Anexă la Ordinul MECC
nr.965 din 22 iunie 2018
REPERE METODOLOGICE PRIVIND ORGANIZAREA PROCESULUIEDUCAȚIONAL LA LIMBA ȘI LITERATURA ROMÂNĂ
ÎN ANUL DE STUDII 2018-2019(Instituţii de învăţământ primar şi secundar cu instruire în limbile minorităţilor naţionale)
PRELIMINARII

Comunicarea în limba română este, în conformitate cu prevederile oldova. Disciplina
Limba și literatura română în instituțiile de învățământ general cu instarticolului 11 din
Codul Educației, una din finalitățile sistemului educațional din Republica Mruire în limbileminorităților naționale este o disciplină de bază pentru toate treptele de școlaritate, având opoziția privilegiată conform (art. 10 din Codul Educației) și un rol esențial în edificarea
personalității elevilor, precum și în procesul de integrare socială a acestora, de conștientizare astatutului lor de cetățean. Cunoașterea limbii române constituie o formă de înțelegere și
asumare a dialogului intercultural pentru toate minoritățile din țară.
În vederea asigurării condițiilor favorabile pentru integrarea sociolingvistică areprezentanților minorităților etnice, Ministerul Educației, Culturii și Cercetării continuă
implementarea Programului național pentru îmbunătățirea calității învățării limbii române în
instituțiile de învățământ general cu instruire în limbile minorităților naționale (2016 –2020).
Reperele metodologice privind organizarea procesului educațional la Limba și
literatura română în instituţii de învăţământ primar şi secundar cu instruire în limbileminorităţilor naţionale pentru anul de studii 2018-2019 reprezintă o componentă adocumentelor școlare, ce include aspecte metodologice de aplicare a curriculumului ladisciplină și asigurarea calității procesului educațional, în vederea formării/dezvoltării
competențelor de comunicare în limba română ale elevilor.
CADRU NORMATIV DE ORGANIZARE A PROCESULUI EDUCAȚIONAL

Documentele de tip reglator, în baza cărora se va organiza procesul educațional în anul destudii 2018-2019, sunt: Codul Educației al Republicii Moldova. Chișinău, 2014, nr. 152 din 17.07.2014(publicat în Monitorul Oficial al Republicii Moldova, nr. 319-324, art. nr. 634 din
24.10.2014);
 Programului național pentru îmbunătățirea calității învățării limbii române în instituțiile
de învățământ general cu instruire în limbile minorităților naționale (2016 – 2020);
 Concepţia didactică a disciplinei Limba şi literatura română în şcolile cu limba rusă deinstruire (aprobată prin Hotărârea Colegiului Ministerului Învăţământului nr. 17 din
21.11.95);1Cadrul de referință al curriculumului național, aprobat prin Ordinul ministerului nr. 432
din 29 mai 2017;
Limba și literatura română pentru instituțiile de învățământ cu instruire în limbileminorităților naționale, Curriculum pentru clasele I-IV, aprobat prin Ordinul
ministerului Educației, Culturii și Cercetării nr. 1124 din 20.07.2018;
Limba și literatura română, Curriculum pentru învățământul gimnazial (clasele V - IX),
pentru instituțiile de învățământ preuniversitar cu limba rusă de instruire, aprobat prin
Ordinul Ministerului Educației nr. 244 din 27.04. 2010;
Limba şi literatura română pentru instituţiile cu predare în limba rusă. Ghid de
implementare a curriculumului modernizat pentru etapa liceală.– Chişinău, Editura
Cartier (2010);
Standardele de eficienţă a învăţării Limbii și literaturii române (2012);
Referențialul de evaluare la limba și literatura română din perspectiva formării
competențelor (2014);
Ordinului Ministerului Educației nr. 872 din 17 octombrie 2016 cu privire la punerea înaplicare a Hotărârii Consiliului Suprem pentru Știință și Dezvoltare Tehnologică nr. 167
din 07.07.2016 și nr. 205 din 25.07.2016 cu privire la aprobarea recomandărilor deaplicare a normelor ortografice de scriere a lui â și sunt în limba română;Dispoziția nr. 624 din 21 noiembrie 2016 cu privire la punerea în aplicare a ordinului
Ministerului Educației nr. 872 din 17 octombrie 2016;
Nomenclatorul tipurilor de documentație școlară și rapoarte în învățământul general,
aprobat prin Ordinul Ministerului Educației, Culturii și Cercetării nr. 634 din
28.12.2017;
Metodologia privind repartizarea timpului de muncă a personalului didactic dininstituțiile de învățământ general, aprobată prin Ordinul Ministerului Educației, Culturii
și Cercetării nr. 634 din 28.12.2017;
Regulamentul-tip de organizare și funcționare a instituțiilor de învățământ primar și
secundar, ciclul I și II ( aprobat prin Ordinul Ministerului Educației, Culturii și
Cercetării nr. 235 din 25 martie 2016);
Regulamentul de evaluare și notare a rezultatelor școlare, promovare și absolvire înînvățământul primar și secundar (aprobat prin Ordinul Ministerului Educației, Culturii și
Cercetării nr. 638 din 30 iunie 2016).




















DOMINANTA CURRICULARĂ

Numărul de ore alocat pentru disciplinele Limba și literatura română este în strictă
conformitate cu prevederile Planului-cadru pentru învăţământul primar, gimnazial și liceal înanul de studii 2018 – 2019.
În atenția profesorilor de limbă română!


Urmare a aprobării Curriculumului Limba și literatura română pentru instituțiile
de învățământ cu instruire în limbile minorităților naționale, clasele I-IV, nr.
1124 din 20.07.2018, toate cadrele didactice sunt obligate să se familiarizeze cu
2

prevederile noului document curricular și să participe la analiza acestuia în cadrul
seminarelor și ședințelor la nivel de Comisii metodice.
Elemente de noutate în curriculumul la disciplina Limba și literatura română pentru
instituțiile de învățământ cu instruire în limbile minorităților naționale, clasele I - IV
• prezentarea conceptului de curriculum din perspectivă sistemică;• precizarea nivelurilor taxonomice ale competențelor școlare;• reliefarea cadrului valoric/ axiologic transdisciplinar în baza profilului elevului lanivelul ciclului primar, proiectat în premisa unității abordării psiho- și sociocentriste;• corelarea curriculumului cu procesele de globalizare, internaționalizare, europenizare,tehnologizare etc.;• racordarea documentului la Programul Naţional pentru îmbunătăţirea calităţii învăţării
limbii române în instituţiile de învăţământ general cu instruire în limbile minorităţilor
naţionale (2016-2020);• corelarea cu Cadrul European Comun de Referință pentru Limbi (CECRL). Principalul
element de modernizare a curriculumului actual o constituie corelarea rezultatelor învățării cu
nivelurile de competență stipulate de CECRL, rezultatele învățării elevilor sunt structurate pe 3
niveluri generale care, la rândul lor, se împart în 6 niveluri de referință (A1, A2, B1, B2, C1, C2);
• recomandarea unor activități de învățare și produse școlare care valorifică TIC - încheia implementării Strategiei „Moldova Digitală 2020”• redefinirea competențelor specifice şi corelarea acestora cu nivelurile de competență

prevăzute de CECRL;


dezvoltarea graduală a unităţilor de competență, care să asigure un proces educaționalde succes;• detalierea conținuturilor de învățare, ce prevăd nu doar contexte tematice, ci și acte devorbire, elemente de construcție a comunicării;• eşalonarea elementelor de construcție a comunicării, în special a conţinuturilor

gramaticale (lexicul fundamental, modele de vorbire etc.);• evidenţa și sincronizarea conținuturilor gramaticale studiate la limba maternă sau

limba de instruire (marcarea cu asterisc îi orientează pe profesori spre o utilizare judicioasă,adecvată a terminologiei specifice);• promovarea strategiilor didactice (inter)active, a învățării experiențiale, a elementelorde învățare prin sarcini, prin proiecte, studii de caz, în combinare judicioasă cu strategii
consacrate pentru vârsta școlară mică: ludice, conversative, exersative etc. ;• asigurarea continuității în implementarea evaluării criteriale prin descriptori (ECD) în
3învățământul primar prin listarea produselor școlare evaluabile la fiecare unitate de învățare;• specificarea volumului recomandat al produselor pe clase, ceea ce asigură o abordareunică și obiectivă a evaluării competențelor formate;• sintetizarea finalităţilor educaţionale pentru fiecare clasă, care reprezintă un instrument

de evaluare nu doar pentru profesori şi elevi, ci şi pentru părinţi, manageri, factori de decizie.
 Tema de cercetare și aplicare propusă pentru anul școlar 2018-2019:
MANAGEMENTUL TEMELOR PENTRU ACASĂ
LA LIMBA ȘI LITERATURA ROMÂNĂ ÎN INSTITUȚIILE DE ÎNVĂȚĂMÂNT
GENERAL CU INSTRUIRE ÎN LIMBILE MINORITĂȚILOR NAȚIONALE

Câteva din reperele de bază, care se vor respecta de fiecare cadru didactic în parte, cu
privire la reglementarea temelor pentru acasă la disciplină sunt expuse după cum urmează.
1. Temele pentru acasă sunt proiectate în corespundere cu cerințele curriculare la Limba
și literatura română.
2. Temele pentru acasă sunt fixate în catalogul școlar la rubrica Sarcini de învățare decătre profesor, iar elevul le fixează în agenda sa.
3. Pentru managementul timpului temei pentru acasă, profesorul cuantifică durata
estimativă a timpului mediu necesar realizării sarcinii, fixându-l în proiectul unității
de învățare sau cel al lecției.
4. Tipologia temelor pentru acasă propuse se va axa, în manieră echilibrată, pe activități
de receptare (ascultare sau lectură), și activități de producere (scriere, vorbire),interacțiune sau mediere, prin integrarea celor 4 tipuri de competențe integratoare:scriere, lectură, audiere, vorbire;
5. Volumul temelor pentru acasă pentru fiecare disciplină școlară, nu trebuie sădepășească 1/3 din volumul sarcinilor realizate în clasă, pe parcursul lecției.
6. Se recomandă alternarea temelor clasice, tradiționale cu cele cu caracter practicaplicativ, legate de viața reală (proiecte, machete), respectându-se preferințele șiinteresele elevilor.
7. Evaluarea temei pentru acasă se va realiza, de regulă, la fiecare lecție, aproximativ 10
minute. Se evaluează prin notă temele constituite din sarcini complexe, cu un gradsporit de dificultate, realizate, de regulă, de lungă durată (proiecte, lucrări practice/deinvestigație etc).
48. Cadrul didactic propune, în calitate de temă pentru acasă, exerciții din manualul școlar
aprobat de minister sau creează sarcini de sine stătător. Se interzice impunerea
elevului de a realiza teme pentru acasă din suporturi didactice de alternativă, dacăelevul nu are acces la aceste surse.
9. Temele pentru acasă scrise vor fi alternate cu cele orale, de audiție, vizionare desuporturi audio-vizuale pentru a facilita procesul de dezvoltare a unor parametri depronunție corectă. Se va încuraja vizionarea, la domiciliu, a secvențelor video, filmelorde animație, a emisiunilor cognitive, filmelor artistice și documentare, spectacolelor,
corelate conținuturilor educaționale și realizate în limba de instruire/maternă sau limbastrăină (după caz, corespunzător nivelului de posedare a limbii străine). Profesorul va
monitoriza elementul de acces la aceste surse și durata produsului media, în așamăsură ca vizionarea/audierea acestuia să nu solicite un volum exagerat de timp și să
corespundă particularităților de vârstă a elevului.
10. Se recomandă, semestrial, realizarea unor proiecte educaționale cu deschidereinterdisciplinară în cadrul ariei Limbă și comunicare. Pe durata realizării proiectelor
educaționale elevului/elevilor nu li se propun și alte teme pentru acasă.
11. Temele pentru acasă se vor axa pe sarcini autentice, care valorifică probleme reale,situații din viața elevului, corelate perspectivei de integrare sociolingvistică a acestuia
în comunitate;
12. Sarcinile complexe, cu un grad sporit de dificultate (eseu, text argumentative,
comentariu literar, proiecte de cercetare etc.) se vor propune o singură dată în cadrulunității de învățare, cu anunțarea, din start, a condițiilor de realizare;
13. Sarcinile de factură orală vor constitui principala formă a temelor pentru acasă în
primul an de studiu;
14. La gimnaziu, caietele de teme nr. 1 și 2 vor fi luate pentru evaluare, alternativ, celpuțin, o dată, în cadrul unei unități didactice. Vor fi transferate în catalogul școlar, cu
specificarea „Evaluarea caietelor”, doar notele obținute urmare a realizării unor sarcini
complexe. La liceu evaluarea curentă a caietelor poate fi făcută selectiv și aleatoriu,
zilnic, în număr de 4-5 caiete, formându-le, astfel, elevilor deprinderea de a lucra
sistematic.
15. Se interzic practicile eronate de impunere a elevilor să lectureze opere literare devolum mare într-un termen scurt, profesorul fiind obligat să anunțe lista operelor
literare la început de an școlar.
5Important!
Responsabilii de disciplină din cadrul OLSDÎ vor avea în vedere toate aspectele(proiectare, monitorizare, evaluare) esențiale care vizează reglementarea temelor pentru acasă.
Managerii de instituții și șefii Comisiilor metodice vor proiecta, în mod obligatoriu, activități
de formare conform temei de cercetare și aplicare propuse în anul 2018-2019.
Totodată, în conformitate prevederile articolul 85 din Regulamentul-tip de organizare șifuncționare a instituțiilor de învățământ primar și secundar, ciclul I și II, cu privire laatribuțiile Comisiei metodice la nivelul instituției școlare, se va urmări:

elaborarea unui plan de activitate în vederea valorificării temei de cercetare și aplicare(parte a Planului de activitate al Comisiei metodice);

implementarea aspectelor teoretico-metodice a temei de cercetare și aplicare în cadrul
orelor;șeful comisiei metodice și managerul responsabil vor monitoriza respectarea
managementului temelor pentru acasă;

diseminarea experiențelor avansate și a modelelor practice de punere în aplicare a temeide cercetare prin publicarea buletinelor școlare și a articolelor de specialitate.

STRATEGIA DE PROIECTARE
Toate recomandările specificate conform Reperelor metodologice din anii precedenți
(2015, 2016, 2017) sunt valabile, inclusiv lista manualelor școlare aprobate de către
Ministerul Educației, Culturii și Cercetării pentru predarea limbii române.
Precizăm că, în conformitate cu prevederile Nomenclatorului tipurilor de documentație
școlară și rapoarte în învățământul general, aprobat prin Ordinul nr. 634 din 28.12.2017, este
specificată documentația școlară și tipurile de rapoarte obligatorii pe care trebuie să le dețină
profesorul la clasă. Documentele de proiectare didactică de lungă durată și de scurtă durată,portofoliul de atestare, instrumentele de evaluare sunt parte a documentației școlare
obligatorii.
În atenția profesorilor de limbă română!
Documentele de proiectare didactică de lungă durată și de scurtă durată suntdocumente administrative care transpun în mod personalizat curriculumul
disciplinar.
Ele sunt dovada măiestriei didactice a profesorului și a responsabilității saleîn raport cu necesitatea centrării efective pe elev, iar preluarea de documente
de proiectare nu se admite.
6În procesul de elaborare a Proiectării de lungă durată (PLD), profesorul se va
conduce de documentele oficiale și concepția educațională a disciplinei.
Cerințe în procesul proiectării:

respectarea unui modelul unic de proiectare, agreat la nivel de instituție;

discriminarea elementelor obligatorii de cele opţionale: conținuturile curriculare suntobligatorii pentru studiu, iar alegerea motivată a textului și distribuirea judicioasă atimpului este la discreția profesorului;stabilirea unităților de învățare și ordonarea lor prin alocarea numărului de ore
corespunzător;

includerea corectă a datelor calendaristice exacte pentru fiecare lecție (respectândstructura anului de studii conform Planului-cadru);



edificarea proiectării pornind de la competențele specifice și subcompetențele derivate
pentru fiecare clasă, unitățile de conținut și resursele de timp recomandate;

respectarea alternării formelor de evaluare scrisă, orală și practică: raportul echilibrat
fiind de 3:2:1, dar putând fi modelat în dependență de competența specifică a unității
de învățare și necesitățile specifice colectivului de elevi;

indicarea clară a instrumentelor de evaluare;asigurarea caracterului formativ al învățării prin varierea strategiilor și a metodelor delucru.
Structura orientativă a PLD:

Practicarea
comunicării
orale șiscriseObservații

Producereamesajelor/
textelor
scriseResurseReceptarea
mesajelor/
textelor
scriseData

Producereademesajeorale

Nr. de ore

Receptarea mesajelororaleUnități de conținut

Unități de competențe

Detalieri de conținut

Model A

Model B
Data

UnitateaînvățaredeCompetența

Tema lecției

Nr.
ore

specifică

7

deActivități

deevaluare (orientativ)învățare/Notă: Cadrul didactic are libertatea de a completa proiectul de administrare a
disciplinei cu alte rubrici care îi pot facilita activitatea de proiectare.
Proiectarea unităților de învățare (PUD)

Se solicită, în continuare, proiectarea demersului educațional pe unități de învățare
care permit abordarea didactică holistică a demersului educațional. În acest sens, cadrul
didactic are libertatea de a opta pentru unul dintre modele recunoscute din literatura despecialitate. Numărul de ore alocat pentru o unitate de învățare poate varia între 8 – 12 lecții.
Notă: Recomandăm elaborarea PUD integrată (Limba română și Literatura română) și înclasele VIII-XII.
Structura orientativă a proiectării unității didactice
Model ACompetenţaspecifică

Subcompetenţe

UnitateaConţinuturiModeledevorbireProdusu
l deevaluatResursedidactice

DataModel B
Unitatea de învățare:..............................................
Nr. de ore alocate:..............................
Unități decompetențe

Detalieri de conținut

Nr. oreData

Resurse Evaluare Observații

În atenția profesorilor de limbă română de la treapta primară!
În proiectarea de lungă durată profesorul va indica Activitățile transdisciplinare care presupun
elemente de învățare dincolo de clasă (outdoor education) în contexte: învățare-aventură/ detip expediționar, învățare prin descoperire, învățare bazată pe proiect, învățare prin colaborare,învățare bazată pe sarcini de lucru etc.
INSTRUMENTARUL DIDACTIC
Selectarea corectă a resurselor procedurale este o prerogativă a cadrului didactic. Acestea
vor pune în valoare potențialul fiecărui elev. Pe parcursul procesului de evaluare, cele trei
niveluri - cunoaşterea, aplicarea şi integrarea vor fi menţinute cu o pondere echilibrată. Se vor
8

Nr de
ore

utiliza metode și strategii care dezvoltă abilităţile de pronunţie corectă ale elevului, exerciții
de îmbogățire a vocabularului şi construcţie gramaticală, racordate la contexte reale, utile
elevului în procesul formării competenţei de comunicare în limba română cu dominantaformării vorbitorului cult și responsabil de limba română.
Se vor aplica, în mod responsabil, tehnologiile informaționale, inclusiv instrumentele Web
2.0 care oferă multiple oportunități de formare a competenței-cheie ale elevilor. Utilizarea
surselor digitale, a site-urilor didactice, profesorul va ține cont de faptul că accesarea acestora
este posibilă dacă există opțiunea open source.
Notă: reamintim că pe site-ul Anul limbilor europene 2017-2018 sunt plasate o serie deinstrumente și tutoriale, precum și alte resurse educaționale utile profesorului din aria Limbă
și comunicare (http://alem.aice.md/resources/conferinta-platforme-educationale-online/ ).
Totodată, pe site-ul Prodidactica (directoriul Resurse (RED) sunt disponibile modele deproiecte de lecție (http://red.prodidactica.md/resurse-red/red-nationale/ ) cu licență deschisă
de tip creative commons.
Lectura particulară constituie un element important în procesul formării personalității
copilului. În corespundere cu principiul autonomiei implicării active a elevilor, precum și aprincipiului valoric, profesorul va decide cu elevii titlurile de carte pentru lectură.
La prima lecție, profesorul familiarizează elevii cu manualul școlar, cu domeniile
specifice de structurare a conținuturilor conform curriculumului, cu lecturile obligatorii șifacultative pe care le propune. Profesorul va respecta statutul elevului de coautor și departener al învățării. Totodată, la această oră, elevului i se vor actualiza elementele setului
obligatoriu al elevului la disciplină:






Caiet de studiu;
Caiet de teme nr.1 și nr. 2;
Caiet pentru probe de evaluare;
Caietul de cuvinte (obligatoriu până în clasa a VII-a);
Portofoliul elevului (portofoliul va respecta un algoritm unic, la nivel de clasă, destructurare a compartimentelor, elaborat împreună cu elevii).
EVALUAREA
Evaluare este o componentă esențială a procesului educațional care contribuie laconștientizarea progresului. Prevederile cu privire lanormele obligatorii de evaluare arezultatelor învățării sunt stipulate în Regulamentul privind evaluarea și notarea rezultatelor9școlare, promovarea și absolvirea în învățământul primar și secundar (Ord. ME nr. 638 din
30 iunie 2016).
În atenția profesorilor și a managerilor școlari !
Numărul de probe de evaluare la o clasă trebuie să depășească odisciplină pe zi și trei discipline pe săptămână.
Evaluarea inițială se realizează, de regulă, la nivelul fiecărei clase, urmărind stabilirea
nivelului de competență al elevilor. Ea este obligatorie, în special, în clasele a V-a, a IX-a, a
X-a și a XII-a, realizându-se, de regulă, la începutul anului şcolar, începând cu săptămâna adoua de studiu.
Evaluarea formativă se efectuează zilnic, ajutându-l pe elev şi pe profesor să seconcentreze asupra efortului de învăţare. Ea are rolul responsabilizării celui care învață și este
un element foarte important în procesul motivării elevului.
Evaluarea sumativă este efectuată la sfârşitul fiecărei PUD și la încheierea semestrului.
Scopul evaluării sumative este de a evalua competenţele elevului. Evaluarea sumativă se va
indica în proiectare și în catalogul școlar prin specificarea concretă a tipului și a formei deevaluare (de ex. Evaluare sumativă scrisă. Dictare/Text argumentativ/. )La finele semestrelor, în ciclul liceal, la disciplinele la care sunt administrate tezesemestriale, pentru a evita suprasolicitarea elevilor, nu vor fi desfășurate și probe de evaluare
sumativă.
Este obligatoriu ca fiecare unitate de învățare să se finalizeze cu lecția de evaluarecare va fi urmată de lecția de analiză a probei de evaluare (fixate în proiectarea de lungă
durată, proiectarea unității de învățare și în catalogul școlar). Lecției de evaluare i se alocă ooră academică. Evaluarea sumativă la sfârșitul semestrului poate fi desfășurată pe durata adouă lecții.
Formele de evaluare vor fi diferite. Pe parcursul fiecărui semestru se vor desfășura
evaluări scrise (teste complex, compuneri de diferit tip, dictări, dictări cu sarcini, rezumatul detext, eseul etc.), evaluări orale (povestirea, dialogul și monologul tematic, discursul, interviuletc.) și evaluări practice care vizează evaluarea capacităților aplicative ale elevilor focalizate
pe produsul final al unei unități de învățare. Evaluarea practică are un caracter integrativ(presupune valorificarea competenței de comunicare orală și/sau scrisă la etapa de elaborare
și/sau prezentare), precum și transdisciplinar (implică utilizarea de către elevi a competențelor
formate în cadrul altor discipline școlare (Informatică, Artă plastică, Muzică, Educație
tehnologică etc.).
10

Important!
În cadrul evaluării scrise sau orale, 20% din punctajul maxim acordat va fi rezervat
pentru corectitudinea textului scris și cultura comunicării.

Lecția de analiză a evaluării va fi realizată în termen de 5 lecții după data evaluării
propriu-zise sau la lecția următoare. Lecția de analiză a evaluării trebuie să seregăsească în caietul de studiu al elevului sau, nemijlocit, în caietul de evaluare al
elevului, cu indicarea concretă a datei și a temei.

Profesorul este obligat să prezinte elevului caietul de evaluare și să analizeze împreună
realizarea probei.

În procesul de evaluare orală se vor aplica grilele de evaluare cu care elevii vor fi
familiarizați înainte de a desfăşura proba. Se recomandă exersarea autoevaluării şi a evaluării
reciproce cu grilă, precum și lărgirea gamei/spectrului de produse scrise/orale/practiceevaluabile.
Se recomandă, la nivel de Comisie metodică, să se organizeze, la sfârșitul fiecărui
semestru, controlul caietelor de teme ale elevilor și caietelor de evaluare ale elevilor,urmărindu-se corectitudinea aplicării probelor de evaluare și gradul de corespundere cu datele
consemnate de către profesor în catalogul școlar.
Important! Evaluarea caietelor de teme ale elevilor se realizează săptămânal în ciclul
primar și cel puțin o dată la două săptămâni în ciclurile gimnaziale și liceale.
ASIGURAREA CONDIȚIILOR DE ACCES
Elevilor reîntorși din diasporă li se vor crea toate condițiile în vederea reîntegrării
rapide și armonioase în procesul educațional. În cazul în care elevul nu a studiat limba
română, se va elabora plan individual de activitate, administrația, cadrele didactice șidirigintele de clasă vor colabora în acest sens, respectându-se prioritar interesul superior al
copilului. Formarea competenței de comunicare este prima condiție care asigură integrarea
copilului, de aceea profesorii vor manifesta o atitudine responsabilă. În acest caz, instituția nu
va condiția instituționalizarea copilului, iar șeful Comisiei metodice Limba și literaturaromână va monitoriza procesul de realizare a planului individual de studiere a conținuturilor
curriculare.

Natalia Grîu, consultant principal, Direcția Învățământ general,
Ministerul Educației, Culturii și Cercetării, GDS
11