Anexă la Ordinul ME
nr. 253 din 26 aprilie 2017
REPERE METODOLOGICE PRIVIND ORGANIZAREA PROCESULUI EDUCAŢIONALLA DISCIPLINA GEOGRAFIE ÎN ANUL DE STUDII 2017 – 2018

I. Preliminarii
Demersul ştiinţific al Geografiei reprezintă o cale de obţinere a cunoaşterii despre lume şi univers,
având drept obiectiv înţelegerea structurii şi a legăturilor dintre procese şi fenomene. Astfel, putem
spune că geografia îndeplineşte condiţiile pentru a fi considerată o ştiinţă, astfel încât putem vorbi de o
dezvoltare a metodei ştiinţifice cu aplicabilitate în Geografie prin: observare corectă – verificarea
observaţiei – necesitatea teoretizării logice – testarea teoriei prin fenomene observabile.
În acest context, Reperele metodologice de organizare a procesului educaţional la disciplina şcolară
Geografie pentru anul de studii 2017-2018 reprezintă viziunea de ansamblu asupra modului derealizare a procesului de predare-învăţare-evaluare, proiectate şi aplicate din perspectiva actualelor
concepţii de stabilire a tipologiilor curriculare pentru disciplinele şcolare, în funcţie de criteriul
aplicabilităţii curriculumului şi din perspectiva relaţiei cu evaluarea competențelor la Geografie,eşalonate conform următoarelor dimensiuni:
 curriculumul scris/stabilit, format din ansamblul documentelor şcolare de tip reglator,
specific unei discipline, unei specializări, unui program educaţional;
 curriculumul predat/operaţionalizat reprezintă sistemul experienţelor de învăţare oferite
direct de către profesori elevilor în activitatea curriculară curentă; curriculumul învăţat/realizat/atins semnifică ceea ce elevii au achiziţionat, ca urmare a
implicării lor în activităţile curriculare; curriculumul evaluat cuprinde partea de curriculum care a fost evaluată cu anumite strategii
şi probe de evaluare.

II. Curriculumul scris/stabilit
În anul de studii 2017-2018 formatul actelor normative şcolare de tip reglator, specifice disciplineișcolare Geografie, include:1 Curriculumul modernizat la Geografie pentru învăţământul gimnazial şi liceal, aprobat prin
ordinul ME nr. 331 din 12.05.2010;
 Ghidul de implementare a curriculumului modernizat la Geografie pentru treapta liceală, aprobat
prin ordinul ministrului educaţiei nr. 810 din 9.11.2010;
 Ghidul de implementare a curriculumului modernizat la Geografie pentru treapta gimnazială,aprobat prin ordinul ministrului educaţiei nr. 597 din 30.06.2011;
 Standardele de eficienţă a învăţării la Geografie pentru învăţământul gimnazial şi liceal, aprobate
prin ordinul ministrului educaţiei nr. 1001 din 23.12.2011.
 Referenţialul de evaluare la Geografie, Instrumentele de evaluare aferente standardelor deeficienţă a învăţării la disciplina școlară Geografie, aprobare prin decizia Consiliului Naţional
pentru Curriculum (proces-verbal nr. 2 din 4 aprilie 2014);
 Programa de bacalaureat la Geografie, aprobată prin ordinul ME nr. 1137 din 27.11.2015;
 Planul-cadru pentru anul de studii 2017-2018, aprobat prin ordinul ME nr.180 din 29 martie 2017;
 Cadrul de referință al Curriculumului Național, aprobat prin ordinul ME nr.432 din 29 mai 2017;
Conform Planului-cadru pentru învăţământul gimnazial şi liceal, pentru anul de studii 2017-2018
Geografie are statut de disciplină obligatorie a ariei curriculare Educaţie socioumanistică.
Disciplinele opţionale recomandate de Ministerul Educaţiei, conform Planului-cadru de învăţământ
primar, gimnazial şi liceal pentru 2017-2018, au drept scop aprofundarea, extinderea, integrarea și
inovarea cunoștințelor elevilor, în vederea dezvoltării finalităților educaționale prin prisma
competenţelor specifice Geografiei.
Structura verticală a curriculumului la Geografie
Geografie, ca disciplină şcolară, are, în prezent, următoarea structură verticală:clasa a V-a – Geografie generală;clasa a VI-a – Geografia continentelor şi oceanelor;clasa a VII-a – Geografia continentelor şi oceanelor;clasa a VIII-a – Geografia fizică a Republicii Moldova;
clasa a IX-a – Geografie umană a Republicii Moldova;
clasa a X-a – Geografie fizică generală;clasa a XI-a – Geografia umană a lumii;
clasa a XII-a – Geografia mediului.

2În perspectivă, această eşalonare verticală ar putea fi influenţată de tendinţele de dezvoltare
curriculară, astfel ca disciplina şcolară Geografie să devină o disciplină individualizată şi credibilă înînvăţământul secundar general.
III. Curriculumul predat/operaţionalizat
În vederea implementării prevederilor curriculumului scris, cadrele didactice și manageriale vor
organiza procesul educaţional la disciplina şcolară Geografie în formatul stipulat de Planul-cadru:
 pentru ciclul gimnazial (clasele a V-a – a IX-a) – 1 oră săptămânal (34 de ore anual).
La decizia instituţiei de învăţământ, în clasa a V-a, disciplina Ştiinţe va fi predată, însemestrul I, cu 2 ore săptămânal, iar disciplina Geografie – în semestrul II, cu 2 ore săptămânal(similar anilor precedenți de studii); pentru ciclul liceal (clasele a X-a – a XI-a) – profil umanistic, real, arte, tehnologic, sport – 2
ore săptămânal (68 de ore anual), clasa a XII-a – 1 oră săptămânal (34 de ore anual).
În vederea asigurării caracterului funcțional și aplicabil al disciplinei școlare Geografie, procesul
educațional va fi orientat spre respectarea curriculumului operaționalizat:

Aspecte generale

Aspecte specifice

Aspecte practice

Asigurarea unui demers
Proiectarea activității pornind de la
Realizarea în bază de exerciţii,interactiv de predare-evaluare, caracterul epistemologic și distinctiv probleme, investigaţii, activităţi
adaptat nevoilor deal disciplinei.
de cercetare, excursii, vizite deindividualizare a sarcinilor destudiu etc.
lucru pentru fiecare elev.
Plasarea accentului nu doar Respectarea Sugestiilor de conținuturi Interpretarea legităţilor
pememorare,ci
pe curriculare, recomandate laînvelişului geografic.
implicarea activă în sarcinile Geografie.
de lucru ale elevilor.
Încurajarea
lucruluiîn Corelarea dimensiunilor transferului Explicarea proceselor și
echipă,aspiritului didactic prin care cunoștințele fenomenelor geografice.
competitiv şi stimularea științifice devin cunoștințe decreativităţii.
învățat, astfel încât cunoștințele
științifice, rezultate din cercetare, săevolueze în cunoștințe de învățat,utilizate în clasă.
Valorificarea informaţiilor de Formularea finalităților (competențe Aplicarea proceselor şi
referinţă din diverse surse
vizate și obiective educaționale) pe elementelor matematice în
informaţionale.
unități de învățare sau teme.
măsurarea distanţelor, la3

Dezvoltarea gândirii critice.

calcularea densităţii populaţiei, abilanţului natural ș.a.
Identificarea
factorilorce Utilizarea corectă a surselor defavorizează reușita didactică și informare (atlase, manuale,
succesul școlar.
dicţionare ș.a.).

Componenta activităţi practice a Geografiei şcolare, ca determinantă a curriculumului operaţionalizat,
are caracter creativ şi contribuie nemijlocit la formarea şi dezvoltarea competenţelor participative laviaţa socială, la transpunerea cunoştinţelor funcţionale în practică, fiind realizată în bază de exerciţii,probleme, investigaţii, activităţi de cercetare, excursii, vizite de studiu.
Managementul didactic al activităţilor practice presupune, din partea profesorului: respectarea timpului alocat – minimum 45 de minute, desfăşurate în cadrul orei la clasă, şi nuacasă;
 respectarea opticii subiectelor propuse – pornind de la cunoștinţele însușite anterior de elevi
sau care urmează să fie însușite în timpul desfășurării aplicaţiei; asigurarea organizării și desfășurării aplicaţiilor practice, prin atenționarea asupra erorilor,greşelilor comise de către elevi în timpul realizării; informarea din timp a elevilor cu obiectivele lucrării, precum și cu importanţa practică a ei
(aplicabilitatea);
 elaborarea sarcinilor de lucru orientate spre formarea, dezvoltarea priceperilor, deprinderilor
practice, atitudinilor, conform cerinţelor curriculare; aplicarea lucrului diferenţiat, pentru a implica în activitate toţi elevii;
 selectarea adecvată a competenței vizate și a tipului de aplicație practică.
N.B. Aspecte metodologice şi didactice privind tipologia aplicaţiilor practice enumerate, cu exemple
de conţinuturi, pot fi găsite în Sugestii metodologice privind organizarea procesului educaţional laGeografie, anul de studii 2014-2015.
Agenda activităţilor educaţionale promovate de profesorul de geografie în cadrul decadelor tematice va
include: desfășurarea activităților extrașcolare consacrate „Zilei mediului”, „Zilei Pământului”;
 participarea, încadrarea elevilor/instituţiei în:a) proiecte devenite tradiţionale în învăţământul secundar general, cum ar fi „Eco-şcoala” sau„Bio masa”, care dispun de o coordonare ştiinţifică exterioară şi presupun realizarea unor activităţi
de colectare a diferitor materiale, de economisire şi protecţie a resurselor mediului înconjurător;4b) proiecte cu tematică referitoare la elementele orizontului local, cum ar fi „Geografia localităţii
natale”,ce

contribuie

lastimularea

perceperii

geografiei

orizontului

local

şi

a

localităţii/microsectorului în cadrul raionului/municipiului într-un mod conex.

3.1. Aspecte didactice şi de management ale procesului educaţional la disciplină
În atenţia comunităţii educaţionale a profesorilor de geografie: în anul de studii 2017-2018 serecomandă
Tema de cercetare la clasă:-„Monitorizarea progresului școlar la Geografie din perspectiva finalităților educaționale”;-

Domeniile de extindere a experienţelor didactice şi metodologice pentru Comisiile metodiceraionale şi a ariei curriculare Educaţie socioumanistică din instituţiile de învăţământ secundar
general: utilizarea corectă a TIC în formarea şi evaluarea competenţelor specifice la geografie; strategii de evaluare a competenţelor la geografie;
 reflectarea și valorificarea temei de cercetare a cadrelor didactice în activitatea educațională.

Responsabilii de procesul educaţional la geografie din cadrul organelor locale de specialitate în
domeniul învăţământului vor respecta/asigura contextul tematic nominalizat în activitatea demonitorizare, evaluare şi de asistenţă metodică a educaţiei geografice în instituţiile de învăţământ din
subordine.
3.2. Sugestii privind proiectarea didactică
Procesul instructiv-educativ este o activitate complexă, conştientă, sistematică şi organizată, orientată
spre realizarea unor obiective concrete şi spre dobândirea de competenţe.
În acest sens, activitatea de proiectare a procesului constituie premisă şi condiţie în asigurarea
eficienţei, implicând: cunoaşterea conţinutului actelor normative şcolare de tip reglator, specifice disciplinei;5 analiza competenţelor vizate prin învăţarea Geografiei; analiza structurii conţinutului şi delimitareaunităţilor mari, a succesiunii acestora; corelarea conţinuturilor cu conţinuturile altor discipline de învăţământ şi cu condiţiile de realizare; stabilirea ritmului de parcurgere a unităţilor de conţinut, în funcţie de numărul de ore prevăzut;repartizarea resurselor de timp pe tipuri de activităţi; raportarea conţinuturilor curriculare la Standardele de eficientă a învăţării la Geografie; eşalonarea conţinuturilor curriculare conform domeniilor de conţinut: Limbajul geografic;
Sistematizarea şi interpretarea organizatorilor statistici, grafici şi cartografici; Relaţiile cauzale
dintre componentele mediului geografic; Atitudine şi comportament privind mediul geografic;
 selectarea formelor şi modurilor de organizare a procesului de predare-învăţare-evaluarea pornindde la recomandările didacticii contemporane;
 asigurarea parcursului acțional clar privind modul de realizare a curriculumului scris.
Proiectarea didactică la disciplină va fi elaborată în baza unităţilor de învăţare, concepute logic
conform principiul de predare specific treptei de şcolaritate.
Fiecare unitate de învăţare inclusă în macroproiectare va fi însoţită de proiectul acesteia, care includelecţiile din respectiva unitate de învăţare, cu indicarea paşilor pentru formarea competenţelor specifice,prin valorificarea anumitor activităţi de învăţare. La elaborarea proiectării în baza unităţilor deînvăţare, se recomandă structurarea în corespundere cu cadrul dezvoltării gândirii critice: EvocareRealizarea sensului-Reflecţie-Extindere sau cadrul simplificat al ERRE: Familiarizare-StructurareAplicare.
Este important ca, prin parcurgerea acestor etape, în cadrul unei unităţi de învăţare, să se obţină
formarea unor secvenţe de competenţe. Proiectul didactic realizat în baza unităţilor de învăţare
presupune ca fiecărei lecţii din cadrul unităţii de învăţare să-i corespundă una din etapele menţionate
sau se acceptă trecerea prin toate cele trei etape la fiecare lecţie.
Planificarea unei unităţi de învăţare cuprinde un antet şi un tabel.
Pentru a realiza o planificare pe unităţi de învăţare, profesorul va parcurge următoarele etape:- completarea antetului;- elaborarea tabelului;- selectarea conţinuturilor – Ce voi face?;- identificarea secvenţelor de competenţele specifice – În ce scop voi face?;- alegerea activităţilor de învăţare – Cum voi face?;- analiza resurselor – Cu ce voi face?;- stabilirea instrumentelor de evaluare – Cât s-a realizat?.
6

La elaborarea oricărui model de macroproiectare la Geografie, se va ţine cont în continuare deurmătoarele aspecte:corelarea adecvată a competenţelor-cheie/transdisciplinare, a competenţelor specifice şi a subcompetenţelor cu conţinuturile vizate;stabilirea logicii succesiunii şi eşalonării în timp a parcurgerii unităţilor de conţinut;stabilirea unui sistem de evaluare complex.

Cerințe unice la elaborarea paginii de titlu a proiectării didactice:
1. denumirea instituţiei de învăţământ;
2. numele şi prenumele profesorului;
3. anul de studii, clasa;
4. numărul de ore (pe semestru, anual);
5. numărul de evaluări, lucrări practice (pe semestru, anual);
6. discutat la şedinţa Comisiei metodice (numărul procesului-verbal);
7. coordonat de directorul-adjunct;
8. aprobat de directorul instituţiei.

3.3. Sugestii metodologice privind procesul de predare-învăţare
În raport cu abordările tradiționale, geografia contemporană a evoluat în special în ultimele decenii,
din perspectiva utilizării metodelor moderne, care au depășit sensibil abordările de până acum(programe informatice, imagini-satelit, prelucrări de date, Sisteme Informaționale Geografice (GIS)).
În vederea organizării unei instruiri moderne, prin intermediul Geografiei școlare, este recomandată
valorificarea şi utilizarea de către profesori a tehnologiei informației și comunicării (TIC) şi realizarea
aplicaţiilor practice.
N.B. Aspecte metodologice şi didactice privind utilizarea TIC la lecțiile de geografie se regăsesc în
Sugestii metodologice privind organizarea procesului educaţional la geografie, anul de studii 20152016.
Strategiile de formare a competențelor la disciplină necesită o cunoaștere și o selectare adecvată,sugestiile în acest sens venind prin Reperele metodologice privind organizarea procesului educaţionalla geografie, anul de studii 2016-2017.

7

Profesorul de geografie trebuie să conştientizeze că are roluri multiple în procesul de predareînvăţare-evaluare: de transmiţător de cunoştinţe, ghid, sfătuitor, colaborator sau chiar receptor de
informaţii din partea elevilor. În calitate de cadru didactic, el trebuie să realizeze activităţi
didactice care să stimuleze o învăţare conştientă şi activă, utilizând noile mijloace ale tehnologiei
informaţiei. În acest context, reţeaua Internet poate fi exploatată ca resursă educaţională. Având,de exemplu, tema de cercetare Valorificarea Internetului în procesul educațional la geografie
sau Utilizarea corectă a TIC în formarea şi evaluarea competenţelor specifice la geografie,
recomandăm următoarele aspecte ce pot fi parcurse:

Scopul cercetării este de a scoate în evidență valoarea TIC în procesul de formare-evaluare acompetențelor și ca resursă educațională la Geografie.
Obiective:- dezvoltarea oportunităţii de învăţare, pentru elevi, în baza strategiilor didactice care integrează
tehnologiile;- optimizarea procesului educațional la Geografie, prin aplicarea TIC în predarea-învățarea-evaluarea
centrată pe elevi;- utilizarea TIC în scopul dezvoltării capacităţilor de gândire critică a elevilor la lecțiile de geografie;- implementarea TIC în sistemul de învăţământ preuniversitar și monitorizarea eficienţei acestei
implementări asupra elevilor la disciplina geografie.
Metode de cercetare: observația, autoobservația, metoda analizei portofoliilor/a produselor activității
subiecților educației, metoda cercetării documentelor curriculare și a altor documente școlare, metoda
testelor și a altor probe de evaluare scrisă, metode sociometrice, metoda studiului de caz ș.a.
În formarea competențelor la Geografie, Internetul și TIC pot oferi o serie de servicii, ca:-

Activităţi în grup, realizate prin intermediul Internetului. Acest tip de activităţi se pot realizaîntre şcoli partenere. Echipele de lucru comunică şi realizează produsul final prin intermediul
Internetului, urmând ca fiecare elev din grup să prezinte produsul final în şcoala sa, să adune impresii
şi sugestii, pe care apoi să le împărtăşească cu partenerii de lucru. O variantă este ca grupurile de lucru
să prezinte produsul final în cadrul unor activităţi desfăşurate în comun de şcolile partenere; exemplu
de astfel de activități pot fi proiectele educaționale prezente în cadrul platformei www.etwinning.net.
Proiectele pentru eTwinning sunt realizate, de regulă, între două şcoli, însă este posibilă şi implicarea
mai multor şcoli. Acestea pot fi proiecte pe discipline de studiu sau transdisciplinare, în cadrul cărora
pot fi propuse proiecte privind tradiţiile din fiecare ţară parteneră, rolurile şi responsabilităţile elevilorîn şcolile partenere privind formele de organizare a elevilor – de exemplu, Consiliul elevilor, eleviifăcând prezentări Powerpoint, poze, luând interviuri sau schimbând impresii prin e-mail cu colegii de8la „şcoala geamănă” (şcoala parteneră). Alte proiecte pot aborda problematica mediului (de exemplu,
în ce fel de mediu dorim să trăim, cum ne ajută natura şi cum o ajutăm noi, care sunt principalele sursede poluare etc.), a alimentaţiei (de exemplu, mâncarea fast-food, chipsurile etc.), sau pot fi luate direct
din Geografie – locul în care trăim, elemente de geografia mediului, elemente de geografie economică
etc. (prezentare, utilizând noile tehnologii – poze, ppt, filme scurte). Teme cross-curriculare, deexemplu, tradiţii, istorie şi interculturalitate, personalități marcante (D. Cantemir, N. Milescu-Spătaru
ș.a.), Uniunea Europeană – instituţii, roluri, implicaţii asupra vieţii cotidiene etc., stiluri de viaţă,legende etc.
În galeria de proiecte disponibilă pe situl etwinning.net puteţi găsi exemple de proiecte pe discipline
sau

pe

teme

în

diferite

limbi,

dindiferiteţări,

accesând: http://www.etwinning.net/en/pub/inspiration/gallery.cfm. De asemenea, pe site puteți găsimodele de proiecte (ready-made kits) pe care le puteţi folosi ca sursă de inspiraţie şi le puteţi adapta laspecificul şcolii dumneavoastră, la interesele elevilor şi la posibilităţile tehnice ale şcolii. Acestea suntutile în special la clasele a VII-a, a IX-a și la cele liceale, la conținuturi tematice ce țin de populație,aspecte sociale, civice și culturale, protecția mediului.
Alte programe specializate și platforme educaționale: www.learningapps.org, https://trello.com/,
https://moodle.com/, http://www.intuitext.ro/, https://academy.oracle.com/. ș.a.
Competențe specifice: toate competențele specifice curriculare la geografie.
-

Realizarea de referate, proiecte, eseuri utilizând informaţii de pe Internet: profesorul oferă

o adresă a unei pagini de Internet şi le solicită elevilor elaborarea unui referat pe baza materialului
citit, respectând anumite cerințe. O variantă de lucru poate fi să li se propună elevilor o temă, iaraceştia să caute pe Internet informaţii cu privire la tema dată şi apoi să elaboreze un referat, proiect sau
eseu.
Competențe specifice: Construirea unui demers ştiinţific geografic; Elaborarea unor documente cu
caracter geografic (scheme, schiţe, hărţi, diagrame, profiluri); Interpretarea unor documente geografice(texte ştiinţifice, hărţi, diagrame, imagini, fotografii ş.a.); Caracterizarea complexă a unor obiecte,
procese, fenomene geografice – treapta liceală.
-Animații și simulări disponibile în Atelierul web 2.0 – http://webpedagogia.blogspot.md/ –pot fi utilizate la lecțiile de Geografie în clasele a V-a și a X-a, la toate unitățile de învățare.
Competențe specifice: Explicarea fenomenelor şi proceselor specifice mediului la nivel local, regional
şi global; Identificarea relaţiilor dintre componente, fenomene şi procese naturale. Formarea
comportamentului în raport cu natura pe baza cunoaşterii relaţiei cauză-efect – clasele a V-a și a X-a.

9

Utile pentru studierea unităților de învățare: Universul, Pământul – corp cosmic, Litosfera,
Atmosfera, Hidrosfera, Biosfera, Pedosfera.
-

Secvențe video preluate de pe canalul Youtube și de pe alte site-uri specializate pot fi

utilizate în toate clasele. În clasa a XI-a, unitatea de învățare „Populația”, pot fi preluate un șir desecvențe video și materiale interactive de pe site-ul despre populație Population Reference Bureau –www.prb.org.
http://www.prb.org/Publications/Datasheets/2015/2015-world-population-data-sheet/worldmap.aspx#map/world/population/2015
http://www.prb.org/Publications/Datasheets/2015/2015-world-population-data-sheet/worldmap.aspx#map/world/population/pop65
Competențe specifice: Utilizarea corectă a termenilor geografici, a numelor proprii geografice în limbistrăine; Interpretarea unor documente geografice; Rezolvarea unor probleme abordate în temele
studiate; Întocmirea unor prognoze ale evoluţiei unor procese, fenomene geografice – clasa a XI-a.
-

Desenele animate, cu durata de 6-7 minute, pot fi utilizate la etapa de Evocare în clasele

gimnaziale. Mai jos, sunt prezentate un șir de episoade ale unor desene animate care pot fi utilizate înclasele a V-a – a VII-a la geografie. https://www.youtube.com/watch?v=CUZPRxhqJUI (Aventurile luiAdibou): Ce este un ghețar; Ce este un iglu; Ce este un lac; Ce este zăpada; Cum iau naștere norii;
Cum se formează gheața; De ce se produc avalanșe; Ce este ploaia; Ce este o furtună; Ce este otornadă.
Competențe specifice: Explicarea fenomenelor şi proceselor specifice mediului la nivel local, regional
şi global; Identificarea relaţiilor dintre componente, fenomene şi procese naturale. Formarea
comportamentului în raport cu natura în baza cunoaşterii relaţiei cauză-efect – clasa a V-a.
Jocurile de localizare a obiectelor geografice pe hartă comportă caracter distractiv. Avantajul
jocurilor electronice constă în atractivitatea lor, ele acordă posibilităţi suplimentare de acumulare acunoştinţelor

şi

deprinderilordelucru,

uneoriinconştient.

Exemple:http://www.profudegeogra.eu/joc_de_geografie/joc-de-localizare/europa-2/joc-de-identificare-raurieuropa/ , http://poki.ro/geografie
Aplicarea acestor jocuri ar fi utilă la clasele a V-a, a VI-a și a VII-a, pentru studierea nomenclaturii
geografice.
Competențe specifice: Raportarea conţinuturilor geografice la un suport cartografic şi grafic. Citirea şiinterpretarea hărţii geografice; Accesarea informaţiilor cu caracter geografic prin intermediul
serviciilor electronice de bază – clasele a V-a, a VI-a, a VII-a.

10

-

Resursele de tip wiki sunt reprezentate prin colecţii de pagini Web proiectate pentru a permite

oricui accesul liber pentru a adăuga sau schimba conţinutul, utilizând un limbaj de marcare simplificat– Wikipedia, Wiktionary, Wikibooks, Wikimedia, Wikinews ș.a. Conținuturi tematice: la toateclasele, pentru înțelegerea conceptelor și noțiunilor geografice, biografiilor unor personalități
marcante și a altor subiecte de interes.
-

Blogurile și microblogurile. Un blog este un site Web, menţinut ȋn mod obişnuit de către osingură persoană, companii sau alte instituţii, cum ar fi cele educaţionale, conţinând intrări şi
comentarii. Intrările sunt descrieri ale unor evenimente, incluzând text şi alte materiale, aşa cum sunt
imaginile şi secvenţele video. Pot funcţiona ca jurnale ale anumitor evenimente ce au loc în şcoală, încare cei implicaţi în procesul instructiv-educativ îşi pot nota impresiile, dificultăţile întâmpinate. Ele
pot fi valorificate din punct de vedere creativ, sunt un loc în care doritorii îşi exersează imaginaţia şi
creativitatea.
Exemple de bloguri geografice:http://geodidactic.blogspot.md/
http://www.profudegeogra.eu/
http://didacticus10.blogspot.md/search/label/ISTORIE%2FGEOGRAFIE-Reţele sociale (social networks). Este un software pentru crearea online a unor rețele sociale

pentru comunități care au activități comune pe Web sau sunt interesate în exploatarea intereselor și
activitățile altora. Grupuri pe Facebook: Platforme educaționale online pentru cadrele didactice din
Republica Moldova; Geografi și profesori; Știri pozitive în educație; UpGrade în Educație. Conținutul
tematic: asimilarea de către cadrele didactice a unor strategii și tehnici didactice, precum și a unor
platforme educaționale, pentru a fi aplicate la lecțiile de geografie.
Aceste instrumente au un rol foarte important pentru cadrele didactice, acestea având posibilitatea săcoordoneze o conferinţă, un proiect, să realizeze prezentări, să gestioneze documentele unei clase, săcreeze un spaţiu de dezbateri şi discuţii pentru membrii unei clase sau să colecteze date.
3. Modalităţi de verificare şi evaluare a cunoştinţelor – acestea pot fi realizate prin intermediul
testelor. Deseori, ele dezvoltă capacităţile creative şi consolidează încrederea contingentului evaluat
printr-o apreciere obiectivă. Evaluarea la calculator este mai obiectivă, transparentă şi exclude apariţia
bănuielilor în relaţia profesor-elev privind corectitudinea evaluării. Programul Wondershare Quiz
Creator are o interfaţă prietenoasă, care permite crearea unor teste de evaluare utilizând mai multe
tipuri de itemi: adevărat/fals, un singur răspuns corect, mai multe răspunsuri corecte, potrivire determeni, ordonarea unor paşi, completare de răspuns, clic pe imagine (hot spot). Programul permite11ataşarea unui fişier de imagine sau clip audio/video la fiecare întrebare. Imaginea poate fi ataşată
direct prin captură, fără a mai fi necesară salvarea ei în prealabil. Itemii de tip clic map permit maparea
unei imagini şi stabilirea zonei care corespunde răspunsului corect. Programul WondershareQuiz
Creator este deosebit de flexibil în setarea opţiunilor legate de design, fontul, stilul şi culoarea textului
cu care sunt scrise întrebările. Se poate stabili numărul de puncte care se acordă pentru fiecareîntrebare (acesta contribuie la stabilirea punctajului total) sau se poate aloca un anumit timp deaşteptare până la furnizarea răspunsului (teste cu limită de timp). Se poate opta şi pentru randomizare,itemii fiind trimişi aleator. Se oferă feedback la fiecare întrebare, se contorizează răspunsurile (există
posibilitatea acordării unui număr maxim de încercări) şi se afişează un punctaj total. De asemenea, lasfârşitul testului se afişează un tabel care conţine toate răspunsurile date de utilizator (marcate cu verde
sau roşu), precum şi răspunsul corect.
Programul Question Writer are facilităţi asemănătoare în ceea ce priveşte tipurile de itemi. Permiteataşarea fişierelor media la întrebări, obţinerea unui raport de feedback. Testul se poate publica pe
Internet sau poate fi salvat ca fişier text, csv (foaie de calcul), pdf, scorm şi bineînţeles formatul
specific programului.
QuizMaker este o aplicaţie extrem de simplă, care permite crearea testelor de evaluare lucrând online. Este posibilă utilizarea unui singur tip de item – cel cu alegere multiplă. Utilizatorul nu are deintrodus decât întrebarea, variantele de răspuns şi feedbackul pentru fiecare întrebare. Aplicaţia va
genera testul, al cărui cod html poate fi copiat dintr-o fereastră alăturată. De asemenea, programul
creează un fişier text (de tip ASCII) care conţine textul întrebărilor şi al răspunsurilor, delimitate desimbolul #. În acest mod, putem importa întrebări şi răspunsurile acestora din alte fişiere text create în
prealabil.
Software-ul HotPotatoes este gratuit și aparţine unei comunităţi din cadrul Universităţii VictoriaCanada. Include şase aplicaţii, care permit crearea testelor interactive și a altor tipuri de exerciţii.
Produsele obţinute pot fi salvate în diferite formate: pagină web, pachet arhivat zip, pachet SCORM.

IV. Curriculum evaluat
Din perspectiva analizei relaţiei curriculum-evaluare, se poate considera că procesul de evaluare este
fundamentat pe un ansamblu de principii de evaluare, cum ar fi:
principiul evaluării complexităţii şi accesibilităţii curriculumului la disciplină;principiul evaluării coerenţei dintre competenţele-cheie transversale şi competenţele specifice ladisciplină;12



principiul evaluării coerenţei dintre recomandările privind sugestiile de conţinuturi curriculare şi
strategiile didactice.
Tehnologia unei evaluări fondate la geografie trebuie să respecte, integral sau cel puțin parţial,relația:
 competenţă – standard care urmează să fie evaluat;
 obiectiv de evaluare – matrice de specificaţie; forma de evaluare – proba şi sarcinile;
 barem analitic de apreciere – grilă de evaluare; mod de scorare – convertirea punctajului acumulat în notă.
La ora actuală, se tinde spre o evaluare complexă, realizată prin intermediul unei metodologii
complexe şi al unor instrumente diversificate. S-a extins gama metodelor de evaluare folosite decadrele didactice la clasă, vorbindu-se tot mai mult despre complementaritatea metodelor tradiţionale(evaluări orale, scrise, probe practice etc.) cu altele, noi, moderne (portofoliul, proiectul, investigaţia,autoevaluarea etc.), ce reprezintă, de fapt, alternative în contextul educaţional actual.
Evaluarea rezultatelor învăţării la Geografie are drept scop determinarea nivelului de realizare acompetenţelor specifice şi a sub-competenţelor la disciplină; în acest sens, profesorul va proiecta
activitatea de evaluare concomitent cu proiectarea demersului de predare-învăţare, incluzândurmătoarele tipuri de evaluări:

evaluarea iniţială (obligatorie pentru fiecare clasă la începutul semestrului I şi pentru clasa a V-a,
atunci când începe anul de studii);evaluarea curentă/formativă, ce presupune prezentări, postere, portofolii, tabele conceptuale,enunţuri geografice etc.;evaluarea sumativă, ce presupune finalul fiecărei unităţi de învăţare.

Numărul de evaluări sumative obligatorii pentru anul de studii 2017-2018 este: pentru ciclul
gimnazial, patru; pentru ciclul liceal: şase pentru clasele a X-a – a XI-a, patru pentru clasa a
XII-a.
Componenta evaluare la disciplină va fi realizată în baza instrumentarului didactic aprobat –Standardele de eficienţă a învăţării şi Referenţialul de evaluare –, ce permite determinarea
performanţelor realizate în învăţarea, explorarea şi interpretarea fenomenelor geografice.

13

Pentru treapta de liceu, tezele semestriale la geografie se stabilesc anual, conform ordinului
Ministerului Educaţiei, solicitând din partea profesorului respectarea cadrului prestabilit – elaborarea
şi prezentarea în termen conducerii instituţiei de învățământ a următoarelor instrumente de evaluare:- matricea de specificaţie (o singură matrice de specificaţii pentru toate variantele de teste elaborate);- obiectivele de evaluare (corelate cu competenţele/sub-competenţele evaluate);- testul pentru teză (nu mai mult de două variante de test pentru o clasă);- baremul de corectare pentru fiecare variantă de test;- schema de convertire a scorurilor în note este alcătuită doar după ce testele sunt verificate de către
profesor. Schema este aprobată de conducătorul instituţiei de învăţământ.
Evaluarea în bază de competenţe, la Geografie, presupune respectarea:- etapelor de proiectarea şi elaborare a unui test de evaluare a competenţelor, şi anume:stabilirea competenţelor specifice/sub-competenţelor care urmează să fie evaluate, elaborarea
obiectivelor de evaluare, corelate cu sub-competenţele evaluate, alegerea tipului de itemi în
corespundere cu conţinuturile studiate; elaborarea baremului de corectare, elaborarea schemei deconvertire a punctelor în note;- dimensiunilor didactice ale procesului, şi anume:1) Evaluarea cunoştinţelor acumulate – pentru a avea o anumită competenţă, elevul ar trebui să aibăcunoştinţele integrate acesteia şi ele să fie de bună calitate (temeinice, structurate). Cunoştinţele
declarative stocate de către elev în baza proprie de cunoştinţe pot fi evaluate prin diferite tehnici şi
metode de evaluare. Evaluarea acestor cunoştinţe este mai exactă.
2) Evaluarea capacităţii de aplicare a cunoştinţelor. Cunoştinţele acumulate sunt importante în
dezvoltarea intelectuală a elevului şi pentru a fi utilizate în activităţi practice, în rezolvarea de situaţiiproblemă, în dobândirea altor cunoştinţe. Metodele şi tehnicile de evaluare a acestor rezultate vizează
două aspecte: evaluarea procesului (a acţiunii realizate) şi evaluarea produsului (a rezultatului).
Evaluarea procesului de aplicare a cunoştinţelor se întemeiază pe prezumţia că în condiţiile în careeste utilizat un anumit mod de lucru, a cărei eficacitate este verificată, se obţine rezultatul aşteptat.
Evaluarea produsului (rezultatului) presupune stabilirea unor indicatori referitori la însuşirile pe carear trebui să le îndeplinească produsul obţinut, pentru a fi apreciat prin raportare la obiectivul vizat.
Evaluarea produsului nu exclude evaluarea procesului. În procesul de învăţare, este important să fie
evaluat atât procesul, cât şi produsul, deoarece ne interesează să fie învăţate tehnicile de lucru princare se obţine rezultatul dorit.

143) Evaluarea capacităţilor intelectuale este corelată cu obiectivele formative. Obiectul evaluării îlconstituie capacităţile de a observa, a analiza, a formula ipoteze, a interpreta, a rezolva probleme, aargumenta etc. Evaluarea capacităţilor este dificilă.
4) Evaluarea trăsăturilor de personalitate, a atitudinilor, a conduitei formate. Trăsăturile depersonalitate sunt atât condiţii, cât şi rezultate ale acţiunii educative.
Pornim de la faptul că funcţiile evaluării, cu componenta principală notarea, au căpătat o pondere maimare în educaţie, dar este dificil să fie realizată obiectiv. Or, evaluarea competenţelor este cea mai
dificil de realizat componentă a curricumului modernizat. Prin nota dată, profesorul scoate în evidenţă
pregătirea fiecărui elev, îl sancţionează şi mai puţin evaluează competenţa, de aceea, în acest scop,
propunem descriptori de nivel orientativi la geografie.
Descriptori de nivel – Geografie
Nota 1: elevul obţine produsul solicitat prin fraudă, prin încălcarea regulilor prestabilite, prin violenţă
sau prin orice act ilicit – sustragere, deteriorare sau distrugerea unui bun (caietul sau testul deevaluare).
Nota 2: elevul refuză orice implicare în realizarea produsului respectiv.
Nota 3: elevul se implică, la insistenţa profesorului, în realizarea produsului solicitat, încearcă nişte
răspunsuri, dar nu depune efort vizibil pentru a obţine produse relevante, corecte şi complete.
Răspunsurile la întrebările profesorului sunt la întâmplare. În cazul lucrărilor scrise, elevul predă olucrare în care nu a scris decât elementele de identificare.
Nota 4: elevul se implică, depune efort, dar produsul nu este relevant faţă de cerinţă. Elevul faceconfuzii şi nu există legătură logică între cerinţele referitoare la produs (de exemplu, întrebările
profesorului) şi produsele realizate (de exemplu, răspunsurile la întrebări). Nu cunoaşte modalitatea delucru cu harta.
Nota 5: elevul depune efort, produsul este relevant (se referă la cerinţe), dar este incorect şi lipsit decoerenţă, cu ezitări sau cu unele încercări în aplicarea suportului cartografic.
Nota 6: produsul elevului este parţial corect (elementele incorecte fiind majoritare) şi parţial coerent,prezintă obiecte şi fenomene geografice fără aplicarea adecvată a suportului cartografic.
Nota 7: produsul elevului este parţial corect (elementele corecte fiind prioritare cu cele incorecte), cu
aplicarea parţială a suportului cartografic.
Nota 8: produsul elevului este parţial corect (elementele corecte fiind majoritare) şi/sau coerent parţial
sau total, dar incomplet, cu mici inexactităţi în utilizarea suportului cartografic.

15

Nota 9: produsul elevului este corect, coerent şi complet – dar numai cu ajutor din partea profesorului,
sub forma întrebărilor ajutătoare (la chestionarele sau răspunsurile orale), sub forma returnării lucrării
cu observaţii, pentru refacere (la produsul scris sau fizic), cu utilizarea normativă a suportului
cartografic.
Nota 10: produsul elevului este corect, complet şi obţinut fără ajutor din partea profesorului şi,
implicând maximă perfecţiune în utilizarea suportului cartografic.

V.

Asigurarea didactică

În anul de studii 2017-2018, în scopul realizării procesului educaţional la Geografie, rămân în vigoare
sursele didactice enumerate detaliat în Sugestiile metodologice de organizare a procesului educaţionalla geografie în anul de studii 2013-2014 și 2016-2017, lista fiind completată cu manual de„Geografie”, clasa a VI-a, Chișinău, editura ARC, 2017.
Corina LUNGU, consultant superior,Direcţia Învăţământ preuniversitar, Ministerul Educaţiei, GDS
Elena Sochircă, conferenţiar universitar, dr.,
Universitatea de Stat din Tiraspol, Facultatea de Geografie
Elena Beregoi, profesor de geografie,
Liceul Teoretic „Mihail Kogălniceanu”,GDS

16