2012.10.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

AZ EURÓPAI UNIÓ ALAPJOGI CHARTÁJA
(2012/C 326/02)

C 326/391

HU

C 326/392

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

PREAMBULUM . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 395
I. CÍMMÉLTÓSÁG . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 396

II. CÍM

SZABADSÁGOK . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 397

III. CÍM

EGYENLŐSÉG . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 399

IV. CÍMSZOLIDARITÁS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 401

V. CÍM

APOLGÁROK JOGAI . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 403

VI. CÍM

IGAZSÁGSZOLGÁLTATÁS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 405

VII. CÍM

A CHARTA ÉRTELMEZÉSÉRE ÉS ALKALMAZÁSÁRA VONATKOZÓ
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 406

2012.10.26.

2012.10.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

AZ EURÓPAI UNIÓ ALAPJOGI CHARTÁJA

C 326/393

2012.10.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 326/395

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság ünnepélyesen kihirdeti az alábbi szöveget az Európai
Unió Alapjogi Chartájaként:

AZ EURÓPAI UNIÓ ALAPJOGI CHARTÁJA
Preambulum
Európa népei, az egymás közötti egyre szorosabb egység létrehozása során úgy döntöttek, hogy
osztoznak a közös értékeken alapuló békés jövőben.

Szellemi és erkölcsi öröksége tudatában az Unió az emberi méltóság, a szabadság, az egyenlőség és aszolidaritás oszthatatlan és egyetemes értékein alapul, a demokrácia és a jogállamiság elveire támasz­
kodik. Tevékenységei középpontjába az egyént állítja, létrehozva az uniós polgárság intézményét és
megteremtve a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséget.

Az Unió hozzájárul e közös értékek megőrzéséhez és továbbfejlesztéséhez, miközben tiszteletben
tartja az európai népek kultúrájának és hagyományainak sokféleségét, a tagállamok nemzeti identi­
tását és központi, regionális és helyi közhatalmi szervezetét; a kiegyensúlyozott és fenntarthatófejlődés előmozdítására törekszik és biztosítja a személyek, a szolgáltatások, az áruk és a tőke szabad
mozgását, valamint a letelepedés szabadságát.

Ennek érdekében a társadalmi változások, a társadalmi haladás, valamint a tudományos és techno­
lógiai fejlődés fényében szükséges az alapvető jogok megerősítése e jogoknak egy chartában való
kinyilvánítása útján.

E Charta, tiszteletben tartva az Unió hatásköreit és feladatait, valamint a szubszidiaritás elvét, újólag
megerősíti azokat a jogokat, amelyek különösen a tagállamok közös alkotmányos hagyományaiból és
nemzetközi kötelezettségeiből, az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai
egyezményből, az Unió és az Európa Tanács által elfogadott szociális chartákból, valamint az Európai
Unió Bíróságának és az Emberi Jogok Európai Bíróságának esetjogából következnek. Ebben azösszefüggésben a Charta értelmezése során az Unió és a tagállamok bíróságai kellően figyelembe
veszik a Chartát megszövegező Konvent elnökségének irányítása alatt készített és az Európai Konvent
elnökségének felelőssége mellett naprakésszé tett magyarázatokat.

E jogok gyakorlása együtt jár a más személyek, az emberi közösség és a jövő nemzedékek iránt viselt
felelősséggel és kötelezettségekkel.

Az Unió ezért elismeri az alábbiakban kinyilvánított jogokat, szabadságokat és elveket.

C 326/396

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

2012.10.26.

I. CÍMMÉLTÓSÁG

1. cikkAz emberi méltóság

Az emberi méltóság sérthetetlen. Tiszteletben kell tartani, és védelmezni kell.
2. cikkAz élethez való jog(1)

Minden embernek joga van az élethez.

(2)

Senkit sem lehet halálra ítélni vagy kivégezni.
3. cikkA személyi sérthetetlenséghez való jog(1)

Mindenkinek joga van a testi és szellemi sérthetetlenséghez.

(2)

Az orvostudomány és a biológia területén különösen a következőket kell tiszteletben tartani:a) az érintett személy szabad és tájékoztatáson alapuló beleegyezése a törvényben megállapított
eljárásoknak megfelelően,b) az eugenikai, különösen az egyedkiválasztást célzó gyakorlat tilalma,c) az emberi test és részei ekként történő, haszonszerzési célú felhasználásának tilalma,d) az emberi lények szaporítási célú klónozásának tilalma.
4. cikkA kínzás és az embertelen vagy megalázó bánásmód és büntetés tilalma

Senkit sem lehet kínzásnak, embertelen vagy megalázó bánásmódnak vagy büntetésnek alávetni.
5. cikk
A rabszolgaság és a kényszermunka tilalma(1)

Senkit sem lehet rabszolgaságban vagy szolgaságban tartani.

(2)

Senkit sem lehet kényszermunkára vagy kötelező munkára igénybe venni.

(3)

Tilos emberi lényekkel kereskedni.

2012.10.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 326/397

II. CÍM
SZABADSÁGOK

6. cikk
A szabadsághoz és biztonsághoz való jog

Mindenkinek joga van a szabadsághoz és a személyi biztonsághoz.
7. cikkA magán- és a családi élet tiszteletben tartása

Mindenkinek joga van ahhoz, hogy magán- és családi életét, otthonát és kapcsolattartását tiszteletben
tartsák.
8. cikkA személyes adatok védelme(1)

Mindenkinek joga van a rá vonatkozó személyes adatok védelméhez.

(2)
Az ilyen adatokat csak tisztességesen és jóhiszeműen, meghatározott célokra, az érintettszemély hozzájárulása alapján vagy valamilyen más, a törvényben rögzített jogos okból lehet kezelni.
Mindenkinek joga van ahhoz, hogy a róla gyűjtött adatokat megismerje, és joga van azokat kijavít­
tatni.
(3)

E szabályok tiszteletben tartását független hatóságnak kell ellenőriznie.
9. cikkA házasságkötéshez és a családalapításhoz való jog

A házasságkötéshez és a családalapításhoz való jogot az e jogok gyakorlását szabályozó nemzeti
törvények szerint biztosítani kell.
10. cikk
A gondolat-, a lelkiismeret- és a vallásszabadság(1)
Mindenkinek joga van a gondolat-, a lelkiismeret- és a vallásszabadsághoz. Ez a jog magában
foglalja a vallás vagy a meggyőződés megváltoztatásának szabadságát, valamint a vallásnak vagy
meggyőződésnek mind egyénileg, mind együttesen, mind a nyilvánosság előtt, mind a magánéletben,
istentisztelet, oktatás és szertartások végzése útján való kifejezésre juttatását.
(2)
A katonai szolgálat lelkiismereti okból történő megtagadásához való jogot az e jog gyakorlását
szabályozó nemzeti törvények szerint el kell ismerni.

C 326/398

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

2012.10.26.

11. cikk
A véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadsága(1)
Mindenkinek joga van a véleménynyilvánítás szabadságához. Ez a jog magában foglalja avéleményalkotás szabadságát, valamint az információk és eszmék megismerésének és közlésének
szabadságát anélkül, hogy ebbe hatósági szerv beavatkozhatna, továbbá országhatárokra való tekintet
nélkül.
(2)

A tömegtájékoztatás szabadságát és sokszínűségét tiszteletben kell tartani.
12. cikk
A gyülekezés és az egyesülés szabadsága(1)
Mindenkinek joga van a békés célú gyülekezés szabadságához és a másokkal való bármilyen
szintű, különösen politikai, szakszervezeti és polgári célú egyesüléshez, ami magában foglalja
mindenkinek a jogát ahhoz, hogy érdekei védelmére szakszervezetet alapítson, vagy azokhoz csatla­kozzon.
(2)
Az uniós szintű politikai pártok hozzájárulnak az uniós polgárok politikai akaratának kinyil­
vánításához.
13. cikk
A művészet és a tudomány szabadsága

A művészet és a tudományos kutatás szabad. A tudományos élet szabadságát tiszteletben kell tartani.
14. cikk
Az oktatáshoz való jog(1)
Mindenkinek joga van az oktatáshoz, valamint a szakképzésben és a továbbképzésben való
részvételhez.
(2)

Ez a jog magában foglalja a kötelező oktatásban való ingyenes részvétel lehetőségét.

(3)
Az oktatási intézmények demokratikus elvek figyelembevételével történő alapításának szabad­ságát, valamint a szülők azon jogát, hogy gyermekeik számára vallási, világnézeti vagy pedagógiai
meggyőződésüknek megfelelő nevelést biztosítsanak, tiszteletben kell tartani az e jogok és szabad­ságok gyakorlását szabályozó nemzeti törvényekkel összhangban.
15. cikk
A foglalkozás megválasztásának szabadsága és a munkavállaláshoz való jog(1)
Mindenkinek joga van a munkavállaláshoz és szabadon választott vagy elfogadott foglalkozás
gyakorlásához.
(2)
Az uniós polgárokat az Unió bármely tagállamában megilleti a szabad álláskeresés, munkavál­
lalás, letelepedés és szolgáltatásnyújtás joga.
(3)Harmadik országok azon állampolgárait, akik a tagállamok területén való munkavállalásra
engedéllyel rendelkeznek, az uniós polgárokkal azonos munkafeltételek illetik meg.

2012.10.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 326/399

16. cikk
A vállalkozás szabadsága

A vállalkozás szabadságát, az uniós joggal és a nemzeti jogszabályokkal és gyakorlattal összhangban,
el kell ismerni.
17. cikk
A tulajdonhoz való jog(1)
Mindenkinek joga van ahhoz, hogy jogszerűen szerzett tulajdonát birtokolja, használja, azzal
rendelkezzen, és azt örökül hagyja. Tulajdonától senkit sem lehet megfosztani, kivéve, ha ezközérdekből, a törvényben meghatározott esetekben és feltételekkel, valamint az ezáltal elszenvedettveszteségekért kellő időben fizetett méltányos összegű kártalanítás mellett történik. A tulajdon hasz­nálatát, az általános érdek által szükségessé tett mértékben, törvénnyel lehet szabályozni.
(2)

A szellemi tulajdon védelmet élvez.
18. cikk
A menedékjog

A menekültek jogállásáról szóló 1951. július 28-i genfi egyezmény és az 1967. január 31-i jegy­zőkönyv rendelkezéseivel, valamint az Európai Unióról szóló szerződéssel és az Európai Unió műkö­déséről szóló szerződéssel (a továbbiakban: a Szerződések) összhangban a menedékjogot biztosítani
kell.
19. cikk
Védelem a kitoloncolással, a kiutasítással és a kiadatással szemben(1)

Tilos a kollektív kiutasítás.

(2)
Senki sem toloncolható ki vagy utasítható ki olyan államba, vagy adható ki olyan államnak,
ahol komolyan fenyegeti az a veszély, hogy halálra ítélik, kínozzák, vagy más embertelen bánás­módnak vagy büntetésnek vetik alá.
III. CÍM
EGYENLŐSÉG

20. cikk
A törvény előtti egyenlőség

A törvény előtt mindenki egyenlő.

C 326/400

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

2012.10.26.

21. cikk
A megkülönböztetés tilalma(1)
Tilos minden megkülönböztetés, így különösen a nem, faj, szín, etnikai vagy társadalmi
származás, genetikai tulajdonság, nyelv, vallás vagy meggyőződés, politikai vagy más vélemény,nemzeti kisebbséghez tartozás, vagyoni helyzet, születés, fogyatékosság, kor vagy szexuális
irányultság alapján történő megkülönböztetés.
(2)
A Szerződések alkalmazási körében és az azokban foglalt különös rendelkezések sérelme
nélkül, tilos az állampolgárság alapján történő minden megkülönböztetés.
22. cikk
A kulturális, vallási és nyelvi sokféleség

Az Unió tiszteletben tartja a kulturális, vallási és nyelvi sokféleséget.
23. cikk
A nők és férfiak közötti egyenlőségA nők és férfiak közötti egyenlőséget minden területen, így a foglalkoztatás, a munkavégzés és adíjazás területén is biztosítani kell.
Az egyenlőség elve nem akadályozza, hogy az alulreprezentált nem számára különleges előnyöket
biztosító rendelkezéseket tartsanak fenn vagy hozzanak meg.
24. cikk
A gyermekek jogai(1)
A gyermekeknek joguk van a jólétükhöz szükséges védelemhez és gondoskodáshoz. A gyer­
mekek véleményüket szabadon kifejezhetik. Az őket érintő ügyekben véleményüket életkoruknak ésérettségüknek megfelelően figyelembe kell venni.
(2)
A hatóságok és a magánintézmények gyermekekkel kapcsolatos tevékenységében a gyermek
mindenek fölött álló érdekének kell az elsődleges szempontnak lennie.
(3)
Minden gyermeknek joga van ahhoz, hogy mindkét szülőjével rendszeres, személyes ésközvetlen kapcsolatot tartson fenn, kivéve ha ez az érdekeivel ellentétes.
25. cikkAz idősek jogai

Az Unió elismeri, és tiszteletben tartja az idősek jogát a méltó és önálló élethez, a társadalmi és
kulturális életben való részvételhez.

2012.10.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 326/401

26. cikk
A fogyatékkal élő személyek beilleszkedése

Az Unió elismeri és tiszteletben tartja a fogyatékkal élő személyek jogát az önállóságuk, társadalmi és
foglalkozási beilleszkedésük, valamint a közösség életében való részvételük biztosítását célzó intéz­
kedésekre.
IV. CÍMSZOLIDARITÁS

27. cikk
A munkavállalók joga a vállalkozásnál a tájékoztatáshoz és konzultációhoz

A munkavállalók vagy képviselőik számára az uniós jogban, valamint a nemzeti jogszabályokban és
gyakorlatban meghatározott esetekben és feltételekkel biztosítani kell a megfelelő szintű és kellő
időben történő tájékoztatást és konzultációt.
28. cikk
A kollektív tárgyaláshoz és fellépéshez való jog

A munkavállalóknak és a munkaadóknak, illetőleg szervezeteiknek az uniós joggal, valamint anemzeti jogszabályokkal és gyakorlattal összhangban joguk van arra, hogy megfelelő szinten kollektív
tárgyalásokat folytassanak és kollektív szerződéseket kössenek, valamint hogy érdekütközés eseténérdekeik védelmében együttesen lépjenek fel, a sztrájkot is beleértve.
29. cikk
A munkaközvetítői szolgáltatások igénybevételéhez való jog

Mindenkinek joga van az ingyenes munkaközvetítői szolgáltatások igénybevételéhez.
30. cikk
Az indokolatlan elbocsátással szembeni védelem

Az uniós joggal, valamint a nemzeti jogszabályokkal és gyakorlattal összhangban minden munka­
vállalónak joga van az indokolatlan elbocsátással szembeni védelemhez.
31. cikk
Tisztességes és igazságos munkafeltételek(1)
Minden munkavállalónak joga van az egészségét, biztonságát és méltóságát tiszteletben tartó
munkafeltételekhez.
(2)
Minden munkavállalónak joga van a munkaidő felső határának korlátozásához, a napi és heti
pihenőidőhöz, valamint az éves fizetett szabadsághoz.

C 326/402

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

2012.10.26.

32. cikk
A gyermekmunka tilalma és a fiatalok munkahelyi védelme

Tilos a gyermekek foglalkoztatása. A foglalkoztatás alsó korhatára – a fiatalok számára kedvezőbb
szabályok sérelme nélkül és korlátozott kivételekkel – nem lehet alacsonyabb, mint a tanköteles korfelső határa.
A fiatal munkavállalóknak életkoruknak megfelelő munkakörülményeket kell biztosítani, védeni kellőket a gazdasági kizsákmányolással szemben és minden olyan munkától, ami sértheti biztonságukat,
egészségüket, fizikai, szellemi, erkölcsi és szociális fejlődésüket, vagy összeütközésbe kerülhet neve­lésükkel, oktatásukkal.
33. cikk
A család és a munka(1)

A család jogi, gazdasági és szociális védelmet élvez.

(2)
A család és a munka összeegyeztetése érdekében mindenkinek joga van a védelemre a gyer­
mekvállalással összefüggő okból történő elbocsátás ellen, valamint joga van a fizetett szülési és szülői
szabadságra, ha gyermeke születik, vagy gyermeket fogad örökbe.
34. cikk
A szociális biztonság és a szociális segítségnyújtás

(1)
Az Unió, az uniós jog, valamint a nemzeti jogszabályok és gyakorlat által megállapított
szabályokkal összhangban, elismeri és tiszteletben tartja a szociális biztonsági ellátásokra és szociálisszolgáltatásokra való jogosultságot, amelyek védelmet nyújtanak anyaság, betegség, munkahelyi
baleset, gondoskodásra utaltság vagy idős kor, továbbá a munkahely elvesztése esetén.
(2)
Az Unión belül jogszerűen lakóhellyel rendelkező és tartózkodási helyét jogszerűen megvál­
toztató minden személy jogosult – az uniós joggal, valamint a nemzeti jogszabályokkal és gyakor­
lattal összhangban – szociális biztonsági ellátásokra és szociális előnyökre.
(3)
A társadalmi kirekesztés és a szegénység leküzdése érdekében az Unió – az uniós jog, valamint
a nemzeti jogszabályok és gyakorlat által lefektetett szabályokkal összhangban – elismeri és tiszte­
letben tartja a jogot a tisztes megélhetést célzó szociális támogatásra és lakástámogatásra mindazok
esetében, akik nem rendelkeznek az ehhez elégséges pénzeszközökkel.
35. cikk
Egészségvédelem

A nemzeti jogszabályokban és gyakorlatban megállapított feltételek mellett mindenkinek joga vanmegelőző egészségügyi ellátás igénybevételéhez, továbbá orvosi kezeléshez. Valamennyi uniós poli­tika és tevékenység meghatározása és végrehajtása során biztosítani kell az emberi egészségvédelem
magas szintjét.

2012.10.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 326/403

36. cikk
Az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokhoz való hozzáférés

Az Unió – a nemzeti jogszabályokban és gyakorlatban foglaltak szerint és a Szerződésekkel össz­hangban – elismeri és tiszteletben tartja az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokhoz való hozzá­
férést az Unió társadalmi és területi kohéziójának előmozdítása érdekében.
37. cikk
Környezetvédelem

A magas színvonalú környezetvédelmet és a környezet minőségének javítását be kell építeni az uniós
politikákba, és a fenntartható fejlődés elvével összhangban biztosítani kell megvalósulásukat.
38. cikk
A fogyasztók védelme

Az Unió politikáiban biztosítani kell a fogyasztók védelmének magas szintjét.
V. CÍMA POLGÁROK JOGAI

39. cikk
Aktív és passzív választójog az európai parlamenti választásokon(1)
Minden uniós polgár választásra jogosult és választható a lakóhelye szerinti tagállam európai
parlamenti választásain, ugyanolyan feltételekkel, mint az adott tagállam állampolgárai.
(2)
Az Európai Parlament tagjait közvetlen és általános választójog alapján, szabad és titkos
választásokon választják.
40. cikk
Aktív és passzív választójog a helyhatósági választásokon

Minden uniós polgár választásra jogosult és választható a lakóhelye szerinti tagállam helyhatósági
választásain, ugyanolyan feltételekkel, mint az adott tagállam állampolgárai.
41. cikk
A megfelelő ügyintézéshez való jog(1)
Mindenkinek joga van ahhoz, hogy ügyeit az Unió intézményei, szervei és hivatalai részrehajlás
nélkül, tisztességes módon és ésszerű határidőn belül intézzék.

C 326/404

(2)

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

2012.10.26.

Ez a jog magában foglalja:a) mindenkinek a jogát arra, hogy az őt hátrányosan érintő egyedi intézkedések meghozatala előtt
meghallgassák,b) mindenkinek a jogát arra, hogy a személyére vonatkozó iratokba a bizalmas adatkezeléshez,
illetőleg a szakmai és üzleti titokhoz fűződő jogos érdekek tiszteletben tartása mellett betekintsen,c) az igazgatási szervek azon kötelezettségét, hogy döntéseiket indokolják.
(3)
Mindenkinek joga van ahhoz, hogy az Unió a tagállamok jogában foglalt közös általános elvek
alapján megtérítse számára az intézményei és alkalmazottai által feladatuk teljesítése során neki
okozott károkat.
(4)
Mindenkinek lehetősége van arra, hogy a Szerződések nyelveinek valamelyikén írásban
forduljon az Unió intézményeihez, és ugyanazon a nyelven kapjon választ.
42. cikk
A dokumentumokhoz való hozzáférés joga

Bármely uniós polgár, valamint valamely tagállamban lakóhellyel, illetve létesítő okirat szerinti szék­
hellyel rendelkező természetes vagy jogi személy jogosult hozzáférni az Unió intézményeinek, szer­
veinek és hivatalainak dokumentumaihoz, függetlenül azok megjelenési formájától.
43. cikkAz európai ombudsman

Bármely uniós polgár, valamint valamely tagállamban lakóhellyel, illetve létesítő okirat szerint szék­
hellyel rendelkező bármely természetes vagy jogi személy jogosult az európai ombudsmanhoz
fordulni az Unió intézményeinek, szerveinek vagy hivatalainak – kivéve az igazságszolgáltatási hatás­
körében eljáró Európai Unió Bíróságát – tevékenysége során felmerülő hivatali visszásságok esetén.
44. cikk
A petíciós jog

Bármely uniós polgár, valamint valamely tagállamban lakóhellyel, illetve létesítő okirat szerint szék­
hellyel rendelkező bármely természetes vagy jogi személy jogosult petíciót benyújtani az Európai
Parlamenthez.
45. cikk
A mozgás és a tartózkodás szabadsága(1)
Minden uniós polgárnak joga van a tagállamok területén való szabad mozgáshoz és tartóz­
kodáshoz.
(2)
A Szerződésekkel összhangban a mozgás és tartózkodás szabadsága a tagállamok területénjogszerűen tartózkodó harmadik országbeli állampolgároknak is biztosítható.

2012.10.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 326/405

46. cikk
A diplomáciai és konzuli védelem

Bármely uniós polgár jogosult bármely tagállam diplomáciai vagy konzuli hatóságainak védelmét
igénybe venni olyan harmadik ország területén, ahol az állampolgárságuk szerinti tagállam nem
rendelkezik képviselettel, ugyanolyan feltételekkel, mint az adott tagállam állampolgárai.
VI. CÍM
IGAZSÁGSZOLGÁLTATÁS

47. cikk
A hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes eljáráshoz való jog

Mindenkinek, akinek az Unió joga által biztosított jogait és szabadságait megsértették, az e cikkben
megállapított feltételek mellett joga van a bíróság előtti hatékony jogorvoslathoz.
Mindenkinek joga van arra, hogy ügyét a törvény által megelőzően létrehozott független és pártatlanbíróság tisztességesen, nyilvánosan és ésszerű időn belül tárgyalja. Mindenkinek biztosítani kell alehetőséget tanácsadás, védelem és képviselet igénybevételéhez.
Azoknak, akik nem rendelkeznek elégséges pénzeszközökkel, költségmentességet kell biztosítani,
amennyiben az igazságszolgáltatás hatékony igénybevételéhez erre szükség van.
48. cikk
Az ártatlanság vélelme és a védelemhez való jog(1)
Minden gyanúsított személyt mindaddig ártatlannak kell vélelmezni, amíg bűnösségét atörvénynek megfelelően meg nem állapították.
(2)
Minden gyanúsított személy számára biztosítani kell a védelemhez való jogának tiszteletbentartását.
49. cikk
A bűncselekmények és büntetések törvényességének és arányosságának elvei(1)
Senkit sem szabad elítélni olyan cselekményért vagy mulasztásért, amely az elkövetése idején ahazai vagy a nemzetközi jog alapján nem volt bűncselekmény. Ugyancsak nem lehet a bűncselek­
mény elkövetése idején alkalmazható büntetésnél súlyosabb büntetést kiszabni. Ha valamely bűncse­
lekmény elkövetése után a törvény enyhébb büntetés kiszabását rendeli, az enyhébb büntetést kellalkalmazni.
(2)
Ez a cikk nem zárja ki valamely személy bíróság elé állítását és megbüntetését olyan cselek­
ményért vagy mulasztásért, amely elkövetése idején a nemzetek közössége által elismert általános
elvek szerint bűncselekmény volt.
(3)

A büntetések súlyossága nem lehet aránytalan a bűncselekményhez mérten.

C 326/406

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

2012.10.26.

50. cikk
A kétszeres eljárás alá vonás és a kétszeres büntetés tilalma

Senki sem vonható büntetőeljárás alá és nem büntethető olyan bűncselekményért, amely miatt az
Unióban a törvénynek megfelelően már jogerősen felmentették vagy elítélték.
VII. CÍM
A CHARTA ÉRTELMEZÉSÉRE ÉS ALKALMAZÁSÁRA VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

51. cikk
Alkalmazási kör(1)
E Charta rendelkezéseinek címzettjei – a szubszidiaritás elvének megfelelő figyelembevétele
mellett – az Unió intézményei, szervei és hivatalai, valamint a tagállamok annyiban, amennyibenaz Unió jogát hajtják végre. Ennek megfelelően saját hatáskörükben és a Szerződésekben az Unióra
ruházott hatáskörök korlátain belül tiszteletben tartják az ebben a Chartában foglalt jogokat és
betartják az abban foglalt elveket, valamint előmozdítják azok alkalmazását.
(2)
Ez a Charta az uniós jog alkalmazási körét nem terjeszti ki az Unió hatáskörein túl, továbbá
nem hoz létre új hatásköröket vagy feladatokat az Unió számára, és nem módosítja a Szerződésekben
meghatározott hatásköröket és feladatokat.
52. cikk
A jogok és elvek hatálya és értelmezése(1)
Az e Chartában elismert jogok és szabadságok gyakorlása csak a törvény által, és e jogok
lényeges tartalmának tiszteletben tartásával korlátozható. Az arányosság elvére figyelemmel, korláto­
zásukra csak akkor és annyiban kerülhet sor, ha és amennyiben az elengedhetetlen és ténylegesen az
Unió által elismert általános érdekű célkitűzéseket vagy mások jogainak és szabadságainak védelmét
szolgálja.
(2)
A Charta által elismert, a Szerződések egyes rendelkezéseiben szabályozott jogok csak az ottmeghatározott feltételek és korlátozások mellett gyakorolhatók.
(3)
Amennyiben e Charta olyan jogokat tartalmaz, amelyek megfelelnek az emberi jogok és
alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményben biztosított jogoknak, akkor e jogok
tartalmát és terjedelmét azonosnak kell tekinteni azokéval, amelyek az említett egyezményben szere­pelnek. Ez a rendelkezés nem akadályozza meg azt, hogy az Unió joga kiterjedtebb védelmet
nyújtson.
(4)
Amennyiben e Charta a tagállamok közös alkotmányos hagyományaiból eredő alapvető
jogokat ismer el, akkor ezeket a jogokat e hagyományokkal összhangban kell értelmezni.

2012.10.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 326/407(5)
Az ebben a Chartában foglalt, alapelveket megállapító rendelkezések a saját hatásköreik
gyakorlása során az Unió intézményei, szervei és hivatalai által elfogadott jogalkotási és végrehajtási
aktusok, illetve a tagállamok által elfogadott, az uniós jog végrehajtására irányuló jogi aktusok útján
hajthatók végre. E rendelkezésekre bíróság előtt kizárólag az ilyen jogi aktusok értelmezése, illetve
jogszerűségének megítélése tekintetében lehet hivatkozni.
(6)
A nemzeti jogszabályokat és gyakorlatot az ebben a Chartában meghatározottak szerint teljes
mértékben figyelembe kell venni.
(7)
Az Unió és a tagállamok bíróságainak kellően figyelembe kell venniük e Charta értelmezésére
vonatkozó iránymutatásként készült magyarázatokat.
53. cikk
A védelem szintje

E Charta egyetlen rendelkezését sem lehet úgy értelmezni, mint amely szűkíti vagy hátrányosan érinti
azokat az emberi jogokat és alapvető szabadságokat, amelyeket – saját alkalmazási területükön – az
Unió joga, a nemzetközi jog, a tagállamok alkotmányai, illetve az Unió vagy a tagállamok mind­
egyikének részességével kötött nemzetközi megállapodások, így különösen az emberi jogok és alap­vető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény elismernek.
54. cikk
A joggal való visszaélés tilalma

E Charta egyetlen rendelkezését sem lehet úgy értelmezni, hogy az bármilyen jogot biztosítana olyan
tevékenység folytatására vagy olyan cselekedet végrehajtására, amely az e Chartában elismert jogok
vagy szabadságok megsértésére vagy a Chartában meghatározottnál nagyobb mértékű korlátozására
irányul.

°° °A fenti szöveg a 2000. december 7-én ünnepélyesen kihirdetett Charta kiigazított változata, amely a
Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének időpontjában annak helyébe lép.