MINISTERUL EDUCAȚIEI ȘI CERCETĂRII
AL REPUBLICII MOLDOVACURRICULUM
la disciplina opţională

CHIȘINĂUL MEU

CLASELE V-IX
(Gimnaziu)

ARIA CURRICULARĂ

Educaţie socioumanistică

Chișinău, 2022

1

Aprobat:•Consiliul Național pentru Curriculum (proces-verbal nr. 29 din 7 septembrie 2022);•

Ordinul Ministerului Educației și Cercetării (nr. 948 din 27 septembrie 2022).

GRUPUL DE LUCRU PENTRU ELABORAREA CURRICULUMULUI:Coordonatorii
proiectului
Sergiu Musteață

Coordonatorul proiectului, conf. univ., doctor habilitat în istorie,
Universitatea Pedagogică de Stat „Ion Creangă”

Alexandru
Corduneanu

Grupul Civic pentru Patrimoniu CulturalÎnvățământul
gimnazial
Lucia ArgintCăldare

Doctor în istorie, profesor de istorie, grad didactic superior, șef Direcție
Evaluare în învățământul general, ANACEC

Svetlana Dochina

Profesor de istorie, grad didactic superior, magistru în management
educațional, director-adjunct IPLT „Alexandr Pușkin”, mun. Chișinău

Maia Dobzeu

Profesor de istorie, grad didactic superior, director-adjunct, IPLT„Alexandru Ioan Cuza” din mun. Chișinău

RECENZENȚI:Dr. Pavel Cerbușcă, IP Liceul Teoretic Republican „Aristotel”, mun. Chișinău
Dr. Tatiana Nagnibeda, IP Liceul Teoretic „Alexandru Ion Cuza”, mun. Chișinău
Silvia Petrovici, Grad didactic superior, IP Liceul Teoretic „Ion Creangă”, mun. Chișinău

2

CUPRINSI. PRELIMINARII ............................................................................................................................
II. CONCEPȚIA DIDACTICĂ A DISCIPLINEI OPȚIONALE CHIȘINĂUL MEU.........................
III. SISTEMUL DE COMPETENŢE....................................................................................................
3.1. Competenţe-cheie prioritare pentru disciplina opţională Chișinăul meu ....................................
3.2. Competenţe transversale prioritare pentru disciplina opţională Chișinăul meu ............................
3.3. Competenţe specifice ale disciplinei opţionale Chișinăul meu ......................................................
IV. ADMINISTRAREA DISCIPLINEI ...............................................................................................
4.1. UNITĂȚI DE ÎNVĂȚARE. REPARTIZAREA ORIENTATIVĂ A ORELOR ...........................
V. MATRICEA DEZVOLTĂRII COMPETENȚELOR SPECIFICE LA DISCIPLINĂ......................
VI. UNITĂȚI DE ÎNVĂȚARE..............................................................................................................
6.1. Clasa V ..........................................................................................................................................
6.2. Clasa VI .........................................................................................................................................
6.3. Clasa VII ........................................................................................................................................
6.4. Clasa VIII .......................................................................................................................................
6.5. Clasa IX ..........................................................................................................................................
VII. SUGESTII METODOLOGICE. PROIECTAREA – PREDAREA – ÎNVĂŢAREA ...................
VIII. REPERE METODOLOGICE PRIVIND EVALUAREA ............................................................
IX. RESURSE NECESARE PENTRU DESFĂȘURAREA PROCESULUI DE STUDIU .................
X. BIBLIOGRAFIE...............................................................................................................................

3

I.

PRELIMINARII

Pe lângă conţinutul ei ştiinţific, lecția de Istorie comportă o importantă pondere emoțională,contribuind atât la stimularea interesului pentru ştiinţă, cât şi la formarea gândirii logice, aspiritului critic, a capacităţii de a sintetiza, de a argumenta, a motiva şi a interpreta un anumit fapt.
Istoria este ştiinţa, dar şi disciplina şcolară, al cărei studiu are un rol integrator, ce prezintă dateesențiale despre trecut, ne ajută să înţelegem prezentul şi să prospectăm viitorul. Finalitatea
istoriei, ca disciplină şcolară, constă în contribuţia pe care o aduce la formarea culturii generale,
la modelarea personalităţii elevilor, oferind date relevante pentru înțelegerea istoriei
contemporane. Mai mult decât orice altă ştiinţă şi disciplină şcolară, istoria se remarcă prin aportul
ei formativ, dar şi prin aplicabilitatea în toate sferele vieţii, de la politică la economie, de la relaţii
sociale la manifestări culturale. Astăzi, valorificarea formativă a istoriei are în vedere antrenarea
gândirii, respectarea adevărului, obiectivității, a spiritului critic, participarea activă şi conştientă
la promovarea şi ocrotirea valorilor sociale, culturale, ce aparţin individului, comunităţii şiumanităţii în egală măsură.
În contextul globalizării, al integrării europene şi al cosmopolitismului, o disciplină
opțională de istorie locală, inclusiv pentru studierea trecutului capitalei Republicii Moldova, ar
contribui semnificativ la fundamentarea/refundamentarea conștiinței de sine, a identității, aapartenenței, dar şi la valorizarea propriei istorii, a istoriei familiei, la afirmarea personalității etc.
Educarea sentimentului patriotic la elevi constituie o preocupare permanentă a şcolii
contemporane. Sentimentul patriotic nu este un sentiment înnăscut, ci se dezvoltă în procesuleducării elevilor, este rezultatul unei îndelungate şi atente munci educativ-formative. Pe lângă
noțiunile şi reprezentările istorice, se formează la elevi conștiința şi conduita patriotică.
Conținuturile curriculare ale obiectului Istoria au ca obiectiv principal cultivarea, dezvoltarea
patriotismului și a spiritului civic.
Modernizarea învățământului vizează, astfel, toate componentele procesului de învățământ,începând cu conținutul şi continuând cu metodele, mijloacele şi formele de organizare. În prezent,
modernizarea presupune o reformare, o reorganizare fundamentală a întregului învățământ, deci,şi a Istoriei, în concordanță cu dezvoltarea societății contemporane. Privită astfel, predarea Istoriei
trebuie realizată în context european, în sensul studierii istoriei naționale, paralel cu fapte,
evenimente, locuri care au avut legătură cu ţara noastră şi cu trecutul ei. Cu toate acestea, studiul
istoric pleacă de la ceea ce este palpabil, apropiat elevului şi mai uşor de înţeles: istoria localității
şi a comunității locale (în care s-au născut sau pe care au adoptat-o), sursă nesecată de informații,modele de comportament şi leagăn al tradiţiilor şi obiceiurilor strămoşeşti.

4

Cadrul prin care elevii iau un prim contact cu trecutul ţării este lecţia de Istorie, care nuînseamnă însă, numai o oră de transmitere de cunoştinţe, de fapte, de date, ci şi o activitate cu omare încărcătură emoţională la care participă cadrul didactic şi elevii.
De aici, necesitatea cunoașterii directe a elementelor de istorie locală: locuri, monumente
de artă, unelte de muncă, folclorul şi meşteşugurile practicate. Aceste elemente de istorie locală
sunt demne de luat în considerare, pentru că ele acţionează, cu intensitate, asupra elevilor, îi
impresionează, le sunt apropiate şi, adesea, sunt aplicate în experiența lor de viață.
Orice localitate trece prin perioade de evoluție, stagnare sau chiar regres, adică își arepropriul său parcurs istoric. Fiecare oraș are o vechime, o întindere în timp şi spaţiu, arepersonalitățile ei deosebite, adică are oameni, locuri, fapte, cu care se poate mândri. Este rolul
celui care predă Istoria, să le descopere, să încerce să le pună în valoare, să-i facă pe elevi să leconștientizeze însemnătatea, ca, finalmente, să se arate interesați şi mândri de comunitatea locală.
Numai cunoscând istoria locală, ne cunoaștem mai bine, învățăm să fim mai buni, să apreciem
valorile neamului, ne dezvoltăm spiritul patriotic.
Așadar, scopul disciplinei opționale Chișinăul meu este promovarea trecutului și culturii
capitalei R. Moldova în vederea conștientizării de către elevi a importanței orașului Chișinău,inclusiv formarea și dezvoltarea la elevii de gimnaziu a unui ansamblu de cunoștințe, aptitudini,
competențe civice şi sociale, dar și a atitudinilor democratice și valorilor privind istoria și culturaorașului Chișinău, în măsura în care acestea toate contribuie la educarea unor locuitori
responsabili și cetățeni pro activi.
Elaborarea şi aplicarea noului curriculum pentru disciplina opțională Chișinăul meu are în
vedere, între altele, posibilitatea construirii unor parcursuri individuale de învăţare printr-o ofertă
curriculară flexibilă, adaptată specificului şcolii şi intereselor elevilor. Opţionalul porneşte de lacompetenţele specifice ale disciplinei și asigură formarea unităților de competenţă la elevi,
inclusiv, prin operarea cu noi conținuturi şi științe auxiliare ale Istoriei: arheologie, arhivistică,etnografie etc.
Disciplina opțională poate dezvolta sau, după caz, îi poate iniția pe elevi în tehnica studiului
istoriei prin sursele „clasice”, scrise şi nescrise, dar şi a studiului istoriei orale. Elevii află caresunt mijloacele de investigaţie, cum se realizează un interviu, cum se compară sursele şi, mai ales,
cum se valorifică informațiile obținute.
Cunoașterea şi înţelegerea istoriei locale şi naţionale de către elevi reprezintă, prin urmare,o îndatorire de suflet și nu o simplă obligaţie didactică. Disciplina opțională Chișinăul meu i-ar
provoca pe profesorul coordonator şi pe elevi să valorifice/să dezvolte aptitudini, competențe,cunoștințe, dobândite în cadrul altor discipline școlare, pe care să le aplice într-un context nou,

5

diferit. Astfel, alături celelalte discipline școlare, educația istorică contribuie la formareacetăţeanului contemporan, a identităţii de neam şi a identității civice, dar într-un mod deosebit.
Această disciplină are o legătură directă cu identitatea elevului pe dimensiunea moștenirii
culturale, deoarece anume pe calea cercetării şi educației istorice se poate însuși și cultiva atât
apartenenţa la identitate a cetăţenilor, cât și simbolica adopție culturală a unui spațiu configurat
ca irizație a civilizației universale. Disciplina istorică opțională are menirea de a fi un instrument
important în promovarea educaţiei democratice, a edificării unei societăți consolidate, culte șitolerante. În acest context, educaţia istorică este una dintre cele mai importante componente ale
procesului educaţional, care îşi aduce contribuţia directă la formarea şi dezvoltarea valorilorcetăţeneşti, a competenţelor-cheie locale, naţionale şi europene ale tinerii generaţiei, capabile sărăspundă cerinţelor societăţii contemporane.
O localitate, ca și o persoană, are un nume, o vârstă, o origine istorică, o cronică aevenimentelor, o cultură, un statut, o familie, incluzând nu numai localitățile apropiate, ci și pe
locuitorii săi. Ne plimbăm de-a lungul străzilor Chișinăului de azi, observăm monumente și clădiri
intrate în patrimoniul cultural al urbei, trecem prin curți și locuri recunoscute din copilărie,admirăm imensitatea colinelor. Cu toate acestea, rar reflectăm la semnificația și impactul direct al
localităților asupra vieților noastre sau la importanța cunoașterii istoriei și evoluției lor în timp șispațiu. Transformarea localităților rurale în orașe este un fenomen destul de vechi, care reflectă
modul de dezvoltare umană. Fiecare oraș este unic și își păstrează istoria, în primul rând, prinoamenii săi. În al doilea rând, dezvoltarea orașului depinde de modul în care locuitorii lui seraportează la identitatea urbană.
Orașul este o structură complexă, cu mai multe perspective, a cărui formare a avut loc dea lungul secolelor și epocilor istorice, fiecare lăsându-și propria amprentă asupra caracterului său.
Drept urmare, calea istorică parcursă de oraș nu constituie doar o parte integrantă a aspectului șibiografiei lui, ci este unul dintre factorii fundamentali, care determină dezvoltarea și soartaorașului.
Intenția demersului didactic proiectat prin actualul curriculum al disciplinei opționaleChișinăul meu este de a descoperi istoria orașului ca parte integrantă a evoluției poporului, statului,societății, economiei, culturii pe parcursul întregului spațiu al istoriei sale, inclusiv din cele mai
vechi perioade și până în prezent , pentru a forma o idee holistică, cuprinzătoare și multilaterală aorașului, a propriei sale istorii, precum și a locului orașului și a locuitorilor lui în istoria națională
și universală și a interdependenței acestor fenomene.
Disciplina opțională Chișinăul meu este una de extindere, derivată din disciplinele
obligatorii Istoria românilor și universală, Educație pentru societate și Geografie, urmărind

6

extinderea competențelor specifice ale disciplinelor prin completarea cu noi competenţe specificeşi cu noi cunoştinţe pentru elevii claselor III-XII. Pentru treapta gimnazială, durata predării
disciplinei opționale constituie 35 de ore în clasele a V-a-IX-a, având tematică și finalități specifice
pentru fiecare clasă, dar care contribuie la formarea unor competențe specifice unice. Curriculumul
de față oferă posibilitatea de a servi drept reper şi în activităţi extracurriculare, care pot crea un
cadru mult mai favorabil pentru vizitarea şi valorificarea obiectivelor de patrimoniu cultural urban.
Opţionalul se încadrează în aria curriculară Educaţie socioumanistică şi poate fi predată deprofesorii de istorie şi de geografie, dar şi de alte cadre didactice competente în domeniul istoriei
locale şi care manifestă inițiativă pentru valorificarea patrimoniului municipiului Chișinău.
Activităţile didactice pot fi desfăşurate atât în sala de clasă, dar şi în muzee, la locul situării
monumentelor comemorative sau în ariile urbane indicate.
Totodată, disciplina oferă oportunitatea de a consolida și a dezvolta prin extindere
competențele specifice disciplinei Istoria românilor şi universală: Valorificarea trecutului istoricşi a patrimoniului cultural, manifestând respect faţă de ţară şi de neam şi, respectiv, disciplinei
Geografia: Valorificarea patrimoniului natural și cultural sub aspect social, intercultural,
antreprenorial, demonstrând spirit civic.
Curriculum-ul la disciplina opţională Chișinăul meu pentru clasele de gimnaziu, reprezintă
documentul normativ principal ce reglementează întregul proces didactic la această disciplină. El
constituie instrumentul conceptual ce descrie condiţiile învăţării şi performanţele de atins, ladisciplina opţională în cauză, exprimate în competenţe specifice, unități de competenţe, conţinuturi
şi activităţi de învăţare şi evaluare. În baza acestui document, se iau decizii pentru realizarea
eficientă a procesului educaţional adresat profesorului şi întregii comunităţi educaţionale:
managerilor şcolari, specialiştilor în educaţie, specialiştilor în evaluarea pedagogică, autorilor deresurse educaţionale, elevilor, părinţilor şi comunităţilor locale.

7

II.

CONCEPȚIA CURRICULARĂ A DISCIPLINEI OPȚIONALECHIȘINĂUL MEU

Documentele de politici educaționale ale sistemului educațional din Republica Moldova
tratează valorificarea patrimoniului național ca parte integrantă a conceptului şi practicii
educaţionale moderne prin intermediul idealului educațional formulat în Codul Educației al
Republicii Moldova, Articolul 6. Idealul educaţional al şcolii din Republica Moldova constă în
formarea personalității cu spirit de iniţiativă, capabile de autodezvoltare, care posedă nu numai
un sistem de cunoştinţe şi competenţe necesare pentru angajare pe piaţa muncii, dar şi
independenţă de opinie şi acţiune, fiind deschisă pentru dialog intercultural în contextul valorilornaţionale şi universale asumate. De asemenea, din finalitățile prioritare ale sistemului educațional
al Republicii Moldova face parte și domeniul de competențe-cheie, menționat în Codul
educației..., competenţe de exprimare culturală şi de conştientizare a valorilor culturale, art. 11
alin. i).
Istoria locală este o realitate a şcolii din zilele noastre, este de actualitate, dar este şi onecesitate. Este cea de lângă noi, din imediata vecinătate, este cea căreia îi aparținem, este cea careașteaptă să fie descoperită şi valorificată. Astfel, prin intermediul acțiunilor desfășurate în vederea
cunoașterii istoriei locale, se pot crea momente deosebit de emoţionante pentru elevi, care pot fi
valorificate temeinic din punct de vedere educativ.
De o mare importanţă este ca, în predare, elementele de istorie locală să nu fie izolate defaptele și evenimentele istorice care fac obiectul istoriei naționale.
Cunoașterea culturii materiale şi spirituale create în trecut şi în prezent devine mai clară,mai profundă şi mai temeinică prin folosirea în predarea istoriei naţionale a elementelor de istorie
locală. În același timp, folosirea acestor elemente la lecțiile de istorie contribuie într-o mare măsură
la stimularea interesului şi a dragostei lor pentru studiul acestei discipline. Elevii se conving căoamenii din fiecare oraş sau sat şi-au adus contribuţia la constituirea istoriei. Ca urmare, mulţi
dintre ei manifestă preocupări pentru aceasta. Încep să-şi facă colecții de monede, de timbre sau
chiar obiecte vechi. Astfel, elevii se transformă din receptori în emițători, aduc informații, uneori
direct de la sursă, ceea ce îi face să fie mai activi, mai implicaţi în procesul de învăţământ.
Prin elementele istoriei locale se valorifică obiective specifice, care evocă evenimentesocial-politice în legătură cu trecutul şi cu prezentul localității şi împrejurimilor ei, în care sedesfășoară activitatea didactică.
Sub aspect informativ, elementele de istorie locală ajută elevii la aprofundarea şi însușirea
temeinică a cunoștințelor, la fundamentarea științifică a lecțiilor, la formarea unei concepții
științifice despre lume. Sub aspect formativ, elementele de istorie locală stimulează la elevi

8dezvoltarea spiritului de observație, a gândirii critice, a imaginației , contribuie la formareaînsușirilor pozitive: dezvoltarea sentimentului patriotic, educarea dragostei faţă de muncă, îi educă
în spiritul păcii şi prieteniei între popoare, manifestarea unei atitudini constructive faţă deînvățătură, disciplină, comportare. Prin cunoașterea trecutului şi prezentului local sub aspect
istoric, formăm la elevi atitudinea de respect faţă de valorile materiale şi spirituale moștenite.
Acordând un înțeles larg noțiunii de istorie locală, ne aflăm în fața unei varietăți mari dematerial, care poate fi folosit în procesul de învăţământ şi anume: relatări ale martorilor
evenimentelor, bătrânilor care au participat direct la momentele istorice importante, literatura
istorică, poezii, cântece (care înfățișează nu numai obiceiuri şi tradiţii, dar şi modul de viaţă,bucuriile şi durerile strămoșilor), acte ce cuprind date istorice, unelte, arme, podoabe, monede,
medalii, monumente istorice, dar şi tablouri istorice, fotografii, desene, hărţi istorice locale.
Valoarea elementelor de istorie locală sporește cu atât mai mult cu cât elevii participă activ ladescoperirea lor. În acest sens, se afirmă eficiența instructiv-educativă a unor procedee metodicecum sunt: excursiile la locurile istorice, vizitele la muzee istorice, îngrijirea monumentelor istorice,colectarea și colecționarea, selecționarea şi clasarea obiectelor, organizarea și completarea
muzeului istoric școlar, activități artistice care cuprind anumite datini şi obiceiuri păstrate din cele
mai vechi timpuri până în zilele noastre, activități aniversare ale istoriei locale sau naționale.
Astfel, disciplina opțională Chișinăul meu propune elevilor de gimnaziu analiza princercetare, înțelegerea şi consolidarea cunoașterii istoriei municipiului Chișinău şi a zonei
înconjurătoare, din cele mai vechi timpuri şi până în prezent. Disciplina opțională urmărește aasigura diverse surse în calitate de repere de orientare, dar și propuneri de activități practice carepot fi aplicate în procesul de studiere de către elevi a evoluției istorice, economice, sociale, politice,precum şi a tradițiilor din zona localității. De asemenea, opționalul Chișinăul meu propune elevilor
din clasele V-IX să descopere și să rescrie pagini din istoria locală, să cunoască mai bine realitățile
comunității locale, istoria propriilor familii, să împărtășească din experiența oamenilor „obișnuiți”și să le raporteze la realitățile societății, la evenimentele „unei istorii comune”.
În acest context, disciplina opțională Chișinăul meu vine să contribuie la satisfacerea
necesităților culturale ale comunității, precum şi ale celor individuale, cognitive, de interes pentru
istoria și cultura locală a elevilor din clasele V-IX, deoarece cunoașterea istoriei orașului Chișinău
le-ar permite să evalueze această structură urbană atât cantitativ, cât și calitativ, adică săurmărească perioadele istoriei urbane cu trăsăturile lor inerente și transformările statutuluiașezărilor apropiate, să evalueze interdependența orașului și a epocilor istorice specifice, săobserve în retrospectiva istorică problemele care sunt rezultatul evoluției și dezvoltării orașului.

9Disciplina opțională Chișinăul meu este axată pe formarea de competențe în accepția
Cadrului de referință a Curriculumului Național (2017) conform căruia: Competenţa şcolară este
un sistem integrat de cunoștințe, abilități, atitudini şi valori, dobândite, formate şi dezvoltate prinînvățare, a căror mobilizare permite identificarea şi rezolvarea diferitor probleme în diverse
contexte şi situații, cu un accent deosebit pe valori, atitudini, care pot contribui plenar la formarea
unor cetățeni responsabili și conștienți (Cadrul de referință a Curriculumului Național [2017] p.
15).
Elaborarea curriculumului la disciplina opțională Chișinăul meu se bazează pe următoarele
principii:-

Principiul selecției și ierarhizării culturale – armonizarea între domeniul de interesexprimat prin opțiunea elevului şi amplificarea, diversificarea domeniilor cunoașterii;-

Principiul alinierii/coerenței – oferă simetrie procesului școlar la nivel de arii curriculare,treaptă de învățământ;-

Principiul integrării stimulează caracterul inter-, pluri- şi transdisciplinar prin integrarea

disciplinei opționale cu disciplinele obligatorii: Istoria românilor şi universală, Geografie,
Limba română, Dezvoltare personală;-Principiul axiologic, ce vizează ca finalitate a studierii acestei discipline crearea unuicomportament axat pe valorile naționale, culturale şi promovarea lor;-

Principiul flexibilității asigură parcursurile individuale, posibilitatea de individualizare aprocesului educațional la nivel de instituție;-Principiul compatibilizării cu reperele și standardele europene din învățământ.
Fiecare unitate de învățare din cadrul cursului opțional, prevăzută pentru o anumită clasă

este conectată într-un concept integru, dar totodată reprezintă o entitate separată, a cărei înţelegereşi însuşire nu necesită în mod obligatoriu studierea prealabilă a modulelor din clasa anterioară,deoarece preia conceptele studiate anterior şi le tratează mai aprofundat. Studierea succesivă şi
compexă a tuturor unităților de învățare în fiecare clasă liceală reprezintă un avantaj absolut înformarea competențelor vizate de această disciplină.
Caracterul flexibil al curriculumului este confirmat şi de faptul că disciplina poate fi
studiată pe parcursul unui an de studiu sub formă de discipline opționale de 35 de ore pe an sau
cerc extracurricular, cu un număr mai mare de ore şi oportunități.
Abordarea demersului didactic în cadrul orelor la disciplina opțională Chișinăul meu se
caracterizează prin aplicarea unor strategii axate pe stimularea interesului elevilor pentru istoria șipatrimoniul cultural al municipiului Chișinău, dezvoltarea gândirii critice și creative și, respectiv,
dezvoltarea personală a elevilor. Predarea disciplinei opționale solicită o puternică abordare10formativă, axată pe conexiunea permanentă între cunoaștere şi aplicare, exersare frecventă,dezvoltarea capacității de explorare şi creativitate.
Metodele şi procedeele utilizate trebuie să fie structurate după principiul „învață
acționând”, astfel ca elevii și elevele să fie antrenați în activități care facilitează descoperirea desine stătătoare a informațiilor despre patrimoniul cultural al municipiului, consolidândcunoștințele, abilitățile şi atitudinile raportate la istoria şi geografia urbană.
Predarea disciplinei opţionale în cauză presupune utilizarea unui volum mare de material
didactic ilustrativ-demonstrativ, exersarea discuțiilor în baza lui şi implementarea softurilor şi
tehnologiilor inovaționale comunicative. Strategiile de evaluare a disciplinei se vor axa primordial
pe evaluarea formativă prin produse şi evaluarea sumativă la sfârșitul fiecărei unități de învățare,axată pe copetențele specifice vizate. Evaluarea la sfârșit de an de studiu se va realiza prinprezentări simulate sau autentice a unor proiecte și scenarii de itinerarii culturale urbane elaborate
în grup.

11

III.

SISTEMUL DE COMPETENŢE

3.1. Competenţe-cheie prioritare pentru disciplina opţională Chișinăul meu
Curriculumul la disciplina opțională Chișinăul meu este un document normativ – reglatoriu
și reprezintă una dintre modalitățile de implementare a politicilor educaționale vizate de Codului
Educației al Republicii Moldova (2014) și se raportează la Recomandarea Parlamentului European
și a Consiliului Uniunii Europene privind competențele-cheie din perspectiva învățării peparcursul întregii vieți, care orientează sistemul de învățământ general obligatoriu spre formarea
acestor competențe-cheie.
Disciplina opţională Chișinăul meu valorifică prioritar domeniile de competenţe-cheie:
competențe de exprimare culturală şi de conștientizare a valorilor culturale, competențele deautonomizare – „a învăța să înveți” – şi competențe sociale și civice.
Acest fapt conferă importanță racordării competențelor specifice disciplinei respective lacompetenţele-cheie și transversale ale învăţământului secundar general din ţara noastră.
Competenţele-cheie spre care sunt orientate competențele specifice disciplinei opționale Chișinăul
meu pot fi ierarhizate în felul următor:1. Competențele de exprimare culturală și de conștientizare a valorilor culturale caresunt prioritare în cadrul acestei discipline opționale. Competenţele de exprimare culturală şi deconştientizare a valorilor culturale implică aprecierea importanţei exprimării creative a ideilor,
experienţelor şi emoţiilor într-o gamă variată de modalităţi, inclusiv prin diverse mijloace artistice.
Acestea solicită în procesul de formare demonstrarea respectului faţă de valorile culturale
prin utilizarea creativă a cunoştinţelor şi a abilităţilor creative pentru crearea unui mediu armonios
pentru sine şi pentru comunitate. Ele presupun, totodată, promovarea identității multiculturale amunicipiului Chișinău, prin valorizarea limbii, culturii şi tradițiilor minorităţilor naţionale, dar şi
demonstrarea respectului faţă de părinţi, familie, comunitate, școală şi profesori, societate,înțelegând valorile lor sacre şi tradiţiile.
De asemenea, competențele de exprimare culturală și de conștientizare a valorilor culturale
presupun: formularea de judecăți de valoare argumentate cu privire la produse culturale, inclusiv
a celor inedite şi spontane; crearea unui stil personal în abordarea mesajelor culturale în contexte
cotidiene şi specifice; explorarea diferitelor medii de expresie culturală (inclusiv mediile digitale)şi alegerea formei expresive adaptate tipului de mesaj urmărit; promovarea, păstrarea şiconservarea unor bunuri culturale şi de patrimoniu; asocierea factorilor estetici cu evoluția lor în
contexte culturale, ordonate cronologic şi distingerea caracteristicilor/stilurilor artistice prinraportare la epoca de producere şi la autori; implicarea activă în inițierea şi derularea unor proiecte

12culturale în cadrul comunității, prin valorificarea cunoașterii despre bunurile culturale şi depatrimoniu; demonstrarea deschiderii şi îmbogăţirea identităţii personale, înţelegând alte culturi şivalori ca parte a identităţii lor globale şi asumarea unui concept mai larg al identităţii ca
oportunitate pentru îmbogăţire personală şi colectivă; demonstrarea respectului faţă de valori şi
credinţe proprii, precum şi faţă de valorile şi credinţele celorlalţi; protejarea valorilor culturii
naţionale şi participarea în mod creativ şi potrivit capacităţilor proprii la cultivarea acestora.
2. Competențele sociale și civice reprezintă din perspectiva acestei discipline opționale
capacitatea de a accepta şi de a respecta valorile general-umane și valorile fundamentale ale unei
societăți democratice, deoarece respectând normele şi valorile putem asigura o dezvoltare eficientă
a municipiului. Competența solicită abilitatea de a comunica constructiv în diferite medii pentru a
manifesta toleranță; exprimarea şi înţelegerea diferitelor puncte de vedere; negocierea şi abilitatea
de a crea încredere şi de a manifesta empatie; abilitatea de a face față stresului şi frustrării precum
şi abilitatea de a le exprima în mod constructiv, realizarea unei distincții între sfera personală şi
cea profesională.
Competențele sociale și civice presupun formarea unor atitudini ca: asertivitatea,
colaborarea şi integritatea; interesul pentru comunicarea interculturală; valorizarea diversității
şi respectul faţă de celălalt, deschiderea pentru a depăși prejudecățile şi a ajunge la compromis.
Aceasta presupune dezvoltarea competențelor sociale și civice prin prisma patrimoniului cultural
lipsit de prejudecăți, conștientizarea faptului și înțelegerea valorii patrimoniului municipal laprosperarea urbei. Aceste competențe duc la formarea sentimentelor de apartenență culturală, deloc geografic și moment istoric, stimulând valorificarea propriului potențial.
3. Competenţele de a „învăţa să înveţi” înseamnă disponibilitatea elevului și elevei de aorganiza şi a reglementa propria învăţare în raport cu finalitățile acestei discipline opționale, de astudia diversitatea de situații-problemă atât individual, cât şi în grup, abilitatea de a planifica
eficient timpul, de a achiziționa, procesa, evalua şi asimila noi cunoștințe cu privire la istoriaChișinăului, de a aplica noile cunoștințe şi deprinderi într-o varietate de contexte a disciplinei, ceea
ce face ca această competență-cheie să fie una prioritară prin întreg demersul didactic al acestei
discipline.
Misiunea de a forma şi dezvolta aceste finalități îi revine disciplinei opționale Chișinăul
meu.
3.2. Competenţe transversale prioritare pentru disciplina opţională Chișinăul meu
Transversalitatea este o caracteristică importantă a competențelor-cheie. Acestea
traversează diferitele sfere ale vieții sociale, precum și, în mod firesc, frontierele disciplinare.
13Competențele transversale derivă din competențele-cheie, extinzându-le și dezvoltându-le. În acest
sens, pornind de la modelul de taxonomie a competențelor transversale din Cadrul de referință aCurriculumului Național (2017, p. 18-22), putem afirma că competențele prioritare transversale
pentru disciplina opțională Chișinăul meu se prezintă astfel:
1. Comunicarea eficientă, deoarece reprezintă setul de achiziții necesare unei persoane
capabile să comunice eficient şi să descopere istoria orașului Chișinău prin: utilizarea metodeloradecvate pentru a comunica cu ceilalţi; selectarea modalităţilor și mijloacelor de comunicare
adecvate scopului; accesarea cunoştinţelor şi competenţelor anterioare necesare pentru a realiza
comunicarea; interpretearea informaţiilor şi construirea sensurilor şi semnificațiilor.
2. Învățarea pe tot parcursul vieții, deoarece o persoană capabilă să învețe pe tot
parcursul vieții prezintă următoarele caracteristici, care sunt necesare pentru a explora istoria
urbană: își organizează resursele şi timpul în mod eficient; se adaptează şi îşi ajustează
comportamentele față de schimbare; valorifică informația prin determinarea nevoii de informaţie
şi aprecierea utilizării acesteia; identifică, selectează şi ierarhizează potenţialele surse deinformaţie; utilizează strategii eficiente de căutare a informaţiei; organizează, sintetizează,interpretează şi evaluează informaţia; prezintă informaţia într-o varietate de forme.
3. Gândirea complexă şi critică, deoarece o persoană capabilă să gândească în modcomplex şi critic prezintă calitățile de mai jos, necesare în procesul de valorificare a istoriei urbane:
demonstrează o varietate de procese de gândire; realizează analiza, sistematizarea şi integrarea
noilor informaţii cu experienţele şi cunoştinţele extinse; aplică abilitățile de gândire în modadecvat: ia în considerare ideile noi şi perspectivele variate pentru a-şi lărgi şi dezvolta aria
cercetării și perspectivele asupra problemelor; compară diverse surse de informații în vederea
aprecierii veridicității şi formulează concluzii, conștientizând consecințele acestora.
4. Cetățenia responsabilă, deoarece orice locuitor al municipiului Chișinău trebuie să fie
un cetăţean proactiv, responsabil, care își asumă următoarele acțiuni: demonstrează
responsabilitate individuală; manifestă inițiativă pentru a se informa şi pentru a acționa asupraproblemelor şi evenimentelor de interes social; accesează, analizează şi utilizează resurse pentru a
promova bunăstarea; respectă şi apără drepturile şi proprietatea; participă la activități carepromovează binele public; identifică nevoile comunității şi acționează pentru satisfacerea acestora;
se angajează în activități de îmbunătățire a vieţii sociale; demonstrează responsabilitate globală,înțelegere şi apreciere pentru diverse culturi.
5. Colaborarea/lucrul în echipă, deoarece o persoană capabilă să coopereze și să lucrezeîntr-un grup înțelege și își asumă diferite roluri pentru a se implica constructiv în activitatea degrup şi pentru a le forma altora noi competențe și a-i iniția în diverse procese culturale prin schimb
14

de experiență. Datorită cooperării în procesul de studiu din cadrul acestei discipline, elevii șielevele învață cum să utilizeze eficient resursele patrimoniului urban, să valorizeze similitudinile
și diferențele membrilor de grup; să manifeste empatie față de ceilalți și să răspundă adecvat în
privința interrelațiilor complexe prin construirea unui consens.
3.3. Competențe specifice ale disciplinei opționale Chișinăul meu:
1) Caracterizarea moștenirii culturale a orașului Chișinău prin prisma valorilor comunitare,folosind terminologie specifică;2) Orientarea în spațiul și structura orașului, folosind diverse perspective, pentru promovarea
urbanismului participativ;
3) Investigarea spațiului urban prin valorificarea diverselor surse, din perspectiva conexiunilor
interdisciplinare;4) Desfășurarea ghidajului în cadrul traseelor culturale urbane, dând dovadă de cunoștințe
profunde și spirit creativ;
5) Manifestarea atitudinii responsabile față de patrimoniul municipiului, demonstrând apartenență
cultural-identitară.

IV.

ADMINISTRAREA DISCIPLINEI

Statutul

Aria

Disciplina

disciplinei

Curriculară

Opțională

Educație

CHIȘINĂUL MEU

Socioumanistică

Nr. deNr. deore/săpt.

ore/anV135CHIȘINĂUL MEU

VI

1

35

CHIȘINĂUL MEU

VII

1

35

CHIȘINĂUL MEU

VIII

1

35

CHIȘINĂUL MEU

IX

1

34

15

Clasa

4.1. UNITĂȚI DE ÎNVĂȚARE.
REPARTIZAREA ORIENTATIVĂ A ORELOR
Clasa
V

VI

Unități de învățare (module)Chișinău: prezentare generală

6

Arheologia Chișinăului

9

Urbonimia Chișinăului

8

Excursia: principii de organizare

6

Istoria străzii pe care locuiesc

6

Total

35

La originile localității Chișinău

7

Aspectul Chișinăului medieval

6

Populația Chișinăului în Evul Mediu

7Chișinăul istoric

8

Simbolurile și heraldica Chișinăului

7

Total
VII

VIII

Nr. de ore

35Chișinăul la începutul epocii moderne

7

Evoluția economică a Chișinăului în secolul al XVIII-lea

6

Locuitorii Chișinăului

9

Arhitectura urbană din secolul al XVIII-lea

7

Vechi familii boierești din Chișinăul secolului al XVIII-lea

6

Total

35

Aspectul Chișinăului secolului al XIX-lea

8

Locuitorii Chișinăului

8

Arhitectura laică a Chișinăului secolului al XIX-lea-

10începutul secolului al XX-lea

IX

Arhitectura ecleziastică a Chișinăului secolului al XIX-lea

9

Total

35

Orașul Chișinăul la începutul secolului al XX-lea

5Chișinăul interbelic

7

Personalități celebre și locuri vizitate de aceștia în

11Chișinăul postbelic
Patrimoniul cultural, național și local
Total

16

11
34

Competențe
specifice1)
Caracterizareamoștenirii culturale aorașuluiChișinău
prin prisma valorilor
comunitare, folosind
terminologia specifică

V. MATRICEA DEZVOLTĂRII COMPETENȚELOR SPECIFICE LA DISCIPLINĂ
Unități de competență
Clasa a V-a1.1. Identificarea
termenilor
specifici,
caracteristici perioadei
preistorice/istoriei
antice legate de spațiul
amplasării
orașuluiChișinău

Clasa a VI-a
1.1. Selectarea din texte atermenilor
pentrudescrierea/caracterizarea
faptelor/
proceselor/
fenomenelor economice,sociale, culturale din istoriaChișinăului medieval

Clasa a VII-a
1.1.
Recunoașterea
termenilor/noțiunilor
istorice
specificedindiverse surse cu privire laaspectulșievoluția
Chișinăului
în
epoca
modernă

Clasa a VIII-a
1.1.
Descrierea
evenimentelor/ proceselor istorice ce au
influențat
aspectulChișinăului din a douajumătate a sec. al XIXlea – începutul secolului
al XX-lea, utilizânddiverse surse și imagini

Clasa a IX-a
1.1. Determinarea
termenilor-cheie cecaracterizează
evenimentele/proces
ele/fenomenele
istoricealeChișinăului
din
perioada
contemporană
în
diverse surse

1.2. Redarea sensului
termenilor caracteristici
evoluției Chișinăului în
timp și spațiu cu cuvinte
proprii

1.2. Explicarea termenilor
istorici/ limbajului despecialitate în prezentarea
unui fapt/proces istoric cu
privire la istoria medievală
aor.
Chișinău,demonstrând interes față detrecutul istoric

1.2. Aplicarea termenilor
istoriciîn
redactarea
textelor despre imaginea șischimbările survenite înviațaChișinăului
laînceputul epocii moderne

1.2. Aplicarea termenilor
istoriciînelaborarea
comunicărilor despre schimbările
survenite în or. Chișinău
– capitala Regiunii/
Guberniei Basarabia

1.2. Operarea cu
termeni
istorici
specifici epocii în
elucidarea
specificuluiînvățământuluiinterbelicpeexemplul școlilor dinChișinău

1.3.
Recunoașterea
vestigiilor arheologice șidescrierea monumentelor legate de istoria
locală

1.3. Redactarea unor
texte/enunțuri,utilizândtermenii
specifici
îndescrierea unor consecințe
a deciziei şi acțiunii umaneîn
istoriaChișinăului
medieval

1.3. Formularea corectă aîntrebărilor,
utilizândtermenii istorici specifici
cu privire la evenimentele
legate de or. Chișinău în
epoca modernă

1.3.
Elaborareaenunțurilor/textelor,folosind termeni istorici
ce reflectă planurile dedezvoltare a Chișinăului
în sec. al XIX-lea-înc.
sec. al XX-lea

1.3.
Formularea
aprecierilor,concluziilor privind
evenimentele/faptele/procesele/fenomenele și a rolului unor
personalități notoriiînprezentareaChișinăului
contemporan

17

2)
Orientareaînspațiul și structuraorașului,folosinddiverse perspective,
pentrustudierea,
valorificarea
șipromovarea istoriei
locale2.1. Evidențierea unor
aspecte și evenimente
locale petrecute înspațiul geografic alChișinăului de altădată,utilizândsurselecartografice2.1.
Identificarea
informațiilor
relevante
legate de Chișinău în epoca
medievală, în diverse surse
cartografice etc., demonstrând interes față detrecutul istoric

2.1.
Descrierea/prezentarea
schimbărilor
surveniteînevoluția
Chișinăului, utilizând harta
istorică
și
reperelecronologice

2.1.
Distingerea
schimbărilor hotareloror. Chișinău din sec. al
XIX-lea, în baza hărților
și reperelor cronologice

2.1. Recunoașterea
schimbărilor
survenite în imagineaorașului în bazasurselor foto și asurselor cartograficeînprezentareaChișinăului sovietic

2.1. Plasarea proceselor și fenomenelor
istorice cu privire laevoluția
localității
Chișinău într-un context
cronologic

2.1. Plasarea evenimentelor/proceselorși
fenomenelor istorice legate
de Chișinăul medieval în
ordine cronologică

2.2.
Compararea
evenimentelor faptelor și
proceselor legate de istoria
locală
în
contexte
cronologice și de spațiu

2.2.
Analiza
schimbărilor survenite
asupra imaginii etnice șisociale a locuitorilorChișinăului din sec. al
XIX-lea – încep. sec. al
XX-lea (cu ajutorul
diverselor surse)

2.2. Interpretarea
surselor istorice, ahărților istorice șigeografice ce reflectă
schimbările surveniteîn imagineaChișinăului postbelic

2.1.
Descriereaspațiului
istoricogeografic
specificChișinăului

2.1. Utilizarea corectă și
adecvată a terminologiei șicronologiei pentru
localizarea în spațiul
istorico-geografic aevenimentelor/faptelor/proceselor
istorice legate de Chișinăul
medieval

2.3.
Utilizarea
adecvată a coordonatelorde timp și spațiu în
procesul analizei
caracteristicilorChișinăului sec. al XVIIIlea în lucrările
contemporanilor

2.3.
Argumentarea
impactului
unor
schimbări și a activității
unor
personalități
istoricecare
auinfluențat
imagineaChișinăului în epoca
modernă

2.3.
Încadrarea
evenimentelor,
proceselor/fenomenelorîncontexte
cronologice și despațiu în procesul
prezentării
monumentelor
istorice și culturale
din Chișinăul anilor
1950-198018

3) Investigareaspațiului urban prinvalorificarea
diverselor surse, dinperspectiva
conexiunilor
interdisciplinare

3.1.
Identificarea
informațiilor din diverse
surse cu referire laparticularitățile
specifice capitalei R.
Moldova

3.1.
Extragerea
informației esențiale dinsurse pentru descrierea
evenimentelor și adiverselor simboluri (prinanaliza contextului istoric)
legate de trecutulChișinăului medieval

3.1.
Caracterizarea înbaza
surselor,aevenimentelor
istorice,prezența/manifestarea
influențelor străine asupra
evoluției
istoriceaChișinăului în sec. al
XVIII-lea

3.1. Caracterizarea
rolului personalităților
istorice marcante de alcăror nume a depins
dezvoltarea arhitecturii
urbane laice din secolul
al XIX-lea – începutul
secolului al XX-lea

3.1. Recunoaștereași
acceptarea
perspectivelor
diferite
asuprafaptelor ce reflectă
rolul personalităților
politice în istoriaChișinăului
postbelic/contemporan

3.2.
Formularea
mesajelor simple înbaza informațiilor
selectate din diverse
surse cu privire la
toponimia mun.
Chișinău

3.2.
Caracterizarea
evenimentelor/proceselorșicauzelor
unor
evenimente
istoriceasemănătoare sau diferite,
folosind diverse surse

3.2.
Analiza surselor
scrisereferitoarelaaprecierea rolului râului
Bâc în evoluția Chișinăului
în epoca modernă

3.2.
Compararea
diverselor
stiluriarhitecturale în cadrul
excursiilor cu vizitareamonumentelordearhitectură laică din sec.
al XIX-lea – încep. sec.
al XX-lea

3.2.
Compararea
informațiilordindiverse surse pentru
stabilireaasemănărilorși
deosebirilorînabordarearoluluipersonalităților
decultură în istoriaChișinăului
contemporan

3.3.
Demonstrarea
necesității promovării
istoriei locale și imaginiior. Chișinău

3.3. Aprecierea situației
locuitorului
urbei
medievaleșiaconsecințelor interacțiunii
culturaleînevoluția
Chișinăului

3.3.
Formularea
judecăților
asupracomportamentelor sociale
din epoca modernă din
perspectiva
evoluției
Chișinăului

3.3. Utilizarea critică ainformațiilor din diverse
surse
istoriceînargumentarea
opiniei
proprii, privind situația
instituțiilor școlare dinChișinăul modern

3.3.
Aprecierea
niveluluidemanifestarearesponsabilității
cetățenești
înpăstrarea promovarea
trecutuluișipatrimoniului
culturalalChișinăului
contemporan194)Desfășurarea
ghidajului în cadrul
unor
excursii/itinerareculturaleurbane, dând dovadă
decunoștințe
profunde și spirit
creativ

4.1. Enumerarea
cauzelorși
evenimentelor istorice
legatedespațiulistorico-geograficalChișinăului

4.1.
Comentarea
cauzelor, evenimentelor și
proceselor istorice în lucrul
cu harta turistică aChișinăului medieval

4.1.
Descrierea
cauzelor, evenimentelor și
proceselor istorice dinsecolul al XVIII-lea cu
referire la or. Chișinău

4.1. Explicarea
cauzelor, efectelorevenimentelor,
proceselor și
fenomenelor legate deapariția și specificul
arhitecturii ecleziasticedin Chișinăul sec. XIX

4.1.
Corelareacauzelorși
consecințelor
deordin
economic,socialpoliticșiculturalalprocesului/rezultatelorconservării
patrimoniului
cultural și național alChișinăului

4.2. Localizarea
întimp și spaţiu a faptelor
şi/sau a proceselor
istorice legate de istoria
locală

4.2.
Compararea
evenimentelor și
proceselor istorice legate
de obiectivele
patrimoniului culturalurban din epoca medievală

4.2.
Corelarea cauzelorși efectelor evenimentelordinistorianațională/universală
cu
istoria locală/a Chișinăului

4.2.
Determinarearelației cauză-efect înprezentarea informației
cu privire la soarta unuimonument de arhitectură ecleziastică dinChișinău

4.2.
Susținerea
argumentată a unuipunct de vedereprivind cauzele și
efecteleunor
evenimente/procese/fenomene legate depatrimoniulChișinăului în timpul
unei
prezentări/ghidării
excursiilorpetraseele turistice aleChișinăului

4.3. Stabilirea relației
dintre cauze șievenimente și relatarea
informațiilor obținute în
timpul vizitei la un
muzeu, bibliotecă,expoziție tematică
despre istoriaChișinăului

4.3.
Formularea
concluziilor cu privire laschimbările care au avut
loc în Chișinăul medieval și
al consecințelor acțiunii
umaneîn
istoriaChișinăului
șiasemnificației simbolurilororașului

4.3.
Deducerea
elementelor comune și
specifice ale evenimentelor/faptelor/proceselor
din istoria națională/ locală
din epoca modernă

4.3. Utilizarea relațiilordecauzalitateînelaborarea
suportului
informațional
pentrutraseul turistic legat deunele monumente dearhitectură ecleziastică
din Chișinău, în sec. al
XIX

4.3. Manifestarea
atitudinii pro active,
pozitive/de grijă fațădepatrimoniul
cultural și național
din Chișinău

20

5) Manifestarea
atitudinii
responsabile față depatrimoniul
municipiului,demonstrândapartenență lacomunitatea locală

5.1.
Recunoașterea
monumentelor/a unor
fapte istorice legate de ostradă din or. Chișinău

5.1. Stabilirea faptelor
istorice legate de Chișinăul
medieval, care au
contribuit la formarea
imaginii/identității or.
Chișinău

5.1.
Recunoașterea
valorii/rolului
personalităților
istorice,
legatedeistoriaChișinăului,
utilizânddiverse surse

5.1.
Exprimarea
proprieipărerireferitoarelauneveniment istoric din
localitate, la faptele unei
personalități istorice dinChișinău

5.1.
Valorizarea/
promovarea
obiectivă a istoriei
locale, pornind de laexperiențe, trăiri și
aprecieri subiective,„conservate”
în
memoria
unor
locuitori
contemporaniai
epocii, care au avut
un aport important îndezvoltareaChișinăului

5.2. Prezentarea
rolului unor
personalități în istorianațională/ universală, acăror nume poartă unelestrăzi din or. Chișinău

5.2. Determinarea
contribuției unor
personalități istorice ladezvoltarea și desăvârșirea
identității or. Chișinău în
epoca medievală

5.2.
Argumentarea
importanței personalităților legendare,monumentelor istorice,culturale și ale naturii dinChișinău pentru cultivarea
respectului față derealizările trecutului

5.2.
Manifestareainteresului
pentruvalorile locale prinrealizarea unui proiect
istoric

5.2 Realizarea, îngrup, a planului uneidezbateri pe o temăistorică legată detrecutul Chișinăului
în vederea dezvoltării
unei
atitudini
pozitive față de sineși față de ceilalți

5.3. Promovarea
patrimoniului culturalprin modelarea șiprezentarea obiectelor
specifice istoriei antice
legate de spațiul
municipiului Chișinău

5.3. Promovarea
patrimoniului cultural și
protejarea moștenirii
culturale și istorice aorașului Chișinău prinmodelarea și prezentarea
unor obiecte specificeChișinăului medieval

5.3.
Demonstrarea
atitudinii grijulii față depatrimoniul cultural șinatural și disponibilității
de a participa la cercetarea
istoriei Chișinăului

5.3. Demonstrarea unuicomportament
proactiv, civic, bazat pe
colaborare, negociere şi
toleranță

5.3. Manifestareaînțelegerii,
respectului şitoleranței pentru
diversitatea
culturală, etnică şi
confesională din
mun. Chișinău

21

VII. UNITĂȚI DE ÎNVĂȚARE
CLASA a V-aUnități de competență
1.1. Identificarea termenilor specifici,
caracteristici perioadei
preistorice/istoriei antice legate despațiul amplasării orașului Chișinău
1.2. Redarea
caracteristicii
evoluției
Chișinăului în timp și spațiu prin cuvinte
proprii
1.3. Recunoașterea vestigiilor arheologice șidescrierea unor monumente legate deistoria locală
2.1. Evidențierea unor aspecte și evenimente
locale petrecute în spațiul geografic alChișinăului de altădată, utilizând sursele
cartograficeI.

Unități de conținut
Chișinău: prezentare generală

1. Poziția fizico-geografică. Relieful Chișinăului,oraș situat pe 7 coline
2. Hidrografia zonei. Resursele acvatice aleChișinăului:-apele subterane-rețeaua hidrografică și importanța lor
strategică pentru dezvoltarea localității
3. Particularitățile climatice. Solul și bogățiile
subterane ale municipiului Chișinău
4. Biodiversitatea zonei: Flora și fauna specifică
zonei municipiului Chișinău în diverse epocigeologice5. Proiect: Călătorie imaginară în spațiul/aria
municipiului Chișinăului în epoca glaciară

2.2. Plasarea proceselor și fenomenelor Sinteză și evaluare
istorice cu privire la evoluția localității
Chișinău într-un context cronologic
II. Arheologia Chișinăului
1. Urme ale așezărilor paleolitice pe teritoriul
2.3. Descrierea spațiului istorico-geograficChișinăului de azi
specific Chișinăului.
2. Culturi neolitice specifice zonei (CucuteniTripolie, cultura Sântana de Mureș-Cerneahovetc.)3.1. Identificarea informațiilor din diverse
3. Urme ale fortificațiilor/cetăților getice și alte
surse cu referire la particularitățile
așezări din epoca antică în perimetrul
specifice și simbolurile capitalei R.
zonei/așezării istorice a Chișinăului vechi
Moldova
4. Comorile necunoscute ale Chișinăului străvechi
22

Activități și produse de învățare recomandate▪ Exerciții de cunoaștere și utilizare corectă aterminologiei specifice istoriei locale▪ Elaborarea textelor cu teme date sau la alegere,
structurate și nestructurate, cu răspuns restrâns▪ Realizarea unui glosar de termeni specifici
opționalului▪ Exerciții de descriere a spațiului istorico-geografic
al localității cu ajutorul diverselor surse și informații
istorice▪ Exerciții de analiză critică a surselor arheologice(urme de plante și animale străvechi, urme ale
civilizațiilor vechi din spațiul actualului municipiuChișinău, viața oamenilor străvechi: urme desedentarizare, economie)▪ Exerciții de orientare în timp și spațiu în lucrul cu
harta.
▪ Exerciții
demodelareamachetelor
tematice/proiectelor construcțiilor▪ Acțiuni de elaborare a rapoartelor/prezentărilor
despre vizitele la muzeu▪ Exerciții de elaborare a comunicărilor despre
evenimentele istorice legate de Chișinău cu utilizarea
datelor cronologice și termenilor istorici specifici▪ Expoziții de desene, machete, proiecte etc.
▪ Exerciții de examinare și interpretare a imaginilor▪ Prezentarea unui obiectiv istoric/turistic din
cartier/sector/ suburbie▪ Exerciții de proiectare a expozițiilor.

3.2. Formularea mesajelor simple în baza
informațiilor selectate din diverse surse
cu privire la simbolica și toponimia
municipiului Chișinău
3.3. Demonstrarea necesității promovării
istoriei locale și imaginii Chișinăului

5. Istoria reconstruită grație descoperirilorarheologice din zona parcului/ lacului „Valea
Morilor”
6. Vizită la muzeul de istorie
7. Istoria și valoarea unei piese arheologice legate
de istoria localității
8. Raport despre vizita la muzeul de istorie

4.1. Enumerarea cauzelor și evenimentelor
istorice legate de spațiul istorico- Sinteză și evaluare
geografic al Chișinăului
III. Urbonimia Chișinăului
4.2. Localizarea în timp și spațiu a faptelor
1. Originea
diverselor
denumiri/toponime,
şi/sau a proceselor istorice legate dehidronime, oiconime din zona orașului
istoria locală
Chișinău. Ipoteze cu privire la semanticaorașului, originea denumirii urbei și legende
4.3. Stabilirea relației dintre cauze șilegate de diverse locuri din orașul Chișinău
evenimente și relatarea informațiilor
2. Elemente urbonimice (hudiță, uliță, bulevard,obținute din timpul vizitei la un muzeu,
drum comercial, colină, vale, stradă, stradelă,bibliotecă, expoziție tematică desprelac, râuleț, pârâu, alee, scuar, iarmaroc, piață
istoria Chișinăului.
etc.)
3. Din istoria sectoarelor și cartierelor orașului
Chișinău
5.1. Recunoașterea monumentelor/a unor
4. Mahalalele istorice ale orașului vechi
fapte istorice legate de o stradă din or.
5. LocuitoriistrăvechiaiChișinăului.
Chișinău
Chișinăuienii în evoluție istorică (rânduieli,
obiceiuri, credințe)5.2. Prezentarea rolului unor personalități în
6. Imaginea Chișinăului în diverse obiecte deistoria națională/ universală, a căror
colecție (timbre, plicuri, insigne, cutii denume poartă unele străzi din or. Chișinău
bomboane, chibrituri etc.)
5.3. Promovarea patrimoniului cultural prin
7. Proiect: „Din istoria Cartierului/ Sectorului/
modelarea și prezentarea obiectelor
Suburbiei în care locuiesc”
specifice istoriei antice legată de spațiul
municipiului Chișinău.
Sinteză și evaluare

23▪ Exerciții de prezentare a istoriei unui obiect, unuipersonaj istoric. Portretul locuitorului unei așezări
antice din zona actualului Chișinău
▪ Organizare de excursii tematice în Chișinăul istoric▪ Activități de proiect:▪ Elaborarea/prezentarea portretului unui locuitorstrăvechi din spațiul actualului mun. Chișinău▪ Descrierea ocupațiilor de bază ale locuitorilor
localității în perioada preistorică/antică
▪ Comunicări/prezentări
desprecomorile
vechi/antice, descoperite în spațiul actualului Chișinău▪ Prezentarea/descrierea unui element/obiect istoric
specific locului, caracteristic perioadei antice▪ Reconstituirea portretului unui locuitor al urbei din
epoca antică cu ajutorul surselor istorice▪ Realizarea de produse finale (texte, imagini)despre oamenii în istorie şi valorile asumate de-alungul timpului▪ Descrierea peisajului urban antic cu utilizarea
hidronimelor și toponimicii specifice locului.
▪ Istoria, funcționalitatea și valoarea unei piesearheologice▪ Museum quest. Identificarea și descoperirea unuiartefact/obiect legat de evoluția biodiversității dinzona Chișinăului
▪ Rezolvarea unor sarcini de lucru, utilizândprezentări multimedia▪ Reportaj foto: „Monumentul istoric/monumentul
natural din apropierea casei mele.” „Protejez
monumentele naturale culturale ale Chișinăului meu”
▪ Folosirea jocului de rol pentru însușirea valorilor şi
comportamentelor cetățeniei democratice▪ Construirea de rebusuri pe o temă istorică,utilizând mesaje vizuale▪ Selectarea obiectelor necesare realizării unei
expoziții tematiceIV. Excursia tematică: principii de organizare
1. Tipurile de excursii și modalități deorganizare a excursiilor
2. Rolul şi importanța ghidului. Sursele și
calitățile unui ghid de succes
3. Elaborarea unui traseu turistic tematic
4. Trasee turistice prin Chișinăul istoric
5. Proiect: „Excursie pentru un prieten dinstrăinătate”
Sinteză și evaluare
V.Istoria străzii mele
1. Cele mai vechi drumuri și străzi din or.
Chișinău: istorie și evoluție (str. P. Rareș, str.
Movila lui Purcel, str. Pușkin, str. Bariera
Sculeni etc.)
2. Străzile principale ale sectoarelor din or.
Chișinău
3. „Pașaportul” străzii mele
4. Produs „Harta/Macheta străzii mele”
5. Excursie pietonală

▪ Acțiuni de alcătuire a planului unui proiect▪ Descrierea unor surse istorice în vederea stabiliriiasemănărilor și deosebirilor pe baza unui plan
▪ Accesarea informațiilor oferite de site-urileInternet cu privire la străzile orașului Chișinău.
▪ Alcătuirea de biografii ale personalităților istoriceale căror nume sunt purtate de către unele străzi din or.
Chișinău
▪ Realizarea
unor
texte
desprefapte/procese/personaje istorice, pe baza unor surse
diferite, subliniind asemănările și deosebirile▪ Exerciții de plasare/completare pe hartă a unor
informații/evenimente şi procese istorice▪ Realizarea unor sarcini de lucru (documentare,redactare, prezentare etc.) în timpul participării laproiecte prin valorificarea experienței istorice pozitive▪ Prezentarea unor miniproiecte despre rolul unor
personalități istorice ale căror nume sunt purtate decătre străzi din Chișinău, analizând diverse surse
istoriograficeSinteză și evaluare
LA SFÂRŞITUL CLASEI A V-A, ELEVUL POATE:• să selecteze informaţii din diferite surse pentru expunerea evenimentelor, apreciind principalele realizări materiale şi spirituale ale dezvoltării Chișinăului
în Epoca Antică;• să descrie spaţiul istorico-geografic al localității și urmele așezărilor reprezentanților civilizațiilor antice care au sălășluit în acest spațiu, dezvoltândpropriile abilităţi de lucru cu sursele cartografice;• să stabiliească relaţia dintre cauzele şi evenimentele legate de acest spațiu cultural în Epoca Antică, descriind schimbările produse;• să utilizeze termenii istorici în descrierea evenimentelor legate de Chișinău din Epoca Antică, demonstrând interes faţă de trecutul istoric;• să elaboreze produse şcolare cu privire la obiecte/vestigii/monumente care aparțin istoriei acestei localități în Epoca Antică, manifestând respect faţă devalorile create de strămoşi.
24

CLASA a VI-aUnități de competență
Unități de conținut
1.1. Selectarea din texte a termenilor pentru I. La originile localității Chișinău
descrierea/caracterizarea
1. Așezarea geografică a localității Chișinău.
faptelor/proceselor/fenomenelor
Toponimia Chișinăului. Legendele legate
economice, sociale, culturale din istoria
de originea Chișinăului
Chișinăului medieval
2. Primele mențiuni documentare despre
1.2. Explicarea termenilor istorici/ limbajuluiChișinău ca localitate (în hrisoavelede specialitate în prezentarea unuimedievale, în descrierile călătorilor străini
fapt/proces istoric cu privire la istoriași în Descrierea Moldovei de D. Cantemir
medievală a or. Chișinău, demonstrândetc.)interes fată de trecutul istoric
3. Toponimia localităților din aglomerația
1.3. Redactarea unor texte/enunțuri, utilizândrurală (actuale suburbii) în imediata
termenii specifici în descrierea unor
apropiere de Chișinău în Evul Mediu
consecințe ale deciziei şi acțiunii umane
4. Denumiri false și eronate din istoria
în istoria Chișinăului medievalChișinăului
2.1. Identificarea informațiilor relevante,
legate de Chișinău în epoca medievală,în diverse surse cartografice etc.,
demonstrând interes față de trecutul
istoric▪ Alcătuirea unui glosar de termeni specifici▪ Prezentarea informațiilor cu utilizarea termenilor
istorici: târg, dugheană, cârciumă, ocol, han, cai depoștă, iarmaroc, făgădar, rateș, punct de vamă etc.
▪ Elaborarea rebusurilor, jocurilor de cuvinte cu termeni
istorici, arhaisme caracteristice vieții urbane medievaleromânești
▪ Exerciții de identificare a celor mai vechi drumuri
medievale, devenite străzi în or. Chișinău șiprezentarea informațiilor despre acestea▪ Elaborarea comunicărilor despre Chișinău și suburbiile
sale actuale în epoca medievală▪ Descrierea târgului Chișinău cu ajutorul imaginilor
5. Proiect „De-a lungul istoriei”: factori care
▪ Prezentarea vestigiilor Chișinăului medieval
au marcat aspectul, istoria și cultura▪ Exerciții de lucru cu harta
medievală a Chișinăului
6. Excursie tematică la muzeu▪ Exerciții de elaborare a machetelor

Sinteză și evaluare▪ Exerciții de comentare a imaginilor

2.2. Plasarea evenimentelor/proceselor și
fenomenelor istorice legate de Chișinăul II. Aspectul Chișinăului medieval
medieval în ordine cronologică
1. Chișinău: evoluție de la localitate rurală lastatutul de târg
2.3. Utilizarea corectă și adecvată aterminologiei și cronologiei pentru
localizarea în spațiul istorico-geografic aevenimentelor/faptelor/proceselor
istorice legate de Chișinăul medieval

Activități și produse de învățare recomandate▪ Exerciții de analiză a surselor istorice▪ Exerciții de recunoaștere apersonajelor/situațiilor/evenimentelor istorice în baza
descrierii studiului de caz▪ Elaborarea de puzzle cu spațiul târgului Chișinău

2. Cele mai vechi hărți cu reprezentarea ▪ Exerciții de elaborare a hărților turisticelocalității Chișinăului
▪ Exerciții de prezentare a unui obiect sau monument
3. Chișinăul în rețeaua orașelor principatului istoric din perioada medievală
Moldovei
25

4.
3.1. Extragerea informației esențiale dinsurse pentru descrierea evenimentelor(prin analiza contextului istoric) legate
de trecutul Chișinăului medieval.
3.2.

Locuințele târgului Chișinău: tipurile de ▪ Exerciții de prezentare a surselor numismaticeconstrucții urbane, clădiri/casemedievale

5. Proiect „O călătorie în timp: Chișinăul
medieval în viziunea copiilor”▪ Exerciții de prezentare a istoriei unui obiect, unei
denumiri arhaice, unui toponim, hidronim

Sinteză și evaluare▪ Elaborarea/alcătuirea unor axe cronologice pe diverse
domenii (social, cultural, economic, politic etc.)

Caracterizarea
evenimentelor/
proceselor și cauzelor unor evenimente III. Populația Chișinăului în Evul Mediu
1. Componența socială a Chișinăului
istorice asemănătoare sau diferite,
medievalfolosind diverse surse

3.3. Aprecierea situației locuitorului urbei
medievaleșiaconsecințelor
interacțiunii culturale în evoluția
Chișinăului

4.1. Comentarea cauzelor, evenimentelor și
proceselor istorice în lucrul cu harta
turistică a Chișinăului medieval

2. Etniile conlocuitoare a târgului Chișinău
3. Ocupațiile de bază ale chișinăuienilor în
Evul Mediu
4. Chișinăul medieval, comparativ cu un orașoccidental (Asemănări și deosebiri)▪ Prezentări ale vestigiilor Chișinăului medieval▪ Comentarea fragmentelor de texte istorice cu privire laChișinăul medieval▪ Studiu comparativ: o localitate din Europa medievală
și târgul Chișinău. Asemănări și deosebiri▪ Alcătuirea unui portofoliu care prezintă urmările unuieveniment pentru evoluția/dezvoltarea comunității
5. Realizarea costumelor de epocă a orășenilor umane medievale din Chișinău
din Chișinăul medieval▪ Completarea unor organizatori grafici, care să cuprindă
6. Proiect : „O zi din viața unui chișinăuian în decizii şi consecințe ale acțiunii umane pe baza
resurselor multimedia
epoca medievală”

4.2. Compararea evenimentelor și proceselor
Sinteză și evaluare
istorice
legatedeobiectivele
patrimoniului cultural urban din epoca IV. Chișinăul istoric
1. Sectorul Râșcani: istorie și evoluție
medievală

4.3. Formularea concluziilor cu privire laschimbările care au avut loc în Chișinăul
medieval și la consecințele deciziei șiacțiunii umane în istoria Chișinăului

▪ Activități de cercetare a vieții cotidiene achișinăuienilor medievali prin intermediul diverselorsurse

2. Sectorul Centru: istorie și evoluție

3. Sectorul Buiucani: istorie și evoluție

4. Sectorul Botanica: istorie și evoluție
5. Sectorul Ciocana: istorie și evoluție
26▪ Exerciții de simulare a activității de orientare/ghidare aexcursiilor virtuale în Chișinăul istoric▪ Realizarea unui produs care ilustrează contribuția
diferitelor civilizații/comunități la dezvoltarea
patrimoniului cultural comun al Chișinăului
▪ Exercițiu de descriere a consecințelor acțiunii umane
din spații şi perioade istorice, folosind surse variate▪ Alcătuirea unor liste cu site-uri de Internet pentru
temele istorice studiate

5.1. Stabilirea faptelor istorice legate deChișinăul medieval, care au contribuit laformarea
imaginii/identității
or.
Chișinău
5.2.

6. Raport despre o excursie urbană (raportfoto, tehnica/metoda Lapbook)▪ Alcătuirea unor postere/anunțuri/itinerare cu informații
selectate din Internet

7. Expoziție tematică școlară: Elemente ale ▪ Alcătuirea unor jurnale cu impresii şi rezultate alepatrimoniului etnografic comune și activității personale/de echipă
specifce pentru or. Chișinău și alte localități ▪ Realizarea de produse care să fie rezultatul dialogului
din suburbia orașului
şi negocierii în cadrul unei echipe de lucru

Determinarea
contribuției
unor
personalități istorice la dezvoltarea șidesăvârșirea identității or. Chișinău în
Sinteză și evaluare
epoca medievală
5.3. Promovarea patrimoniului cultural și V. Simbolurile și heraldica Chișinăului
1. Simbolurile și semnificația Stemei și aprotejarea moștenirii culturale și istoricedrapelului orașului Chișinău
a orașului Chișinău prin modelarea și2.
Istoria imnului orașului Chișinău
prezentarea unor obiective specifice3.
Proiect: „Locuri și clădiri simbolice – „cărți
Chișinăului medievalde vizită” a orașului Chișinău”
4. Expoziție „Târgul Chișinău” (produs)
5. Ziua orașului și Hramul orașului Chișinău.
Tradiții specifice locale
6. Crearea unui produs de publicitate pentru
vizitarea Chișinăului de Ziua/Hramulorașului▪ Realizarea unor prezentări pe o temă istorică, utilizând
mijloace digitale▪ Îndeplinirea unor sarcini/roluri diferite în cadrul
excursiei/grupului de lucru▪ Utilizarea informațiilor/prezentărilor cu ajutorul
resurselor multimedia.
Activități de proiect:▪ Meșteșugurile tradiționale în Chișinăul medieval▪ Personalități istorice care au marcat istoriaChișinăului medieval▪ Harta Chișinăului medieval▪ Chipul chișinăuianului medieval

Sinteză și evaluare▪ Organizare de excursii tematice în Chișinăul istoric

LA SFÂRŞITUL CLASEI A VI-A, ELEVUL POATE:• să selecteze informaţii din diferite surse pentru expunerea evenimentelor, apreciind rolul personalităţilor marcante din istoria localității Chișinău;• să citească sursele cartografice în descrierea evenimentelor/proceselor apărute/desfășurate în Chișinău în Epoca Medievală, evidenţiind schimbările în timp
şi spaţiu;• să stabilească relaţia dintre evenimente şi consecinţe, determinând schimbările produse în imaginea și societatea urbană a Chișinăului în Epoca Medievală;• să utilizeze termenii istorici specifici epocii medievale în descrierea evenimentelor localității Chișinău, demonstrând aptitudini de comunicare orală şi
scrisă;• să prezinte produse şcolare cu privire la personalităţi şi obiecte/vestigii/monumente ale Chișinăului în Epoca Medievală, demonstrând respect faţă devalorile trecutului istoric.

27

CLASA a VII-aUnități de competență
1.1. Recunoașterea termenilor/noțiunilor
istorice specifice din diverse surse cu
privire la aspectul și evoluția
Chișinăului în epoca modernă

I.

Unități de conținut
Chișinăul la începutul epocii moderne▪

1. Aspectul târgului Chișinău la începutul
secolului al XVIII-lea▪

1.2. Aplicarea și redactarea textelor despre
imaginea și schimbările survenite înviața Chișinăului la începutul epocii
moderne

2. Chișinăul – moșie mănăstirească

1.3. Formularea corectă a întrebărilor,
utilizând termeni istorici specifici cu
privire la evenimentele legate de or.
Chișinău în epoca modernă

4. Metode de apărare. Armele specifice din
epoca modernă și medievală. Vizită la
Muzeul Armatei▪

2.1. Descrierea/prezentarea schimbărilor
survenite în evoluția Chișinăului,
utilizând harta istorică și reperele
cronologice

6. Proiect: Expoziție de desene „Chișinăul laînceputul epocii moderne”

2.2. Compararea evenimentelor faptelor și
proceselor legate de istoria locală în
contexte cronologice și de spațiu
2.3. Utilizarea adecvată a coordonatelor detimp și spațiu în procesul analizei
caracteristicilor Chișinăului secolului
al XVIII-lea în lucrările
contemporanilor
3.1. Caracterizarea, în baza surselor, aevenimentelor istorice, relevarea
prezenței/manifestării influențelor

▪

3. Chișinăul – de la târg la oraș. Influența
politicii externe asupra destinului localității
Chișinău
▪

5. Hotarele Chișinăului în secolul al XVIII-lea

Sinteză și evaluareII.
Evoluția economică a Chișinăului în
secolul al XVIII-lea
1. Chișinăul –negustoresc

centrumeșteșugăresc

2. Chișinăul din secolul al XVIII-lea în
descrierile călătorilor străini

Exerciții de amplasare a punctelor de reper pe hartă
Exerciții de elaborare a hărții/machetei de puzzle cu
imaginea unor scene din viață sau a monumentelor dearhitectură semiurbană din secolul al XVIII-lea
Descrierea și prezentarea unei zile de târg, iarmaroc înChișinău cu utilizarea termenilor istorici specifici
epocii și spațiului istoric
Analiza comparativă cu utilizarea datelor cronologiceși termenilor istorici specifici▪

Exerciții de proiectare a excursiei la o biserică dinsecolul al XVIII-lea▪

Exerciții de structurare grafică a informației

▪

Elaborarea unei hărți a monumentelor secolului al
XVIII-lea din Chișinăuși ▪

Ilustrarea imaginii sociale a Chișinăului din secolul al
XVIII-lea, utilizând diverse instrumente grafice▪

Exerciții de elaborare a comunicărilor despre
evenimentele istorice legate de Chișinău, despre
specificul social al Chișinăului din secolul al XVIIIlea

3. Impactul războaielor ruso-otomane dinsecolul al XVIII-lea asupra evoluției
▪
economice a Chișinăului
▪
28

Activități și produse de învățare recomandate
Exerciții de descriere a localității cu ajutorul
informațiilor din surse istorice

Exerciții de proiectare a expozițiilor
Exerciții de descriere a monumentului istoricstrăine asupra evoluției istorice aChișinăului în sec. al XVIII-lea

4. Urme ale evoluției economice a Chișinăului ▪
în secolul al XVIII-lea▪
3.2. Analiza surselor scrise referitoare la
5. Proiect: „Râul Bâc: influență asupra evoluției
aprecierea rolului râului Bâc în
economice a Chișinăului”▪
evoluția Chișinăului în epoca modernă
Sinteză și evaluare▪
3.3. Formularea judecăților asupra
III.
Locuitorii Chișinăului
comportamentelor sociale din epoca
1.
Etniile conlocuitoare din Chișinău în sec. al
modernă din perspectiva evoluțieiXVIII-lea(schițe etnotoponimice ce demonstrează
Chișinăului
diversitatea etnică a orașului)
4.1. Descrierea cauzelor, evenimentelor și▪
2. Imaginea socială a Chișinăului la începutul
proceselor istorice din secolul al
secolului al XVIII-lea
XVIII-lea cu referire la or. Chișinău

Expoziții de desene, machete, proiecte
Reportaje foto cu urmele monumentelor arhitectonice
ale Chișinăului specifice sec. al XVIII-lea
Activități de proiect:
Elaborarea unei prezentări/unui filmuleț /PPT cu
utilizarea termenilor istorici, arhaisme în prezentarea
informației legate de ocupațiile de bază: pivnițe,crâșme, fântână cu ciutură, război de țesut, tăpăligi,
covată, umblăcel etc.
Reconstituirea portretului chișinăuianului din epoca
modernă cu ajutorul surselor istorice

4.2. Corelarea cauzelor și efectelorevenimentelor din istorianațională/universală cu istoria locală/aChișinăului

3. Influențe străine în gastronomia specifică ▪
târgului Chișinău

Expoziție de desene: „Cartierul în care locuiesc în
epoca modernă”

4. Vestimentația specifică întâlnită în Chișinăul ▪
secolului al XVIII-lea

4.3. Deducerea elementelor comune și
specifice ale evenimentelor/faptelor/
proceselor din istoria națională/locală
din epoca modernă

5. Impactul războaielor ruso-otomane din secolul▪
al XVIII-lea asupra Chișinăului

Reportaje foto: „Cel mai apropiat monument
istoric/natural în apropierea casei mele”, „Protejez
monumentele naturale culturale ale Chișinăului” etc.

5.1. Recunoașterea valorii/rolului
personalităților istorice legate deistoria Chișinăului, utilizând diverse
surse
5.2. Argumentarea importanței unei
personalități legendare, amonumentelor istorice, culturale și alenaturii din Chișinău pentru cultivarea
respectului față de realizările
trecutului

6. „Portretul” locuitorului
secolului al XVIII-leadin

7. Enigmele pietrelor funerare
identificate pe teritoriul or. Chișinău

Chișinău
medievale,

8. Proiect: „Numismatica medievală specifică
zonei”
Sinteză și evaluare

29

Dinastii de filantropi chișinăuieni

5.3. Demonstrarea atitudinii grijulii față depatrimoniul cultural și natural și
disponibilității de a participa lacercetarea istoriei Chișinăului

IV.

Arhitectura urbană din secolul al
XVIII-lea

1. Cele mai vechi clădiri din piatră din Chișinău:Bisericile din secolul al XVIII-lea. (BisericaMăzărache – Biserica „Acoperemântul Maicii
Domnului” (1752), Biserica „Sfinții Împărați
Constantin și Elena” (1777).
2. Urmele cetății bastionare de pământ, de pemalul Bâcului din 1787-1791
3. Cele mai vechi monumente ale naturii de pe
teritoriul Chișinăului
4. Proiect: „Protejăm monumentele culturale. Cea
mai veche casă cercetată, din Chișinău”
5. Produs:
Reportajfoto„Arhitectura
ecleziastică/bisericească din sec. al XVIII-lea –XIX-lea din or. Chișinău”
6. Excursie pietonală
Sinteză și evaluare
V.
Vechi familii boierești din Chișinăul
secolului al XVIII-lea
1.
2.
3.
4.
5.

Analiza și cercetarea rolului personalităților
istorice în descrierea istoriei urbei Chișinău
Pârcălabul V. Măzărache – între legendă și
realitate istorică
Dinastia boierilor moldoveni Râșcanu
Cetățeanul de onoare al orașului Chișinău –Codificatorul Andronache Donici
Proiect „Orășeni deosebiți a vechiuluiChișinău”

Sinteză și evaluare30

LA SFÂRŞITUL CLASEI A VII-A, ELEVUL POATE:• să aplice limbajul de specialitate în comunicarea orală şi scrisă, formulând judecăţi referitoare la epoca modernă;• să plaseze evenimentele, faptele şi procesele istorice în timp şi spaţiu, analizând schimbările survenite pe parcursul istoriei moderne;• să analizeze sursele scrise sau vizuale referitoare la istoria modernă, apreciind comportamentele sociale din Epoca Modernă din perspectiva
culturii democratice;• să deducă elementele comune şi specifice ale evenimentelor/faptelor/proceselor din istoria modernă, demonstrând gândire logică şi spirit critic;• să valorifice obiectele patrimoniului local, promovând valorile culturale în rândul semenilor, prin diverse activităţi organizate în şcoală şiîn comunitate.

31

CLASA a VIII-aUnități de competență
Unități de conținut
1.1. Descrierea aspectului Chișinăului din a I. Aspectul Chișinăului în secolul al XIX-lea
II jum. a secolului al XIX-lea – înc. sec.
1. Imaginea localității Chișinău în sec. al
al XX-lea, utilizând imaginile de epocă
XIX-lea
1.2. Aplicarea termenilor istorici în
2. Harta geografică a Chișinăului în a II-aelaborarea
comunicărilor
desprejumătate a sec. XIX – începutul sec. XX
schimbările survenite în or. Chișinău –capitala Regiunii/Guberniei Basarabia
3. Chișinăul – capitala Regiunii/Guberniei
Basarabiei
1.3. Elaborareaenunțurilor/textelor,folosind termeni istorici ce reflectă
planurile de dezvoltare a Chișinăului în
sec. al XIX-lea – înc. sec. al XX-lea

2.1 Distingerea schimbărilor hotarelor or.
Chișinău din sec. al XIX-lea, în bazahărților și reperelor cronologice
2.2 Analiza schimbărilor survenite asupra
imaginii etnice și sociale a locuitorilorChișinăului din secolul al XIX-lea –începutul secolului al XX-lea (cuajutorul diverselor surse)
2.3 Argumentarea impactului unor
schimbări și al activității unor
personalități istorice care au influențat
imaginea Chișinăului în epoca modernă

Activități și produse de învățare recomandate▪ Exerciții de cercetare a surselor istorice▪

Exerciții de localizare pe hartă a monumentelor
istorice▪

Exerciții de elaborare a planului unei excursii▪

Exerciții de examinare a imaginilor▪

Exerciții de proiectare a expozițiilora▪

Exerciții de prezentare a istoriei unui obiect, unei
personalități de vază5. Chișinăul dispărut (case, biserici, sectoareși sate)▪

Organizare de excursii în Chișinăul istoric▪

Proiecte de cercetare a vieții cotidiene achișinăuienilor prin intermediul aplicării/comparării
diverselor surse▪

Schițe de plan ale unei excursii elaborate cu
vizitarea monumentelor de arhitectură laică dinsecolul al XIX-lea – începutul secolului al XX-lea▪

Exerciții de ghidare a excursiilor virtuale înChișinăul modern▪

Exerciții de studiere/analiză a monumentelorecleziastice din Chișinăul sec. al XIX-lea

4. Planuri deChișinăului

dezvoltare

de

epocă

6. Prezentare: „Chișinăul subteran”
7. Proiect: „Legende urbane legate deChișinău în epoca modernă”
Sinteză și evaluare
II.
Locuitorii Chișinăului
1. Imaginea etnică a orașului Chișinău în sec.
al XIX-lea – începutul secolului al XX-lea(realizările
personalităților
istorice
remarcabile din rândul minorităților
naționale din or. Chișinău: Pisarjevski,
Stuart, Schmidt, Hrșanovski, Tumarkin,
Gr. Lonski, Al. Bernardazzi, DolivaDobrovolski etc.)

3.1. Caracterizarea rolului persona-lităților
istorice marcante cu impact asupra
32

Activități de proiect:

Pagină de ziar: „Chișinăul dispărut”

Istoria „Konkăi” din or. Chișinău

„Istoria tramvaiului din or. Chișinău” în imagini

City quest pe o stradă istorică din Chișinău

3.2.

dezvoltării arhitecturii urbane laice dinsecolul al XIX-lea – începutul secolului
al XX-lea

2. Viața cotidiană a orășenilor din Chișinău
în secolul al XIX-lea (Moravuri șinăravuri)Compararea
diverselor
stiluriarhitecturale în procesul excursiilor cu
vizitarea monumentelor de arhitectură
laică din secolul al XIX-lea – începutul
secolului al XX-lea

3. Impactul primei Expoziții Agricole dinChișinău (expoziția care a pus bazele
Muzeului Zemstvei, actualmente MuzeulNațional de Etnografie și Istorie Naturală)3.3. Utilizarea critică a informațiilor din
diverse surse istorice în argumentarea
opiniei
proprii
privindsituația
instituțiilor școlare din Chișinăul
modern4.1. Explicarea cauzelor, efectelorevenimentelor, proceselor și
fenomenelor legate de apariția și
specificul arhitecturii ecleziastice dinChișinăul secolului al XIX-lea
4.2. Determinarea relației cauză-efect înprezentarea informației cu privire lasoarta unui monument de arhitectură
ecleziastică din Chișinău

4. Familii/dinastii de orășeni de onoare:nobili și boieri chișinăuieni în secolul al
XIX-lea – începutul secolului al XX-lea.
5. Arhitecții Chișinăului în epoca modernă
6.

A fi Primar de Chișinău în epoca modernă

7. City quest (Monumentele naturii ascunseîn cele mai vechi parcuri din orașul
Chișinău)Sinteză și evaluare
III.
Arhitectura laică a Chișinăului sec. al
XIX-lea – începutul sec. al XX-lea
1. Arhitectura laică a Chișinăului secolului al
XIX-lea – începutul secolului al XX-lea
2.

Curente arhitectonice, stiluri arhitecturaleîn Chișinăul de altădată (secolul al XIXlea – începutul secolului al XX-lea)

4.3. Utilizarea relațiilor de cauzalitate în
elaborarea suportului informațional
pentru traseul turistic, legat de unele
monumente de arhitectură ecleziastică
din Chișinău în sec. al XIX-lea –începutul secolului al XX-lea

3. Monumente de arhitectură civilă (Dumaorășenească, Castelul de apă, Clubul
Nobilimii, Casa Hertza, Hotelul Londra,
Casa Eparhială etc.)

5.1. Exprimarea propriei păreri referitoare laun eveniment istoric din localitat, la

4. Școlile din Chișinău la mijl. sec. al XIXlea
33



Expoziție foto: „Descoperim istorii și legende
ale cimitirelor Chișinăului vechi”



Istoria poștei din or. Chișinău



Descoperim istoria cimitirelor Chișinăului vechi–muzee în aer liber
Locuri, oameni și construcții
Vreau să știu despre localitatea mea!

faptele unei personalități istorice dinChișinău
5.2. Manifestarea interesului pentru valorile
locale prin realizarea unui proiect istoric
5.3.

Demonstrarea unui comportament
proactiv, civic, bazat pe colaborare,negociere şi toleranță

5. „Crucea Roșie” și Spitalele din Chișinău în
secolul al XIX-lea
6. Istoria Gării feroviare din Chișinău
7. Infrastructura orașului Chișinău în secolul
al XIX-lea
8. Excursie la Moara Roșie
9. City quest: „Enigmele străzilor vechi dinorașul Chișinău”
Sinteză și evaluare
IV.
Arhitectura ecleziastică a Chișinăului
secolului al XIX-lea
1. Istoria bisericilor/lăcașelor sfinte dinChișinăul modern (Kirsha luterană,Kosteolul catolic, Sinagoga evreiască etc.)
2. Ansamblul Catedralei noi din Chișinău
(1836)
3. Pe urmele capelelor din Chișinăul dealtădată
4. Biserica ortodoxă: elemente distinctive.
Bisericile ortodoxe din Chișinăul modern:„Buna
Vestire”(1810),„Sfântul
Gheorghe” (1819), „Sfântul Arhanghel
Mihail” (1825), „Duminica TuturorSfinților” (1830), „Sfântul Mucenic
Haralampie” (1812), „Sfântul TeodorTiron-Ciuflea” (1858), „Sfânta Treime”(1869) etc.
5. Istoria unui lăcaș sfânt din Chișinău: trecutși prezent
34

6. Semnificația unor elemente ale artei
ecleziastice: simboluri de cult sau
decorațiuni deosebite din Chișinău (rolultroițelor/ruinele casei în care a locuit
mitropolitul Gavriil Bănulescu-Bodoni,
primul arhiereu al Basarabiei etc.)
7. Manifestări de filantropie/binefacere și
caritate în Chișinăul modern în sec. XIXînceputul secolului al XX-lea
8. Proiect: „Locașul sfânt de lângă casa mea”
Sinteză și evaluare
LA SFÂRŞITUL CLASEI A VIII-a, ELEVUL POATE:• să aplice termenii istorici în caracterizarea factorilor care au determinat schimbările în viața socială, economică și culturală a orașului Chișinău în Epoca
Modernă;• să utilizeze critic informaţiile din diferite surse istorice legate de trecutul localității/municipiului Chișinău în argumentarea opiniei proprii privind
respectarea drepturilor naturale în societatea urbană modernă;• să analizeze hărţile şi reperele cronologice, argumentând continuitatea şi schimbarea în istorie;• să determine dintr-o multitudine de evenimente sau procese istorice relaţiile de cauzalitate, integrându-le în comunicări orale şi scrise cu tematica istorieiorașului Chișinău în epoca modernă;• să valorifice și aprecieze diversitatea etnică şi culturală în dezvoltarea localității prin prisma trecutului istoric.

35

CLASA a IX-aUnități de competență
1.1. Determinarea termenilor-cheie cecaracterizează
evenimentele/procesele/fenomenele
istorice ale Chișinăului din perioada
contemporană din diverse surse
1.2. Operarea cu termeni istorici specifici
epocii în elucidarea specificuluiînvățământului interbelic pe exemplulșcolilor din Chișinău

I.

Unități de conținut
Chișinăul la începutul secolului al XX-lea

1. Transformările socioeconomice și politice dinorașul Chișinău la începutul secolului al XX-lea
2. Locuri
istorice
legatedemișcărinaționale/procese/fenomenecucaracterrevoluționar la începutul secolului al XX-lea în or.
Chișinău
3. Oaspeții orașului Chișinău la începutul secolului al
XX-lea1.3. Formularea aprecierilor, concluziilor,
privind
4. Chișinăul și procesul de unire a tuturor provinciilor
evenimentele/faptele/procesele/fenomene
românești în anul 1918
le și rolul unor personalități în
Sinteză și evaluareprezentarea Chișinăului contemporanII.
Chișinăul interbelic2.1. Recunoașterea schimbărilor survenite în
imaginea orașului în baza surselor foto și 1. Orașul Chișinău – un important centru urban și
surselor cartografice în procesul de cultural al României interbeliceprezentare a Chișinăului – capitală a
2. Cele mai renumite Școli interbelice din Chișinău
R.S.S. Moldovenești
2.2. Interpretarea surselor istorice, a hărților 3. Proiect: Călători și personalități care au vizitat
istorice și geografice ce reflectă Chișinăul interbelicschimbările parvenite în imaginea
4. Viața cotidiană și culturală în Chișinăul interbelicChișinăului postbelic(preocupările, moda, zone de agrement și distracțiile
2.3. Încadrarea
evenimentelor, timpului)proceselor/fenomenelorîncontexte
5. Ocupația sovietică a Chișinăului în 1940
cronologice și de spațiu în procesul
prezentării monumentelor istorice și 6. Chișinăul în perioada 1941-1944 (studiu de caz:
culturale din Chișinăul anilor 1950-1980
Cimitirul Eroilor, Cimitirul Evreiesc, Monumentul
Victimelor Ghetoului din Chișinău, Complexul
Memorial Eternitate, piatra memorială a
36

Activități și produse de învățare recomandate▪ Exerciții de observare a schimbărilor produse în
aspectul orașului pe parcursul secolelor XX-XXI▪ Exerciții de culegere a datelor despre
personalitățile istorice▪ Exerciții de stabilire a relației dintre regimul
politic și evoluția orașului
▪ Exerciții de demonstrare a schimbărilor produseîn evoluția Chișinăului
▪ Exerciții de apreciere a valorii patrimoniului
cultural al Chișinăului
▪ Exerciții de comparare a monumentelorecleziastice și civile contemporane▪ Colaj foto
▪ Exerciții de redactare a articolelor de ziar
▪ Elaborarea hărții cu locuri vizitate depersonalități celebre în Chișinău
Activități de proiect:▪ Acțiunea „Anti-vandal”▪ Portretul locuitorului din Chișinău în anii
postbelici (mărturii despre foametea din 1946-1947,
deportările din 1941, 1949, 1951 etc.) în imagini▪ Alfabetul Chișinăului (o construcție, monument,ce se referă la istoria Chișinăului pentru fiecare literă
din alfabet) Istoria Dendrariului din or. Chișinău
 Istoria Circului din or. Chișinău
 Istoria Menajeriei (Grădinii zoologice) din or.
Chișinău
 Istoria grădinilor publice/parcurilor: Parcul„Valea Morilor”, Parcul „Valea Trandafirilor” etc.
 Copilăria în orașul Chișinău în perioada
postbelică/sovietică (interviu, proiect de istorie orală) Știu despre localitatea mea!

3.1. Recunoaștereași
acceptarea
victimelor regimului sovietic din Parcul Valea
perspectivelor diferite asupra faptelor ce
Morilor etc )reflectă rolul personalităților politice înistoria Chișinăului postbelic/contemporan Sinteză și evaluare
III. Chișinăul postbelic
3.2. Compararea informațiilor din diverse

surse pentru stabilirea asemănărilor și 1. Mărturii ale reconstrucției or. Chișinău în primii ani
deosebirilor în
abordarearolului postbelici. Noile tendințe de modernizare,
personalităților de cultură în istoria industrializare și planuri urbanisticeChișinăului contemporan
2. Soarta clădirilor vechi, istorice din or. Chișinăul în
3.3. Aprecierea nivelului de manifestare a perioada anilor 1940-2000 (închiderea/demolarea
responsabilității cetățenești în păstrarea și lăcașurilor sfinte/bisericilor, redenumirea străzilor și
promovarea trecutului și patrimoniului apariția cartierelor noi etc.)
cultural al Chișinăului contemporan
3. Cele mai importante întreprinderi industriale,
4.1. Corelarea dintre cauzele și consecințele factori ai dezvoltării infrastructurii orașului Chișinău
de ordin economic, social politic și în anii postbelici
culturalale
procesului/rezultatelor
conservării patrimoniului cultural și 4. Contribuția orașului Chișinău la dezvoltarea
cosmonauticii
național al Chișinăului contemporan4.2. Susținerea argumentată a unui punct devedere, privind cauzele și efectele unor
evenimente/procese/fenomene legate depatrimoniul Chișinăului în timpul
prezentării unei expuneri/ghidări ale
excursiilor pe traseele turistice aleChișinăului

5. Chișinăul – centru cultural al R.S.S.M.
6. Vizită la muzeu, galerie de artă etc.

7. Istoria unui obiect produs în Chișinăul postbelic șipăstrat în familia mea din perioada sovietică
8. Personalități excentrice/nonconformiste/deosebite
din or. Chișinău (Miroslav Iorga, Gheorghii Bonza,
Mark Verlan, Glebus Sainciuc ș.a.).
4.3. Manifestarea atitudinii pro active,
pozitive/de grijă față de patrimoniul 9. Din albumul familiei mele: Un eveniment importantsărbătorit în or.Chișinău
cultural și național din orașul Chișinău
10. Tradiția înfrățirii între localități. Orașele cu care sa înfrățit orașul Chișinău pe parcursul deceniilor
5.1. Valorizarea/promovarea obiectivă a
Sinteză și evaluare
istoriei locale, pornind de la experiențe,trăiri și aprecieri subiective, „conservate”
37 Destine uitate/necunoscute din or. Chișinău
 Pagini deosebite din istoria familiei mele Poveștile comunității meleîn memoria unor locuitori contemporani
IV.Patrimoniul cultural și naționalai epocii, care și-au adus contribuția la 1. Patrimoniul cultural al Chișinăului din perioada
dezvoltarea Chișinăului
contemporană
5.2. Realizarea, în grup, a planului unei 2. Patrimoniul natural al orașului Chișinău în sec.
dezbateri pe o temă istorică, legată de XXI
trecutul Chișinăului în vederea dezvoltării 3. Importanța conservării patrimoniului cultural alunei atitudini pozitive față de sine și față orașului Chișinău (mozaicurile de pe clădirile or.
de ceilalți
Chișinău)5.3. Manifestarea înțelegerii, respectului şi 4. Imaginea Chișinăului în artă (arta plastică, teatru,
toleranței pentru diversitatea culturală, etnică ecranizări documentare, pelicule/filme artistice, poezii
și melodii dedicate Chișinăului în sec. XX-XXI).
şi confesională din mun. Chișinău
5. Suvenirele Chișinăului de altădată
6. Ghidarea excursiilor pietonale prin Chișinău
(mărturii ale contribuției chișinăuienilor în diverse
domenii)
7. Activitatea de voluntariat „Anti-vandal urban”
8. Locuri inedite, orășeni talentați și realizări
deosebite în orașul Chișinău în perioada
contemporană
9. Invențiile și descoperirile realizate deinventatorii/savanții chișinăuieni sau în orașul
Chișinău
10. Proiect: „Promovez un brand al orașului
Chișinău”
Sinteză și evaluare
LA SFÂRŞITUL CLASEI A IX-A, ELEVUL POATE:• să utilizeze limbajul istoric specific Epocii Contemporane în formularea aprecierilor legate de evoluția orașului Chișinău, respectând cultura comunicării;• să încadreze evenimentele, procesele şi fenomenele din istoria orașului Chișinău în Epoca Contemporană în contexte cronologice şi de spaţiu, utilizându-leeficient în diverse situaţii de învăţare şi comunicare;• să aprecieze nivelul de manifestare a responsabilităţilor cetăţeneşti în societatea urbană a orașului Chișinău în Epoca Contemporană, demonstrând cultură
civică;38• să susţină argumentat propriul punct de vedere privind cauzele şi efectele unui eveniment/proces/fenomen istoric din orașul Chișinău în Epoca
Contemporană, demonstrând înţelegerea complexităţii realităţilor sociale;• să elaboreze proiecte de conservare şi promovare a obiectelor de patrimoniu local, valorificând trecutul istoric al orașului/municipiului Chișinău.

39

VII. SUGESTII METODOLOGICE. PROIECTARE–PREDARE–ÎNVĂŢARE
Strategiile didactice recomandate spre aplicare în cadrul demersului educațional al
disciplinei opționale Chișinăul meu sunt axate primordial pe realizarea eficientă a finalităților
curriculare. Formarea competențelor în cadrul disciplinei trebuie realizată în conformitate cu
rigorile impuse de Cadrul de referință a Curriculumului Național.
Elevii și elevele care vor studia disciplina opţională Chișinăul meu vor fi capabili săanalizeze specificul şi importanţa patrimoniului cultural pentru dezvoltarea municipiuluiChișinău, să determine locurile din municipiu cu un potenţial reprezentativ bogat, să identificecele mai valoroase resurse urbane, să dezvolte un simț al locului, al relației afective și culturale
cu spațiul urban. Formarea acestor finalități impune utilizarea conceptului de transdisciplinaritate,care implică cunoașterea istoriei și patrimoniului municipal prin conexiuni disciplinare.
Informațiile propuse pentru disciplina opțională Chișinăul meu nu vor fi un scop în sine, ci
mijloace pentru formarea intelectual-civică. Sursele de documentare acoperă o gamă largă, elevii
având posibilitatea sau ocazia să intervină cu propriile produse și conținuturi valoroase șiinteresante. Valoarea noilor cunoștințe și conținuturi, perceperea acestora în funcție de cercetările
recente pot da naștere unor atitudini noi, corecte asupra fenomenului istoric prezentat.
Astfel, disciplina opțională corespunde cerințelor actuale ale educației centrate pe elev,
metodele folosite pentru acest opțional se recomandă a fi active și interactive, mijloacele depredare-învățare – diverse, formele de evaluare – multiple, iar locațiile de referință – variate.
Procesul didactic se centrează pe elev ca subiect al învățării și pe folosirea metodelor activ
participative și interactive, fapt ce favorizează procesul de exersare și dezvoltare a competenței decomunicare și ghidare, colaborare și cooperare între elevi, dar și între aceștia și alți subiecți
educaționali. În acest caz, cele mai recomandate strategii comportă un caracter aplicativ şiformează la elevi abilități acţional-practice.
Strategiile, metodele şi tehnicile utilizate în procesul de formare a competenţelor se vor
realiza în cadrul unor forme de organizare a acțiunii didactice, cum ar fi: activităţi frontale,activități în grup şi activităţi individuale. Rolul profesorului fiind cel de: consilier, moderator,
partener, evaluator, model și accentul se va pune pe metode interactive, specifice lucrului în grupîn combinație cu strategiile frontale şi individuale: învățarea prin descoperire, investigația,portofoliul, proiectul, interviul, simularea, dezbaterea, problematizarea, brainstormingul,organizatorul grafic, comparația, jocul de rol, studierea surselor istorice, metodele interactive degrup (metoda „Știu – Vreau să ştiu – Am învățat”, metoda Frisco, metoda „Cubul”, metoda „Turul
Galeriei” ş.a. Prioritare vor fi activitățile practice şi mai puțin cele teoretice, deoarece acestea
urmează să asigure formarea şi dezvoltarea abilităților de valorificare a patrimoniului culturalmunicipal.
40În scopul învățării centrate pe elev, cadrele didactice vor adapta strategiile de predare lastilurile de învățare ale elevilor (auditiv, vizual, practic) şi vor diferenția sarcinile şi timpul alocat
efectuării lor. Încurajăm cadrul didactic să organizeze demersul didactic prin utilizarea
preponderent a metodelor interactive, activ-participative, acestea fiind cele mai eficiente învederea dezvoltării, în mod integrat, a cunoștințelor, a deprinderilor, a atitudinilor și a valorilor deviață. De asemenea, considerăm eficientă utilizarea noilor tehnologii ale informației și comunicării
(TIC), pentru ca procesul educațional să fie atractiv și eficient.
Disciplina are un caracter explorator şi practic-aplicativ accentuat, ceea ce presupune
implicarea activă şi directă a elevilor, recomandându-se organizarea orelor outdoor, cu ieșire dinsala de clasă, activități de observare, explorare și cercetare, organizate în spațiul urban (curte,
bulevardul și străzile adiacente școlii, parcul din apropiere, muzeu etc.) și contextele non-formale(invitarea părinților și membrilor familiei în calitate de experți, surse, martori ai evenimentelor,întâlniri cu persoane relevante, vizite și discuții cu membrii comunității din vecinătatea școlii,
excursii virtuale, parteneriate cu alte clase din școală, comunitate, etc.).
Cadrele didactice vor valorifica, mai ales, experiențele personale ale elevilor, în manieră
integrată, printr-o raportare permanentă la ceea ce văd, gândesc, simt, reflectând și la propriul
comportament, cu scopul de a încuraja formarea unui cetățean proactiv al orașului/localității șiînsușirea apartenenței la identitatea de cetățean.
Autenticitatea experiențelor de învățare ale elevilor va fi demonstrată atunci când aceștia vor
aplica competențele explorate, descoperite şi exersate la această disciplină, în cadrul proiectului(individual, în perechi, în grup) planificat la finele fiecărui modul.
Strategiile didactice proiectate și realizate în cadrul disciplinei opționale se vor axa pe
diferitele stiluri de învățare, pe respectarea principiilor educației centrate pe elevi, pe
interactivitate, fiind bazate pe cunoașterea directă a realității din domeniul industriei turismului
din Republica Moldova.
Activitățile de învățare vor fi centrate pe:a. utilizarea surselor istorice, documentare, arheologice, mărturii ş.a.
b. antrenarea gândirii critice prin lectura activă, formularea opiniilor personale, elaborarea
argumentelor, formularea de întrebări, elaborarea de texte, realizarea de proiecte ş.a.
c. utilizarea investigației pentru aplicarea, în mod creativ, a cunoștințelor dobândite în
situații noi şi variate.
Principiile activității de învățare țin cont de învățarea activă, centrată pe elev, prin:•

adoptarea unor stiluri, tehnici și ritmuri diverse;•

apeluri la investigații permanente, la eforturi intelectuale şi motrice şi la autodisciplină;•realizarea activității de învățare prin studiu individual şi activități de grup;
41

•formarea implicită activității de învățare a unor atitudini, capacități, concomitent cuîmbogățirea informațională;•armonizarea activităților de învățare cu interesele elevilor, în scopul realizării evoluției

lor personale şi integrării sociale ulterioare.
Învățarea activă reprezintă procesul de învățare calibrat pe interesele/nivelul deînțelegere/nivelul de dezvoltare al participanților la proces. În cadrul învățării active, se pun bazele
unor comportamente, de altfel, observabile:*comportamente ce denotă participarea (elevul e activ, răspunde la întrebări, ia parte laactivități);*gândirea creativă (elevul are propriile sale sugestii, propune noi interpretări, viziuni);*învățarea aplicată (elevul devine capabil să aplice o strategie de învățare într-un anumit
context de învățare);*construirea cunoștințelor (în loc să fie pasiv, elevul îndeplinește sarcini care îl vor conducela înțelegere).
Proiectarea de lungă durată va reprezenta un demers complex ce va permite profesoruluisă dobândească imaginea întregului parcurs pe care-l va realiza împreună cu elevii, într-o anumită
perioadă de timp (semestru, an). În proiectarea de lungă durată se va urmări:● corelarea adecvată a elementelor procesului de învățământ văzut ca sistem;● fixarea pașilor ce vor fi parcurși în realizarea instruirii şi educației;● anticiparea, prefigurarea modalităților de organizare a sistemului de acţiuni instructiveducative;● adaptarea eficientă, adecvată a desfășurării procesului educaţional.
În procesul proiectării anuale (semestriale) profesorul trebuie să opereze asupra fiecărui
element inclus în activitatea de predare – învăţare – evaluare: competenţe, resurse didacticomateriale, nivelul elevilor, conţinuturi, timp, program de organizare, moduri şi forme deorganizare a elevilor, succesiunea predării-învăţării, tipuri de strategii, combinarea metodelor şi
instrumentelor, integrarea metodică a mijloacelor, criterii şi metode de evaluare, punându-le înrelație pentru a preveni derogările şi greșelile.
Gradul de detaliere a proiectării depinde de profesor, de nivelul culturii sale psihopedagogice şi metodice, de creativitatea didactică, de interesul şi motivaţia pedagogică. Structura
grafică a proiectării este tot la discreția profesorului.
Unitatea de învăţare este o parte componentă a proiectului de lungă durată, un bloc de lecții
prin care se observă realizarea competențelor elevilor. Ținând cont de faptul că o competență nu
poate fi formată într-o secvență scurtă de timp, cum ar fi, de exemplu, lecţia, este logic ca
distribuirea materiei de studiu să fie realizată de către cadrul didactic în unităţi de învăţare –42totalitate de teme, conţinuturi, unite prin respectarea logicii interne de dezvoltare a conceptelor
istorice. Unitatea de învățare va subordona lecţia.
Proiectarea unei unități de învățare presupune o activitate complexă din partea
profesorului: racordarea unităților de conținut și unităților de competență, proiectarea unui design
strategic al actului de instruire (metode, mijloace, forme de activitate) eficiente pentru realizarea
celor proiectate, observarea schimbărilor de comportament al celui educat (formarea, consolidarea
unor deprinderi, priceperi, abilităţi), evaluarea capacităţilor formate prin diverse situații deînvățare, accentul revenindu-i evaluării continue, formative în cadrul lecției.
Evaluarea la finele unei unități de învățare va presupune, în special, sarcini ce vor avea învedere evaluarea unităților de competență proiectate.

43

VIII. REPERE METODOLOGICE PRIVIND EVALUAREA
Evaluarea reprezintă o componentă importantă a procesului de predare-învățare. În cadrul
disciplinei opționale Chișinăul meu evaluarea va urmări și determinarea performanțelor și eficiența
eforturilor depuse de elevi în procesul de studiere a evoluției orașului în toate perioadele istorice.
În procesul evaluării profesorii vor fi preocupați nu atât de măsurarea cunoștințelor elevilor, ci deidentificarea deprinderilor de orientare în spațiul urban, a priceperilor de apreciere a valorii
monumentelor istorice din Chișinău, a interesului pentru protejarea patrimoniului cultural și istoric
al Chișinăului etc.
Evaluarea se realizează prin portofolii şi proiecte, individuale şi de grup, care sunt şiactivități complexe de învățare, dar şi instrumente de evaluare atât formativă, cât şi sumativă.
În cadrul disciplinei opționale Chișinăul meu, evaluarea dezvoltă/accentuează funcția
educativă, urmărind stimularea obținerii de performanțe superioare în pregătirea elevilor pentru
valorificarea potențialului creativ, de optimizare a procesului educativ.
Evaluarea în cadrul cursului opțional Chișinăul meu nu este o modalitate de control, ci oparte integrantă a întregului proces educațional și are rolul de a sprijini învățarea și formarea. Ea
trebuie să fie reprezentativă pentru performanțele elevilor: elevii nu trebuie să reproducă informații
memorate, ci să rezolve sarcini contextualizate, complexe având posibilitatea exprimării stiluluide învățare. Evaluarea urmează să creeze elevilor sentimentul că munca lor este importantă și nu
doar rezultatele finale.
Curriculumul pentru disciplina opţională nu constituie obiectul evaluărilor externe,naționale, dar reflectă această componentă care cuprinde recomandări generale cu privire laevaluarea rezultatelor școlare la disciplina opţională respectivă.
Scopul major al evaluării didactice îl constituie susținerea şi sprijinirea activității deînvăţare a elevilor, a progresiei învăţării şi cunoaşterii realizate de aceştia, adică demersul deevaluare este formativ (progresiv şi continuu) şi sumativ. Strategiile de evaluare sunt la discreţia
cadrului didactic şi se selectează potrivit finalităților vizate de disciplina opţională Chișinăul meu,
care sunt: motivaţia, accentul plasat pe modalitatea realizării produsului şcolar, valorificarea
potenţialului individual, capacitatea de comunicare și adaptare.
Pentru realizarea demersului evaluativ orientat pe competențe, cadrele didactice vor selecta
metode şi tehnici de evaluare, produse, forme de realizare, instrumente adecvate, care vor fi
racordate la actele normative şi reglatoare în vigoare.
Se recomandă următoarele metode alternative de evaluare: autoevaluarea, coevaluarea,
investigația, observarea sistematică a comportamentului elevilor care permite evaluarea
conceptelor, atitudinilor față de o sarcină dată şi a comunicării, fişe de observație, testedocimologice etc. Probele de evaluare a competențelor disciplinei în cauză se vor elabora cu
44

preponderență, în baza situațiilor-problemă, specifice activității de cercetare și valorificare apatrimoniului municipal.
Evaluarea are ca obiectiv major, verificarea gradului de însușire de către elevi a materiei
disciplinei și a formării abilităților în procesul de predare-învățare cu scopul optimizării
finalităților. În cadrul disciplinei se vor utiliza următoarele tipuri de evaluare:
Evaluarea inițială prevede identificarea capacităților de învățare ale elevilor, nivelul depregătire аl acestora, motivația pentru învățare, nivelul de formare а deprinderilor de muncă
intelectuală, vocabularul istoric format, posibilitățile comunicării interpersonale ș.a.
Evaluarea formativă (continuă), prevede verificări sistematice, pe tot parcursul predării
disciplinei. Acest tip de evaluare va scoate în evidență factorii ce asigură reușita elevilor sau
provoacă anumite dificultăți în formarea finalităților curriculare. Evaluarea formativă se va realiza
cu preponderență în bază de produse recomandate pentru formarea și evaluarea competențelor
acestei discipline.
Evaluarea sumativă la sfârșit de unitate de învățare se va axa pe produse relevanteevaluării competențelor specifice, vizate de unitatea în cauză.
Modalități de evaluare
Evaluare inițială: chestionar cu diverși itemi;
Evaluare formativă orală și scrisă (posibilă atât în procesul de predare, cât și în timpul
acordat feedbackului :1. Orală :- simulare/joc de rol/studiu de caz/interpretarea unui rol pe baza cerințelor sau liber;- observarea sistematică (prin metodele: cercul de conversație, brainstorming,
conversația euristică etc.);- întrebări simple;- întrebări complexe (aplicarea problematizării);- identificarea noțiunilor și termenilor specifici;- transmiterea rezolvărilor fișelor de lucru, de studiu.
2. Scrisă :- elaborarea elementelor mapei de interviu, a proiectelor și a articolelor/eseurilor(individual, de grup, frontal);- alcătuirea ghidului de interviu, a listei de cuvinte-cheie;- completarea glosarului de termeni, a jurnalului individual și al echipei;- rezolvarea chestionarelor cu diverși itemi;- redactarea unor texte cu teme date sau la alegere;- autoevaluarea (prin corectarea propriilor greșeli din chestionare);45

- alcătuirea produselor originale: afiș, pliant, chestionar, fișă, ghid de întrebări, articol,
proiect de pagină wiki etc.;
Evaluarea sumativă :- teste, chestionare cu diverși itemi etc.;- realizarea de album/buletin/broșură cu teme și imagini reprezentative ale
proiectului/opționalului;- organizarea unei expoziții tematice (fotografii, obiecte);- prezentarea proiectului individual, de grup, frontal;- prezentarea portofoliului (cu componente alese de profesor și elev dintre cele mai
performante și reprezentative contribuții).
Instrumentele de evaluare pot fi diverse în funcție de modalitatea de evaluare: prezentareaorală, tema de lucru, fișe de observație, fișe de autoevaluare, referate tematice etc.
Pentru certificarea competențelor formate în cadrul acestei discipline, instituțiile deînvățământ vor valorifica articolul 39 al Regulamentului privind evaluarea și notarea rezultatelorînvățării, promovarea și absolvirea în învățământul primar și secundar, aprobat prin ordinul MECC
nr.70 din 30.01.2020, care menționează că instituția de învățământ are dreptul să certificerezultatul disciplinelor opționale pe foaie de antet cu indicarea: disciplinei, a nr. de ore, arezultatelor învățării pentru disciplina în cauză, conform rezultatelor înregistrate în catalogulșcolar.
În calitate de sugestii de produse pentru măsurarea competențelor se vor folosi, după caz:Nr.
d/o

Produs1.

Harta conceptuală

Criterii de evaluare a produselor• Punerea în evidență a subiectului general• Elaborarea corectă a tabelei (schemei), de la noțiunile de bazăspre cele specifice domeniului• Organizarea corectă a informației despre subiectul solicitat• Corectitudinea logică a formulărilor• Corectitudinea lingvistică a formulărilor• Originalitatea expunerii noțiunilor subiectului propus

2.

Rezolvarea situațieiproblemă

•Înțelegerea situației-problemă

• Documentarea în vederea identificării informațiilor necesareîn rezolvarea problemei• Formularea și analiza soluțiilor• Stabilirea strategiei rezolutive• Prezentarea și interpretarea rezultatelor46

3.

Proiectul degrup/parteneriat/
individual• Validitatea proiectului – gradul în care acesta acoperă unitar
și coerent, logic și argumentat sarcina propusă
• Completitudinea proiectului – felul în care au fost evidențiate
conexiunile și perspectivele intermodulare ale subiectului
abordat, calitatea conținutului informațional• Elaborarea și structura proiectului – acurateţea, rigoarea și
coerența demersului științific, logica și argumentarea ideilor,
corectitudinea concluziilor• Calitatea materialului folosit în realizarea proiectului,bogăția și varietatea surselor de informare, relevanța și
actualitatea acestora, semnificația datelor colectate ș.a.
• Creativitatea – originalitatea și gradul de noutate pe care-l
aduce proiectul în abordarea subiectului

4.

Rezumatul scris alinformației despre
un obiect alpatrimoniului urban

•
•
•
•
•
•

Expunerea tematicii lucrării în cauză
Utilizarea formulării proprii, fără a distorsiona mesajullucrărilor, informațiilor supuse rezumării
Structurarea logică și concisă a textului rezumatului
Folosirea unui limbaj bogat, adecvat subiectului în cauză
Fidelitatea: înțelegerea esențialului şi reproducerea lui, prinevitarea contrasensului
Progresia logică: înlănţuirea ideilor, prezentarea
argumentelor clare şi evidente• Angajamentul autorului, aptitudine critică, corect evaluată şitranspusă
• Respectarea modalităților de enunțare a textului-sursă:rezumatul este o oglindă micșorată, dar fidelă textului-sursă
• Activitate pertinentă de reformulare: rezumatul nu este un
colaj de citate• Stăpânirea normelor sintactice la nivel de prezentare logică aideilor, frazelor, paragrafelor textului• Redactarea lizibilă a textului și plasarea clară în pagină
5.

Studiul de caz• Corespunderea soluțiilor, ipotezelor
rezolvarea adecvată a cazului analizat

propusepentru• Calitatea soluțiilor, argumentarea acestora• Utilizarea adecvată a terminologiei în cauză
• Corectitudinea lingvistică a formulărilor• Completitudinea informației şi coerența între subiect şidocumentele studiate• Capacitatea de analiză şi de sinteză a surselor, adaptareaconținutului• Originalitatea studiului, a formulării şi a realizării (evitarea
plagiatului)• Aprecierea critică, judecata personală a elevului
47• Rezolvarea corectă a problemei, asociată studiului analizat decaz
6.

Simularea / Joc derol• Reproducerea
realității,printr-omodelarecomportamentului-model, observat în mediul autentica• Exersarea abilităților formate, relevante sarcinii de simulare• Demonstrarea gândirii creative şi inovatoare, a spiritului
competitiv, moralei şi a motivației în timpul simulării
• Manifestarea sentimentului responsabilității în realizarea
sarcinii• Demonstrarea cunoștințelor şi competențelor proprii• Aprecierea gradului de încredere în forțele proprii• Demonstrarea competențelor de comunicare şi de operare cu
termeni specifici subiectului simulării
7.

Povestirea cu
elemente decreativitate

•
•
•
•
•

Expunerea tematicii subiectului în cauză
Expunerea orală este concisă şi structurată logic
Folosirea unui limbaj bogat, adecvat subiectului în cauză
Utilizarea sintezelor existente, prin adaptare originală și
crearea de noi combinații logico-verbale și vizuale
Prezentarea originalității în gândire și idei, observarea
lucrurilor în modalități noi• Manifestarea creativității, curiozității, entuziasmului și
optimismului în timpul expunerii
8.

Investigarea/
Cercetarea• Definirea şi înțelegerea problemei investigate• Folosirea diverselor procedee și metode pentru obţinerea
datelor necesare• Colectarea şi organizarea datelor obținute• Formularea şi verificarea informațiilor colectate cu privire lasubiectul investigat• Comentariul comparativ al surselor de documentare• Descrierea observațiilor• Interpretarea personală a rezultatelor cercetării
• Realizarea de desene, grafice, diagrame, tabele• Selectarea şi oportunitatea surselor bibliografice• Rezumarea celor constatate într-o concluzie exprimată succint
şi raportată la sarcina de cercetare• Modul eficient de prezentare

Pentru а eficientiza procesele de evaluare, înainte de а realiza evaluările, elevilor li se va
aduce la cunoștință tematica probelor, modul de evaluare, baremele, criteriile de notare și condițiile
de realizare а fiecărei evaluări. După efectuarea oricărui tip de evaluare, elevilor li se vor prezenta
48

rezultatele obținute pentru analiza lor și depistarea eventualelor erori, pentru а realiza concluzii și
propuneri de îmbunătățire.
IХ. RESURSELE NECESARE PENTRU DESFĂȘURAREA PROCESULUI DESTUDIU
Resursele didactice reprezintă o îmbinare de procedee şi mijloace de învăţământ pentru
realizarea efectivă a unei activități didactice. De obicei, se folosesc la lecţie tabla, manualele,schemele, diverse materiale didactice vizuale și intuitive, ghiduri turistice, hărți turistice, laptopul,
proiectorul, imagini, fotografii, pliante ș.a. Totodată pot fi utilizate eficient resursele WEBografice care pot servi atât ca surse de informare, cât și ca mijloace de simulare a experienței deghidaj urban.
Surse online:
1.
2.
3.
4.
5.
6.
7.

Centrul istoric al Chișinăului, http://www.monument.sit.md/
Colecția Chișinău, Biblioteca municipală „B.P. Hasdeu”, Departamentul „MemoriaChișinăului”, http://www.hasdeu.md/item-retea-memoria-chisinaului-52/
Мой город Кишинёв, http://oldchisinau.com/
OrigineaChișinăului.
Când
și
cum
s-a
născuthttps://www.youtube.com/watch?v=p2Ays3hpTDs
Chișinău – Orașul meu natal https://bortapavel.wordpress.com/istoria-chisinaului/
100 curiozități și date statistice despre Chișinău https://accesimobil.md/blog/chisinaucuriozitatiChișinău, orașul meu https://chisinaucapitala.wordpress.com/istoria-chisinaului/
8. Descoperă Moldova: Istoria Chişinăului vechi
https://www.youtube.com/watch?v=sClzxwqFFLs

49

X. BIBLIOGRAFIE
Acte normative:
1. Codul Educației al Republicii Moldova, nr.152 din 17.07.2014.
2. Guțu, Vl. (coord.expert), Crudu, V. (coord.gen.), Achiri, I., Bîrnaz, N., Chiorbă, C., Ciuvaga,
V., Dandara, O., Darii, L., Gremalschi, A., Ghicov, A., Guțu, I., Morari, M., Muraru, E., Olaru,
V., Paiu, M., Sochircă, V., Solcan, A., Șevciuc, M., Toma, N., Țurcanu, C., Velișco, N.,
Vitcovschii, A. Curriculum de bază: sistem de competențe pentru învățământul general.
Ministerul Educației, Culturii și Cercetării al Republicii Moldova, Universitatea de Stat din
Moldova, UNICEF Moldova, Chişinău, CEP USM, 2020.
3. Guțu, Vl., Pogolșa, L.(coord.), Crudu, V. (coord.), Bucun, N., Ghicov, A., Achiri, I.,
Gremalschi, A., Velișco, N., Goraș, M., Gaiciuc, V., Lungu, C., Ceapa, V., Cotovițcaia, D., Marț,V., Ghenciu, N., Gînu, D., Eftodi, A. Cadrul de referință al Curriculumului Național. Ministerul
Educației, Culturii și Cercetării al Republicii Moldova, Institutul și Științe ale Educației, Chişinău,Editura Lyceum 2017.
4. Guțu, Vl. (coord. șt.), Grâu, N. (coord. gen.), Crudu, V. (coord.gen.), Marț, V. (coord. op.),
Bragarenco, N., Burduh, A., Cosumov, M., Cotovițcaia, D., Florea, V., Guțu, Vl., Șevciuc, M.,Țurcanu, C. Cadrul de referință al educației și învățământului extrașcolar din Republica Moldova.
Ministerul Educației, Culturii și Cercetării al Republicii Moldova, Universitatea de Stat din
Moldova, Chişinău, 2020, 98 p.
5. PLANUL-CADRU pentru învățământul primar, gimnazial și liceal, anul de studii 2022-2023,Chișinău, Ministerul Educației și Cercetării al Republicii Moldova, 2022, 39 p.
Surse bibliografice în română:1. Arbore, Zamfir, Basarabia în secolul XIX, Ediție îngrijită de Ion Varta, Tatiana Varta, Chișinău,Editura Museum, 2001.
2. Arbore, Zamfir, Dicționarul geografic al Basarabiei, Chișinău, Editura Museum, Fundația
Culturală Română, 2001.
3. Argint-Căldare, Lucia, „Scurte Istorii urbane sau Ghidul unui chișinăuian”, Отдыхай, Nr. 19,
2013-2014, p. 52-54.
4. Argint-Căldare, Lucia, Cioburi de vise și destine nobile din Basarabia la hotarul secolelor al
XIX-lea și al XX-lea, Galerie de microbiografii feminine basarabene, Chișinău, Garamond Studio,
2019, 284 p.
5. Axionov, Vladimir, Melnic, Victoria (coordonatori), Învățământul muzical la Chișinău:Istorie și contemporaneitate: Simpozion științific consacrat aniversării a 85 de ani de laînființarea primului conservator chișinăuian Unirea Chișinău, Editura Grafema-Libris, 2004, 116p.
6. Bezviconi, Gh., Semimileniul Chișinăului, Chișinău, Editura Museum, 1996, 96 p.
7. Bezviconi, Gheorghe, Necropola capitalei: Dicționar enciclopedic, Casa Cărții „Mitropolit
Petru Movilă”, Chișinău, Editura Museum, 1997, 236 p.
8. Bibliografia municipiului Chișinău 1995, Chișinău, Editura Museum, 1996.
9. Bibliografia municipiului Chișinău: 2005-2010, Biblioteca municipală B.P. Hașdeu,Chișinău, 2019.
10. Bujor, Leonid, Chișinău în inima mea, Chișinău, Editura Prut Internațional, 2016, 272 p.
11. Cecan, Raisa, Uzina de apă Chișinău / Фабрика воды Кишинэу (1892-2012), ediția a II-a,revăzută și adăugită, Chișinău, Editura Proart, 2012, 232 p.
12. Chișinău, Evocări interbelice, ediție îngrijită de Diana Vrabie, București, Editura Eikon,
2018, 387 p.
50

13. Chișinău. Primăria. Activitatea edilitară a Consiliului municipal Chișinău. Campaniile 19341935-1936 sub primariatul dlui I.T. Costin, Chișinău, 1937.
14. Chișinău. Străzile povestesc...: Îndreptar-călăuză / Кишинев. Улицы рассказывает... /Кишинев. Улиците разказват..., Chișinău, Editura Timpul, 1983, 207 p.
15. Chișinău: Chișinăul vechi și nou / Chisinau: The Old and New Chisinau; Кишинэу: Старыйи новый Кишинэу, Chișinău, Editura Litera, 1998, 184 p.
16. Chișinăul în 1941, ediție îngrijită de Dinu Poștarencu, Chișinău, Editura Museum, 1996, 78
p.
17. Ciobanu, Ștefan, Chișinăul, Chișinău, Editura Museum, 1996, 79 p.
18. Ciocanu, Sergius, Orașul Chișinău: Începuturi. Dezvoltare urbană. Biserici, Chișinău,Editura Cartdidact, 1997, 280 p.
19. Colesnic, Iurie, Basarabia necunoscută, Vol. 1, Chișinău, Editura Universitas, 1993, 316 p.
20. Colesnic, Iurie, Basarabia necunoscută, Vol. 2, Chișinău, Editura Museum, 1997, 285 p.
21. Colesnic, Iurie, Basarabia necunoscută, Vol. 3, Chișinău, Editura Museum, 2000, 300 p.
22. Colesnic, Iurie, Basarabia necunoscută, Vol. 4, Chișinău, Editura Museum, 2000, 302 p.
23. Colesnic, Iurie, Basarabia necunoscută, Vol. 5, Chișinău, Editura Museum, 2004, 348 p.
24. Colesnic, Iurie, Basarabia necunoscută, Vol. 6, Chișinău, Editura Museum, 2005, 364 p.
25. Colesnic, Iurie, Basarabia necunoscută, Vol. 7, Chișinău, Editura Museum, 2007, 360 p.
26. Colesnic, Iurie, Basarabia necunoscută, Vol. 8, Chișinău, Editura Știința, Ulysse, 2010, 312p.
27. Colesnic, Iurie, Basarabia necunoscută, Vol. 9, Chișinău, Editura Ulysse, 2012, 322 p.
28. Colesnic, Iurie, Basarabia necunoscută, Vol. 10, Chișinău, Editura Epigraf, 2015, 344 p.
29. Colesnic, Iurie, Basarabia necunoscută, Vol. 11, Chișinău, Editura Bons Offices, 2018, 364
p.
30. Colesnic, Iurie, Chișinăul de ieri și de azi, ediție bilingvă română și rusă, Chișinău, 2020,
Editura Print-Caro, 244 p.
31. Colesnic, Iurie, Chișinăul din amintire, Chișinău, Editura Grafema-Libris, 2011, 516 p.
32. Colesnic, Iurie, Chișinăul din inima noastră, Chișinău, Editura Biblioteca Municipală „B.P.
Hasdeu”, 2013, 636 p.
33. Colesnic, Iurie, Chișinăul nostru necunoscut (ediția a 3-a, revăzută și adăugită), Chișinău,Editura Cartier, 2020, 632 p.
34. Colesnic, Iurie, Chișinăul nostru și vraja neuitării, Chișinău, Editura Biblioteca Municipală
„B.P. Hasdeu”, 2018, 632 p.
35. Colesnic, Iurie, Chișinăul și chișinăuienii, Chișinău, Editura Biblioteca Municipală „B.P.
Hasdeu”, 2012, 600 p.
36. Colesnic, Iurie, editor și coordonatorul ediției, Chișinău. Enciclopedie, Chișinău, 1997, 569
p.
37. Colesnic, Iurie, Geneza Teatrului Național din Chișinău (1818-1960). O cronică, Chișinău,Editura Cartier, 2016, 512 p.
38. Colesnic, Iurie, Nebănuitul Chișinău, Iași, Editura Junimea, 2016, album în limbile română,franceză și rusă, 146 p.
39. Dicționarul statistic al Basarabiei întocmit pe baza recensământului populației din anul 1902
corectat prin datele actuale, statistice ale primăriilor și prin tabelele birourilor de populație
centralizate în 1922/23, Chișinău, Tipografia societății anonime „Glasul țării”, 1923.
40. Dănilă, Aurelian, Opera din Chișinău: Privire retrospectivă, Chișinău, Editura Prut
Internațional, 2005, 280 p.
41. Dron, Ion, Chișinău: Schițe etno toponimice, Chișinău, Editura Ulysse, 2001, 111 p.
42. Eremia, Anatol, Chișinău: Istorie și actualitate. Ghidul străzilor, Chișinău, AȘM, 2012, 204p.
43. Eșanu, Andrei, Chișinău: File de istorie: cercetări, documente, materiale, Chișinău, Editura
Museum, 1998, 216 p.
51

44. Eșanu, Andrei, Eșanu, Valentina, Chișinăul de altădată, 1436-1812. Studiu monografic,
corpus de documente și alte materiale, Seria Chișinăul istoric, vol. 1, Chișinău, Editura Prut
Internațional, 2021, 616 p.
45. Gangal, Boris, Nesterov, Tamara, Râbalco, Eugenia, Starosenco, Petru, Garconiță, Rita,
Gangal, Tatiana, Nazarov, Alexandru, Centrul istoric al Chișinăului la începutul secolului al XXIlea: Repertoriul monumentelor de arhitectură, Chișinău, Editura ARC, 2010, 568 p.
46. Ghidul străzilor municipiului Chișinău, Primăria municipiului Chișinău, Chișinău, Centrul
editorial-poligrafic Chișinău-Prim, 2004, 54 p.
47. Grati, Aliona, Chișinău. Morile Timpului, Chișinău, Editura Prut Internațional, 2020, 368 p.
48. Grati, Aliona. Chișinăul interbelic – „un oraş pitoresc, plin de curiozităţi prin care istoria nu a
trecut fără a fi lăsat vreo urmă”, Dialogica, revista de studii culturale si literatura, 2020, nr. 3, p.
85-93.
49. Grițco, Ana, Carol Schmidt: întoarcere în timp / Karol Schmidt : rückkehr zu der zeit,Chișinău, 2014, 160 p.
50. Hadârcă, Petru, O cronică a Teatrului Național Mihai Eminescu din Chișinău, 1918-1930,Chișinău, Editura Cartier, 2016, 511 p.
51. Halippa, Ioan, Chișinăul pe vremea lui Puškin: (1820-1823) / Город Кишинев времён жизнив нём Александра Сергеевича Пушкина 1820-1823 г.: с портретом Пушкина и планом города
Кишинева, cu 333 de intersecții de Lică Sainciuc, Chișinău, Editura Cartier, 2011, 224 p.
52. Harjevschi, Mariana, Kulikovski, Lidia, Răileanu, Ana (coordonatori), Chișinău: bulevarde,străzi, piețe, parcuri: ghid enciclopedic, Chișinău, Biblioteca Municipală „B.P. Hasdeu”, 2017,377 p.
53. Hîncu, Ion, Vetre strămoșești din Republica Moldova: materiale arheologice informativ –didactice, Chișinău, Editura: Știința, 2003, 508 p.
54. Larsson, Bo (ed.), At Home or Abroad? Chișinău, Černivci, L’viv and Wrocław: Living with
Historical Changes to Borders and National Identities, Riga, Universus Academic Press, 2020,
560 p.
55. Moraru, Anton, Moldovanu, Mihai, Istoria serviciului medical din Chișinău, Chișinău, 2015,
186 p.
56. Musteață, S., Corduneanu, A. (eds.), Identitățile Chișinăului. Ediția a doua. Materialele
conferințelor internaționale: Identitățile Chișinăului, 1-2 octombrie 2013, Chișinău; Patrimoniul
cultural al Chișinăului vs. Dezvoltarea urbanistică, 25 iunie 2014, Culegere de studii, Seria IDN,
C4, Chișinău, Editura ARC, 2015, 308 p.
57. Musteață, S., Corduneanu, A. (eds.), Identitățile Chișinăului. Ediția a treia. Materialele
conferinței internaționale „Identitățile Chișinăului”, 1-2 octombrie 2015, Chișinău, Culegere destudii, Seria IDN, C6, Chișinău, Editura ARC, 2016, 274 p.
58. Musteață, S., Corduneanu, A. (eds.), Identitățile Chișinăului. Materialele conferinței, 12-13
septembrie 2011, Culegere de studii, Seria IDN, C2, Chișinău, Editura Pontos, 2012, 224 p.
59. Musteață, S., Corduneanu, A. (eds.), Identitățile Chișinăului. Materialele Conferinței
Internaționale „Identitățile Chișinăului”, ediția a IV-a, 19-20 octombrie 2017, Chișinău, Republica
Moldova, Culegere de studii, Seria IDN, C7, Chișinău, Editura ARC, 2018, 396 p.
60. Musteață, S., Corduneanu, A. (eds.), Identitățile Chișinăului, Materialele Conferinței
Internaționale „Identitățile Chișinăului”, ediția a V-a, 1-2 noiembrie 2018, Chișinău, Republica
Moldova, Culegere de studii, Seria IDN, C8, Chișinău, Editura ARC, 2020, 284 p.
61. Musteață, S., Corduneanu, A. (eds.), Identitățile Chișinăului: orașul subteran. Materialele
Conferinței Internaționale „Identitățile Chișinăului”, ediția a VI-a, 24-25 octombrie 2019,Chișinău, Republica Moldova, Culegere de studii, Seria IDN, C9, Chișinău, Editura ARC, 2020,
224 p.
62. Nemerenco, Valeriu, Administrația municipiului Chișinău: Model european, Chișinău,Editura Prut Internațional, 2009, 238 p.
63. Nemerenco, Valeriu, Buiucani - retrospectivă și perspectivă: (50 de ani de la înființare),Chișinău, 2014, 372 p.
52

64. Nemerenco, Valeriu, Buiucani: File din istoria satului și a sectorului Buiucani, mun.
Chișinău, Chișinău, Editura Prut Internațional, 2002, 200 p.
65. Nicoară, T., Istorie locala și surse locale. Proiect pentru învățământ rural, București, 2005.
66. Nicolae Costin, promotor al renașterii naționale, selectare texte și fotografii Iuliana Gore
Costin și Corneliu Costin, Chișinău, Editura Litera, 2010, 128 p.
67. Noroc, Larisa, Cultura Basarabiei în perioada 1918-1940, Chișinău, 2009, 191 p.
68. Orlov, N.A., Chișinău. Străzile povestesc... Îndreptar=călăuză / Кишинев. Улицы
расказывают ... Справочник-путеводитель / Кишинев. Улиците расказват ... Справочникпутеводитель, Кишинэу, Издательство Тимпул, 1983, 208 p.
69. Osadcenco, Radu, Chișinău 1918. Ghid-album al orașului, Chișinău, Editura Epigraf, 2018,
270 p.
70. Poștarencu, Dinu, Străzile Chișinăului: denumiri vechi și actuale, Chișinău, Editura Civitas,
1998, 16 p.
71. Rusanovschi, Iulian, Războiul monumentelor. Soarta monumentelor din Basarabia, Bucovina
de Nord, Transnistria din perioada 1918-1944, Chișinău, Editura Cu drag, 2018, 640 p.
72. Sainciuc, L. Colina antenelor de bruiaj, Chișinău, Editura Museum, 2000, 96 p.
73. Sainciuc, Lică, Chișinăul ascuns sau o încercare de resuscitare a memoriei unui oraș, ediația
a doua, revăzută, Chișinău, Editura Lumina, 2018, 176 p.
74. Sava, Lucia, Viața cotidiană în orașul Chișinău la începutul secolului al XX-lea (1900-1918),Chișinău, Editura Pontos, 2010, 318 p.
75. Shapiro, Paul, Ghetoul din Chișinău 1941-1942, București, Editura Curtea Veche, 2016, 297
p.
76. Stasz, B., Ulrich, L., Istorie orală – spunem povești și scriem despre viață, Centrul Educația
2000+, București, Editura Corint, 2000.
77. Stici, Ion, Piața Centrală: 175 de ani / Центральный рынок: 175 лет, Dumitru Iepuraș (red.
Șt.), Anatol Gorlo (versiunea rusă), lector Nicolae Bătrînu (versiunea rom.), Chișinău, Editura
Basarabia, 2000, 580 p.
78. Șlapac, Mariana, „Chișinău, 1436-1996”, Mariana Șlapac, Ana Boldureanu et al., Chișinău,Valmas-Terra, Ruxanda, 1996, 32 p.
79. Șlapac, Mariana, Arta urbanismului în Republica Moldova: privire de ansamblu, Chișinău,AȘM, 2008, 272 p.
80. Ștefăniță, ION (coordonator), Cartea neagră a patrimoniului cultural al municipiuluiChișinău, Chișinău, Continental Grup SRL, 2010, 176 p.
81. Ștefăniță, Ion (coordonator), Retro Chișinău, Chișinău, Continental Grup SRL, 2011, 92 p.
82. Tarhon, P. Gh., Parcurile vechi boierești din Republica Moldova: Istoria fondării, starea
actuală, structura compozițională, diversitatea dendroflorei și particularitățile ecologo-biologiceale plantelor, Chișinău, Editura Pontos, 2013, 648 p.
83. Tîrcă, A., Rădulescu, E, Școala și comunitatea, Centrul Educația 2000+, București, Editura
Humanitas Educațional, 2002.
84. Țurcan, C.I. (ed.), Spitalul Clinic de Psihiatrie Chișină – 110 ani de activitate, Chișinău,AȘM, 292 p.
85. Urusov, S.D., Însemnările unui guvernator. Chișinău, 1903-1904 / Prințul S.D. Urusov, trad.
din rusă de Vsevolod Ciornei; studiu introductiv și note de Virgil Pâslariuc, Chișinău, Editura
Cartier, 2019, 248 p.
86. Varta, Ion, Varta, Tatiana, Primarul Carol Schmidt: opera de modernizare a orașului
Chișinău: Studiu introductiv. Documente, Chișinău, Editura Cartier istoric, 2014, 304 p.
87. Vrabie, Diana, Chișinău: evocări interbelice, Chișinău, Editura Eikon, 2018, 388 p.
Surse bibliografice în limba rusă:1. Бубис, И., Зодче Бернардацци, Кишинев, Штиинца, 1997, 109 с.
2. Будак, Илья Григорьевич, История Кишинева (1466-1966), Кишинев, Издательство
Картя Молдовеняскэ, 1966, 564 с.
53

3. Габуния, Е., По Кишиневу без экскурсовода, Кишинев, Издательство Тимпул, 1979, 111c.
4. Государственный Художественный музей МССР, Кишинев, Издательство Тимпул,1982, 251 c.
5. Жигня, К., Копански, Я.М. (ред.), Кишинёвский погром 1903 года, сб. док. и материалов,Ин-т межэтн. исследований АН РМ. Отдел истории и культуры евреев Молдовы, Нац. архив
Респ. Молдовы, Chișinău, Editura Ruxanda, 2000, 524 c.
6. История Кишинёва (1466-1966), Кишинёв, Картя Молдовеняскэ, 1966, 564 с.
7. Катаева, Н.Г., Мой Кишинёв, Москва, Издательство Галерия, 2015, 250 c.
8. Квасников, А. А., Потов, С.В. (сост.), Один день в Кишиневе – Един ден в Кишинев –One day in Kishinev: справ.-путеводитель, пер. с рус. яз. на болг. М. Манолова, на англ. яз.
К. Шмидт, Кишинев, Издательство Тимпул, 1984, 104 с.
9. Кишинев – город устремленный в будущее, Кишинев, Издательство Картя
Молдовеняскэ, 1982, 148 c.
10. Кишинев: Краткий справочник, Изд. 2-е, испр. и доп., Кишинев, Издательство Картя
Молдовеняскэ, 1972, 190 c.
11. Кишинев: Краткий справочник, Кишинев, Издательство Картя Молдовеняскэ, 1970, 223c.
12. Кишинев: энциклопедия, Кишинев, Главная ред. Молд. Сов. Энциклопедии, 1984, 576 c.
13. Кока-Слобозияну, Михаил, Секретная жизнь генерала П.И. Федорова: Штрихи кбиографии. Факты и вымыслы. Загадки и отгадки, Chișinău, 2019, 246 с.
14. Колесник, Юрий (ред.), Пушкинский маршрут / Itinerar pușkinist, prezentare grafică LicăSainciuc, Chișinău, Editura Museum, 1999.
15. Котляров, Б.Я., Музыкальная жизнь дореволюционного Кишинева, Кишинев, 1967.
16. Левит, И. (ред.), Кишинёвский погром 1903 года, сб. ст. Амер. евр. об., распред. комитет
„Джоинт” и др., Chișinău, Editura Liga, 1993, 138 c.
17. Молдавская ССР. Энциклопедический справочник, Кишинев, Издательство, 1979.
18. Одуд, А. (ред.), Кишинев: Экономико-географический очерк, Кишинев, Издательство
Картя Молдовеняскэ, 1964, 155 c.
19. Опруненко, Виктор Федорович, Жил был я..., Размещен: 26/09/2008, изменен:17/02/2009 http://zhurnal.lib.ru/o/oprunenko_w_f/oprunenko-2.shtml
20. Раевский, В.Ф., Вечер в Кишиневе. По изданию Пушкин в воспоминаниях
современников, в 2 т., 3-е изд, доп., Вступ. ст. В. Э. Вацуро; Сост. и примеч. В. Э. Вацуро,М. И. Гиллельсона, Р. В. Иезуитовой, Я. Л. Левкович и др., Санкт-Петербург, Издательство
Академический проект, 1998.
21. Русев, Н., „Кишинев в молдавских грамо­тах XV–XVI вв.”, Revistǎ de istorie a Moldovei,
nr. 2, 1995.
22. Семенов, П., „Кишинев”, Гeогpaфичeско-cтaтиcтичecкий cлoваpь Рoccийcкой
Импepии, Том II, Санкт-Петербург, 1865, c. 611-614.
23. Тарас Я.Н., Памятники архитектуры Молдавии (XIV – начало XX в.), Кишинев,Издательство Тимпул, 1986, 248 p.
24. Тарнакин, Владимир, Матей, Зинаида, Учебные заведения Кишинева XIX-го - начала XXвеков, Chișinău, Editura Pontos, 2014, 268 p.
25. Тимуш, А.И. (ред.), Кишинев: Энциклопедия: А – Я, Кишинев, Главная редакция
Молдавской Советской энциклопедии, 1984, 576 с.
26. Ульянов, В., Пилат, И., Исторические места и памятники Молдавии, Кишинев,Издательство Картя молдовеняскэ, 1977, 177 р.
27. Халиппа, Иван Николаевич, Город Кишинев времен жизни в нем Александра
Сергеевича Пушкина. (Топографико-эпизодические и бытовые наброски к 100-й годовщинедня рождения поэта, 26-го мая 1899 года), http://oldchisinau.com/lib/halippa-pushkin.html
28. Чайковский, Г., Прянишников, Д., Молдавская государственная филармония,Кишинев, Издательство, 1960.
29. Юбилейный сборник города Кишинева. 1812–1912, Ч. 1, Кишинев, 1913, 235 c.
54