al juriului.
Prof. univ., dr. hab. Vladimir Guţu a participat la lucrările Comisiei pentru politici educaţionale ale Consiliului Europei (Strasbourg, Franţa). Conf. univ. dr. Boris Hâncu a participat cu comunicări la două conferințe internaționale importante: în mai, în Kiev la Conferința „Researchand Innovation in Information and Communication Technologies”, iar în septembrie 2013, laBucurești, împreună cu prof. univ., dr. hab. Alexandru Lungu și conf. univ. dr. Parascovia Sârbu la Conferința internațională de Matematică Aplicată și Industrială „CAIM-2013”.
Prof. univ., dr. hab. Mihail Revencu a luat parte la Masa rotundă cu tema „Politici de management a cercetărilor şi strategii internaţionale de cooperare”, care a avut loc la Vilnius(Lituania) în noiembrie 2013. Profesorul dr. Victor Covaliov a participat la două întruniriștiințifice internaționale: la Moscova, la Salonul Internațional de Invenţii şi Inovaţii „Arhimedes2013” și la București, la Salonul Internațional de inventică „Inventica 2013”. Prof. univ., dr. hab.
Andrei Perjan, împreună cu conf. univ. dr. Valeriu Guțu, a participat la Conferința Internațională
„N. Bogoliubov”, desfășurată la Sevastopol (Ucraina). Dl Valeriu Guțu a luat parte, de asemenea, la Conferința comună a Societăților Matematice Americane și Române, care a avut loc la
Alba-Iulia, România (iunie-iulie 2013). Mai mulți profesori universitari –conf. univ. dr. Vladimir
Brânzari, conf. univ. dr. Denis Nica, Iulia Boris, Galina Isacova, Alexandr Cocemasov au participat la Conferința Internațională „14-th International Conference „Modern Information andElectronic Technologies”, desfășurată la Odessa, la Universitatea Politehnică. Conf. univ. dr.
Alexandra Gherasim a participat la Simpozionul „Lingvistică și Comunicare „Eugen Coșeriu”,
care a avut loc în septembrie 2013, la Universitatea Națională „Iurii Fedkovici” din Cernăuți,Ucraina. Și exemplele pot continua.
Universitatea de Stat din Moldova a organizat diverse întruniri internaționale, la careau fost invitați și au luat parte personalități notorii ale științei, administrației universitare dindiverse centre de știință și instruire universitară ale statelor lumii. În plus, în fiecare an, lafacultățile USM sunt invitați să prezinte prelegeri, cursuri sau cursuri speciale profesori ai altor
universități.
În șirul de evenimente cu caracter științific internațional, desfășurate în cadrul USM, dinlipsă de spațiu, vom evidenția, cronologic, doar unele, subliniind încă o dată, că toate evenimentele sunt deopotrivă de importante pentru comunitatea universitară și științifică a republicii. Astfel, în 1995 Facultatea de Chimie a organizat un important Simpozion Internaționalde Chimie Ecologică. În anul următor, USM a fost gazda mai multor evenimente internaționale:
Facultatea de Jurnalism și Științe ale Comunicării, împreună cu Secția Mass-media a Consiliului
Europei (CE), a organizat Seminarul Internațional cu tema „Mass-media în Societatea democratică” (octombrie 1996, 37 de invitați); Facultatea de Matematică o organizat Conferința
Internațională la Matematică și Informatică (septembrie 1996, invitați din România, Federația
Rusă, Ucraina, Polonia, Belarus).
USM a fost și este vizitată de personalități politice, de șefi ai ambasadelor, acreditate laChișinău, șefi de state, conducători de parlamente sau guverne. Astfel, în anul 1995, USM a fost700

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

vizitată de circa 50 de delegații și persoane oficiale din diverse state ale lumii. Vom prezenta câteva delegații sau personalități: delegația Consiliului Europei în frunte cu Miguel Angel Martines– președintele Adunării Parlamentare a CE, după care USM a fost vizitată de o altă delegație a CE,în frunte cu Hille Brandt, precum și de Eric Harimos, directorul Direcției Juridice a CE.
USM a fost vizitată, de asemenea, de delegații din partea Fundației germane DAAD, OSCE,
ONU, Băncii Mondiale, Fundației Soros-Moldova etc., precum și de importante personalități din
România. Este vorba de o delegație de parlamentari, în frunte cu Ovidiu Gherman, președintele
Senatului României. Universitatea a primit un șir de ambasadori, acreditați la Chișinău – pe cel
al RP Chineze, Ungariei, Franței.
În anul 1997 USM a fost vizitată de Pierro Fassino, viceministru al Afacerilor Externe
al Italiei, de Ambasadorul Georgiei în Ucraina Valeri Kekelașvili, al Chinei Lin Zhenlong,al României Marcel Dinu, al Poloniei Wiktor Ross etc. În 1998, în cadrul USM, președinteluiFranței Jacgues Chirac i s-a conferit titlul onorific de Doctor Honoris Causa al USM. Același
titlu onorific l-au primit Arthur Bodson, președintele Consiliului de Administrație al Agenției
Universitare Francofone (2000), Wayne Reginald Gomes, vicepreședintele Universității din
California (2000) și Luzius Woldheber, președintele Curții Europene pentru drepturile omului. De același titlu s-au învrednicit, de asemenea, Rolf Knieper, profesor al Universității din
Bremen, RF Germania, și Pamela Hyde Smith, ambasadorul SUA în R. Moldova (2002). În următorul an, 2003, USM a oferit încă trei titluri de Doctori Honoris Causa: profesorului Israel
Gohberg, de la Universitatea din Tel-Aviv, profesorului Eiliv Steinnes de la Universitatea deȘtiințe și Tehnologii din Trondheim, Noregia, precum și Secretarului General al Organizației
Internaționale a Francofoniei Abdou Diouf.
În 2006, USM a fost vizitată de Gediminas Kirkilas, Prim-ministru al Republicii Lituania,
de Mihai-Răzvan Ungureanu, Ministrul Afacerilor Externe al României, de Urmaş Paet, Ministru
al Afacerilor Externe al Republicii Estonia, de Andrei Fursenko, Ministrul învăţământului din
Federaţia Rusă, de Asharaf Sentso, Ambasadorul Republicii Africa de Sud în Republica Moldova,
de Alexandre Vassalo, Ambasadorul Portugaliei la Bucureşti, de Spiridon Bacas, Ambasador,
Directorul Departamentului pentru Relaţiile cu CSI, de Wahid Adin Jelal, Ambasador cu misiuni
speciale ale Ministerului de Externe din Egipt, de Ecatherine Chaboud și Jean-Noel Pachoud,responsabili de Proiectul TEMPUS, de Ioan Vida, Preşedintele Curţii Constituţionale a României,
de Yaşâr Yakiş, Preşedintele Comisiei pentru Integrare Europeană a Marii Adunări Naţionale a
Turciei, de Edward Brown, Directorul Băncii Mondiale pentru Moldova. Universitatea a fostvizitată și de o delegație a Partidului Comunist din China1.
Universitatea de Stat din Moldova a pregătit (și continuă să pregătească) tineri specialiști
pentru multe țări ale lumii. Practica pregătirii specialiștilor pentru alte țări a continuat și după1991, anul când s-a destrămat URSS. În anul de studii 1993-1994, la USM erau 151 de studenți
de peste frontierele Republicii Moldova (48 din România, 42 din CSI, stagiari și doctoranzi –10). În 1994 au absolvit USM 36 de persoane, sosite la universitate în cadrul programelor URSS.
A fost ultimul contingent din acel program2.
În anul de învățământ 1994-1995 la studii la USM s-au înscris 150 de studenți, doctoranzi, stagiari din state de peste frontierele R. Moldova (la secția de pregătire – 20 persoane, la facultăți, anul I-V – 90 persoane, dintre aceștia 53 fiind din Ucraina, 29 din România; lafrecvență redusă – 14 studenți, toți din România; doctoranzi și stagiari – 25 de persoane)3.
În următorul an de studii, 1995-1996, la USM își făceau studiile 144 de persoane, dintre
care 25 din România, 70 din Ucraina, 3 din SUA, 2 din Vietnam, 2 din Coreea de Sud, 1 din Israel.
18 studenți din străinătate au studiat la frecvență redusă, șase – la cursurile de pregătire, iarnumărul stagiarilor și doctoranzilor a fost de 194.
Mai detaliat vezi: Bilanțul activității științifice a Universității de Stat din Moldova pentru anul 2006, p. 142143
2
Bilanțul activității științifice a Universității de Stat din Moldova pentru anul 1994, p. 46.
3
Ibidem.
4
Bilanțul activității științifice a Universității de Stat din Moldova pentru anul 1995, p. 44.
1

701

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

În anul de studii 1996-1997 la USM învățau deja 266 de studenți și doctoranzi din astfelde țări ca România (104 persoane), Ucraina (43), precum și Turcia, Algeria, Maroc, Iordania,
Israel, China, Republica Coreea, Camerun etc.1.
Nr
d/o
1

2

3
4

5

6
7

8

9

Tabelul nr. 116
Numărul studenților, stagiarilor, doctoranzilor USM, proveniți
din afara frontierelor Republicii Moldova (1997-2007)
Anul deTotal
Total
Principalele țări de proveniență
studiistudenți doctoranzi
România (74), Ucraina (120),
1997-1998
231
30
Turcia (12), China (11), Israel (3)România (65), Ucraina (149), Turcia (10), China
1998-1999
25134(10), Federația Rusă (2)1999-2000 România, Ucraina, China, Turcia, Polonia
333
41
2000-2001 România, Ucraina, China, Turcia, Polonia
356
42
România, Ucraina, Bulgaria, China, Turcia, Albania,
2001-2002
436
62
Polonia, Iordania, Armenia, Rusia
2002-2003 România, Ucraina, Bulgaria, China, Turcia
372
57
2003-2004 România, Ucraina, Bulgaria, China, Turcia
272
56
România, Ucraina, Federația Rusă, Belarus, China,
2004-2005
305
70
Turcia, Azerbaidjan, Armenia
România, Ucraina, Federația Rusă, Belarus, China,
2005-2006
272
50*
Turcia, Azerbaidjan, Armenia*Datele au fost selectate din rapoartele anuale ale Departamentului Cercetare și Inovare. „Bilanțul activității
științifice a Universității de Stat din Moldova” pentru anii respectivi.

În perioada imediat următoare (2007-2015) USM a continuat să pregătească cadre decalificare înaltă pentru diverse ţări.
Tabelul nr. 117
Numărul doctoranzilor, proveniţi de peste frontierele R. Moldova, a fost următorul:2

Nr d/o
1
2
3
4
5
6
7
8
9

Anul înmatriculării
2007
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015

Numărul de doctoranzi
61
67
75
71
89
74
67
57
422

Doctoranzii sunt cetăţeni ai României, Ucrainei, Rusiei, Turciei, Danemarcei, Chinei,
Suediei; Israelului, Vietnamului, SUA, Bulgariei şi altor state. Specialităţile, la care studiază doctoranzii de peste frontierele R. Moldova, sunt: dreptul, economia, istoria, sociologia, ştiinţele
politice, ecologia, pedagogia, chimia ş. a.
În conformitate cu Hotărârea nr. 28 din 23 februarie 2012 a Consiliului Suprem pentru Știință și Dezvoltare Tehnologică, organul executiv al Asambleei Academiei de Științe a
Moldovei, în care au fost stabiliți indicatorii cantitativi de performanță, recomandați consiliilor de evaluare a rezultatelor cercetării științifice pe domenii, cadrele didactice ale USM s-au12Bilanțul activității științifice a Universității de Stat din Moldova în anul 1996, p. 67.
Datele oferite de Secţia Doctorat a USM.

702

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAîncadrat activ în activități științifice, cerute de forurile superioare ale științei din Republica
Moldova. Unul din criteriile de evaluare (autoevaluare) este prezența cu studii publicate în reviste internaționale cu factor de impact mai mare de 10,00, de impact cuprins între 3,00 și 9,99, între 1,00 și 2, 99 etc.
Pentru a demonstra gradul profund de implicare a savanților USM în opera de cercetareștiințifică și de publicare a rezultatelor lor în reviste de peste hotare, vom prezenta în Anexe
lista publicațiilor pentru anul 2013, apărute în reviste din diverse state ale lumii. Din Raportdevine clar: universitarii au publicat 6 monografii naționale/internaționale, 22 de manuale,dicționare, lucrări didactice naționale/internaționale, 11 profesori au publicat capitole în monografii. Referitor la publicarea articolelor științifice în reviste de specialitate: au văzut lumina
tiparului în reviste cu factor de impact mai mare de trei. 5 articole, 18 studii - în reviste cu factor de impact FI 1,0-2,9 și 24 cu factor de impact FI 0,1-0,9.
În același an cadrele didactice ale USM au publicat 22 de articole în Culegeri internaționalede studii, 35 de articole în alte reviste, editate în străinătate. 271 de universitari au publicat
teze în cadrul conferințelor internaționale.
În concluzie, putem afirma că în perioada anilor 1991-2015 Universitatea de Stat din
Moldova a semnat peste 110 acorduri de colaborare cu diverse universități ale lumii. Acordurileprezintă un cadru legal de colaborare între specialiștii din diverse domenii ale USM cu colegi
din alte universități. Practica demonstrează că profesorii, conferențiarii, doctoranzii au stabilit
acorduri de colaborare reciprocă, în cadrul acordurilor-tip, semnate de rectorii universităților.
Dar nu toate acordurile semnate sunt și realizate obligatoriu, multe din ele au rămas doar pe
hârtie. Din această constatare prezentăm prima propunere: să fie nominalizate cadre didacticeale USM, voluntari, care să fie responsabile de monitorizarea realizării în practică a acordurilor
semnate cu fiecare universitate-partener, să fie convocate de două ori pe ani la DepartamentulRelații Externe pentru informarea conducerii USM (dacă sunt organizate anumite activități decătre universitățile partenere, la care ar putea participa reprezentanți ai USM. Sau, responsabilii de monitorizarea parteneriatului să pregătească mesaje de felicitare cu diverse ocazii, ce au
loc în țările de reședință a universităților etc.).
Analiza realizată demonstrează o implicare plenară a cadrelor didactice de la USM în realizarea proiectelor comune cu universitarii din Europa Occidentală (Uniunea Europeană), SUA
etc. – Programele TEMPUS, KOPERNICUS și altele. Această direcție de cooperare internațională,reciproc avantajoasă, merită susținută în continuare.
Profesorii și alte cadre didactice, dar și doctoranzi, masteranzi, studenți ai USM au participat (și participă) cu comunicări în cadrul diverselor foruri internaționale tematice sau de ordin general, ceea ce demonstrează competitivitatea universitarilor noștri. Sunt convins: în realitate participarea universitarilor la diverse congrese, conferințe, simpozioane este mai maredecât cuprind rapoartele USM privind relațiile internaționale. Este cazul cadrelor didactice ale
USM, care merg cu comunicări în străinătate, fiind invitați de organizatorii evenimentelor cu
asigurarea plății drumului, cazării, mesei de cei care invită. De aici următoarea recomandare:să fie luate în considerație și deplasările, asigurate de instituțiile care invită profesorii USM.
Astfel, tabloul general va fi mai complet și mai aproape de realitate.
La rândul ei, USM este gazda primitoare a diverselor personalități politice din diferite
state ale lumii – președinți de state, președinți, vicepreședinți, șefi ai Comisiilor parlamentare
din diverse state, miniștri, ambasadori, rectori, precum și mulți profesori, invitați pentru prelegeri sau ore practice în cadrul USM. Universitatea de Stat din Moldova a organizat diverseîntruniri internaționale, în care s-au dezbătut probleme fundamentale ale științei și practicii șila care au fost prezenți specialiști de vază din diverse centre universitare de peste frontierele
Republicii Moldova.
După cum s-a menționat mai sus, USM este adânc implicată în pregătirea cadrelor pentru
un șir de state ale lumii, cele mai multe pentru țările vecine Republicii Moldova – Ucraina și
România. Activitatea USM se extinde și în domeniul pregătirii doctorilor în diverse specialități
ale științei.
703

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Mai nou, universitarii au fost orientați clar spre colaborarea internațională în domeniul
publicării monografiilor, culegerilor de studii, articolelor în reviste internaționale. Documentele
demonstrează o implicare masivă a profesorilor, conferențiarilor universitari în această activitate, dar și implicarea cu studii a tinerilor savanți ai USM în revistele cu caracter internațional.

II.11. Organele eligibile, administrația și
subdiviziunile universitare
La sfârşitul anilor ‘80 – începutul anilor ’90 demara o nouă etapă în viaţa Universităţii deStat din Moldova. Începând cu această perioadă, se fac precizările de rigoare ce ţin de denumirea exactă a Universităţii, de denumirile facultăţilor şi ale catedrelor. Prin ordinului rectorului
Universităţii din 19 ianuarie 1990 se aducea la cunoştinţă hotărârea CC al PC al Moldovei şia Consiliului de Miniştri al RSSM din 26 decembrie 1989 prin care, ţinându-se cont de modificarea parţială prin hotărârea nr. 151 al CC al PC al Moldovei şi a Consiliului de Miniştri al
RSSM din 16 aprilie 1970 şi hotărârea nr. 202 a Sovietului Comisarilor norodnici din RSSM şia Biroului CC al PC(b) al Moldovei din 4 martie 1946 Cu privire la organizarea Universităţii deStat din Moldova care preciza denumirea exactă a instituţiei – Universitatea de Stat „V.I. Lenin”
din Moldova. Ordinul rectorului recomanda ca în conformitate cu această denumire să fie făcute
modificările necesare în documentele Universităţii1.
Tot în acest timp, la nivel unional, s-a pus problema autonomiei universitare. Pentru primadată problema lărgirii autonomiei universităţilor a fost pusă la întâlnirea rectorilor instituţiilorde învăţământ superior cu preşedintele URSS M.S. Gorbaciov în mai 1990. Atunci, rectorii instituţiilor de învăţământ superior vedeau în autonomie, în primul rând, posibilitatea de a lua decizii referitoare la o gamă de probleme, inclusiv activitatea internaţională şi finanţarea. În acelaşi
timp, ei se străduiau să menţină asigurarea materială din partea bugetului de stat, comanda
pentru specialişti şi, odată cu aceasta, să obţină noi posibilităţi, care ar fi micşorat tutela dinpartea autorităţilor2. Ulterior, era emis ordinul rectorului Universităţii nr. 203 din 30 noiembrie
1990, care, în conformitate cu decretul lui M.S. Gorbaciov, Preşedintele URSS, cu privire la autonomia instituţiilor de învăţământ superior, cu recomandările Asociaţiei Universităţilor URSSşi cu hotărârea Consiliului Universităţii de Stat din Moldova din 27.11. 90, confirma Statutul
Provizoriu al Universităţii de Stat din Moldova, aprobat la şedinţa Consiliului USM din 27 noiembrie 1990. De asemenea, prin ordinul respectiv se aproba hotărârea Consiliului Ştiinţific al
Universităţii (Senatului) cu privire la concretizarea denumirii Universităţii ţării: „Universitatea
de Stat din Moldova”3.
La şedinţa Consiliului Ştiinţific al Universităţii din 17 mai 1993 s-a discutat din nou problema autonomiei universitare şi a fost luată decizia de a se adresa Guvernului RM cu propunerea de a examina problema autonomiei USM4. Problema autonomiei USM a fost discutată iarăşi
la şedinţa Senatului din 25 mai 1993. Senatul a adoptat un document, Autonomia universitară,pe care l-a adresat guvernului Republicii Moldova. Documentul respectiv explica esenţa problemei şi anume: autonomia organizării structurilor universităţii; autonomia financiară şi administrativă; autonomia didactică; autonomia ştiinţifică, adică dreptul de a iniţia şi de a desfăşura
cercetări, de a realiza publicaţii ştiinţifice şi de a avea propria editură, de a organiza în cadrul
AUSM,F. 1, inv. 1, d. 4409, f. 32-33. A se vedea şi compartimentul I din prezenta lucrare.
Шишикин В.Г. Концептуальная подготовка реформ высшего образования в СССР (1987-1991 гг.), c.3.
http://www.history.nsc.ru/website/history-institute/var/custom/File/1VNMK/035_Shishikin.pdf, (ultima
accesare 17 iulie 2015).
3
AUSM, F. 1, inv.1, d. 4411, f. 53.
4
AUSM, F.1, inv.1, d.4829, f. 95-96.
1

2

704

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

său institute, centre, laboratoare şi grupuri de cercetare, de a organiza manifestări ştiinţifice(congrese, simpozioane, seminare etc.) cu participare națională şi internaţională; autonomie
jurisdicţională1. Problema autonomiei USM a fost abordată din nou la şedinţa Senatului din
4 octombrie 1994 şi rectorul a precizat că proiectul privind autonomia Universităţii este la
Ministerul Învăţământului, dar încă nu este luată nici o decizie2.
Ulterior, la Şedinţa Senatului USM din 28 martie 1995 rectorul anunţa că chiar în ziuaşedinţei Senatului, rectorii instituţiilor de învăţământ din ţară au fost convocaţi de către primministrul Republicii Moldova Andrei Sangheli, convocare la care acesta a abordat şi problema
autonomiei universitare: „acordarea autonomiei şi autogestiunii instituţiilor”. Dar, a subliniat
rectorul USM, rectorii instituţiilor de învăţământ superior nu au fost de acord cu propunerea
prim-ministrului. „Noi am pledat pentru autonomie, a ţinut el să menţioneze, dar cu finanţare
din partea statului, cum, de altfel, prevede şi Constituţia”3.
Pe data de 23 mai 1995 Senatul USM, în legătură cu situaţia tensionată din Chişinău şi
din Republică (grevele studenţeşti în susţinerea cursului Istoria Românilor), a aprobat prin vot
deschis un Apel către M. Snegur, Preşedintele Republicii Moldova, care în şedinţa Parlamentului
din 27 aprilie 1995 a ieşit cu iniţiativa de modificare a art. 13 şi 118 din Constituţia RM „în vederea introducerii în Constituţie a glotonimului limba română ca fiind unicul adecvat situaţiei
lingvistice de la noi”4.
În decizia Senatului USM din 26 septembrie 1995, activitatea rectorului pe doi ani de activitate a fost apreciată satisfăcător şi, în aceeaşi decizie, au fost formulate mai multe obiective,
printre care şi următorul: „să se obţină o veritabilă autonomie a USM prin delimitarea strictă aîmputernicirilor locale (universitare) şi ale celor statale (ministeriale), prin elaborarea cadrului juridic al tuturor unităţilor şi subdiviziunilor universităţii”5.
Problema autonomiei a fost reluată de rectorul USM la şedinţa Senatului din 30 septembrie 1997. El afirma că ideea autonomiei universitare „a fost lansată acum doi ani, când a fostpregătit chiar şi proiectul de decret prezidenţial”, dar atunci, continua rectorul, am fost sfătuiţisă aşteptăm Legea învăţământului. Referindu-se la beneficiile autonomiei universitare, rectorul vorbea de o mai mare independenţă, libertate, dar şi de obligaţii suplimentare în organizarea vieţii universitare, prevăzând şi autonomia facultăţilor, inclusiv la capitolul gestionare
financiar-economică6.
În vederea realizării ordinului Ministerului Învăţământului Public din RSSM nr. 74 din
13 noiembrie 1990, prin ordinul rectorului universităţii nr. 196 din 21 noiembrie 1990 se stipula transferarea Universităţii se Stat din Moldova în numele lui V.I. Lenin la noile condiţii degospodărire începând cu 12 noiembrie, iar laboratorul Hozrasciotul Instituţiei de Învăţământ
Superior (Хозрасчет вуза) să prezinte până la 25 decembrie Regulamentul despre transferarea
Universităţii de Stat din Moldova în numele lui V.I. Lenin la noile condiţii de gospodărire7.
În cadrul şedinţei Senatului din 25 ianuarie 1994 s-a iniţiat discuţia referitoare la sărbătorirea zilei Universităţii de Stat din Moldova, profesorul B. Melnic întrebându-se cum să sărbătorim semicentenarul Universităţii de Stat din Moldova, ţinând cont de data de 1 octombrie 1946,dacă până acum se ţinea cont de data de 1 octombrie 1945. La această şedinţă Senatul USM adecis să fie creată o comisie universitară care să investigheze şi să soluţioneze problema dată8.
Ulterior, la şedinţa Senatului USM din 22 februarie 1994 discuţia subiectului privind stabilirea
zilei de celebrare a 50 de ani de la formarea Universităţii de Stat din Moldova a fost reluată, informaţia fiind prezentată de profesorul Valeriu Cozma. În rezultatul argumentelor invocate şi al
AUSM, F.1, inv.1, d.4829, f. 114-116.
AUSM, F.1, inv.1, d. 4941, f. 2.
3
AUSM, F.1, inv.1, d.5073, f. 135.
4
AUSM, F.1, inv.1, d.5073.
5
AUSM, F. 1, inv.1, d.5074, f. 46.
6
AUSM, F.1, inv.1, d.5312, f. 108.
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 4411, f. 30.
8
AUSM, F. 1, inv.1, d.4829(a), f. 120-121.
1
2

705

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

discuţiilor, Senatul a decis celebrarea zilei USM la 1 octombrie 19961. În pofida acestor realităţi,în anul 2004 rectorul Gheorghe Rusnac semna o Confirmare adresată Ministerului Justiţiei al
Republicii Moldova şi o Cerere adresată Adunării generale a fondatorilor Publicaţiei periodice
Dreptul, în care se afirmă că Universitatea de Stat din Moldova a fost „fondată la 04.03.1946”2.
În Carta Universităţii de Stat din Moldova, adoptată de către Senatul USM la 31 martie
2015 a fost găsită o nouă formulă în care se afirmă că „Universitatea de Stat din Moldova a fostînfiinţată la 4 martie 1945 şi şi-a început activitatea la 1 octombrie 1946”3.
Universitatea de Stat din Moldova nu era în afara evenimentelor politice care se derulau
în republică. Prin ordinul rectorului nr. 190 din 29 octombrie 1990, „în legătură cu situaţia
social-politică complicată ce s-a creat în republică, pentru a acţiona operativ în momentele
oportune, a organiza şi a pune la dispoziţie, în caz de necesitate pentru menţinerea ordinii publice, detaşamente de colaboratori şi studenţi universitari, a coordona serviciul adăugător în
blocurile de studii şi în căminele studenţeşti”, se organiza un stat major din 10 membri4. Statul
major a activat o perioadă scurtă de timp. Prin ordinul nr. 209 din 11 decembrie 1990, ţinândcont de faptul că „în situaţia social-politică de astăzi din oraş şi din republică existenţa statului
major nu mai este de actualitate”, statul major era lichidat5.
Situaţia social-politică din Moldova s-a agravat din nou în luna august 1991 în legătură
cu puciul de la Moscova. În această situaţie, pe data de 20 august 1991 ordinul rectorului USM
nr. 126 stipula: „în legătură cu starea social-politică complicată din ţară şi republică” se creează
„sub conducerea mea (a rectorului - I.E., A.P.) nemijlocită statul major Universitar” în număr de
7 persoane6, organ care la fel a fost dizolvat ulterior.
La 23 aprilie 1992, prin decretul preşedintelui R.M., rectorul în funcţie al USM, Boris
Melnic, era numit în postul de Preşedinte al Comisiei Superioare de Atestare a R.M., fiind
eliberat prin transfer, începând cu 28 octombrie 1992. Concomitent, Boris Melnic mai rămânea la conducerea Catedrei de Fiziologie Umană pe 0,5 unitate didactică, dat fiind faptul căa fost ales prin concurs7. Ulterior au avut loc alegerile rectorului USM8. Prin ordinul din 29
iulie 1993, în conformitate cu dispoziţia guvernului R.M. nr. 250 din 28 iulie 1993, profesorul
Gheorghe Rusnac lua „în primire funcţia de rector al Universităţii de Stat din Moldova” cusalariul de 105 000 ruble9. Ordinul era semnat chiar de Gheorghe Rusnac10.
La şedinţa Senatului din 29 octombrie 1996 a fost discutată problema Statutului USM
pentru elaborarea căruia a fost alcătuită o comisie din 16 persoane11. Ulterior, la şedinţa
Senatului din 24 decembrie 1996 a fost discutat şi aprobat Statutul Universităţii de Stat din
Moldova12. Pe data de 18 februarie 1997 Statutul Universităţii de Stat din Moldova a fost aprobat
de Ministerul Învăţământului, Tineretului şi Sportului al Republicii Moldova13. Statutul preciza
principiile generale de activitate a USM, structura organizatorică, organele de conducere, personalul, organizarea procesului de instruire, activitatea de cercetare ştiinţifică şi finanţarea.
La şedinţa Senatului USM din 27 aprilie 1999 rectorul a prezentat Concepţia dezvoltării
USM în primul deceniu al secolului al XXI-lea, văzută de el, de fapt, „ca o încercare de a aborda
AUSM, F. 1, inv.1, d.4829(a), f. 151.
AUSM, F. 1, inv.2, d.499, f. 179, 180.
3
Carta Universităţii de Stat din Moldova, Chişinău, 2015 (http://usm.md/wp-content/uploads/2015/04/
Carta_USM__EDU-1.pdf).
4
AUSM, F. 1, inv.1, d. 4411, f. 15.
5
AUSM, F. 1, inv.1, d. 4411, f. 66.
6
AUSM, F. 1, inv.1, d. 4436, f. 197-198.
7
AUSM, F. 1, inv.1, d. 4718, f. 163.
8
Despre aceste alegeri a se vedea: V. Cozma. Istoria Universităţii de Stat din Moldova, 1946-1996. Chişinău,1996, p. 476-477.
9
AUSM, F. 1, inv.1, d. 4818, f. 83.
10
AUSM, F. 1, inv.1, d. 4818, f. 82.
11
AUSM, F. 1, inv.1, d. 5191, f. 105-106.
12
AUSM, F. 1, inv.1, d. 5191, f. 25-31.
13
Statutul Universităţii de Stat din Moldova. Chişinău, 1997.
1
2

706

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

problemele generale ale învăţământului universitar”. Una din probleme – investirea în învăţământ, inclusiv şi în utilaj modern. Astăzi, afirma rectorul, învăţământul universitar, practic este
scos în afara finanţării din buget. Alt moment grav asupra căruia s-a atenţionat era „exodul creierilor” peste hotare – tinerii nu manifestă interes de a se ocupa cu ştiinţa. Un subiect aparte îl
constituia integrarea USM în procesul universitar mondial. Referindu-se concret la sarcinile carestau în faţa USM, s-au identificat următoarele obiective: de a asigura dreptul oricărui cetăţean
al RM de a avea acces liber la învăţământ; de a concepe învăţământul superior drept un sistem
de pregătire şi instruire continuă; de a concretiza ordinea şi priorităţile cursurilor normative,
speciale şi umanitare; de a preciza numărul facultăţilor, catedrelor, laboratoarelor de cercetare,subdiviziunilor şi serviciilor universitare, a aparatului administrativ; de a la stabili numărul deore pentru cursuri, ţinându-se cont de cerinţele pieţei şi de interesele studenţilor; de a revedea
componenţa calitativă a cadrelor didactice; de a schimba şi sistemul de evaluare a cunoştinţelor,având la bază modelele din universităţile occidentale; de a diversifica relaţiile dintre savanţii
universitari și firme, companii şi corporaţii private, instituţii de cercetare occidentale1.
Autonomia la USM era analizată şi la nivel de facultate. Senatul USM din 1 iunie 1999
a discutat problema Autonomia facultăţilor: între deziderat şi realitate. Unul dintre membrii
Senatului (dr. conf. G. Dragalina) propunea ca să fie elaborat un Regulament, care să includă
„condiţiile pe care trebuie să le asigure facultatea şi, în ansamblu, Universitatea, pentru a deveni autonomă”. În acelaşi timp vorbitoarea exprimă opinia rezultată din analiza anchetării
efectuate: „poziţia comună a facultăţilor este că autonomia nu trebuie să fie absolută, ci relativă”. În primul rând, finanţarea de la stat să rămână în proporţie de 80-90%. De asemenea,
politica statului în domeniul învăţământului trebuie să fie promovată de Ministerul Educaţieişi Ştiinţei. Autonomia facultăţii era percepută la nivel didactic, metodic, ştiinţific, de administrare, educaţională, extradidactică, plan intern de admitere, dreptul facultăţii de a alege
disciplinele care să fie predate, planificarea şi dezvoltarea cercetărilor, finanţele de pe urma
proiectelor şi granturilor să fie utilizate pentru necesităţile facultăţii, poate chiar să existe uncont bancar al facultăţii etc. În acelaşi timp se sublinia că, „autonomia pe care o aşteptăm presupune ca direcţii importante de dezvoltare a învăţământului universitar: umanizarea, învăţarea obligatorie a unei limbi străine, studierea economiei, culturii mondiale, a ecologiei, a tehnicii de calcul”2. În rezultatul discuţiilor, Senatul a luat decizia ca facultăţile, de comun acord cu
conducerea USM şi cu structurile interesate, să „depună eforturi sporite în vederea stabilirii
anuale a „lotului” de necesităţi în specialişti”; activitatea didactică de la facultate să dispună deautonomie relativ deplină, deciziile fiind coordonate cu Secţiile Didactică şi Studii de la USM;
să planifice şi să dezvolte, de comun acord cu Departamentul de Cercetări Ştiinţifice, activitatea de cercetare etc.3
În darea de seamă a rectorului din 26 septembrie 2000 se spunea că în anul de învăţământ 1999-2000, unul dintre obiectivele strategice ale rectoratului a fost „acreditarea USM şi
promovarea ulterioară a autonomiei universitare”4. Totuşi, efortul principal rămânea pentru
perioada de după acreditare, sperându-se că „autonomia universitară va crea circumstanţe noi
de funcţionare a USM, va necesita multă responsabilitate”. Rectorul îndemna membrii Senatuluisă se gândească la elaborarea unui Regulament nou al USM, la departajarea prerogativelor universităţii şi ale facultăţilor, la reforma Consiliilor facultăţilor etc., urmărindu-se ca „USM să fie
liberă în a adopta decizii curente şi de perspectivă şi de a fi responsabilă prin ceea ce va face înfaţa societăţii”5.
Prin ordinul rectorului universităţii nr. 261 din 1 noiembrie 2000 se crea o comisie careurma să elaboreze în termen de 30 de zile concepţia despre autonomia Universităţii de Stat din
AUSM, F. 1, inv.1, d. 5614, f. 61-64.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5615, f. 8-11.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 5615, f. 13-14.
4
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 8, f. 52.
5
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 8, f. 53.
1
2

707

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Moldova1. Ideea autonomiei USM era vehiculată şi în programul electoral al rectorului, prezentat la şedinţa Senatului din 26 martie 20022.
O filă importantă din viaţa Universităţii de Stat din Moldova a fost acreditarea. La şedinţa
Senatului din 30 ianuarie 2001 a fost discutată problema Acreditarea Universităţii de Stat din
Moldova. În decizia Senatului se subliniază că Comisia de Evaluare Academică şi Acreditare aactivat la USM în perioada 26 septembrie – 30 octombrie 2000. Ea a analizat Raportul de autoevaluare a USM, a verificat situaţia reală şi a efectuat evaluarea activităţii USM. La şedinţa din
14 decembrie 2000 a Consiliului Naţional de Evaluare Academică şi Acreditare a Instituţiilorde Învăţământ a fost examinată Prezentarea Comisiei de Evaluare Academică şi Acreditare.
În rezultat, USM a fost acreditată în ansamblu şi, de asemenea, subdiviziunile ei, precum şi
30 de specialităţi, cu excepţia specialităţii Drept şi activitate vamală, care a primit autorizare de funcţionare provizorie pe un an. Pe 24 ianuarie 2001 Guvernul Republicii Moldova aaprobat Hotărârea Cu privire la acreditarea USM a Consiliului Naţional de Evaluare Academică
şi Acreditare a Instituţiilor de Învăţământ (nr. 3/1 din 14.12. 2000), prin care se acredita
Universitatea în ansamblu, 30 de specialităţi, iar specialitatea Drept şi activitate vamală, provizoriu, pe un an3.
Conform Hotărârii Guvernului Republicii Moldova nr.1026 din 28 septembrie 2001,
Universitatea de Stat din Moldova deţine statut de Universitate Naţională, fapt subliniat în
Statutul USM din 2006, 2013 şi în Carta Universităţii de Stat din Moldova adoptată în 20154.
Greutăţile prin care trecea Universitatea de Stat în anii 2001-2002 au fost dezvăluite în
Raportul rectorului prezentat la şedinţa Senatului din 29 Octombrie 2002. Dintre acestea pot fimenţionate următoarele: reducerea subvenţiei de stat alocată învăţământului superior, universitatea fiind finanţată de la buget în proporţie de 23%; prin decizia autorităţilor publice, universităţile de stat au fost obligate de a defalca un procent din veniturile extrabugetare în contul
ministerului şi de a înscrie la facultăţile USM 210 studenţi pe contul resurselor extrabugetare;
Universitatea a fost privată de dreptul de a dispune de instituţii afiliate, fapt ce a dus la pierderi
anuale de cca 2 mln. lei; s-a făcut încercarea de a scoate blocul 2 de studii din patrimoniul universitar la care pretindea Academia Teologică5.
La aceeaşi şedinţă a Senatului rectorul informa senatorii despre „tentaţia unor demnitari de a restrânge modelele democratice de organizare a vieţii universitare, de a trece pe linie
moartă chestiunea cu privire la autonomia universitară sau de a pune sub semnul incertitudinii acreditarea”6, fără a oferi însă alte detalii. În decizia Senatului din 26 noiembrie 2002 în
Raportul rectorului pentru activitate pe anul universitar 2001-2002 se stipula: „a considera
drept obiectiv major al politicilor manageriale ale USM aprobarea de către instanţele superioare a autonomiei ei, care implică extinderea competenţelor Senatului, ale rectoratului, darşi ale decanatelor, ale consiliilor facultăţilor, responsabil fiind desemnat prim-prorectorul P.
Gaugaş”7. Însă se lasă impresia că rectorul Gh. Rusnac mai mult mima jonglând cu autonomia.
Ulterior, la şedinţa Senatului din 26 octombrie 2004 rectorul constata că USM dispune deautonomie şi aceasta este atestată de următoarele domenii: senatul alege rectorul, decanii, şefii
de catedră etc.; universitatea singură îşi elaborează programele şi planurile de studii; utilizează
veniturile extrabugetare; efectuează construcţii capitale, repară, procură utilaj; achită salarii
pentru efectuarea practicii etc.8. Însă nu toţi membrii Senatului au acceptat poziţia rectorului.
Spre exemplu, Gheorghe Ciocanu, decanul Facultăţii de Matematică şi Informatică, în cadrul
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 5764, f. 410.
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 115, f. 299.
3
AUSM, F.1, inv. 2, d. 9, f. 12.
4
Carta Universităţii de Stat din Moldova, Chişinău, 2015 (http://usm.md/wp-content/uploads/2015/04/
Carta_USM__EDU-1.pdf) .
5
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 233, f. 209.
6
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 233, f. 209.
7
AUSM, F. 1, inv. 2, d. 233, f. 243, verso.
8
AUSM, F. 1, inv.2, d. 498, f. 14.
1
2

708

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

aceleiaşi şedinţe a Senatului di 26 octombrie 2004 a exprimat opinia că doar elaborarea unuinou cadru legislativ va asigura „o autonomie reală (Subl. - I.E) a universităţilor”1. Cu toate acestea, rectorul în funcţie a rămas la opinia sa. La şedinţa Senatului din 31 mai 2005 el afirma că
nu doar teoretic, dar şi practic în Universitatea de Stat din Moldova autonomia universitară adevenit mai reală2, e drept, fără a explica în ce constă realitatea acestei autonomii.
În opinia rectorului, autonomia aducea şi primele manifestări negative. Referindu-se la
angajările cadrelor didactice pe 0,25 şi 0,5 normă didactică, la şedinţa Senatului USM din 1
februarie 2005, el constata: „Le-am acordat autonomie şefilor de catedră şi ei nu au o atitudine
serioasă faţă de acest lucru. Voi fi nevoit să minimalizez autonomia, fiindcă nu manifestaţi principialitate şi îi angajaţi pe cei care suspendă orele, nu manifestă responsabilitate faţă de acest
lucru”3.
La şedinţa Senatului din 26 aprilie 2005, Gheorghe Ciocanu, decanul Facultăţii deMatematică şi Informatică, în cadrul raportului Catedra în contextul racordării învăţământului superior la rigorile europene a expus un plan detaliat al evoluţiei Universităţii de Stat din
Moldova. Conştientizând că modelul propus este unul de tranziţie, domnia sa schiţa, în primul
rând, domeniile de activitate a Catedrei unei universităţi-model, care, în linii mari, se reduceau
la următoarele:
1. Învăţământ – ansamblul activităţilor şi acţiunilor în procesul de instruire;
2. Cercetare – cercetarea ştiinţifică;3. Student – ansamblul de activităţi, probleme şi acţiuni ce ţin de personalul studenţesc
– principalul factor al unui învăţământ performant;
4. Relaţii internaţionale – cooperarea internaţională şi internaţionalizarea învăţământului şi cercetării;5. Management universitar – managementul academic; managementul administrativ;
managementul calităţii; managementul resurselor umane; managementul financiar;
managementul riscului;
6. Informatizarea – ansamblul de activităţi şi acţiuni ce ţin de informatizarea şi automatizarea serviciilor educaţionale;
7. Patrimoniu – baza tehnico-materială şi gestionarea patrimoniului;
8. Imaginea – ansamblul de activităţi ce ţin de publicitate, de relaţiile cu societatea,
comunicarea internă şi externă în promovarea imaginii;
9. Antreprenoriat – interacţiunea cu mediul intern şi extern după un model antreprenorial.
Analizând domeniile de activitate a facultăţii şi a decanatului, vorbitorul menționa că „ele
sunt aceleaşi, doar poate că unele sunt mai pronunţate. La nivel de universitate şi rectorat suntaceleaşi domenii, însă la acest nivel se dezvăluie adevărata esenţă, diversitatea şi importanţa
lor pentru evoluţia Universităţii – model”.
Evidenţiind „această legitate comună pentru catedră, facultate şi universitate, cât şi faptul că catedra ocupă locul inferior în ierarhia universitară, ar fi o iluzie, o utopie, sublinia vorbitorul, dacă catedra s-ar racorda la rigorile europene, iar structurile ierarhic superioare vor continua să activeze pe vechi. În acest context, pentru a racorda un domeniu de activitate la rigorile
europene, este necesar şi suficient ca simultan toate structurile universitare să fie racordate
rigorilor europene. Având analiza şi sinteza respectivă, mai jos vom încerca să demonstrăm
justeţea acestui principiu, aplicând metodele managementului strategic universitar”.
Referindu-se la managementul strategic, Gh. Ciocanu sublinia că el „impune următoareleacţiunii pentru universitatea-model:
1. Elaborarea Cartei Universitare – „Constituţia” academică a universităţii;2. Determinarea organigramei Universităţii - structura academică şi administrativă;AUSM, F. 1, inv.2, d. 498, f. 18.
Arhiva curentă a Senatului USM, Proces-verbal din 31 mai 2005.
3
Arhiva curentă a Senatului USM, Proces-verbal din 1 februarie 2005.
1
2

709

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

3. Elaborarea Planului Strategic al Universităţii (pentru o perioadă de 2-5 ani);
4. Elaborarea Planului Operaţional Universitar (pentru fiecare an);
5. Elaborarea Planului Strategic al Facultăţii (acelaşi interval de timp - 2-5 ani);
6. Elaborarea Planului Operaţional pentru Facultate şi catedră (pentru fiecare an)”.
Referindu-se la esenţa şi schema de elaborare a Planului Strategic, domnia sa subliniaurmătoarele:„În primul rând, în Carta Universităţii este declarată misiunea Universităţii, care evidenţiază rolul fundamental în crearea valorilor culturii şi civilizaţiei; în formarea de specialişti calificaţi pentru învăţământ, cultură şi activităţi socioumane; în promovarea cercetării ştiinţificela nivel naţional şi internaţional prin dezvoltarea în interiorul său a unor puternice centre decercetare ştiinţifică; în dezvoltarea societăţii în cadrul unui Stat de drept, liber şi democratic.
În al doilea rând, comunitatea universitară, prin dezbateri publice, îşi elaborează priorităţile strategice de evoluţie pe un termen de 2-5 ani, ţinându-se cont de obiectivele strategiceale facultăţilor şi ale catedrelor pe această perioadă.
În al treilea rând, obiectivele strategice dezvăluie evoluţia domeniilor de activitate la nivel de catedră, facultate şi universitate”.
Referindu-se la primele consecinţe ale managementului strategic universitar, Gh. Ciocanu
indica la următoarele:„1. Planurile de activitate ale Senatului, ale Colegiului Academic, ale Colegiului Decanilor
este coordonat cu Planurile Operaţionale respective;
2. Raportul anual al Rectorului, al Decanului şi al Şefului catedrei este subordonat şi
corelat cu Planurile Operaţionale respective;
3.	Facultăţile (iar în unele universităţi, chiar şi catedrele) posedă surse financiare proprii, adică sistemul de finanţare este descentralizat”.
Autorul conceptului examinat aici, ţinând cont de faptul că Universitatea–model totuşi este un model abstract, schiţează „doar acţiunile specifice pentru fiecare domeniu al
Universităţii–model, aflate în tranziţie spre Spaţiul European al Cunoaşterii şi Cercetării”.
În domeniul învăţământului se indicau la următoarele acţiuni specifice:„ - Adoptarea unor mecanisme, metode şi standarde care vor consolida calitatea predăriişi învăţării;- Redefinirea rolului studentului – centrarea procesului de instruire pe formarea şi dezvoltarea competenţelor, pe construirea cunoştinţelor aplicative, pe învăţare activă şi interactivă, pe evaluare centrată pe abilităţi, pe schimbări şi transformări în metodologia predării;- Dotarea sălilor de curs cu proiectoare, aparate audiovizuale în scopul utilizării mijloacelor şi a tehnologiilor moderne în procesul didactic;- Elaborarea şi susţinerea acţiunilor pentru implementarea învăţământului la distanţă;- Iniţierea unor acorduri de colaborare cu universităţi de prestigiu în scopul elaborării
unor programe comune de perfecţionare, pregătire şi amplificare a schimbului de personal
didactic şi studenţesc;- Crearea din resurse proprii a unui fond special pentru remunerarea „profesorilor invitaţi”;- Motivarea personalului didactic în scopul orientării spre excelenţă prin diferenţierea individuală a salariilor şi recompenselor suplimentare în funcţie de performanţele individuale;- Un nou concept pentru sistemul de admitere”.
O importanţă deosebită se vedea în „constituirea Consiliului Calităţii, în crearea
Departamentului de Asigurare a Calităţii (DAC) şi editarea cărţii „Manualul Calităţii”,
care va reflecta programul de implementare a politicii de asigurare a calităţii prin Sistemul
de Management al Calităţii în procesul de instruire, în activităţile de cercetare ştiinţifică, în
activităţile serviciilor administrative (managementul total al calităţii)”.
Acţiunile specifice în domeniul cercetării au fost elaborate reieşind din conceptul că
cercetarea ştiinţifică este principalul criteriu de evaluare a calificării academice. Activităţile
specifice acestui domeniu vor fi prezentate detaliat mai jos, în compartimentul Cercetareaştiinţifică la USM.
710

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

O mare atenţie se atrage studenților. „Opinia studenţilor, remarca vorbitorul, individuală
sau exprimată de reprezentantul lor, sau prin sondaje efectuate cu metodologii validate constituie o modalitate importantă de autocontrol, de evaluare şi armonizare a activităţilor universitare”. Activităţile strategice în acest domeniu prevedeau:„- Reformarea sistemului de acordare a burselor;- Crearea pentru studenţi a unor locuri de muncă pentru diferite servicii în spaţiul universitar;- Sprijinirea studenţilor pentru a-şi crea instituţii culturale în campusul universitar;- Acordarea suportului necesar pentru apariţia unui ziar universitar studenţesc;- Crearea „Centrului de informare şi orientare profesională a studenţilor”;- Recompensarea activităţii de cercetare ştiinţifică a studenţilor;- Constituirea unor fonduri pentru participarea studenţilor cu rezultate ştiinţifice remarcabile la manifestări ştiinţifice naţionale şi internaţionale;- Încurajarea şi stimularea relaţiilor internaţionale la nivel studenţesc;- Elaborarea unor programe selective de pregătire profesională destinate studenţilor dotaţi, valorificându-se capacitatea lor de realizare a performanţei;- Încurajarea şi stimularea în scopul creării bibliotecii virtuale”.
Conceptul prezentat reieşea din premisa că „relaţiile internaţionale ale universităţii-model devin o prioritate în promovarea dimensiunii europene a învăţământului şi cercetării universitare”. De aici şi acţiunile strategice respective pentru acest domeniu, cum ar fi:„- Optimizarea eforturilor rectoratului în scopul internaţionalizării învăţământului şi cercetării;- Cooperarea cu decanii facultăţilor în probleme care implică dezvoltări ale dimensiunii
europene în învăţământ şi cercetare pentru fiecare facultate;- Elaborarea de analize şi expertize ale activităţii internaţionale universitare;- Stabilirea parteneriatelor şi a consorţiumurilor universitare cu scopul de a oferi personalului didactic şi studenţesc oportunităţi de cercetare, predare, programe de studii şi practică;- Promovarea şi susţinerea programelor de cooperare internaţională în cercetare şi învăţământ;- Constituirea de filiale ale asociaţiilor studenţeşti internaţionale;- Internaţionalizarea studiilor şi creşterea numărului de studenţi, masteranzi şi doctoranzi străini în Universitatea-model;- Evaluarea internaţională a universităţii-model (de regulă, aceasta se realizează prin intermediul Asociaţiei Universităţilor Europene)”.
Conform autorului conceptului, „Managementul universitar are la bază autonomia universitară, care se manifestă în toate verigile academice prin descentralizarea activităţilor şi aresponsabilităţilor, inclusiv în gestionarea resurselor financiare până la nivel de facultate (iarîn unele universităţi, chiar până la nivel de catedră). Principiile managementului universitar
sunt: principiul unităţi conducerii; principiul utilizării corecte şi eficiente a resurselor; principiul delegării de autoritate ierarhică.
Managementul universitar conţine două componente: managementul academic şi managementul administrativ. Managementul academic se realizează de către reprezentanţii aleşi
ai comunităţii universitare: Senatul, Comisiile Senatului, Biroul Senatului, Colegiul Academic,
Colegiul Decanilor, Consiliile Facultăţilor, rectorul, prorectorul, decanii, prodecanii, şefii de catedre. Scopul principal al managementului academic constă în elaborarea, adaptarea şi evaluarea strategiilor şi a politicilor de dezvoltare a Universităţii-model.
Managementul administrativ este exercitat de Directorul General Administrativ (DGA)
care este membru al Colegiului Academic, de şefii unităţilor administrative cu competenţe în
domeniile de referinţă, care asistă decanatele în administrarea facultăţii. Managementul administrativ are la bază descentralizarea serviciilor până la nivelul facultăţilor.
Managementul resurselor umane constă în angajarea, selectarea, menţinerea şi dezvoltarea unui personal valoros, considerând resursele umane ca un potenţial strategic şi simultan
711

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

care ar asigura îndeplinirea misiunii şi a planurilor strategice şi operaţionale ale Universităţiimodel.
Managementul financiar se concretizează în gestionarea fondurilor alocate de la buget
sau obţinute din alte surse (venituri proprii), iar esenţa constă în creşterea eficienţei folosirii
resurselor pentru a asigura îndeplinirea obiectivelor reflectate în Planul Strategic şi în Planurile
Operaționale”. Reieşind din toate acestea, principalele acţiuni în domeniul managementuluierau:„- Asigurarea creşterii eficienţei proceselor decizionale;- Definirea funcţiilor conducerii şi organizarea activităţii de conducere;- Transparenţa actului de conducere şi informarea corectă a comunităţii universitare;- Motivarea şi stimularea personalului prin politici de salarizare diferenţiată;- Promovarea procesului de reformă şi de integrare europeană a învăţământului superior în scopul asigurării excelenţei în predare, cercetare şi servicii academice;- Diversificarea bazei de finanţare;- Efectuarea unui control financiar riguros şi eficient prin implementarea unui sistem deaudit intern modern;- Descentralizarea fondurilor şi controlului până la nivelul facultăţilor;- Elaborarea unor politici financiare de încurajare şi stabilizare a personalului tânăr;- Asigurarea unui climat de lucru care să stimuleze performanţă;- Elaborarea unor sisteme de recompensă în corelaţie cu performanţele individuale”.
Autorul conceptului insistă asupra importanţei Departamentului de Asigurare a Calităţii
în care „trebuie promovate persoane care să poată analiza, sintetiza şi implementa, ţinându-secont de specificul Universităţii-model, de bogata experienţă internaţională în managementul
calităţii”. În această direcţie erau schiţate următoarele obiective specifice:„- Constituirea Consiliului Calităţii;- Crearea Departamentului de Asigurare a Calităţii;- Elaborarea Sistemului de Management al Calităţii care include ansamblul de proceduriinterne de asigurare a calităţii;-	Formarea şi certificarea de auditori interni în managementul calităţii;- Utilizarea resurselor interne pentru asigurarea calităţii tuturor activităţilor desfăşurate de universitate;- Asumarea unor politici orientate spre etica calităţii, astfel încât autoevaluarea calităţii
să devină o componentă a culturii organizaţionale, a culturii calităţii pentru personalul didactic, administrativ şi studenţesc”.
Referindu-se la domeniul Informatizare, Gh. Ciocanu aminteşte de Programul deInformatizare al USM pentru anii 2005-2007 şi consideră că este „necesar doar ca acţiunile
indicate să fie realiste şi înzestrate cu termeni concreţi, cu surse financiare şi personal de implementare”.
În domeniul Patrimoniului se indica următoarele:„- Identificarea, evidenţa şi reevaluarea patrimoniului;- Elaborarea unui plan referitor la extinderea clădirilor, la reparaţii capitale şi de întreţinere a patrimoniului;- Elaborarea unui plan privind dotările, echipamentele, substanţele, softurile etc. în corelaţie cu necesităţile facultăţilor;- Transparenţă în cadrul licitaţiilor privind elaborarea unor studii de fezabilitate, a unor
proiecte de investiţii, lucrări de construcţii, montaj și alte servicii prestate din exterior”.
Acţiunile concrete care ţin de promovarea imaginii universitare prevedeau:„- Ziarul universitar; ziarul studenţesc; postul de radio; postul de televiziune; paginile
WEB ale universităţii şi ale facultăţilor; materialele informative: afişele, broşurile, albumele,
ghidurile, pliantele etc.”. Un rol foarte important îl poate avea Constituirea din resurse proprii a unui fond publicitar pentru fiecare facultate, dar şi fondarea Asociaţiei Absolvenţilor
Universităţii-model.
712

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Referindu-se la domeniul Antreprenoriat, Gh. Ciocanu sublinia: „Universitatea antreprenorială este o universitate în care personalul academic şi cel administrativ formează o echipă
unită, al cărei scop este dezvoltarea instituţiei, asigurarea resurselor unei funcţionări normale
şi calitative. Într-o universitate antreprenorială, cercetarea ştiinţifică este puternic orientată
spre caracterul aplicabil al rezultatelor cercetării şi al transferului tehnologic. Într-o universitate antreprenorială, pulsul cercetării de pe piaţa educaţiei superioare este monitorizat continuu
şi conduce la modificarea planurilor de învăţământ. Această sensibilitate poate conferi universităţii un caracter dinamic, plasând-o pe o poziţie de vârf în preferinţele potenţialilor studenţi,aceştia din urmă având competenţe compatibile cu structura pieţei muncii, aflată şi ea într-o
continuă mişcare. În acest context, vom remarca că într-o universitate tradiţională universitarii
sunt rupţi de problematica financiară. Chiar mai mult, cercetarea în universitatea tradiţională
este axată pe acumularea de noi cunoştinţe, care mai apoi se transmit comunităţii ştiinţificeşi studenţeşti pentru educarea unor cetăţeni valoroşi pentru societate. Această schimbare depercepţie, de la tradiţional la antreprenorial, se datorează, în primul rând, declinului finanţării
publice a sistemului educaţional. De aceea acţiunile antreprenoriale sunt destinate compensării acestui declin financiar. Pentru a păşi pe calea antreprenorială Universitatea-model trebuie
să-şi formeze cultură antreprenorială, care să poarte amprentele inovației şi ale transferului
tehnologic, să creeze un mediu favorabil iniţiativelor antreprenoriale. Universitatea-model
trebuie să încurajeze întemeierea companiilor-satelit, a parcurilor tehnologice, ca fiind forme
veritabile ale antreprenoriatului academic. Universitatea de Stat din Moldova, din punct de vedere antreprenorial, se află în stare embrionară, dar toate iniţiativele antreprenoriale merită oatenţie deosebită şi poate chiar o şedinţă a Senatului pe această temă”1.
La finalul Raportului doamna Aurelia Crivoi, prorector pentru studii, a anunțat Senatulcă Raportul prezentat de profesorul universitar Gheorghe Ciocanu a fost adus la cunoştinţa
rectorului Gheorghe Rusnac care „a apreciat ideea Universităţii-model în perioada de tranziţie
spre Spaţiul European al Cunoaşterii şi Cercetării, reflectarea domeniilor de activitate comune
pentru catedră, facultate şi Universitatea-model”2.
Dl A. Petrencu, membru al „Comisiei Ciocanu” a detaliat unele lucruri: „Aş vrea să atragatenţia la ceea ce se numeşte organigrama managementului academic. Senatul se modifică – seformează un birou al acestui organ cu un preşedinte, care, bănuiesc, nu este deja rectorul USM.
Judecând după această schemă, ea este asemănătoare celei parlamentare, unde există comisii.
La fel ca legislativul Republicii Moldova, Senatul este un legislativ al universităţii, iar rectorul şi
prorectorii se transformă în executori care trebuie să se ocupe de realizarea deciziilor luate de
Senat. Astfel, mai sunt înaintate şi alte propuneri referitoare la decanat, catedre etc. Catedrele
vor avea bugetul lor, fiindcă ele sunt diferite şi volumul de lucru la fel este diferit”3.
În decizia Senatului din 26 aprilie 2005 referitoare la subiectul Catedra în contextul racordării învăţământului superior la rigorile europene s-a scris:„Luând în consideraţie comunicarea „Catedra în contextul racordării învăţământului superior la rigorile europene”, prezentată de dl Gheorghe Ciocanu, doctorul habilitat, profesor universitar, decanul Facultăţii Matematică şi Informatică, Senatul susţine
şi apreciază:• Ideea Universităţii-model în perioada de tranziţie la Spaţiul European al Cunoaşterii
şi Cercetării;• Reflectarea domeniilor de activitate comune pentru Catedră, Facultate şi Universitatemodel;• Acţiunile strategice, tactice şi specifice preconizate pentru perioada de tranziţie;• Argumentarea aplicării managementului universitar în evoluţia Universităţiimodel;
Arhiva curentă a Senatului USM. Proces-verbal din 26 aprilie 2005.
Ibidem.
3
Ibidem.
1
2

713

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA• Principiile de reformare şi transformare a activităţilor universitare în contextul
Procesului de la Bologna;• Importanţa Sistemului de Management al Calităţii pentru toate activităţile universitare în scopul elaborării unor politici orientate spre etica şi cultura calităţii;• Actualitatea elaborării unor strategii antreprenoriale.

Senatul
DECIDE:
1. A considera raportul prezentat drept suport pentru elaborarea unui Program de restructurare a Universităţii de Stat din Moldova pentru anii 2005-2007.
2. A aproba elaborarea unui program de restructurare care va include: definirea misiunii Universităţii de Stat din Moldova;
 determinarea Organigramei Universităţii de Stat din Moldova;
 elaborarea direcţiilor prioritare ale evoluţiei Universităţii de Stat din Moldova pentru anii 2005-2007;
 elaborarea Cartei Universitare; elaborarea Planului Strategic al Universităţii de Stat din Moldova pentru anii 20052007;
 elaborarea planurilor operaţionale pentru universitate, facultăţi şi catedre; instituirea Colegiului Decanilor şi elaborarea Regulamentului de activitate al acestuia;
 instituirea Departamentului de Asigurare a Calităţii; elaborarea strategiei pentru descentralizarea financiară; elaborarea strategiei manageriale în domeniul cercetării-dezvoltării; elaborarea şi actualizarea actelor normative şi a regulamentelor interne ale
Universităţii de Stat din Moldova;
3. A promova materializarea ideilor în vederea constituirii:• Comisiei pentru elaborarea Cartei Universitare;• Comisiei pentru elaborarea direcţiilor prioritare ale evoluţiei Universităţii de Statdin Moldova pentru anii 2005-2007;• Comisiei pentru elaborarea Planului Strategic de dezvoltare a Universităţii de Statdin Moldova pentru anii 2005-2007”1.
Între timp, la 31 octombrie 2006 Senatul USM a aprobat noul Statut al Universităţii deStat din Moldova. La compartimentul Autonomia Universităţii de Stat din Moldova se indica:„USM se bucură de autonomie universitară care se manifestă prin:• Administrarea USM;
• Organizarea şi realizarea procesului de învăţământ şi de cercetare;• Elaborarea curriculei universitare;• Normarea activităţii didactice şi ştiinţifice a personalului universitar şi aprobarea
statelor de funcţii;• Acordarea de titluri didactice (academice);• Gestiunea economică şi financiară, corelată cu răspunderea USM în faţa organelor
ierarhic superioare, în conformitate cu legislaţia Republicii Moldova;• Gestionarea creditelor bugetare şi a mijloacelor speciale, remunerarea şi stimularea
materială a personalului;• Stabilirea taxelor pentru serviciile educaţionale şi alte servicii acordate de USM;
• Gestionarea patrimoniului USM;
• Organizarea şi desfăşurarea de activităţi antreprenoriale”2.
1

2

Arhiva curentă a Senatului USM. Proces-verbal din 26 aprilie 2005.
Statutul al Universităţii de Stat din Moldova. Chişinău, 2006.

714

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

La şedinţa Senatului din 27 martie 2007 a fost luată decizia referitoare la organizarea
şi desfăşurarea concursului pentru postul de rector al USM, de a scoate la concurs postul derector al USM în prima jumătate a lunii aprilie 2007, fiindcă contractul de muncă încheiat cu
rectorul în exerciţiu expira pe data de 19 iunie 20071. La 18 iunie 2007, în legătură cu expirarea mandatului, rectorul în funcţie Gheorghe Rusnac a fost desemnat rector interimar până ladata numirii noului rector, anunţa acesta în raportul prezentat la şedinţa Senatului USM din 25
septembrie 20072.
În raportul prezentat la şedinţa Senatului din 25 septembrie 2007 Gh. Rusnac menţiona
acţiunile de pionierat ale USM, care, în opinia sa, o menţin pe prim-plan în Republica Moldova:
1. USM a fost prima instituţie de învăţământ superior din RM care a obţinut acreditareacademică naţională;2. prima instituţie de învăţământ superior care a obţinut acreditare ştiinţifică;3. prima instituţie de învăţământ superior care a câştigat şi implementat proiecte dincadrul programelor internaţionale TEMPUS-TACIS, INTAS, ERASMUS MUNDUS;
4. prima instituţie de învăţământ care a elaborat standardele de formare profesională
iniţială şi a aplicat sistemul de credite academice etc., etc.3.
La şedinţa Senatului din 27 noiembrie 2007, ultima şedinţă a Senatului moderată de rectorul interimar Gh. Rusnac, s-a dat citire ordinului prin care funcţia de rector a fost delegată
profesorului universitar, decanului Facultăţii de Matematică şi Informatică, Gheorghe Ciocanu,
care a promis că va „ţine cont de indicaţiile” preşedintelui V. Voronin, care a fost şi el prezent laaceastă şedinţă a Senatului USM4.
Dintre indicaţiile preşedintelui V. Voronin vom menționa următoarele: „Nu atât de importante sunt calităţile profesionale, cât mentalitatea unui conducător”; „Cât priveşte noul rector,
care va fi numit la USM, trebuie să-şi onoreze obligaţiunile, să respecte legile, actele în vigoare,să pună accent pe calitatea instruirii. USM va rămâne în continuare cea mai importantă forjerie
de cadre naţionale”5. Stranie preîntâmpinare din partea preşedintelui Republicii Moldova, deparcă noul rector venea în fruntea Universităţii de Stat din Moldova cu intenţia să nu respecte
legile şi să nu-şi onoreze obligaţiile, să nu pună accent pe calitatea instruirii.
În cadrul Senatului din 27 noiembrie 2007 proaspătul rector interimar Gheorghe Ciocanu
a prezentat o schiţă a planului de activitate: vizite la facultăţi, întâlniri cu decanii, cu membrii
birourilor facultăţilor, ai consiliilor profesorale, ai senatului studenţesc etc., instituirea unei
Comisii universitare care să elaboreze planul strategic de dezvoltare a USM. De asemenea,
domnia sa a declarat că va „promova în mod realist idei şi acţiuni concrete, care vor asigura o atmosferă creatoare în sânul comunităţii universitare, cu relaţii coerente şi transparente,corelate cu respect şi grijă faţă de fiecare angajat”. Noul rector a mai subliniat: „Calitatea învăţământului universitar este o problemă a întregului sistem educaţional, iar la nivel de universitate ea poate fi asigurată numai prin cercetări ştiinţifice performante”6. În acelaşi context
era şi afirmaţia domniei sale că „vor fi activate mecanisme care vor evidenţia performanţa şi
excelenţa în educaţie şi cercetare, vor fi instituite fonduri pentru perfecţionare şi cercetare la
nivel naţional şi internaţional, vor fi elaborate mecanisme care vor redefini norma didactică în
corelaţie cu performanţele ştiinţifice, vom introduce salarii şi suplimente diferenţiate în funcţie de performanţe educaţionale şi ştiinţifice”7. În sfârşit, menţiona Gheorghe Ciocanu, „vomînviora colaborarea ştiinţifică internaţională, implicând şi susţinând financiar specialiştii dindomeniile respective” etc.8
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 926, f. 241.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 928, f. 303.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 928, f. 304.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 930, f. 11.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 930, f.11.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 930, f. 41.
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 930, f. 42.
8
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 930, f. 42.
1
2

715

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Gh. Ciocanu a afirmat că toate cele pe care le propune pot fi realizate, dacă se va respectaurmătorul principiu: „în creierul uman permanent trebuie să existe un loc pentru adevăr, careniciodată să nu fie vacant, dat prin cumul sau la plata cu ora”1.
La şedinţa Senatului din 25 decembrie 2007 rectorul Gheorghe Ciocanu propunea următoarele acţiuni ale managementului strategic:
1. Elaborarea Cartei Universitare – „Constituţia” academică a USM;
2. Determinarea organigramei USM;
3. Elaborarea Planului Strategic al USM pentru anul 2008-2010;
4. Elaborarea planului operaţional pentru fiecare an2.
Planul operaţional, afirma rectorul, trebuie să conţină acţiuni concrete pentru domeniile
considerate principale în elaborarea Planului Strategic de evoluţie al USM, inclusiv:
1. Învăţământ;
2. Cercetare ştiinţifică;3. Student;
4. Relaţii internaţionale;
5. Management universitar;
6. Informatizare;
7. Patrimoniu;
8. Imagine;
9. Antreprenoriat3.
Tot la această şedinţă rectorul a propus următoarele: instituirea Comisiilor permanente ale Senatului: Învăţământ, Cercetare ştiinţifică, Relaţii Internaţionale, Probleme studenţeşti,Finanţe şi Buget; instituirea postului de prorector pentru problemele studenţeşti; instituirea
fondului pentru cercetare ştiinţifică; instituirea fondului pentru activităţi studenţeşti, reparaţia
unui cămin şi a cantinei de pe str. Puşkin, nivelul 2, cantină pentru profesori nivelul 1; instituirea Comisiei Universitare care va selecta şi va recomanda pentru angajare tineri dotaţi, cu remunerare diferenţiată şi condiţii speciale de activitate; Instituirea Comisiei universitare pentru
redefinirea normei didactice în corelaţie cu performanţele ştiinţifice4.
La şedinţa aceluiaşi Senat din 25 decembrie 2007 a fost aprobat Codul de Etică al USM şi
Comisia de Etică5.
Problema autonomiei USM apare şi în procesul discuţiei asupra Proiectului de optimizare a structurii universitare prezentat la şedinţa Senatului din 27 mai 2008, când unul
dintre membrii Senatului a formulat două întrebări: Autonomia USM rămâne în vigoare? Se
va păstra Universitatea cu calificativul Universitate Naţională? Răspunsul rectorului a fostcă referitor la autonomie trebuie să aşteptăm aprobarea Codului Educaţiei şi că „se tinde nu
spre declararea USM ca universitate naţională, ci spre faptul că USM trebuie să satisfacă şi săîndeplinească interesele statului sub acest aspect, posibil că pe viitor vom obţine finanţare
suplimentară”. „Sperăm la Codul Educaţiei, care va conţine elemente în favoarea noastră”, a
mai afirmat rectorul6.
Problema statutului universităţii naţionale şi a priorităţilor pentru USM a apărut şi în
cadrul discuţiilor de la şedinţa Senatului din 30 septembrie 2008. Rectorul a răspuns că „sepreconizează examinarea chestiunii respective” şi, începând cu anul 2009, USM va beneficia
de un statut aparte, „dar cu un alineat în buget prevăzut după anul 2009”. Rectorul îşi exprima
convingerea că situaţia se va schimba, dar totuşi „vom trăi şi vom vedea”7, încheia el, pe o notănu tocmai optimistă.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 930, f. 42.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 930, f. 215.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 930, f. 216.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d .930, f. 217.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 930, f. 220.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1061, f. 381.
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1063, f. 30.
1
2

716

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

La şedinţa Senatului din 25 noiembrie 2008, în cadrul dezbaterilor cu privire la problema
internaţionalizării la USM, rectorul a anunţat că din partea USM, pentru a fi introdusă în Codul
Educaţiei, a fost lansată şi iniţiativa referitoare la statutul de universitate naţională (art.44). De
fapt, este un concept bine gândit al rectorului, care merită citat integral:„a) universitate naţională constituie instituţia de învăţământ cu merite recunoscute înplan naţional şi internaţional în dezvoltarea educaţiei şi ştiinţei universitare;b) statutul de universitate naţională este acordat prin decret prezidenţial sau hotărâre
de guvern;c) universitatea naţională asigură studii competitive de licenţă, masterat/doctorat şi
postdoctorat, dezvoltă ştiinţa fundamentală şi aplicativă în conformitate cu propriul statut,
aprobat prin decret prezidenţial sau hotărâre de guvern;d) universitatea naţională beneficiază de remunerare separată prin Legea bugetului destat;e) personalul didactic şi auxiliar beneficiază de salarii duble în raport cu alte instituţii deînvăţământ superior de stat;f) universitatea naţională este scutită de impozite, taxe vamale şi TVA de la activităţile
sale cu condiţia direcţionării veniturilor respective la consolidarea bazei didactico-ştiinţifice,materiale şi sociale”.
Concluzia rectorului Gheorghe Ciocanu la această propunere este de-a dreptul remarcabilă: „Numai având în cadrul învăţământului acest articol, vom obţine o nouă strategie, corelată cu acţiuni concrete spre acordarea statutului de universitate naţională. În caz contrar, vomrămâne cu declaraţia populistă că USM i s-a conferit deja acest statut”1. Dar, în redacţia finală a
Codului Educaţiei adoptat pe 17 iulie 2014, nu s-a ţinut cont de opinia universitarilor şi sintagma universitate naţională lipseşte.
Pe data de 21 octombrie 2008 Ministerul Educaţiei şi Tineretului a anunţat concurs pentru postul de rector al Universităţii de Stat din Moldova. Colectivele de la 8 facultăţi ale USM şi,de asemenea, colectivele de la Palatul Sporturilor şi de la Casa de Cultură au înaintat şi susţinut
în unanimitate candidatura dlui Gheorghe Ciocanu. Colectivele de la trei facultăţi şi Comitetul
Sindical al USM s-au pronunţat pentru candidaturile domnilor Gh. Ciocanu şi Gh. Avornic. Una
dintre facultăţi a înaintat şi a susţinut trei candidaturi, Gh. Ciocanu, Gh. Avornic şi V. Canţer. O
facultate a susţinut candidaturile domnilor Gh. Ciocanu şi V. Canţer. În sfârşit, încă o facultatea înaintat candidaturile domnilor Gh. Avornic şi S. Brânză2. Pe parcurs însă, dl V. Canţer şi-aretras candidatura şi la şedinţa Senatului din 25 decembrie 2008 şi-au prezentat programele şi
au răspuns la întrebările adresate numai trei candidaţi, Gh. Ciocanu, Gh. Avornic şi S. Brânză3.
În rezultatul votării, numărul maximal de voturi ale membrilor Senatului au fost acordate rectorului interimar Gh. Ciocanu, care a şi fost ales în funcţia de rector al Universităţii de Stat din
Moldova4.
La şedinţa Senatului din 29 noiembrie 2011 rectorul a prezentat raportul Necesităţile deevoluţie a USM pentru anul 2012, în care a prezentat situaţia financiară precară a USM şi concluziona: „Avem aici toate efectele negative ale moştenirii noastre: evoluţia extensivă, gestionarea
incorectă a mijloacelor speciale, lipsa reparaţiilor în timp şi la timp a reţelelor termice, electrice,geamurilor, optimizării infrastructurii universitare. Ca rezultat cheltuim cu 6,5 mln. lei anual mai
mult în loc să investim în potenţialul ştiinţifico-didactic, cercetare şi echipament”5. În replică lacele afirmate, Gh. Avornic, decanul Facultăţii de Drept a declarat franc: „Nu sunt de acord cu raportul dvs. Moştenirea este bună, n-aţi ştiut să o gestionaţi. Blocul 7 a fost cel mai performant dela USM, cele mai bune săli, laboratoare etc., blocul 7 a adus peste 300 de mln. de lei”6.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1064, f. 20-21.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1064, f. 478-478 verso.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1064, f. 502-513.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1064, f. 501.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1495, f. 169.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1495, f. 181.
1
2

717

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

La şedinţa amintită a Senatului USM din 27 mai 2008 rectorul a prezentat Proiectul deoptimizare a structurii universitare, în care au fost formulate principiile de bază, structurileorganizatorice, organismele participative de management (Senat, Biroul Senatului, Consiliul
Facultăţilor, Biroul Consiliilor Facultăţilor), inclusiv rectorul, prim-prorectorul, trei prorectori(pentru activitatea didactică, activitatea ştiinţifică, relaţii internaţionale) şi patru Departamente(Managementul calităţii, Dezvoltare instituţională, Social, Administrare patrimoniu)1. Dupădiscuţiile asupra proiectului propus, Senatul a decis aprobarea noii structuri a Universităţii deStat din Moldova2.
La şedinţa Senatului din 28 august 2008 rectorul a prezentat situaţia de la USM: din cei
23 600 studenţi au rămas cca 16 mii. Evident, au scăzut foarte mult şi veniturile. Criza financiară, a subliniat rectorul „ne impune o reformă dură”, care are drept scop „optimizarea USM
în scopul menţinerii salariilor la nivelul lunii iunie 2008 pentru cei rămaşi să activeze în USM”.
Rectorul indica acţiunile care trebuiau întreprinse pentru a concluziona: „dacă vom economisi
în managementul academic 400 de unităţi şi vom promova ideile menţionate, vom putea activa
în condiţii favorabile până la 1 iunie 2009”3.
La şedinţa Senatului din 30 septembrie 2008 rectorul a prezentat raportul Situaţia actuală la USM şi perspectivele de optimizare în care a fost exprimată convingerea că criza financiară
din anul de studii 2008-2009 va fi depăşită doar pe calea restructurărilor şi optimizărilor, careînsă nu se desfăşoară conform prognozelor: personalul didactic urma să fie redus cu 400 deunităţi, dar s-a redus doar cu 307. S-a micşorat numărul studenţilor şi masteranzilor înmatriculaţi la USM, ceea ce s-a răsfrânt negativ asupra situaţiei financiare, deficitul financiar fiind
de cca 10 mln. de lei, reducerea lui se prevedea prin intensificarea optimizării, prin evaluarea
personalului didactic, ceea ce va duce la un nou algoritm de finanţare a personalului didactic,
alocările de la buget şi veniturile de la studenţii restabiliţi în luna septembrie 20084. În decizia
Senatului din 30 septembrie 2008 referitoare la problema discutată se sublinia necesitatea dea continua intensiv optimizarea subdiviziunilor USM, realizarea evaluării personalului didactic
în scopul elaborării unui nou algoritm de finanţare începând cu 1 ianuarie 20095. În acelaşi
context, la şedinţa respectivă a fost aprobată şi Comisia de experţi pentru determinarea performanţelor la USM6. Ulterior, în mesajul de bun augur cu prilejul începutului noului an de studii
2012-2013, rectorul lansa lozinca Condiţia avansării noastre – modernizarea şi optimizarea7.
La şedinţa Senatului din 30 noiembrie 2010 s-a discutat problema Perspectivele de soluţionare a problemelor abordate de Consiliile facultăţilor. Rectorul a menţionat că conducerea USM
a avut întâlniri cu toate facultăţile USM, fie la şedinţele extinse ale Birourilor sau Consiliilor
profesorale, în cadrul cărora s-au discutat subiectele privitoare la corectitudinea normării activităţii didactice şi revenirea la normalitate totală în baza Regulamentelor existente, salarizarea
personalului didactic, evoluţia bazei materiale a USM. Problema normării activităţii didactice,a amintit rectorul, a fost abordată la Senatele din iunie 2008 şi iunie 2010, la ultimul accentele
s-au pus pe orele de contact direct. Informând membrii Senatului despre „unele manipulări şi
speculaţii în jurul acestei decizii”, rectorul anunţă că conducerea USM s-a adresat Ministerului
Educaţiei şi a solicitat explicaţii suplimentare referitor la normarea activităţii didactice. Avizul
Ministerului Educaţiei la adresarea USM a fost pozitiv: „Decizia Senatului din 28.06. 2010 esteîn concordanţă cu Regulamentele aprobate de Ministerul de resort; Se solicită revenirea integrală la Regulamentele din 1995 şi 1996, care sunt valabile; se susţine decizia Senatului din 28.
06. 2010 cu privire la „normarea activităţii didactice pentru” cadrele didactico-ştiinţifice, „resProiectul a se vedea: AUSM, D. 1, inv..1, d. 1061, f. 377-380, inclusiv tabelul detaliat de la fila 408. Proiectul şiOrganigrama USM au fost publicate şi în ziarul Universitatea de Stat din Moldova, 24 iunie 2008 nr.11(89).
2
AUSM, D. 1, inv.1, d.1061, f. 383.
3
AUSM, F. 1, inv.1, d. 1062, f. 303-304.
4
AUSM, F. 1, inv.1, d. 1063, f. 27-29.
5
AUSM, F. 1, inv.1, d. 1063, f. 30.
6
AUSM, F. 1, inv.1, d. 1063, f. 48.
7
Universitatea de Stat din Moldova, 28 septembrie 2012, nr.2 (136), p. 1.

1718

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

pectarea raportului de ore de contact direct – ghidarea lucrului individual cu ajutorul formuleiobţinute, care asigură aportul fiecărui cadru didactic în activitatea sa”, armonizarea „salariilor
în cadrul USM în funcţie de postul ocupat şi nu de facultate”, începând cu 1.01.20111. În acelaşi
context, mai anunţa rectorul, în Procesul-verbal al Consiliului profesoral al Facultăţii de Drept,se propunea revenirea integrală la ordinile Ministerului Educaţiei din 1995 şi 1996. Este vorba de procesul-verbal al şedinţei Consiliului profesoral al Facultăţii de Drept din 3 noiembrie
2010, şedinţă la care a participat şi rectorul Gh. Ciocanu. Domnia sa a anunţat încă o dată despre
deciziile din 2008 şi 20102 referitor la normarea didactică şi a propus introducerea coeficientului 1,5 la prelegeri, ciclul I începând cu 1 ianuarie 2011, revenirea la Regulamentele din 1995
şi 1996 privind normarea didactică; păstrarea deciziei Senatului din 2010 cu 580 ore pentru
lectori şi 520 ore pentru lectori superiori. Toate aceste propuneri au fost adoptate unanim3.
Din aceste considerente, apare paradoxală Adresare4 parvenită de la Facultatea Ştiinţe
Economice, Adresare prezentată de rector, dar care nu se regăseşte în procesul-verbal al
Senatului de la şedinţa din 30 noiembrie 2010, dar nici comentariile rectorului la ea, comentariicare, se menţionează în procesul-verbal al Senatului, au fost făcute, după care rectorul propune
Senatului să dezaprobe acţiunile Conducerii Facultăţii de Ştiinţe Economice, propunere votată
unanim5. În această situaţie, solicitarea Consiliilor profesorale, iarăşi, a Facultăţii de Drept, dar
subliniem, asemenea decizie în procesele-verbale ale sus-numitei facultăţi nu este fixată, şi a
Facultăţii de Ştiinţe Economice de a crea o Comisie care să examineze şi să elaboreze normative
noi de cuantificare a activităţii didactico-ştiinţifice, nu a fost acceptată de către Senat, cu o singură excepţie din partea Facultăţii de Drept, care a solicitat formarea unei asemenea Comisii6.
În schimb, rectorul a propus crearea unei Comisii care să elaboreze structura-model a catedrei
de la USM, cu structura unităţilor, limitele de posturi, numărul de ore didactice pe care le generează un student, propunere votată unanim7.
La şedinţa Senatului din 28 ianuarie 2011 rectorul Gh. Ciocanu a prezentat un raportprivind activitatea în calitate de rector pe parcursul a trei ani, referindu-se la principalele aspecte. El a menţionat micşorarea numărului de studenţi începând cu anul 2008, când din 24
de mii au rămas doar 18 mii, de aici reducerea cadrelor cu 300 de unităţi, reducere care nu afost proporţională cu numărul de studenţi. Unica ieşire din situaţie a fost majorarea taxelor destudii, dar, mai precis, armonizarea taxelor de studii de la USM „la nivelul taxelor de studii ale
altor instituţii de învăţământ din ţară”8. Concomitent, s-a dublat suplimentul pentru funcţia demanager - şef de catedră9, a fost fondată Facultatea de Psihologie şi Ştiinţe ale Educaţiei şi a fostmodificată structura altor facultăţi10.
Referindu-se la schimbările pe care le preconizează în continuare, rectorul informa despre un viitor Plan Strategic de evoluţie a Universităţii de Stat din Moldova, care va fi centrat pe
6 Programe de implementare: „Programul de asigurare a calităţii; programul de consolidare
a excelenţei naţionale şi de formare a celei internaţionale în cercetare şi inovare; programul

AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1348, f. 9.
Decizia Senatului din 2010 a fost adusă la cunoştinţa Consiliului profesoral al Facultăţii de Drept la şedinţa
din 3 februarie 2010 (AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1304, filă nenumerotată).
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1451, f. 4 (nenumerotată în dosar).
4Încercarea de a găsi această adresare nu s-a soldat cu succes. În Registrul scrisorilor intrate de la Secretariatul USM, la data de 18 octombrie 2010, cu numărul de intrare 1211, este fixat Proces-verbal cu privire lanormarea activităţii didactice, de la Facultatea Ştiinţe Economice. Dar Consiliul profesoral al Facultăţii Ştiinţe Economice, care a examinat problema Aprobarea candidaturilor în comisia de analiză a situaţiei cu privire
la normarea didactică a FSI, a avut loc a doua zi, pe 19 octombrie 2010. (AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1392, f. 11, 13).
Anterior problema dată nu a fost discutată. Aşadar, situaţia este destul de confuză.
5
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1348, f. 9.
6
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1348, f. 11.
7
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1348, f. 11.
8
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1491, f. 10.
9
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1491, f. 11.
10
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1491, f. 12.
1
2

719

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

de motivare a salariaţilor şi de creştere a satisfacţiei acestora; programul de modernizare abazei materiale pentru desfăşurarea activităţilor tuturor membrilor comunităţii universitare;programul de motivare a studenţilor şi de promovare a aspiraţiilor acestora; programul de promovare a unui management modern, participativ şi de performanţă”1. Toate aceste programesunt desfăşurate pe larg2.
La şedinţa Senatului din 27 septembrie 2011 a fost făcută propunerea de a adresa un
demers pentru a schimba denumirea USM: Universitatea de Stat a Moldovei; Denumirea
Universităţii cu numele unei personalităţi; Universitatea Naţională a Moldovei – USM3, dar nu
s-a luat nici o decizie în acest sens.
În tomna anului 2011, cu prilejul celei de-a 65 aniversări de la fondare, Universităţii deStat din Moldova i s-a conferit cea mai înaltă distincţie a ţării – Ordinul Republicii.
La şedinţa Senatului din 28 februarie 2012 au fost create Comisiile permanente ale
Senatului, care urmau să examineze problemele stringente ale evoluţiei universitare: Comisia
de Etică; Comisia Învăţământ şi Evaluare academică; Comisia Management Universitar şi
Dezvoltare instituţională; Comisia pentru Activităţi Culturale şi Sportive; Comisia pentru
Probleme Studenţeşti; Comisia Relaţii Internaţionale; Comisia pentru Ştiinţă şi Inovare4.
La şedinţa Senatului din 26 februarie 2013 a fost discutată problema privind reorganizarea Departamentului Studii, Departamentului de Relaţii Internaţionale, Departamentului Social
şi a Departamentului Administrare Patrimoniu din cadrul Universităţii de Stat din Moldova.
Reieşind din scopul propus – eficientizarea şi flexibilizarea funcţională „a subdiviziunilor structurale ale Universităţii de Stat din Moldova în condiţiile autonomiei universitare, în temeiul pct.
3.8 din Statutul Universităţii de Stat din Moldova”, Senatul lua decizia următoare:
1. „Se acceptă propunerea de reorganizare a Departamentului Studii, DepartamentuluiRelaţii Internaţionale, Departamentului Social şi a Departamentului Administrare
Patrimoniu.
2. Se aprobă următoarea structură a Departamentului Studii:• Secţia Organizare şi Evidenţă:− Oficiul Evidenţa Computerizată a Situaţiei Academice;− Oficiul Gestiunea Claselor de Calculatoare.
• Secţia Managementul Calităţii şi Dezvoltare Curriculară;• Secţia Formare Continuă:− Centrul Gestionarea Platformelor Electronice;3. Sălile de calculatoare vor trece în subordinea Oficiului Gestiunea Claselor de Calculatoare.
4. Secţia Cooperare Internaţională şi Managementul Proiectelor din cadrul Departamentului Relaţii Internaţionale se lichidează şi se instituie Oficiul Studenţi Internaţionali şi Oficiul Proiecte Internaţionale.
5. Se aprobă următoarea structură a Departamentului Relaţii Internaţionale:• Secţia Imagine şi Relaţii cu Publicul;• Oficiul Studenţi Internaţionali;• Oficiul Proiecte Internaţionale.
6. Departamentul Social şi Departamentul Administrare Patrimoniu se reorganizează
prin fuzionarea acestora şi crearea Secţiei Administrare Patrimoniu în cadrul Departamentului Social.
7. Se aprobă următoarea structură a Departamentului Social:• Secţia Administrare Patrimoniu:− Blocuri Studii;− Baze de practică.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1491, f. 11.
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1491, f. 12-15.
3
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1494, f. 101-102.
4
AUSM, F. 1, inv. 1, d. 1630, f. 9-12.
1
2

720

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA• Secţia Servicii Studenţeşti:− Cămine.
• Secţia Cultură şi Agrement:− Baze de odihnă;− Casa de Cultură.
• Oficiul medical;• Oficiul relaţii cu studenţii.
8. Serviciul Pază şi Securitate se lichidează, funcţiile respective fiind transmise Secţiei
Administrare Patrimoniu.
9. Rectorul Universităţii de Stat din Moldova va aproba şi va pune în aplicare noile organigrame şi statele de personal ale Departamentului Studii, Departamentului Relaţii
Internaţionale şi Departamentului Social, cu respectarea prevederilor legislaţiei învigoare”.
Prin Decizia aceluiaşi Senat din 26 februarie 2013 se aproba Regulamentul-cadru al Departamentului academic al facultăţii de la Universitatea de Stat din Moldova1 şi, de asemenea,
Statutul Instituţiei publice Universitatea de Stat din Moldova. Referindu-se la autonomia USM,
noul Statut preciza că autonomia Universităţii de Stat din Moldova „se manifestă prin autonomie
organizaţională şi autonomie financiară”, dezvăluind pentru fiecare competenţele respective2.
Măsurile luate pentru a eficientiza activitatea Universităţii de Stat din Moldova au dat rezultatele scontate. Conform clasamentului mondial elaborat de Consiliul Superior de Investigaţii
Ştiinţifice din cadrul Ministerului Ştiinţei şi Inovării al Spaniei Ranking Web of University, dincele 20 645 instituţii de învăţământ din lume, Moldova fiind reprezentată de 26 de instituţii deînvăţământ superior, Universitatea de Stat din Moldova a fost apreciată ca fiind cea mai prestigioasă din RM, ocupând locul 3432 în topul general mondial, urmată de UTM (poziţia 4220),
ASEM (poziţia 7220), ULIM (7696), USMF „Nicolae Testemiţanu”(8254)3.
Autonomia Universităţii de Stat din Moldova în domeniul personalului a fost abordată deprorectorul N. Sadovei în Raportul prezentat Senatului pe 25 martie 2014. El a subliniat că USM„este autonomă în domeniul determinării politicilor proprii de personal”, iar esenţa acestei autonomii „constă în atribuirea dreptului comunităţii universitare de a-şi stabili strategia instituţională proprie privind organizarea şi gestionarea resurselor umane ale universităţii prinintermediul promovării priorităţilor educaţionale şi de cercetare, a flexibilităţii instituţionale şi
securizării raporturilor de muncă ale personalului angajat, cu asigurarea respectării legislaţiei
în vigoare. Asigurarea autonomiei universitare în domeniul personalului se realizează prin intermediul mecanismelor proprii de angajare, monitorizare, motivare şi flexibilizare a personalului universitar”. În acelaşi context, raportorul a prezentat esenţa mecanismelor de angajare,monitorizare, motivare şi flexibilizare a personalului angajat la USM4.
Articolul 79 al Codului educaţiei adoptat în anul 2014, în întregime este consacrat autonomiei universitare şi prevede următoarele:„(1) Instituţiile de învățământ superior dispun de statut de autonomie universitară.
(2) Autonomia universitară constă în dreptul comunităţii universitare de organizare şi
autogestionare, de exercitare a libertăţilor academice fără niciun fel de ingerinţe ideologice,politice sau religioase, de asumare a unui ansamblu de competenţe şi obligaţii în concordanţă
cu politicile şi strategiile naţionale ale dezvoltării învățământului superior.
(3) Autonomia universitară vizează domeniile conducerii, structurării şi funcţionării instituţiei, activităţii didactice şi de cercetare ştiinţifică, administrării şi finanţării şi se realizează,în principal, prin:
Arhiva curentă a USM: Proces-verbal din 26 februarie 2013.
Statutul Instituţiei publice Universitatea de Stat din Moldova. Chişinău, 2013 (http://usm.md/wp-content/
uploads/2013/STATUT%20USM%202013_1.pdf).
3
Dumitru Căldare. Universitatea de Stat din Moldova – prima Universitate din Republica Moldova. În: Universitatea de Stat din Moldova, 25 februarie 2014, nr. 7 (152), p. 2.
4
Arhiva curentă a Senatului USM, Proces-verbal din 25 martie 2014.
1
2

721

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAa) organizarea, desfăşurarea şi perfecţionarea procesului de învățământ şi de cercetareştiinţifică;b) stabilirea specialităţilor;c) elaborarea planurilor de studii şi a programelor analitice în conformitate cu standardele educaţionale de stat;d) organizarea admiterii candidaţilor la studii, ținând cont de criteriile specifice profilului instituţiei de învățământ superior;e) selectarea şi promovarea personalului didactic, ştiinţifico-didactic şi ştiinţific, precumşi a celorlalte categorii de personal din instituţia de învățământ;f) stabilirea criteriilor de evaluare a activităţii didactice şi de cercetare ştiinţifică;g) acordarea titlurilor didactice;h) eligibilitatea tuturor organelor de conducere, prin vot secret;i) rezolvarea problemelor sociale ale studenţilor şi personalului;j) asigurarea ordinii şi disciplinei în spaţiul universitar;k) găsirea surselor suplimentare de venituri;l) stabilirea relaţiilor de colaborare cu diverse instituţii de învățământ şi ştiinţifice, centre şi organizaţii din ţară şi din străinătate.
(4) În plan financiar, autonomia universitară se realizează prin:a) administrarea resurselor financiare prin conturi bancare, inclusiv a transferurilor dela bugetul de stat;b) utilizarea resurselor disponibile pentru desfăşurarea activităţii statutare, conform
propriilor decizii;c) acumularea veniturilor proprii din taxe, servicii acordate, lucrări executate şi din alte
activităţi specifice, conform nomenclatorului serviciilor prestate, aprobat de Guvern;d) administrarea bunurilor – proprietate a instituţiei şi asigurarea condiţiilor optime dedezvoltare a bazei materiale a instituţiei;e) utilizarea bunurilor – proprietate a instituţiei şi a drepturilor aferente pentru realizarea scopurilor statutare ale instituţiei de învățământ superior.
(5) Instituţiile de învățământ în domeniile milităriei, securităţii şi ordinii publice dispun deautonomie universitară în limitele reglementate de cadrul normativ al autorităţilor de resort”.
Actualmente, activitatea Instituţiei Publice Universitatea de Stat din Moldova (USM)
este reglementată de Carta USM, adoptată de Senatul USM la 31 martie 2015 şi înregistrată la
Ministerul Educaţiei pe data de 17 aprilie 20151.
Conform articolului 29 al Cartei USM, organul colectiv suprem de conducere al USM este
Senatul, membrii căruia sunt aleşi prin vot direct şi secret din rândul personalului ştiinţifico-didactic, didactic şi nedidactic – aleşi prin votul secret al corpului profesoral-didactic al facultăţilor, departamentelor, centrelor ştiinţifice; din studenţi – aleşi de formaţiunile academice şi asociaţiile studenţeşti; din reprezentanţii organelor sindicale – aleşi de organizaţiile sindicale, în
conformitate cu Regulamentul de funcţionare a Senatului Universităţii de Stat din Moldova2.
Carta USM stipulează că rectorul, prorectorii şi decanii sunt membri din oficiu ai Senatului,
iar membri ai Senatului pot fi persoanele ce activează ca titulari în cadrul Universităţii de Statdin Moldova şi nu ocupă funcţii de conducere în cadrul altor instituţii de învăţământ.
Membrii Senatului din rândul personalului ştiinţifico-didactic sunt, stipulează documentul citat, de regulă, doctori habilitaţi şi profesori universitari, care respectă Codul de Etică al
Universităţii de Stat din Moldova, îşi asumă obligaţia de loialitate faţă de Universitate şi nu seaflă, sub nici o formă, în conflict de interese cu aceasta.
Senatul funcţionează „în conformitate cu Regulamentul de funcţionare a Senatului Universităţii
de Stat din Moldova, elaborat în baza regulamentului-cadru, aprobat de Ministerul Educaţiei”3.
http://usm.md/wp-content/uploads/2015/04/Carta_USM__EDU-1.pdf (ultima accesare 24 iunie 2015).
Ibidem.
3
Ibidem.

1

2

722

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Documentul de bază al USM reglementează numărul membrilor Senatului (nu mai multde 101 persoane), studenţii fiind reprezentaţi în proporţie de ¼ din numărul total al membrilor.
Durata mandatului Senatului este de 5 ani, fiind sincronizată cu durata mandatului rectorului.
Durata mandatului membrilor Senatului din rândul studenţilor este de un an, cu posibilitateareînnoirii mandatului1.
Preşedinte al Senatului este rectorul USM. Prorectorii USM, decanii, preşedintele comitetului sindical, directorul bibliotecii, directorul Centrului de Tehnologii Informaţionale, directorii instituţiilor afiliate sunt membri ai Senatului în virtutea funcţiilor lor. Membrii Senatului
sunt aleşi conform unei cote reprezentative pentru fiecare facultate, subdiviziune, ţinându-secont de raportul următor: corpul didactico-ştiinţific – 75%; studenţi, doctoranzi – 15%, personal auxiliar – 10%2. În conformitate cu Regulamentul de funcţionare a Senatului Universităţii
de Stat din Moldova, Senatul alege secretarul.
Conform prevederilor Cartei USM, Consiliile facultăţilor pot alege câte un membru deonoare al Senatului, din rândul personalităţilor marcante din domeniu care au contribuit ladezvoltarea Universităţii de Stat din Moldova. Membrii de onoare au aceleaşi drepturi ca şi
ceilalţi membri ai Senatului, cu excepţia dreptului de vot.
Şedinţele Senatului sunt deliberative, dacă la ele sunt prezenţi cel puţin 2/3 din numărul
membrilor Senatului. Deciziile Senatului se aprobă cu majoritatea simplă de voturi ale membrilor prezenţi (50% plus 1 vot), cu excepţia Cartei universitare, care se aprobă prin votul a celpuţin 2/3 din numărul membrilor Senatului3.
Senatul garantează libertatea academică şi autonomia universitară, reprezintă comunitatea universitară şi este cel mai înalt for de decizie şi deliberare la nivelul universitar.
Alegerea membrilor Senatului este gestionată de către Comisia Electorală Universitară,conform procedurii electorale stabilite de Regulamentul de funcţionare a Senatului Universităţii
de Stat din Moldova.
Conform Cartei USM, Senatul are, în principal, următoarele competenţe: aprobă Planulde dezvoltare strategică instituţională a Universităţii de Stat din Moldova şi Programul de activitate curentă şi de perspectivă în conformitate cu misiunea, obiectivele şi drepturile statutare
şi legale; aprobă Carta universitară, Regulamentul de funcţionare a Senatului, Regulamentul
Consiliului pentru Dezvoltare Strategică Instituţională, Regulamentul Consiliului Ştiinţific,
Regulamentul Consiliului de Administraţie, Regulamentul de admitere la studii, regulamentele
facultăţilor, departamentelor academice, catedrelor, precum şi alte acte regulatorii de ordin
intern; aprobă înfiinţarea, reorganizarea şi lichidarea subdiviziunilor structurale ale universităţii; prezintă candidaţii pentru conferirea titlurilor ştiinţifice şi ştiinţifico-didactice (profesor
cercetător, profesor universitar, conferenţiar cercetător, conferenţiar universitar), în conformitate cu legislaţia în vigoare; organizează şi desfăşoară concursurile pentru ocuparea posturilorştiinţifico-didactice, ştiinţifice şi manageriale vacante; aprobă pregătirea în domenii de formare profesională iniţială şi continuă, precum şi programele de master, doctorat şi post-doctorat;
confirmă planurile de învăţământ şi curriculumul universitar, planurile de cercetare şi de activitate ştiinţifico-metodică, planul de asigurare a calităţii; aprobă şi recomandă autorităţii publice competente spre confirmare componenţa consiliilor ştiinţifice specializate pentru susţinerea tezelor de doctor şi doctor habilitat; instituie consilii ştiinţifice specializate, desemnează
membrii seminarelor de profil şi/sau membrii comisiilor de problemă la specialităţile acreditate şi conducătorii acestora, care vor fi responsabili de estimarea tezelor de doctor/doctor habilitat; propune candidaturi pentru abilitarea cu dreptul de conducător de doctorat; confirmă
sau schimbă, la propunerea şcolilor doctorale, conducătorii (consultanţii) de doctorat şi aprobă/modifică temele tezelor de doctorat; aprobă Regulamentul de acordare a burselor pentru
studenţii Universităţii de Stat din Moldova; aprobă lista studenţilor propuşi pentru acordarea
Ibidem.
http://usm.md/?page_id=562&lang=ro (ultima accesare 25 iunie 2015).
3
http://usm.md/wp-content/uploads/2015/04/Carta_USM__EDU-1.pdf.
1
2

723

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

burselor de merit; aprobă Regulamentul de premiere a cadrelor universitare pentru activitate didactică şi ştiinţifică; acordă titlul onorific „Doctor Honoris Causa al Universităţii de Statdin Moldova” şi propune candidaturi din rândul personalului universitar pentru a li se acorda
distincţii de stat şi titluri onorifice; aprobă încheierea contractelor de cooperare interuniversitară naţională şi internaţională; examinează problemele privind dezvoltarea social-economică
a Universităţii de Stat din Moldova; aprobă structura şi modalităţile de gestionare a bugetului
Universităţii de Stat din Moldova, inclusiv sursele alternative de formare a bugetului; aprobă
raportul anual al rectorului cu privire la activitatea Universităţii de Stat din Moldova; propune
Ministerului Educaţiei strategii de dezvoltare şi reformare a sistemului naţional de învăţământ
superior în contextul integrării in spaţiul european al învăţământului superior1.
Conducerea operativă a USM este exercitată de Rectorul USM. În şedinţa din 31 martie
2015 Senatul USM a aprobat Regulamentul privind alegerea rectorului USM (cu unele modificări intervenite în şedinţa din 29 mai 2015)2.
În conformitate cu Regulamentul menţionat, în postul de rector al USM poate fi ales candidatul care deţine titlul de doctor şi (sau) ştiinţifico-didactic şi are experienţă de cel puţin
cinci ani în învăţământul superior sau cercetare3. Una şi aceeaşi persoană poate deţine funcţia
de rector al USM nu mai mult de două mandate a câte cinci ani fiecare.
Conform Regulamentului, „rectorul USM este ales de către adunarea generală a personalului titular ştiinţifico-didactic, ştiinţific şi didactic şi a reprezentanţilor studenţilor în Senatul
USM şi în consiliile facultăţilor (adunarea generală a electorilor), cu votul majorităţii”4.
Regulamentul privind alegerea rectorului USM prevede desemnarea pretendenţilor lafuncţia de rector (de către comunitatea universitară), organizarea întâlnirilor cu pretendenţii în
cadrul unor adunări, la care sunt expuse programele de conducere pentru următorii cinci ani.
Organul care desfăşoară alegerea rectorului USM este Consiliul pentru dezvoltare strategică instituţională a Universităţii de Stat din Moldova (CDSI). Alegerea rectorului are loc prinintermediul votului universal, direct, secret şi liber exprimat în cadrul unei secţii de votare şipe parcursul unei singure zile lucrătoare.
Regulamentul a împuternicit CDSI cu întocmirea şi actualizarea listei electorale, distribuirea acesteia Comisiei Electorale Universitare (CEU), cu elaborarea modelului buletinului devot, a formularului tipizat care foloseşte la calculul rezultatului votului în secţia de votare, cu
distribuirea buletinelor de vot, verificarea proceselor-verbale, centralizarea finală a voturilor,
constatarea rezultatului alegerii rectorului USM şi declararea rectorului ales. Rezultatele votării sunt anunţate Ministerului Educaţiei al Republicii Moldova.
Regulamentul citat indică amănunţit modul de organizare a alegerii rectorului USM (publicarea anunţului în presă şi pe pagina web a USM, cu indicarea concretă a cerinţelor faţăde pretendenţi, documentele necesare pentru a participa la concurs, inclusiv programul deactivitate pentru următorii cinci ani). Sunt indicaţi termenii concreţi de depunere a actelor.
Documentul prevede că „alegerile pot avea loc în cazul în care au fost înregistrate dosarele a celpuţin 2 candidaturi eligibile”5. Documentul stabileşte data alegerilor (primul tur de scrutin),după care cel de-al doilea tur, la care pot participa primii doi candidaţi, care au întrunit cele mai
multe voturi în primul tur de scrutin. Prevederile Regulamentului nu se opresc aici: „În cazulîn care în al doilea tur de scrutin candidaţii obţin un număr egal de voturi, procesul de votare
se repetă, la fiecare 14 zile, până când unul dintre candidaţi va obţine un număr mai marede voturi”6. După alegere, rectorul semnează un contract individual de muncă cu Ministerul
Educaţiei privind salariul.
Ibidem. Lista nominală a membrilor Senatului USM este afişată pe pagina web a USM: http://usm.md/?page_
id=562&lang=ro.
2
http://usm.md/wp-content/uploads/2010/09/Regulament-modificat-alegere-rector-U.S.M.pdf.
3
Ibidem.
4
Ibidem.
5
Ibidem.
6
Ibidem.

1

724

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Regulamentul privind alegerea rectorului USM este un document foarte minuţios, autorii
lui, se pare, au dorit să prevadă situaţii incredibile. În unele cazuri au fost comise repetări. Celpuţin trei lucruri ar fi de spus: este vorba, totuşi, de un mediu universitar, academic, deci elevat,
competent; Regulamentul se adresează unui astfel de mediu. Apoi, activitatea rectorului estebine determinată de Carta USM, de alte documente ministeriale şi universitare. În sfârşit, alegerile au loc o dată la cinci ani, termen destul de lung pentru aplicarea Regulamentului şi doarîntr-o singură instituţie - USM.
În strictă conformitate cu acest minuţios Regulament, pe data de 10 iunie 2015, în cadrul
USM, s-au desfăşurat alegerile rectorului. La acest înalt post au pretins trei candidaţi, rector al
USM fiind ales, din primul scrutin, prof. univ., dr. hab. Gheorghe Ciocanu.
Profesorul Gheorghe Ciocanu s-a născut la 22 ianuarie 1953, în localitatea Pârliţa din judeţul Bălţi; este absolvent al Facultăţii de Matematică şi Cibernetică a USM (1975), este doctor
habilitat în ştiinţe fizico-matematice (1995)1. Din noiembrie 20072 dl Gheorghe Ciocanu este
rector al USM (la început – interimar, apoi rector ales, în decembrie 20083).
În activitatea sa de zi cu zi s-a condus de sloganul: „Un manager este bun dacă îi face pe oameni să creadă în el; un manager este foarte bun dacă îi face pe oameni să creadă în ei”4. Profesorul
universitar, membrul corespondent al Academiei de Ştiinţe din Moldova Anatol Ciobanu, care acunoscut îndeaproape rectorii USM (cu excepţia primului), scria despre dl Gheorghe Ciocanu următoarele: „Este un Om de o largă şi profundă cultură generală şi modestie cu totul ieşită din comun (…), este un matematician forte, recunoscut departe de hotarele R. Moldova; pentru domnia
sa ştiinţa stă în capul mesei, pentru că ea este putere (…), este foarte exigent, mai întâi de toate,faţă de sine însuşi şi mai apoi faţă de corpul profesoral didactic; în acelaşi timp, se dovedeşte a fi
nespus de empatic, înţelegător şi gata de a-i ajuta pe cei care i se adresează…”5În cadrul Universităţii de Stat din Moldova, Facultatea constituie „unitatea organizaţionaladministrativă de bază a USM, care funcţionează în baza prevederilor legislației în vigoare, regulamentelor naționale și instrucțiunilor Ministerului Educaţiei, a Statutului USM (26.02.2013)”6.
Facultăţile activează în baza „Regulamentului Facultăţii USM”, aprobat de Senatul USM la 26
februarie 2013.
În conformitate cu prevederile Regulamentului, „organul suprem de conducere a Facultăţii
este Consiliul Facultăţii, ales pentru un termen de cinci ani în conformitate cu „Regulamentul
cu privire la modul de ocupare a posturilor didactice în instituţiile de învățământ superior din
Republica Moldova”, aprobat prin Hotărârea Guvernului nr. 854 din 21.09.2010 și „Regulamentul
cu privire la ocuparea posturilor de conducere şi alegerea organelor de conducere în instituţiile
de învăţământ superior din Republica Moldova”, aprobat prin ordinul Ministerului Educaţiei nr.
697 din 4.XI.2011.
Regulamentul prevede următoarele: „Consiliul Facultăţii include cadre didactico-ştiinţifice, studenţi, masteranzi şi doctoranzi. În Consiliu sunt reprezentate toate subdiviziunile facultăţii în baza respectării principiului egalităţii în drepturi”7.
Consiliul Facultăţii întruneşte următoarea componenţă:a. membri din oficiu: decanul, prodecanul (-ii), șefii departamentelor și/sau catedrelor,preşedintele comitetului sindical al corpului didactic şi preşedintele comitetului sindical studenţesc, șeful Comisiei de Asigurare a Calității.
Rusnac Gheorghe, Cozma Valeriu. Profesorii Universităţii de Stat din Moldova (1946-2001). Dicţionar istorico-biografic. Chişinău, 2001, p. 53.
2
http://unimedia.info/stiri/-2786.html.
3
http://www.azi.md/ro/story/811. Din 95 de voturi ale membrilor Senatului, profesorul Gheorghe Ciocanu
a acumulat 60 de voturi.
4
http://www.epresa.md/interviul-saptamanii/interviu-cu-gheorghe-ciocanu-ce-inseamna-sa-fii-rectorusm-de-ce-tinerii-pleaca-sa-invete-peste-hotare-si-cati-studenti-vor-fi-inmatriculati-in-2013.
5
Ciobanu Anatol. Homo locum ornat… în Universitatea de Stat din Moldova, 2015, 23 iunie.
6
http://usm.md/wp-content/uploads/2014/05/2013-REGULAMENT-FACULTATEA-USM.pdf.
7
Ibidem.
1

725

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

b. membri aleși: un număr egal de membri din subdiviziunile facultății, în proporție
de 1 membru la 5 angajați; studenţi şi doctoranzi în proporţie de 15 % din efectivul
total al Consiliului.
Conform Regulamentului, Preşedintele Consiliului Facultăţii este decanul, vicepreşedinte – unul din prodecani. Dacă în cadrul Facultăţii nu este prevăzut postul de prodecan, vicepreşedinte este ales prin vot deschis unul dintre membrii acestuia. Activităţile de secretariat,
precum şi cele organizatorice privind şedinţele Consiliului Facultăţii se atribuie secretarului
Consiliului, ales prin vot deschis dintre membrii acestuia.
În conformitate cu Regulamentul, Consiliul Facultăţii are, între altele, următoarele atribuţii: determină strategia dezvoltării facultăţii, corelată cu planul strategic al Universităţii, aprobă planul strategic al facultăţii, coordonează și monitorizează procesul de asigurare a calității
procesului didactic la facultate, propune pentru aprobare Senatului Universităţii modificări în
structura facultăţii, propune, în conformitate cu legislaţia în vigoare, candidaturi pentru ocuparea postului de rector al USM şi de decan al facultăţii, examinează şi prezintă Senatului pentru
aprobare planurile de învăţământ pe specialităţi și programe de masterat, curriculumurile pentru unităţile de curs/module, examinează și propune spre aprobare Senatului USM deschiderea
unor specialități noi pentru studii superioare de licență, ciclul I şi programe pentru studiilesuperioare de master, ciclul II, analizează rezultatele evaluărilor finale (din cadrul sesiunilor,
stagiilor de practică etc.), examinează problemele cu privire la dinamica contingentului de studenţi (promovarea, restabilirea, transferul de la o formă de studii la alta, studierea în paralel laa doua specialitate etc.), aprobă planurile individuale şi planurile pentru studiile postuniversitare, înaintează conducerii instituţiei de învăţământ propuneri privind prelungirea activităţii
cadrelor didactice care au vârsta de pensionare, anual, aprobă şi propune pentru confirmare
Senatului raportul decanului cu privire la activitatea didactico-ştiinţifică şi educativă a facultăţii etc.8
Conducerea executivă a facultăţii este înfăptuită de decan, care este ales pentru un termen de 5 ani în conformitate cu reglementările în vigoare privind ocuparea posturilor didactice şi de conducere şi alegerea organelor de conducere în instituţiile de învăţământ superior
universitar, aprobat de Ministerul Educaţiei.
„Conform Regulamentului, decanul facultăţii are următoarele atribuţii: administrează activităţile facultăţii, activează în numele facultăţii, reprezentând-o atât în cadrul instituţiei, cât şiîn relaţiile cu alte persoane juridice şi fizice, se subordonează nemijlocit rectorului USM şi/sau,prin delegare, prorectorilor în domenii de activitate, conduce şedinţele Consiliului Facultăţii,Biroului Consiliului Facultăţii şi asigură executarea hotărârilor adoptate, organizează, coordonează şi supraveghează realizarea procesului de studii şi de cercetare ştiinţifică în cadrul
facultăţii, aprobă planurile individuale de lucru ale conducătorilor subdiviziunilor facultăţii
(departamentele/catedrele, laboratoarele de cercetare etc.), dirijează şi controlează dinamica
contingentului de studenţi în cadrul facultăţii, supraveghează activităţile de acordare a burselor pentru studenţi şi de repartizare a locurilor în căminele studenţeşti, este responsabil deasigurarea informării studenților privitor la oportunitățile de plasarea în câmpul muncii a tinerilor specialişti, absolvenţi ai facultăţii, anual, prezintă Consiliului Facultăţii şi Senatului USM
raportul cu privire la activitatea didactico-ştiinţifică şi educaţională a facultăţii, este responsabil de organizarea și desfășurarea admiterii la facultate etc.9
Universitatea de Stat din Moldova are un şir de subdiviziuni administrative, care asigură
bunul mers al lucrurilor. Este vorba de Consiliul de Administraţie, ales de Senat şi constituit
din rector, prorectori, decanii facultăţilor, şefii de catedre, şefii serviciilor şi ai altor subdiviziuni universitare. Consiliul de Administraţie funcţionează în baza Regulamentului aprobat deSenat10.
Ibidem.
Ibidem.
10
http://usm.md/?page_id=564&lang=ro; pe site-ul USM este prezentată lista membrilor Consiliului de Administraţie a USM, 33 de persoane (ultima accesare - 14 iunie 2015).
8
9

726

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAÎn conformitate cu prevederile Codului Educaţiei (iulie 2014), USM a constituit Consiliul
pentru Dezvoltare Strategică Instituţională al Universităţii de Stat din Moldova şi a aprobat
un Regulament privind activitatea acestui organ de conducere. Conform Regulamentului,
Consiliul pentru Dezvoltare Strategică Instituțională al Universităţii de Stat din Moldova(în continuare – CDSI), „împreună cu Senatul, Consiliul Ştiințific, Consiliul de Administrație,Rectorul şi Consiliul facultății, face parte din sistemul organelor de conducere a Universităţii
de Stat din Moldova”1.
Conform Regulamentului, CDSI „este organul de conducere al USM, care se întrunește
cel puțin o data în trimestru sau ori de câte ori este necesar, la inițiativa preşedintelui sau a celpuțin 1/3 din numărul membrilor şi care are următoarele competențe și atribuții:a) coordonarea elaborării Planului de dezvoltare strategică instituțională a USM, carecuprinde viziunea, misiunea, strategii de dezvoltare a USM și acțiunile principale pentru o perioadă de cel puțin cinci ani, care sunt prezentate Senatului pentru aprobare;b) monitorizarea, evaluarea eficientizării utilizării resurselor financiare și prezentarea în
Senat a proiectului bugetului USM pentru aprobare;c) aprobarea contractului-tip de studii și cuantumului taxelor de studii la USM;d) asigurarea managementului instituțional privind drepturile de proprietate intelectuală și de transfer tehnologic;e) adoptarea deciziilor, cu avizul favorabil prealabil al Senatului, privind:- dezvoltarea și consolidarea patrimoniului USM, cu cel puțin 2/3 din numărul voturilor
membrilor CDSI;- inițierea și închiderea programelor de studii, cu cel puțin 2/3 din numărul voturilor
membrilor CDSI;- metodologia de salarizare și stimulare a personalului USM;
- activitățile de antreprenoriat, parteneriatele public-private și cooperarea USM cu mediul de afaceri;- angajarea în consorții și fuzionarea USM cu alte instituții de învățământ superior”2.
Prin Ordinul Ministrului Educaţiei, dna Maia Sandu, pe data de 23 aprilie 2015, a fost
aprobată componenţa nominală a CDSI.
Preşedinte al CDSI a fost ales dl Leonid Culiuc, prof. univ., dr. hab. în ştiinţe fizico-matematice, academician al Academiei de Ştiinţe a Moldovei. Vicepreşedinte al CDSI este dl ValeriuLazăr, preşedintele Camerei de Comerţ şi Industrie din Republica Moldova, iar secretar al CDSI
este dl Nicolae Sadovei, conf. univ., dr. hab., prorector pentru probleme sociale al USM. Membrii
Consiliului sunt: dna Elena Mocanu, doctor în drept, notar, dna Natalia Raţă, expert în monitorizarea şi auditarea financiară, dl Vasile Işan, prof. univ. dr. în economie, rectorul Universității
„Alexandru Ioan Cuza” din Iaşi, dl Gheorghe Ciocanu, prof. univ., dr. hab., rectorul USM, dl Mihai
Patraş, prof. univ. dr., USM şi dl Victor Zaharia, doctor în drept, conferenţiar universitar, doctor
în drept3.
Una din cele mai importante subdiviziuni ale USM este Departamentul Studii. Conform
Cartei USM, Departamentul activează în baza Cartei Universităţii de Stat din Moldova, a documentelor normative ce reglementează procesul de învăţământ din Republica Moldova, a ordinelor rectorului / prorectorului pentru activitatea didactică.
Obiectivele de bază ale Departamentului Studii sunt organizarea şi asigurarea tehnicomaterială şi didactică a procesului de învăţământ, precum şi formarea şi evidenţa efectivuluide studenţi şi masteranzi. Departamentul Studii pregăteşte materiale instructive, regulamente,proiecte de ordine privind organizarea şi realizarea procesului de instruire, precum şi proiecte
de dezvoltare a sistemului învăţământului universitar; promovează şi stimulează implementarea noilor forme şi tehnologii de evaluare a cunoştinţelor; participă la formarea statelor de
http://usm.md/wp-content/uploads/2010/09/Regulament-C.D.S.I.-U.S.M.-pt.-Senat.pdf.
Ibidem.
3
Universitatea de Stat din Moldova, 2015, 23 iunie; vezi şi: http://usm.md/wp-content/uploads/2015/04/
USM-Ordin-CDSI.pdf (facsimilul ordinului ministerial).
1
2

727

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVAfuncţii; asigură cu documentaţia respectivă şi organizează desfăşurarea examenului de licenţă,de masterat, conferirea calificării respective, organizează completarea şi înmânarea diplomelor
absolvenţilor universităţii; de comun acord cu secţia Managementul Calităţii analizează dările
de seamă ale facultăţilor şi ale preşedinţilor Comisiilor pentru examenul de licenţă/ Comisiilor
de evaluare a tezelor de master, elaborând propuneri şi masuri concrete pentru perfecţionarea
procesului de instruire; asigură catedrele şi facultăţile cu formulare, registre, fişe, borderouri,
diplome, carnete de student, de master etc.; monitorizează desfăşurarea sesiunilor ordinare,
formele şi modalităţile de evaluare a studenţilor/masteranzilor; verifică şi analizează rezultatele sesiunilor de examinare etc.1
Departamentul Studii asigură controlul calităţii şi al eficienţii procesului de învăţământ
la USM şi, în acest sens, este responsabil de asigurarea metodică şi tehnică a procesului de învăţământ; contribuie la implementarea şi utilizarea noilor tehnologii didactice în procesul destudii; analizează şi evaluează eficacitatea procesului instructiv-educativ; pregăteşte rapoartele statistice, informațiile şi materialele solicitate de instanţele superioare; efectuează controlul
privitor la perfectarea documentației decanatelor (registre, fişe personale, carnete de note şide student, masteranzi etc.); monitorizează tematica tezelor de licenţă şi de master; înaintează
propuneri privitor la componenţa Comisiilor pentru examenul de licenţă / Comisiilor de evaluare a tezelor de master; elaborează graficul şi orarul examenului de licenţă/ de master; face
propuneri rectorului pentru luarea măsurilor administrative în caz de încălcare a disciplinei decătre cadrele didactice şi de către studenţi/ masteranzi2.
A treia direcţie de activitate a Departamentului Studii este evidenţa mobilităţii efectivului de studenţi. Astfel, Departamentul Studii elaborează regulamente şi instrucţiuni privindorganizarea admiterii la Universitate; asigură publicitatea în perioada admiterii (editarea materialelor metodice, îndrumarelor, difuzarea informaţiei la Radio şi TV etc.); asigură pregătirea
la timp a materialelor pentru probele de concurs; organizează studierea şi realizarea prevederilor actelor normative privind regulamentul de admitere; pregăteşte proiectul ordinului deînmatriculare a candidaţilor la anul I; analizează şi pregăteşte ordinele de înmatriculare, depromovare şi de admitere la examenul de licenţă / de susţinere a tezei de master şi de acordare
a titlului. Analizează şi organizează transferul, restabilirea, exmatricularea, acordarea concediului academic, stimularea sau sancţionarea studenţilor3.
Şeful Departamentului Studii este conf. univ. dr. Igor Verlan.
Un rol important în promovarea progresului educaţional şi ştiinţific îl are Secţia
Managementul calităţii: dezvoltare curriculară şi evaluare. Sarcina fundamentală a acesteiSecţii este „implementarea şi monitorizarea sistemului de management al calităţii, procesuluide formare profesională la Ciclul I Licenţă şi Ciclul II Masterat în cadrul Universităţii de Stat din
Moldova”4.
Secţia şi-a formulat patru obiective de activitate: a) monitorizarea structurilor de asigurare a calităţii învăţământului în cadrul USM; b) asigurarea condiţiilor curriculare de integrarea USM în spaţiul unic educaţional european; c) evaluarea calităţii condiţiilor/ resurselor, procesului şi rezultatelor formării profesionale iniţiale în cadrul USM; şi d) organizarea şi coordonarea stagiilor de practică.
În domeniul asigurării calităţii învăţământului secţia organizează sistemul de asigurare a calităţii; elaborează indicatorii şi metodologiile de asigurare a calităţii; monitorizează procesul de asigurare a calităţii; elaborează criterii de evaluare a calităţii; monitorizează
activităţile consiliilor de asigurare a calităţii; elaborează regulamente interne; coordonează
procesul de elaborare a programelor de studii; coordonează elaborarea şi aplicarea suportului curricular5.
http://usm.md/?page_id=1580&lang=ro
Ibidem.
3
Ibidem.
4
http://usm.md/?page_id=1586&lang=ro.
5
Ibidem.
1
2

728

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

Privind dezvoltarea curriculară, secţia şi-a formulat următoarele obiective: monitorizarea elaborării planurilor de studii; monitorizarea elaborării standardelor/ calificărilor pentru
ciclul I – Licenţă; coordonarea procesului de elaborare a curriculumurilor, ciclul I – Licenţă;monitorizarea elaborării suporturilor de curs.
În domeniul evaluării, secţia îşi propune să evalueze rezultatele academice, să determine strategii de evaluare, să acorde suportul metodic în elaborarea instrumentelor de evaluare(testelor) etc. Privind personalul didactic, secţia creează condiţii de realizare a procedurii deevaluare şi asistenţă în procesul de evaluare externă1. În plus, secţia elaborează regulamenteşi programe (curriculumuri) de practică, colaborează cu metodiştii de practici, cu instituţiilebază de realizare a stagiilor de practică etc.
Şefa Secţiei Managementul calităţii: dezvoltare curriculară şi evaluare este dna conf. univ.
dr. Liliana Rotaru.
O altă subdiviziune importantă a USM este Secția Organizare și Evidență, care are următoarele responsabilităţi: normarea activităţii didactice; elaborarea statelor de funcţii; monitorizarea realizării sarcinii didactice; organizarea studiilor la învăţământul cu frecvenţa redusă;monitorizarea orarului și a activității didactice la învăţământul cu frecvenţa la zi şi cu frecvenţa
redusă; supravegherea întocmirii şi executării orarului examenelor în sesiunile ordinare şi suplimentare; gestionarea fondului de săli.
Secţia Organizare şi Evidenţă are un dispecerat (biroul 225, bloc central) responsabil derepartizarea corectă şi eficientă a sălilor de studii în asigurarea procesului didactic; de perfectarea ordinelor, actelor şi documentelor ce vizează procesul de studii (înmatriculare, restabilire,transfer, exmatriculare); de primirea actelor de la comisia de admitere şi transmiterea acestora
în secţia Resurse Umane şi de eliberarea certificatelor de confirmare a studiilor (absolvenţii
anilor 2000 – până în prezent).
Urmează Sectorul de eliberare a actelor de studii, împuternicit cu pregătirea documentaţiei pentru examenul de licenţă/ de master, a orarului şi cu supravegherea îndeplinirii acestora
la facultăţi, cu monitorizarea realizării prevederilor orarului de susținere a tezelor de master/a examenelor de licenţă, cu supravegherea eliberării actelor de studii (a diplomelor de licenţă,de studii superioare universitare, a certificatelor, carnetelor de note şi de student, a diplomelor
de bacalaureat), cu eliberarea duplicatelor actelor de studii (în baza certificatului de arhivă, aregistrului şi anunţului în „Monitorul oficial”).
Sectorul Evidenţă şi Statistică este împuternicit să asigure evidenţa contingentului destudenţi/ masteranzi; să perfecteze informaţiile lunare, semestriale şi anuale; să coordoneze
listele studenţilor cu decanatele şi să supravegheze promovarea studenţilor de la an la an, ordinele de admitere la examenul de licenţă /de master, de conferire a titlului şi eliberarea diplomelor de absolvire2.
În afară de cele de mai sus, Secţia Organizare şi Evidenţă verifică graficele procesului deînvățământ cu frecvenţă redusă conform planurilor de studii; verifică graficele şi monitorizează Calendarul Academic la învățământul cu frecvenţă redusă; supraveghează orarul sesiunilor
ordinare şi sesiunilor de recuperare la învățământ cu frecvenţă redusă; verifică demersurile
de la facultăți privind eliberarea borderourile de examinare; monitorizează borderourile deexaminare la învățământul cu frecvenţă redusă; verifică adeverinţele academice, eliberate studenţilor3.
O altă subdiviziune importantă a USM este Secţie Personal, Secretariat şi Arhivă, împuternicită cu deservirea întregului personal al Universităţii şi care are în responsabilitatea saurmătoarele: evidenţa şi gestionarea personalului didactic şi auxiliar în conformitate cu legislaţia în vigoare prin utilizarea unor instrumente şi tehnici adecvate (contracte de muncă,fişe individuale, statistici, fişa postului etc.); participarea la evaluarea periodică, împreună cu
Ibidem.
Ibidem.
3
Ibidem.
1
2

729

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

conducerea universităţii, decanii şi şefii de catedre, a cadrelor didactice ale universităţii; asigurarea evidenţei militare; eliberarea şi monitorizarea poliţelor de asigurare medicală; evidenţa
dosarelor studenţilor; lucrări de secretariat şi lucrări de arhivă1.
Așadar, în perioada respectivă au avut loc modificări esențiale în structura administrației
universitare, modificări îndreptate spre optimizarea subdiviziunilor universitare, scopul urmărit fiind eficientizarea activității acestora.

II.12. Universitatea de Stat din Moldova –promotor al performanţei în învăţământul superior
De-a lungul anilor Universitatea de Stat din Moldova şi-a creat imaginea unei instituţii deînvăţământ superior – lider în ţara noastră.
Statutul de universitate (unica universitate) pe care l-a avut în sistem, precum şi caracterul clasic i-au atribuit o anumită configuraţie a mediului academic şi de cercetare.
Diversitatea domeniilor de formare profesională, tradiţiile consolidate au generat o anumită atractivitate pentru cei mai buni candidaţi la studii. Corpul profesoral calificat (cel mai
numeros în sistem), care întruneşte în prezent circa 96 doctori habilitaţi şi 106 profesori universitari, precum şi 439 doctori în ştiinţe, 377 conferenţiari, constituie nu doar un potenţial alculturii spirituale a ţării noastre, ci şi un potenţial-nucleu al oamenilor de ştiinţă din Republica
Moldova. Savanţii de referinţă din diverse domenii, discipoli sau titulari ai Universităţii de Statdin Moldova, au contribuit la fondarea sau la consolidarea unor şcoli ştiinţifice, care au impulsionat dezvoltarea domeniilor ştiinţifice. În acest context remarcăm activitatea multor personalităţi recunoscute la scară naţională, regională sau mondială:• Grigore Cincilei, doctor habilitat, profesor universitar, întemeietorul şcolii Derivatologie sintematică;• Victor Banaru, doctor habilitat, profesor universitar, scriitor, traducător; întemeietorul şcolii Gramatica și semantica textului – școală lingvistică internațională însemantica unităților sintactice;• Ion Dumbrăveanu, doctor habilitat, profesor universitar, şcoala Hispanistică şi italienistică;• Sergiu Pavlicenco, doctor habilitat, profesor universitar, întemeietorul şcolii naţionale de Studii literare comparate;• Boris Melnic, doctor habilitat, academician, întemeietorul şcolii Homologie;• Vasile Şalaru, doctor habilitat, academician, fondator al şcolii Algologie;• Ion Toderaş, doctor habilitat, academician, a consolidat domeniul Hidrobiologie;• Ion Dediu, doctor habilitat, membru corespondent al AŞM, a dezvoltat domeniul Ecologie;• Nicolae Corlăteanu, doctor habilitat, academician, a abordat şi a consolidat diverse
aspecte de funcţionare şi dezvoltare a limbii române: istoria limbii şi gramatica istorică, lexicologie şi lexicografie, fonetică şi fonologie, morfologie şi sintaxă, romanistică şi limbi romanice, derivatologie, sociolingvistică, cultivare a limbii, istoriea filologiei;• Ion Osadcenco, doctor habilitat, profesor universitar, a consolidat şcoala ştiinţifică deliteratură clasică română;• Anatol Ciobanu, doctor habilitat, membru corespondent al AŞM, a consolidat şcoalaştiinţifică de lingvistică;1

http://usm.md/?page_id=1608&lang=ro (ultima accesare 15 iunie 2015).

730

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA• Mihail Dolgan, doctor habilitat, academician, fondator al direcţiei ştiinţifice Estetica
imaginii artistice. Poetica şi stilistica liricii moderne;• Iraida Condrea, doctor habilitat, profesor universitar, abordează aspecte ale stilisticii
limbii române, ale cultivării vorbirii, ale sociolingvisticii, semioticii şi pragmaticii;• Vladimir Andrunachievici, doctor habilitat, academician, fondator al şcolii Algebră:teoria radicalilor și teoria structurală a inelelor și algebrelor asociative; teoria aditivă a idealelor; teoria varietăților sistemelor algebrice; aplicații ale teoriei radicalilor
în module și categorii; teoria inelelor și modulelor topologice, prin dezvoltarea teoriei
structurale a inelelor topologice;• Valentin Belousov, membru corespondent al AȘ Pedagogice a URSS, fondator al şcolii
Teoria Cvasigrupurilor;• Izrael Gohberg, doctor habilitat, profesor universitar, fondatorul şcolii Analiză
Funcțională și Metode Aproximative;• Constantin Sibirschi, doctor habilitat, academician, fondatorul şcolii Ecuații
Diferențiale;• Petru Soltan, doctor habilitat, academician, membru de onoare al Academiei Române, fondatorul şcolii Geometrie, Topologie și Matematică Aplicată;• Alexandru Zamorzaev, doctor habilitat, membru corespondent al AȘM, fondator alşcolii Geometrie Discretă și Cristalografie;• Mihail Kot, doctor, profesor, fondatorul şcolii Fizica semiconductorilor;• Alexei Simaşchevici, doctor habilitat, academician, fondatorul şcolii Fizica heterotranziţilor;• Iurii Perlin, doctor habilitat, profesor universitar, membru corespondent al AŞM, fondatorul direcţiei ştiinţifice Manifestările interacţiunii electron-fononice în spectrele optice şi caracteristicile de relaxare a cristalelor dopate;• Evghenii Pocotilov, doctor habilitat, profesor universitar, membru corespondent alAŞM, academician al Academiei de Ştiinţe Reale a Rusiei, fondatorul direcţiei ştiinţifice Cercetarea teoretică a excitaţiilor elementare în structurile multistratificateşi în suprareţele;• Gheorghe Duca, doctor habilitat, academician, fondatorul şcolii Chimia ecologică;• Aurelian Gulea, doctor habilitat, membru coresponent al AŞM, fondatorul şcolii
Stereochimia şi stereodinamica reacţiilor de acumulare a combinaţiilor coordinative;• Mihail Revenco, doctor habilitat, academician, fondatorul şcolii Chimia coordinativă;• Alfred Şur, doctor habilitat, profesor Nicanor Barbă, doctor habilitat, profesor, fondatorii şcolii Vinilarene şi polivinilarene cu conţinut de azot şi sulf; Compuşi biologic activi;• Alexei Sîciov, doctor habilitat, fondatorul şcolii Termodinamica complexării şi cinetica reacţiilor de substituţie în combinaţii coordinative;• Nina Samusi, doctor habilitat, profesor, fondatorul şcolii Reactivitatea compuşilor
coordinativi;• Maria Gonţa, doctor habilitat, profesor, fondatorul şcolii Chimia ecologică a nitraţilor, nitriţilor şi N-nitrozoaminelor;• Maria Bulgaru, doctor habilitat, profesor universitar, a pus bazele domeniului
Asistenţă socială şi sociologie.
Cercetarea ştiinţifică reprezintă pentru USM unul dintre pilonii de bază ai activităţii şi un
obiectiv principal de dezvoltare pe termen lung, a cărui scop este de a menţine universitatea
printre instituțiile de prestigiu la nivel naţional, regional şi internaţional.
Printre cele mai valoroase realizări ştiinţifice în ultimii 5 ani pot fi considerate:• teoria transportului de căldură în grafenul laminat, fiind stabilită dependenţa puternică a conductibilităţii termice de dimensiunile nanocristalitelor;731

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA• scheme tehnologice de înlăturare a agenţilor de dispersie în sisteteme model ce conţin coloranţi, surfactanţi şi etilenglicol din apele reziduale textile;• inhibitori moleculari noi de proliferare a micobacteriilor de tuberculoză şi microorganismelor gram-pozitive şi gram-negative în baza izonicotinoilhidrazonelor 2-formilpiridinelor substituite, 4-alchil-, 4-ariltiosemicarba-zonelor şi compuşilor coordinativi ai cobaltului, nichelului, cuprului şi zincului cu aceşti liganzi;• noi inhibitori moleculari antitumorali în baza compuşilor coordinativi ai cuprului, fierului, cobaltului, nichelului şi zincului cu produşii de condensare a 2-hidrazinobenzotiazolului cu 2-formil-, 2-acetil şi 2-benzoilpiridina;• inhibitorii moleculari de proliferare a celulelor de cancer în baza 4-(o-, m-, şi p-metilfenil)- şi 4-(o-, m-, şi p-metoxifenil)- tiosemicarbazonelor aldehidei salicilice, 5-cloro-,
5-bromo- şi 5-nitrosalicilice;• procedeul de obţinere a biomasei de spirulină cu conţinut înalt de ficobiliproteine(25-27%), inclusiv ficocianină (cca 22%);• studiul atractorilor compacţi şi globali în sisteme de control şi a stabilităţii asimptotice a sistemelor cu transfer de comandă;• elaborarea suportului conceptual, ştiinţific şi metodologic pentru asigurarea modernizării învăţământului superior din Republica Moldova, cadrul de referință al curriculumului universitar;• identificarea a 4 hibrizi de mentă cu valori sporite ale productivităţii, recoltei herbei
uscate şi a cantității de ulei eteric la hectar.
Calitatea cercetărilor realizate la USM în anii de referinţă este confirmată la nivel naţional şi internaţional prin:• decernarea a 28 de premii de nivel republican, municipal şi ale AŞM;• participări la 46 de expoziţii, saloane şi foruri, în cadrul cărora cercetătorilor universităţii li s-au conferit 141 de medalii, inclusiv: 97 de aur, 31 de argint, 13 de bronz;• publicarea a 108 monografii, inclusiv 12 în ediţii străine; 455 articole ştiinţifice în revisteinternaţionale, inclusiv 186 în reviste cu factor de impact şi 1388 în reviste naţionale;• obţinerea a 91 de brevete de invenţie;• susţinerea a 13 teze de dr.hab. şi 160 de dr. în ştiinţe;• participări la peste 1780 de conferinţe ştiinţifice la nivel naţional şi internaţional.
Fiind lider în domeniul său de activitate, USM rămâne a fi cea mai inovativă şi dinamică instituţie de învăţământ, orientată spre performanţă şi excelenţă în domeniul cercetării,inovării şi transferului tehnologic. În acest context poate fi menţionată şi conferirea de către
Directoratul General pentru Cercetare şi Inovare al Comisiei Europene a titlului „Excelenţa
Resurselor Umane în Cercetare / HR Excellence in Research”, acordat Universităţii de Stat din
Moldova la 17 iulie 2015.
Indiscutabil, problema calităţii învăţământului superior şi a cercetării universitare estede o semnificaţie deosebită. Mai mult, asigurarea calităţii reprezintă un obiectiv, importanţa
căruia perpetuează cu aceeaşi intensitate pe parcursul timpurilor.
E de menţionat implicarea plenară a titularilor USM în elaborarea reperelor conceptualeşi a bazei normative necesare funcţionării unor sectoare importante ale mediului socioeconomic din Republica Moldova: sistemul de drept, sistemul asistenţei sociale, sistemul educaţional,
sistemul instituţiilor din domeniul ecologiei şi protecţiei mediului, sistemul financiar-bancar,
sistemul mass-media etc.
Constatăm o contribuţie substanţială a cadrelor ştiinţifico-didactice ale USM în elaborarea şi promovarea politicilor educaţionale în domeniul învăţământului superior.
Specificul organizării Ministerului Educaţiei şi a managementului învăţământului superior a necesitat în permanenţă implicarea universitarilor în conceptualizarea educaţiei pe acest
segment al sistemului, în elaborarea documentelor de politici educaţionale, precum şi a celor
cu caracter metodic. Lipsa unei instituţii specializate în acest scop şi numărul redus de angajaţi
ai Direcţiei Învăţământului Superior şi Cercetare de la Ministerul Educaţiei, preocupaţi pre732

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

ponderent de activitatea de management, a solicitat în permanenţă potenţialul şi experienţa
titularilor USM organizând echipe de lucru şi comisii specializate în scopul elaborării documentelor normativ-reglatorii şi a suportului metodologic necesar pentru buna funcţionare aînvăţământului superior.
În acest sens facem referinţă la grupurile de lucru organizate în 2005 şi, respectiv, 2015,
pentru elaborarea „Nomenclatorului domeniilor de formare profesională şi al specialităţilor pentru pregătirea cadrelor în instituţiile de învăţământ superior”. Acest document a solicitat o bunăcunoaştere a standardului educaţional internaţional (ISCED), a tradiţiilor şi realităţilor învăţământului superior din ţară.
Din considerente enunţate anterior, cadrele didactice din universităţi au fost implicate şi în elaborarea Cadrului Naţional al Calificărilor, care constituie un standard educaţional naţional, determină finalităţile de studii şi reflectă concepţia formării specialiştilor
prin studii superioare, punând accent pe relaţia mediului universitar cu piaţa muncii. Fiindo instituţie de tip clasic, cu o diversitate largă a ofertelor educaţionale, USM a fost responsabilă de elaborarea CNC pentru 32 de domenii de formare profesională. Munca în echipele
de lucru a solicitat profesorilor USM o bună cunoaştere a domeniului de specialitate, astării de fapt a mediului economic de pe segmentul respectiv al pieţei muncii; abilităţi deformare a competenţelor profesionale, atitudine civică în contextul realizării unei activităţi
neremunerate.
Codul Educaţiei al Republicii Moldova, publicat la 24.10.2014 în MO nr.319-324, a stabilit
anumite priorităţi ale evoluţiei sistemului educaţional şi a operat modificări de funcţionare aprocesului de formare profesională prin învăţământul superior, organizat în cicluri.
Prevederile Codului Educaţiei au necesitat implicarea comunităţii academice a USM în
elaborarea unor documente normativ-reglatorii, care să asigure funcţionalitatea sistemului deînvăţământ superior în contextul noii paradigme educaţionale, orientate spre sporirea funcţionării achiziţiilor academice, flexibilitatea şi receptivitatea mediului universitar la cerinţele
socioeconomice, axarea procesului de formare profesională pe necesităţile beneficiarului, sporirea gradului de autonomie universitară. În acest scop au fost elaborate regulamente-cadru, ce
au fost discutate şi redactate de către comunitatea ştiinţifico-academică a USM.
- Regulamentul de organizare a studiilor în învăţământul superior în baza SistemuluiNaţional de Credite de studii (CME nr.4.2., din 23 octombrie 2015);- Regulamentul cu privire la organizarea ciclului II – Studii superioare de master (HGnr.464 din 28.07.2015);- Regulamentul privind studiile superioare de doctorat, ciclul III (HG-nr.1007 din 10
decembrie 2014);- Regulamentul-cadru privind organizarea examenului de finalizare a studiilor superioare de licenţă (OME nr.1047 din 29 octombrie 2015);- Regulamentul-cadru privind modul de alegere a rectorului instituţiei de învăţământ
superior din Republica Moldova (OME nr.09 din 14.01.2015);- Regulamentul-cadru privind organizarea şi funcţionarea organelor de conducere ale instituţiilor de învăţământ superior din Republica Moldova (OME nr.10 din
14.01.2015);- Regulamentul de organizare a programelor de postdoctorat (ordinul nr. 563 din 15
iunie 2016 al Ministrului Educației);- Regulamentul-cadru cu privire la modul de ocupare a funcțiilor didactice, științificodidactice și științifice în învățământul superior și Regulamentul cu privire la conferirea titlurilor științifico-didactice în învățământul superior (ordinul nr. 255 din 01
aprilie 2016 al Ministrului Educației).
Unul dintre cele mai importante documente, ce are un pronunţat caracter instrumental,
Planul-cadru pentru studii superioare (ciclul I – Licenţă, ciclul II – Master, studii integrate, ciclul
III – Doctorat), adoptat prin Hotărârea Colegiului Ministerului Educaţiei nr.41 din 22.10.2015,
a generat schimbarea unor accente strategice în formarea profesională iniţială. Drept rezultat,
733

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

cadrele didactice ale USM au elaborat noi planuri de învăţământ, reconceptualizând traseul
academic al specialiştilor în devenire.
Tendinţa de a menţine performanţa impune o abordare complexă, sistemică şi sistematică a unui management inovativ în cadrul Universităţii de Stat din Moldova, proiectat în baza
principiilor, regulilor şi cerinţelor care vor orienta instituţia spre calitate şi poziţia de lider
în sistemul învăţământului superior. Priorităţile evoluţiei USM îşi găsesc reflectare în Planul
Strategic al Universităţii de Stat din Moldova pentru perioada 2016-2020, aprobat prin decizia
Senatului USM din 26.02.2016. Obiectivele strategice enunţate configurează direcţiile de dezvoltare a USM pentru următorii ani.

OBIECTIV STRATEGIC – dezvoltarea şi consolidarea calităţii ofertei educaţionale.
ACŢIUNI STRATEGICE:• elaborarea planurilor de învăţământ din perspectiva formării competenţelor profesionale, a abordărilor interdisciplinare şi a problematicii actuale a domeniului de formare profesională;• dezvoltarea curriculumului la discipline, cu axarea procesului didactic pe student, cu
accent pe realizarea lucrului individual şi aplicarea tehnologiilor didactice interactive;• realizarea parteneriatului educaţional cu angajatorii / reprezentanţii pieţei muncii învederea modernizării programelor de formare profesională;• menţinerea procesului de formare profesională la nivelul unor standarde de calitate,prin care să asigurăm recunoaşterea competitivităţii studiilor la USM în ţară şi peste
hotare;• creşterea dimensiunii internaţionale a programelor de studii (programe de studii predate în limbi străine);• asigurarea procesului de formare profesională cu cadre ştiinţifico-didactice de înaltă
competenţă prin formare continuă;• utilizarea tehnologiilor moderne, inclusiv a platformelor electronice în procesul deformare profesională;• aprecierea de către departamentele de specialitate a serviciilor de formare profesională ca şi sursă de actualizare a programelor de formare iniţială – modalitate de identificare a instituţiilor-bază pentru stagiile de practică și de stabilire a parteneriatului
educaţional;• promovarea programelor de studii interdisciplinare;• modernizarea şi promovarea unui management al calităţii participativ, cu implicarea
activă a structurilor la nivel de facultate (profesori şi studenţi) şi a reprezentanţilor
pieţei muncii; implementarea unui mecanism eficient de evaluare internă şi autoevaluare a calităţii procesului educaţional; modernizarea strategiei de ghidare şi consiliere în carieră a studenţilor;• crearea unui mecanism de monitorizare a evoluţiei profesionale a absolvenţilor.

OBIECTIV STRATEGIC – abordarea cercetării ştiinţifice ca prioritate în activitatea Universităţii de Stat din Moldova.
ACŢIUNI STRATEGICE:• dezvoltarea şi extinderea cooperării internaţionale cu instituţii de învăţământ superior şi de cercetare;• identificarea potenţialelor surse de finanţare internaţională în scopul elaborării, coordonării şi derulării unor proiecte de cercetare în colaborare cu partenerii Universităţii de Stat din Moldova (mai ales, în cadrul Consorţiului Universităţilor din Moldova,
România şi Ucraina);• identificarea oportunităţilor internaţionale pentru perfecţionarea periodică a personalului de cercetare cu atragerea surselor de finanţare necesare mobilităţilor internaţionale;734

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA• crearea unor echipe de cercetare cu vizibilitate internaţională pentru integrarea îndiferite competiţii de cercetare;• consolidarea şcolilor doctorale prin susţinerea instituţională şi administrativă a Institutului de Cercetare şi Inovare a Universităţii de Stat din Moldova;• elaborarea unei strategii de evaluare şi susţinere logistică şi financiară a cercetărilorştiinţifice cu impact şi vizibilitate internaţională;• modernizarea infrastructurii de cercetare şi inovare prin procurarea de echipament şiutilaj modern (începând din 2018 se va aloca un fond);• susţinerea revistei ştiinţifice „Studia Universitatis Moldaviae” pentru accederea înbaze de date internaţionale în scopul sporirii vizibilităţii şi promovării imaginii USM
pe diferite portaluri academice şi de cercetare;• coordonarea, stimularea şi sprijinirea activităţii de cercetare a studenţilor, încurajarea participării lor la evenimente ştiinţifice naţionale şi internaţionale;• dezvoltarea cercetării aplicate cu impact social şi contribuţii la dezvoltarea durabilă
a ţării.

OBIECTIV STRATEGIC – sprijinirea activităţilor profesionale, sociale, culturale şi sportive organizate de studenţi.
ACŢIUNI STRATEGICE:• perfecţionarea sistemului de recunoaştere şi transfer al creditelor în scopul facilitării
mobilităţilor studenţilor atât pe plan internaţional, cât şi pe plan naţional;• instituirea unui sistem de monitorizare a traiectoriei academice şi de facilitare a integrării profesionale prin dezvoltarea serviciilor de consultanţă şi orientare profesională;• stimularea implicării partenerilor în dezvolatarea programelor de master şi doctoratcare să corespundă solicitărilor mediului socio-economic;• iniţierea şi susţinerea unor programe de racordare a activităţilor de practică la mediul
socio-economic şi cultural;• ameliorarea continuă, cantitativă şi calitativă a serviciilor sociale pentru studenţi;• organizarea şi premierea anuală la nivel de facultate a concursurilor „Cel mai bun student” şi „Cea mai bună grupă academică”;• organizarea anuală a conferinţei „Absolvenţii USM în faţa companiilor”;• organizarea în parteneriat cu studenţii a „Zilelor Ușilor Deschise” şi a caravanei studenţilor prin liceele din ţară;• consolidarea organizaţiilor studenţeşti care vor fi parteneri reali în identificarea preocupărilor şi problemelor social-culturale, în scopul întreţinerii unei bune comunicări
şi cooperări, a sensibilizării la punctul de vedere al studenţilor (cu toate vulnerabilităţile specifice vârstei respective);• îmbunătăţirea în continuare a serviciilor informatizate ale bibliotecii, dezvoltarea bibliotecii virtuale, alocarea unor spaţii suplimentare în campusurile universitare.

OBIECTIV STRATEGIC – intensificarea şi creşterea calităţii activităţilor de colaborare
universitară internaţională.
ACŢIUNI STRATEGICE:• participarea activă în programe şi proiecte internaţionale de cooperare universitară,în consorţii la proiecte de cercetare cu finanţare europeană ;• implicarea în reţele de cooperare universitară la nivel european şi mondial;• intensificarea activităţilor în cadrul Consorţiului Universităţilor din RM, România şi
Ucraina;• încheierea de parteneriate cu instituţii de învăţământ superior şi de cercetare de prestigiu din străinătate;• încurajarea cooperării cadrelor didactice şi a cercetătorilor USM cu partenerii dinstrăinătate;735

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA• atragerea de profesori invitaţi, cercetători de excelenţă internaţională de la universităţi şi centre de cercetare de prestigiu pentru activităţi academice în cadrul USM;
• creşterea semnificativă a numărului de publicaţii ştiinţifice în colaborare cu parteneri
din străinătate;• participarea activă în proiecte internaţionale de mobilitate academică: Erasmus+,
AUF, DAAD, CEEPUS.

OBIECTIV STRATEGIC – creşterea gradului de internaţionalizare a activităţilor academice.
ACŢIUNI STRATEGICE:• încurajarea şi susţinerea mobilităţilor internaţionale a studenţilor, a cadrelor didactice şi administrative;• iniţierea şi susţinerea programelor de studii derulate în limbi străine, în special în
limba engleză;• atragerea unui număr sporit de studenţi internaţionali prin participarea la diverse
evenimente internaţionale şi prin diseminarea susţinută a ofertei educaţionale în reţeaua de parteneri;• dezvoltarea şi extinderea programelor de studii cu diplomă dublă şi celor în cotutelă;• dezvoltarea competenţelor lingvistice (prioritar pentru limba engleză) ale personalului academic, administrativ şi ale studenţilor.

OBIECTIV STRATEGIC– consolidarea imaginii şi intensificarea acţiunilor de promovare.
ACŢIUNI STRATEGICE:• realizarea diverselor materiale de promovare a imaginii universităţii (broşuri, pliante,
filmuleţe etc.) în limbile romănă şi engleză;• pubicarea anuală a pliantelor de prezentare a facultăţilor şi a ofertei lor educaţionale;• îmbunătăţirea prezenţei pe web a USM prin dezvoltarea în continuare a site-ului Universităţii (în limbile romănă, engleză şi rusă), ţinând cont de criteriile de evaluare a
web-clasamentelor internaţionale;• intensificarea eforturilor de menţinere a USM în topul academic al instituţiilor de învăţământ superior din RM;• promovarea în presă, inclusiv on-line, a evenimentelor, de orice natură, care se desfăşoară la facultăţi şi la universitate, în ansamblu;• promovarea sistematică în mass-media a rezultatelor ştiinţifice deosebite, obţinutede către cadrele academice ale USM, a participărilor la evenimente ştiinţifice relevante de nivel naţional şi internaţional;• realizarea activităţilor de marketing în incinta liceelor din RM, inclusiv campania anuală de informare şi motivare cu genericul „USM în ospeţie la liceul tău”;• realizarea evenimentelor dedicate potenţialilor studenţi (Ziua Uşilor Deschise, Student pentru o zi, școli de vară, training-uri, seminare etc.);• valorificarea oportunităţilor de comunicare şi promovare on-line pe reţelele de socializare (Facebook, Odnoklassniki, YouTube etc.);• participarea la târguri de oferte educaţionale şi expoziţii ştiinţifice naţionale şi internaţionale;• susţinerea dialogului între subdiviziuni atât pe verticală, cât şi pe orizontală, a lucrului în echipă şi promovarea managementului participativ;• îmbunătăţirea comunicării interne prin utilizarea permanentă a adreselor de e-mailale personalului academic, administrativ și ale studenţilor, precum şi a site-uluiUSM;• creşterea gradului de indentificare a studenţilor, a personalului academic, administrativ şi auxiliar cu USM prin promovarea continuă a viziunii și valorilor instituţiei;736

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA• eficientizarea comunicării externe prin plasarea pe site-ul universităţii a informaţiei
relevante actaulizate, inclusiv în limba engleză;• menţinerea relaţiilor de colaborare cu reprezentanţii mass-media;• expedierea Buletinului informativ al USM tuturor colaboratorilor şi partenerilor;• dezvoltarea unor relaţii de parteneriat cu reprezentanţii mediului economic şi implicarea acestora în realizarea diverselor evenimente organizate la/de către USM.

OBIECTIV STRATEGIC – dezvoltarea, modernizarea şi utilizarea eficientă a infrastructurii universitare.
ACŢIUNI STRATEGICE:• promovarea în continuare a unui program de renovare, reabilitare, întreţinere şi semnalizare a patrimoniului universitar;• elaborarea şi implementarea unui plan de amenajare a spaţiilor noi în blocurile, căminele şi campusurile universitare;• elaborarea unui plan de amenajare, reorganizare şi alocare a spaţiilor în corelaţie cu
schimbările şi evoluţia proceselor academice, prin consultarea tuturor facultăţilor;• continuarea procesului de modernizare a spațiilor de cazare pentru studenţi şi tineri
angajaţi universitari;• întreţinerea corespunzătoare a spaţiilor actuale aflate în patrimoniul universităţii, exploatarea raţională şi eficientă a resurselor existente;• identificarea şi implementarea măsurilor de reabilitare şi dezvoltare a unor baze deodihnă şi agrement pentru angajaţii şi studenţii universitari.
Reperele strategice de evoluţie a USM au fost prezentate în cadrul şedinţei Senatului
USM din 26.02.2016, unde au fost menţionare cauzele şi condiţiile de conturare a noilor
politici în formarea profesională. Drept temei al revizuirii politicii educaţionale a USM aservit cadrul legal (enunţat mai sus), obiectivat prin Codul Educaţiei şi setul de regulamente-cadru şi prin cauze de ordin contextual, în care există şi se dezvoltă USM. Printre cauzele
de ordin contextual, care impun o revizuire şi modernizare a politicii educaţionale a USM,
putem evidenţia:Particularităţile funcţionării sistemului de învăţământ superior din RM:- numărul mare de instituţii de învăţământ superior, care generează o concurenţa
neloială;- politica de repartizare a locurilor bugetare (tuturor instituţiilor din sistem câte puţin, fără a ţine cont de preferinţele candidaţilor şi de potenţialul real al instituţiei).
Masificarea învăţământului superior şi mobilitatea socială:- eterogenitatea motivaţiei studenţilor;- eterogenitatea nivelului de pregătire a candidaţilor;- consecinţele „deschiderii”, exodul absolvenţilor de liceu cu cele mai înalte performanţe;- consecinţele declinului demografic;- schimbările în procesul de constituire a colectivului didactico-ştiinţific, în situaţia când mediul universitar nu oferă niciun statut material corelat cu nevoile deexistenţă a persoanei, nici apreciere socială. Luând în consideraţie reperele legale
şi contextul funcţionării USM, instituţia noastră îşi propune anumite direcții ale
politicii educaţionale:dezvoltarea competenţelor-cheie, adaptarea ofertei educaţionale la nevoile de dezvoltare a persoanei; formarea competenţei de a alege, de a lua decizii pentru propria dezvoltare; responsabilizarea studentului;creşterea ponderii stagiilor de practică; conceptualizarea traseului de formare profesională prin amplasarea optimă a stagiilor de practică şi îmbinarea reuşită cu aspectul teoretic; crearea condiţiilor de implicare efectivă a stagiarilor în activitatea de producţie;îmbinarea practicii de cercetare cu practica de producţie, nevoile mediului economic;
737

ISTORIA UNIVERSITĂŢII DE STAT DIN MOLDOVA

consolidarea relaţiilor de colaborare dintre USM şi mediul economic; identificarea proiectelor în comun cu mediul economic;
asigurarea continuităţii studiilor (ciclul I şi II); obligativitatea minimumului curricular;
diversitatea formelor de acumulare a minimumului curricular; diversificarea formelor
de instruire (cu frecvenţă, cu frecvenţă redusă, la distanţă); conceptualizarea învăţământului la master cu frecvenţă redusă şi la distanţă; sporirea calităţii studiilor; elaborarea criteriilor de evaluare a calităţii pentru învăţământul la distanţă; elaborarea
suportului didactic pentru îvăţământul la distanţă;sporirea atractivităţii USM; participarea la programele de mobilitate: Erasmus +;Erasmus Mundus, Orizont 2020; formarea competenţelor de comunicare în limba engleză studenţilor şi profesorilor; modernizarea laboratoarelor;sporirea calităţii personalului ştiinţifico-didactic; consolidarea, dezvoltarea competenţelor de predare; consolidarea competenţelor de cercetare; îmbunătăţirea climatului
psihosocial al USM; promovarea unor politici de personal la nivel de departament, punând accent pe valorificarea potenţialului seniorilor şi susţinerea tinerilor; implicarea
continuă în activităţi de formare;consolidarea managementului USM; promovarea unui management participativ la toate nivelurile; responsabilizarea tuturor actorilor pentru gestionarea proceselor realizate; promovarea la nivelul departamentelor a persoanelor competente, angajate, fidele
mediului academic al USM; elaborarea unor strategii manageriale eficiente la nivel dedepartament.

738

Cuprins

Slujire întru... Datorie (Gheorghe Ciocanu) . ............................................................................ 5
Universitatea de Stat din Moldova la cea de-a 70-a aniversare (Ion Niculiță) ........ 8Partea I
Universitatea de Stat din Moldova între anul 1946 –sfârșitul anilor ’80 ai secolului al XX-lea
I.1. Fondarea și începutul activității Universității de Stat din Moldova ................... 13

I.2. Baza materială a Universității de Stat din Moldova . ................................................. 61

I.3. Facultăți, catedre, corpul didactico-științific . .............................................................. 92

I.4. Rolul Universității de Stat din Moldova în evoluția școlii superioare și
a instituțiilor de cercetare științifică din RSSM .................................................................. 119

I.5. Activitatea didactico-științifică la Universitatea de Stat din Moldova . ............. 147
I.6. Evoluția procesului de studii la Universitatea de Statdin Moldova în perioada perestroicii ...................................................................................... 195

I.7. Relațiile internaționale ale Universității de Stat din Moldova .............................. 222
Partea II
Universitatea de Stat din Moldova de la sfârșitul anilor ’80
ai secolului al XX-lea până în anul 2015
II.1. Universitatea de Stat din Moldova în contextul mișcării
de renaștere și eliberare națională .......................................................................................... 242

II.2. Evoluția valorilor universitare: Restructurarea facultăților,
catedrelor, centrelor, laboratoarelor și crearea noilor subdiviziuni
didactico-științifice și de cercetare .......................................................................................... 274

II.3. Cadrele didactico-științificede la Universitatea de Stat din Moldova ................................................................................ 360
739

II.4. Evoluţia procesului didactic
la Universitatea de Stat din Moldova . ..................................................................................... 392
II.5. Elaborarea programelor curriculare conform standardelor europene şi
implementarea lor în procesul de instruire ......................................................................... 436

II.6. Sistemul de pregătire a cadrelor
prin masterat, doctorat, postdoctorat .................................................................................... 468

II.7. Cercetarea științifică la Universitatea de Stat din Moldova:
probleme, soluții, realizări, perspective ................................................................................ 500

II.8. Organizațiile studențești și rolul lor în viața social-politică ................................ 621
II.9. Baza tehnico-materială a Universității de Stat din Moldova ................................ 651
II.10. Universitatea de Stat din Moldova în relațiile internaționale . ......................... 664
II.11. Organele eligibile, administrația și subdiviziunile universitare ...................... 704
II.12. Universitatea de Stat din Moldova –promotor al performanţei în învăţământul superior ....................................................... 730