Ministerul Educaţiei al Republicii Moldova

MATEMATICA DISTRACTIVĂCURRICULUMUL OPŢIONAL
pentru învăţămîntul primar
Clasele I-IVChișinău - 2015

Aprobat:la Consiliului Naţional pentru Curriculum(Ordinul Ministerului Educaţiei nr. 1127 din 26 noiembrie 2015)

MEMBRII GRUPULUI DE LUCRU:Coordonator: Liuba PAIU, învăţătoare, grad didactic superior,
LT „D. Alighieri”, Chişinău

Autori:

Liuba PAIU, învăţătoare, gr. didactic superior, LT „D. Alighieri”, Chişinău



Ala LECA, director adjunct, gr. didactic superior; LT „D. Alighieri”, Chişinău

Vera TRIBOI, învăţătoare, gr. didactic unu, LT „D. Alighieri”, Chişinău

RECENZENŢI:

Petru Jelescu – dr. habilitat în psihologie, profesor universitar UPS „Ion Creangă



Nina Leon Stoica - învăţătoare, gr. didactic superior, LT „Gh. Asachi”, Chişinău

1

CUPRINS
Argument ....................................................................................................................................... 3
I. Concepţia didactica a disciplinei .............................................................................................. 4
II. Competenţele – cheie trandisciplinare .................................................................................. 5
III. Competenţele specifice disciplinei Matematica distractivă ................................................ 6
IV. Administrarea disciplinei ....................................................................................................... 6
V. Competenţe specifice, unităţi de conţinut, activităţi de învăţare ........................................ 7
Clasa I......................................................................................................................................... 7
Clasa a II-a ................................................................................................................................. 8
Clasa a III-a ............................................................................................................................. 11
Clasa a IV-a ............................................................................................................................. 13
VI. Strategii didactice: orientări generale ................................................................................ 15VII. Modalităţi de evaluare: ....................................................................................................... 18
VIII. Referinţe bibliografice....................................................................................................... 18

2

ArgumentOpţionalul Matematică distractivă a fost unul dintre opţionalele propuse de părinţi şi
elevi încă din anii şcolari trecuţi. Am propus acest opţional - şi părinţii şi elevii l-au ales dintre
multe altele - pentru a satisface nevoia de joc a copilului, pentru a face ca matematica să lepară elevilor mai atractivă, mai distractivă, nemaifiind disciplina "problemă" atît pentru copii,
dar şi pentru părinţi, mentionind că, matematica nu trebuie privită ca un complicat şir de exerciţii
şi probleme.
Conţinutul problemelor propuse spre rezolvare va conduce elevii prin lumea basmelor,şi, mai ales, prin situaţii reale din viaţa de zi cu zi, care ridică o mulţime de probleme, cărora,
trebuie să le găsim rapid soluţia cea mai bună. Un antrenament matematic îi pregăteşte pe elevi
în acest sens.
Caracterul atractiv şi distractiv al materialului are ca scop stimularea plăcerii şi ainteresului pentru această ştiinţă legată de viaţă – matematica. Viaţa este ca un labirint, ne punede multe ori în situaţia de a calcula rapid, fie preţul unor cumpărături, fie numărul de participanţi
la o întrecere sau alta. Pentru aceasta trebuie să ne folosim de cunoştinţele matematice care neuşurează calculul. Această disciplină ne ajută să gîndim, să alegem calea corectă dintre toate
aleele încurcate ale labirintului cotidian.
Conţinuturile expuse oferă un şir de exerciţii, probleme distractive, tabele, grafice,jocuri matematice ilustrate, cu dorinţa de a ajuta elevii de vîrstă şcolară mică să studieze maibine şi mai uşor matematica, să cunoască un şir de termeni noi şi să se orienteze mai bine înrezolvarea diferitor situaţii dîn viaţă.
Scopul opţionalului Matematică distractivă este de a pune la dispoziţia copiilor mijloace
agreabile care să le stimuleze gîndirea, logica, perspicacitatea, să le dezvolte atenţia,creativitatea.
Urmăreşte:-dezvoltarea capacităţilor intelectuale, a gîndirii logice, a imaginaţiei creatoare ;-dezvoltarea capacităţii de a raţiona, de a emite judecăţi, de a sesiza calea optimă de rezolvare
corectă şi rapidă în cotidian.
Matematica distractivă

are obiectivul de a promova valorile unei societăţi moderne:iniţiativă, creativitate, gîndire economică, gîndire logică, reprezentări grafice, limbaj
corect.

3

I. Concepţia didactica a disciplinei
Definirea disciplinei: Matematica distractivă
Obiectivul

educaţiei matematice la treapta primară de învăţămînt vizează formareacompetenţelor matematice specifice, necesare pentru dezvoltarea armonioasă a personalităţii
elevului, care îi vor asigura premisele integrării şcolare la următoarea treaptă de învăţămînt şi ale
integrării lui sociale.
Procesul educaţional la matematică distractivă în clasele primare la fel este fundamentat peurmătoarele principii.
Principiul constructiv vizează structurarea, restructurarea şi corelarea sistematică bază şi

al predării-învăţării-evaluării.


Principiul formativ vizează formarea directă a personalităţii elevului în procesul

educaţional la matematică. În contextul acestui principiu, matematica distractivă se orientează
spre un set de valori şi atitudini, ca responsabilitate individuală, gîndire deschisă, creativă,curiozitate şi imaginaţie în rezolvarea şi formularea de probleme; tenacitate, perseverenţă şi
capacităţi de a învăţa.
La fel matematica distractivă duce la:-

independenţă în gîndire şi acţiune, spirit de iniţiativă şi disponibilitate de a aborda sarcini

variate;-disponibilitatea pentru a învăţa de la alţii şi a-i ajuta pe ceilalţi să înveţe;-obişnuinţa pentru rezolvarea unor probleme practice;-

motivaţia pentru studierea matematicii.

Matematica distractivă este un suport deosebit pentru realizarea acestor principii.

4

II. Competenţele – cheie trandisciplinareÎn concordanţă cu componentele de bază ale curriculumului modernizat pentruînvăţămîntul primar din Republica Moldova în Curriculum-ul este concepută şi disciplina
Matematica distractivă.
Competenţe de învăţare/ de a învăţa să înveţi
• Competenţe de a învăţa din surse diverse, independent si împreună cu alţii.
Competenţe de comunicare în limba maternă/ limba de stat
• Competenţe de a aplica abilităţile de bază integratoare în situaţiile de învăţare şi comunicare
cotidiană.
Competenţe de bază în matematică
• Competenţe de observare, de utilizare a instrumentelor de măsurare• Competenţe de utilizare a operaţiilor matematice de bază şi a proprietăţilor lor pentru a inventasoluţii econome a problemelor în activitatea de învăţare.
• Competenţe de utilizare a diverselor forme de sistematizare şi prezentare a informaţiei.
Competenţe acţional-strategice• Competenţe de a stabili legătura între propriile capacităţi, eforturi şi rezultatele activităţii.
Competenţe interpersonale, civice, morale• Competenţe de a interacţiona constructiv cu oamenii din jur, pe bază de colaborare.
Competenţe de autocunoaştere şi autorealizare• Competenţe de a manifesta atitudine pozitivă şi încredere în forţele proprii.
• Competenţe de autoreflecţie, autoevaluare şi autocontrol în activitatea de învăţare, în relaţiile
cu alte persoane.
Competenţe culturale, interculuturale (de a recepta şi a crea valori)• Competenţe de a respecta diversitatea dorinţelor şi posibilităţilor oamenilor, recunoaşte
drepturile persoanelor reprezentante ale diferitor culturi.
Competenţe antreprenoriale• Competenţe de analiză pentru a lua decizii în activitatea cotidiană şi cea de învăţare.
• Competenţe de iniţiere a jocurilor, activităţilor în grup cu colegii săi.
Competenţe acţional-strategice• Competenţe de a acţiona conform unui plan în activitatea de învăţare şi odihnă.
Competenţe de autocunoaştere şi autorealizare• Competenţe de a manifesta atitudine pozitivă şi încredere în forţele proprii.

5

III. Competenţele specifice disciplinei Matematica distractivă

1. Valorificarea capacităţilor de descoperire cu caracter distractiv.
2. Explorarea /investigarea unor situaţii problemă reale sau modelate, integrînd
achiziţiile matematice şi cele din alte domenii.
3. Manifestarea interesului şi a motivaţiei pentru studiul şi aplicarea matematicii
distractive în contexte cotidiene variate.

IV. Administrarea disciplinei
Statutul

Aria

disciplinei

curriculară

Opţional

Matematicăşi Ştiinţe

Clasa

Nr.de ore

Nr. de oresăptămînal

anual

I

1

33

II

1

33

III

1

33

IV

1

33

6

V. Competenţe specifice, unităţi de conţinut, activităţi de învăţare
Clasa I
Subcompetenţe
1.1. Recunoaştereapoziţiilor relative ale
unor obiecte în spaţiu,în raport cu sine.

1.2. Identificarea
formelor geometrice înmodele date şi în
mediul înconjurător.

1.3. Percepereasimţuluiestetic și artistic in
realizarea sarcinilor
propuse.

2.1. Completarea unor
secvenţe ale şirului
matematic în baza
sesizării prin observare.

2.2. Relaţionarea
elementelor matematicecu cele cotidiene.

Unităţi de conţinut
Mulţimi. Numărarea.



Sir de numere. Ne cheamă
livada, să adunăm roada.

Compararea numerelor. Merg
la piaţă repejor, sunt de mareajutor.

Corespondenţa numerelor. În
excursie-n zăvoi, mergem toţicu pas vioi..



Numere ascunse în proverbeşi ghicitori, găseşte-lerepejor.



Ordonarea numerelor. Douăore cu trei iezi.

Semnele de comparaţie. Laşcoala celor şapte pitici.

Numărul necunoscut. Fatamoşneagului şi lădiţa
fermecată.

Păcală şi tolba cu tabelematematice distractive.

Cu bulgări de zăpadă nejucăm, exerciţii rezolvăm.



Numere identice. Întrebări –capcană am scris,argumentează ce ai de zis.
Careul matematic. A venit în
Ajun Moşul darnic şi bun.
Atent priveşte şi deosebirile
dintre numere găseşte.


3.1. Formularea unor
probleme distractive
simple, pornind de la

Domino matematic. Cine
matematica îndrăgeşte, acela
voinicel va creşte.



7

Activităţi de învăţare
Poziţionarea,
localizarea în spaţiu şipe plan. Numărarea
unor obiecte într-o
ordine spaţială dată;observarea formelor
unor obiecte concretegeometrice.
Recunoaşterea,
desenarea unor cercuri,
triunghiuri, pătrate;legătura între numere sienunţul dat;
aranjarea obiectelordupă codul dat ;reproducerea şicontinuarea unor
modele grafice
repetitive;
explorarea diverselor
modalităţi dereprezentare cu obiecte
şi prin desene;

completarea tabelelor;
intuirea proprietăţilor
adunării şi scăderii înbază de obiecte, desene,
exerciţii; exprimarea încuvinte proprii a
proprietăţilor observate;
determinarea unor
numere/semne carelipsesc în exerciţii, înbaza încercărilor;
redarea enunţului unei

obiecte, imagine, enunţ
incomplet.







3.2.Colaborarea înrezolvarea sarcinilor
propuse, manifestînd
spirit critic şi autocriticfaţă de parteneri.






3.3.Argumentarealegăturii dintre
matematică şi viaţa dezi cu zi.




3.4. Realizarea legături
între diferitele domenii
ale matematicii sauîntre matematică şi altearii curriculare /discipline .







Rezolv sarcinile matematicetoate cu creioane colorate.
Probleme rimate.
Concurs matematic.
Primăvara iată vine,
completăm tabele acum maibine.
Probleme distractive.
Floricele din vîlcele de ziuamămicii mele.
Diagrame. Scump Pămînt,noi te iubim şi cu drag teocrotim!
Ghicitori rimate pentru copii
adunate.
Probleme năzdrăvane.
Învăţ de mic să construiesc,
lucruri noi să făuresc!
Creionaşele vesele.Continuă
şirul.
Să deosebesc prin culoriîncerc: pătrat, triunghi,
dreptunghi şi cerc.
Dacă figuri geometrice veişti, arhitect poţi deveni.
Cu pătrate ne jucăm,construim şi calculăm.
Obiecte de aceeaşi formă. În
lumea figurilor geometrice
Tangramul.
Dacă ştim să măsurăm, maiuşor ne descurcăm!
Instrumente de măsură
folosim. Lungimea, timpul şimasa ştim!
Tabele matematicecompletez - cunoştinţele-mievaluez!

probleme în cuvinte
proprii;
separarea
condiţiei şi întrebării
problemei;
completarea de tabele;compararea numerelor,în baza jocului;
cercetarea ghidată;activităţi de observare
si cercetare;observarea formelor
unor obiecte
geometrice
concrete;
continuarea unor
modele grafice
repetitive;
identificarea regulii deformare a unei
succesiuni de numere;
determinarea unor
numere/semne carelipsesc în exerciţi înbaza încercărilor;
contrapunerea unor
situaţii de măsurare amasei şi a capacităţii aunitatilor de lungime în
cotidian.

Clasa a II-a
Subcompetenţe

Unităţi de conţinut


1.1.Utilizarea
elementelor de limbaj 
matematic.

Din vacanţă noi venim,numere neamintim.
Exerciţii după model. De scoală neeste dor, să ne încadrăm uşor.
Toamna se numără problemele.

exerciţii de formare anumerelor pe baza unor
imagini date;Corespondenţa numerelor. RiţaVeveriţa alune socoteşte şi pe eleviisteţi cu ele îi serveşte.

exemple de jocuri
matematice, ilustrate,
atractive;

8

Activităţi de învăţare

1.2. Implicarea activă înrelaţiile dintre mediul
natural si sine.



Enigme matematice ariceşti.



Mere, pere şi gutui, cum rezolvi
problema, spui?

Suntem harnici, calculăm, albinuţei
ajutăm.

Pătratul magic. Capra cu treişcolărei.



Zarul. Ursul şi Vulpea la tablă.
Probleme distractive
1.3.
Cercetarea unor 
contexte de probleme
cotidiene,
utilizînd 
achizitii matematice.

2.1. Relaţionarea
elementelor matematicecu cele cotidiene.

Lădiţa „magică”.Probleme.
Nică, pupăza şi drumul. Măsurări.
Cocoşu-şi vrea punguţa înapoi,
Concursul matematic e în toi!

Iarnă este-n calendar, noi vom
calcula cu har.

Înmulţirea cu trei. Cifra trei te-aîndrăgit, fii atent ce-a pregătit!



Corespondenţa numerelor. Bradul
matematic.
Patru, cinci îi vezi îndată, înmulţirea
nu – i o joacă.

rezolvare de probleme
distractive;
rezolvarea unor exerciţiijoc în care obiectele(desenele) sunt asociateunui număr natural;rezolvarea de probleme
ilustrate, probleme cuînmulţiri;exerciţii-joc de atenţie,perspicacitate, calcul;
exerciţii-joc în care se
realizează corespondenţe
între numere naturale şialte elemente. (desene,
culori, eroi din poveşti);folosind informaţii dinviaţa cotidiană;construirea unui tablou dinfigurile geometriceînvăţate;jocuri de înmulţire;2.2 Completarea unor
succesiuni de forme
geometrice asociatedupă reguli simple,
indicate sau identificate
prin observare.

2.3 Argumentarealegăturii dintre
matematică şi viaţa de zi
cu zi.



Cei 7 învăţăcei au valoare!
Alba-ca-Zăpada e învăţătoare.

Şase, şapte, să-nmulţim, omuleţi să
definim.

Desenăm, colorăm şi rezolvăm.

Înmulţim cu opt, cu nouă,ce frumos, distractiv, ingenios!



Matematica bomboanelor. Adunăm
cu hărnicie, împarţim cu bucurie.



Repetăm, judecăm, înmulţirea nuuităm! Unde, cum, care şi cîte, un
9exerciţii de numărare aelementelor unor şiruri denumere date;înregistrarea în tabele arezultatelor unor observări;activităţi matematice
instructive cu caracter
ludic, utilizînd cercetarea
ghidată;compunerea de enunţuri
logice, folosind informaţii
din viaţa cotidiană;exerciţii de scriere a unor

concurs superb cu cifre.

3.1 Realizarea legături
între diferitele domenii
ale matematicii sau între
matematică şi alte arii
curriculare / discipline.






3.2 Investigarea unor
contexte problematicereale, legate decotidian.









Cuvinte numerotate. Primăvara avenit, Mate iarăşi ţi-a zîmbit.
Respectă regula şi continuă.
Stolurile de cocoare, aduc numere înşiruri.
Să ai sănătate, te ajută Mate.
Probleme ECO.
Probleme – altfel
În jur, precum se ştie, e multă
geometrie.
Timpul în literatură. Măsurarea
timpului.
Veselă şi adorată-i matematica
rimată.
Zîmbeşte – timpul te iubeşte!
Joc distractiv .
Careuri matematice distractive dela Bufi.
Respectă codul. Orientarea în spaţiu.
Forma şi spaţiu.
Totalizare.

10

numere din lumea cifrelor
descoperite în „ galeria
curiozităţilor” numerice;grupul celor ingenioşi;jocul de rol;continuarea şirurulor denumere;completarea paginii desanatate „Matematica
naturistă”;
observarea formelor unor
obiecte geometrice;„Clubul matematicienilor
inspirati”, proverbe şizicători despre timp;
rezolvare de probleme
distractive;
Poster tematic”
Matematica distractivă”

Clasa a III-a
Subcompetenţe
1.1.Receptarea
capacităţii de aprezenta spaţiul
comunitar prin cifre.

1.2. Explorarea
modalităţilor decompunere anumerelor prin
activităţi practice.

1.1. Completarea unor
succesiuni de numere
naturale .

2.1. Manifestareainiţiativei in rezolvarea
diverselor situaţii
cotidiene.

2.2. Completarea unor
tabele sau scheme încare se organizează
probleme.

3.1. Investigarea unor
situaţii – problemă dinUnităţi de conţinut
Completarea tabelului cu
numere. Septembrie încalendar,va desfrunzi fila cu filă.



Sa ne amintim. Probleme
distractive. Numere pare.
Numere impare.

Descoperă regula. Horafrunzelor.

Gîndim şi descoperim
Problemele toamnei.

Operatii matematice. In pădurea
cu alune, aveau casă doi pitici.

Satul numerelor.
Matematica-n poveşti.

Ursul a fost păcălit şi s-a pus pe
socotit.



Patratul magic. In ajutor iezilor.



Matematica cu Tom şi Jerry.
Rezolvă şi recunoaşte.



Fulguşorii matematici. Probleme
distractive.

Activităţi de învăţare
Continuarea, completarea
unor succesiuni de numere
asociate după o regulă
simplă, legată dedescompunerea
numerelor;

Rezolvarea, formularea deprobleme, pornind de la:obiecte, imagini, enunţuri
incomplete, numere date,scheme, tabele;
rezolvarea de exerciţii şi
probleme de logică de tipul" dacă… atunci";
exerciţii de judecare a unor
propoziţii ( matematice sau
legate de viaţa cotidiană );compunerea de propoziţii
şi stabilirea valorii deadevăr a acestora;
exerciţii şi probleme delogică ;exerciţii de descoperire ;labirintul ;Exercitii si probleme.
Pluguşorul matematic.

exerciţii de decodificare aunor "socoteli codificate";

Matematica ECO.



exerciţii de comparare arezultatelor proprii obţinutecu rezultatele altora ;Probleme distractive.



Descoperă codul. Darurile luiMoş Crăciun.



Steluţe matematice cu numere
enigmatice.

Figuri geometrice. Roboţei
11

exerciţii - competiţie degăsire a cît mai multorsoluţii;
stabilirea soluţiei optime;

exerciţii de completare aunor rebusuri cu conţinut

inteligenţi.
Careuri matematice.

matematic;Completare de tabele. Fluturaşi
ingenioşi.

rezolvarea de probleme
inspirate din poveşti,basme;

Concurs matematic. Clubul celoristeţi.



Matematica-n bibliotecă.



Matematica ECO.



Tangramul.În lumea păsărilor.

Pătratul magic.



Tangramul. În lumea animalelor.

cotidian.


3.2.Argumentarealegăturii dintre
matematică şi viaţa dezi cu zi.

3.3. Realizarealegăturii între diferitele
domenii alematematicii sau între
matematică şi alte arii
curriculare / discipline.

exerciţii de ghicire asoluţiilor unor probleme;exerciţii de rezolvare şi decompunere a unor scurte
probleme în versuri;
posterul „Matematica
Ecologică” ;cercetare ghidată;exprimarea unor opinii
privind modul de rezolvare
propriu şi modul derezolvare găsit de alţii;Ecuaţii. Flori matematice.

Problemele Primăverii.
Jocuri didactice.

Excursie de primăvară.

Concurs grafic

Carnavalul numerelor.

Vine Vacanţa Mare.
Totalizare.

12Clasa a IV-a
Subcompetenţe
1.1 Compunerea şirezolvarea de exerciţii şi
probleme cu caracter
distractiv;

1.2 Utilizarea decorespondenţe simple şi
succesiuni de numere
asociate după reguli datesau descoperite;

1.3 Exprimarea clară şi
concisă semnificaţia
calculelor făcute înrezolvarea unor exerciţii şi
probleme de masurări;2.1. Manifestarea deiniţiativă în a propune
modalităţi diverse în
rezolvarea unor probleme;Unităţi de conţinut


2.3. Explorarea unor
modalităţi elementare deorganizare şi clasificare adatelor;Jocul distractiv ;Jocuri interesante, dinvacanţă adunate.
Sudoku.



Zarul.
Pătrate magice.

Jocul de şah.

Completarea tabelelor.
Parada fructelor.
Fructe cu probleme.

propunerea de reguli pentru
formarea unor succesiuni denumere;Probleme distractive.
Legume năzdrăvane.

Integrame matematice.



Cel mai mic. Cel mai
mare.Frunze enigmatice.

rezolvarea de probleme
inspiratedinpoveşti,basme;
exerciţii de rezolvare şi decompunere a unor scurte
probleme în versuri;Numărul necunoscut.
Picături matematice.



Aranjarea numerelor dupa
o anumita regulă. Animale
grijulii.

2.2. Manifestarea
curiozităţii pentru aflarea
rezultatului unor exerciţii
şi probleme;

Activităţi de învăţare

Reconstituie exerciţiile.
Primii fulgi.

Concurs matematic.
Clubul isteţilor.



Orientarea în timp.
Calendarul magic.

Descoperă regula. Jocuri
de iarnă.



Matematica-n poveşti.
Probleme distractive.



Exerciţii codificate.
Personaje preferate.
13

continuarea unor succesiuni
de numere asociate după oregulă simplă;identificarea şi formularea
regulii de formare;exprimarea unor opinii
privind modul de rezolvare
propriu şi modul derezolvare găsit de alţii;concursuri, întrecerimatematice;alcătuirea şi completarea detabele rubricile cărora pot
indica cuvintele-cheie ale
unei probleme;alcătuirea şi completarea
unor scheme-lanţuri decalcule;activităţi
matematice
instructive cu caracter ludic,
utilizînd tehnici
antreprenoriale în contextul
orientării profesionale;3.1. Investigarea unor
situaţii-problemă din
cotidian, care solicită
aplicarea operaţiilor
aritmetice şi a metodelorde rezolvare învăţate;3.2. Explorarea unor
modalităţi elementare deorganizare a rezultatelor
unor observări şimăsurători: tabele, desene;

3.3. Argumentarealegăturii dintre matematică
şi viaţa de zi cu zi;

3.4. Realizarea legături
între diferitele domenii alematematicii sau între
matematică şi alte arii
curriculare / discipline.

Fracţia. La cofetărie.



Curiozităţi matematice.
Probleme istorice.
Clubul isteţilor. Concurs
distractiv.

Rebusuri matematiceIntegrame… cu dragpentru mame.



Matematica şi internetul.



Tabele. Anotimpul florilorReconstituirea exerciţiilor.
Mingile matematicejucăuşe.







Clubul isteţilor
Tangramul – un joc
ingenios
Masa. Roboţeii inteligenţi.
Rezolvare de probleme şi
exerciţii.
Spaţiul. Marcarea unuitraseu matematic devacanţă

14

activităţi matematice
instructive cu caracter ludic,
utilizînd tehnici
antreprenoriale în contextul
orientării profesionale;folosirea reprezentărilor
figurative în rezolvarea deprobleme cu tematică din
cotidian;recunoaşterea,
reprezentarea prin desen sau
modelareaformelor
geometrice, a elementelorlor; descrierea formelor
geometriceînlimbajmatematic;
exerciţii - competiţie degăsire a cît mai multorsoluţii; stabilirea soluţiei
optime.
Posterul „În vacanţă cu
MATE”.

VI. Strategii didactice: orientări generale
Pornind de la „creativitate şi modernitate” în lumea educaţiei, ne propunem săevidenţiem metode moderne de predare-învăţare-evaluare, prin activităţi flexibile, cum ar fi
jocul didactic.
Urmărind cu precădere dezvoltarea gîndirii, a inteligenţei, a spirirului de observaţie,exersînd operaţiile de analiză, sinteză, comparaţie, generalizare, jocul matematic constituie obază reală pentru înţelegerea conceptelor matematice.
În timpul jocului didactic, se stabilesc relaţii intre copii, urmărindu-se instaurarea unuiclimat favorabil conlucrării fructuoase între copii, în vederea rezolvării cu succes a sarcinilor dejoc, creearea unei tonalităţi afective pozitive, de înţelegere şi exigenţă în respectarea regulilor şi
stimularea dorinţei copiilor de a-şi aduce propria contribuţie la reuşita jocului. Consider că jocul
didactic este mijlocul potrivit ales în vederea dezvoltării personalitaţii multilaterale a copiilor şi aunei funcţionări optime din punct de vedere psiho-social al acestora.
Pentru a satisface nevoia de joc a copilului, pentru a face ca matematica să li se parăelevilor mai atractivă, mai distractivă, propunem exemple de jocuri folosite la matematică
distractivă:

numere încrucişate, cuvinte numerotate, enigme matematice, glume şi trucuri
matematice;

probleme amuzante cu eroii din poveştile cunoscute, rebusuri, curiozităţi
matematice, labirintul, patrate magice, integrame, probleme în versuri,matematica ECO;

Careuri magice, Tangram, Sudoku, Zarul, Jocul de şah.

Tangram-ul este un joc foarte vechi de puzzle, de origine chineză, cunoscut sub denumiri
ca „pătratul magic” sau „placheta celor sapte siretlicuri”. El poate constitui o modalitate depetrecere a timpului liber pentru parinti si copii, dar si o ocazie de a invata într-un mod captivant,fară efort sau plictiseală.
Regula este simplă: Utilizează 7 piese (cinci triunghiuri dreptunghice isoscele, unpatrat si un paralelogram), întotdeauna aceleaşi, pentru a crea o sută de figuri.
Prin simpla încercare de a construi cu ajutorul celor 7 piese, diferite animale, obiecte sau
siluete îi putem ajuta pe copii să experimenteze succesul contribuind astfel la cresterea încrederiisi a autoeficacitaţii. Sentimentul autoeficacităţii si al încrederii le ofera copiilor resursele
necesare pentru abordarea diferitelor sarcini, mai simple sau mai complexe, dar si posibilitatea
de a explora la maxim oportunităţile de învatare.
15

Jocul este util pentru copiii care întîmpina dificultati la matematică, deoarece prinaranjarea pieselor de tangram se obtine dezvoltarea gîndirii logice, întelegerea conceptului deformă, modelarea matematică (construieşte modele), recunoasterea modelelor si formelor.
geometrice, clasificarea lor, identificarea corecta a relaţiilor spatiale dintre formele geometrice,
De asemenea, prin utilizarea formelor tangram, copilul este ajutat sa îşi dezvolte perceptia,
memoria vizuală, coordonarea ochi - mîna, aspecte esentiale în preluarea si prelucrarea corectă ainformaţiilor din exterior.
Jocul provine din China antică, unde se spunea despre el că dezvoltă spiritul şi mintea.
„Planul ingenios al celor şapte bucăţi ” era îndrăgit atît de copii cît şi de adulţi. Prima cartechineză despre TANGRAM a fost publicată abia în anul 1813.


Legenda acestui joc al minţii povesteşte:„În vremurile vechi, un împărat a chemat la palatul său mulţi meşteri învăţaţi, pentru a-ifăuri fiului său cea mai minunată jucărie. Meşterii au confecţionat multe jucării frumoase, darcopilul se plictisea foarte repede de fiecare dintre ele. În cele din urmă, la curtea împărătească asosit un învăţător, spunînd că şi el are pentru fiul împăratului o jucărie şi a scos din traista sa un
simplu pătrat de hîrtie. Crezînd că-şi bate joc de el, împăratul a poruncit ca omul să fie biciuit.
Însă, învăţătorul a tăiat repede pătratul în mai multe bucăţele şi l-a chemat pe copil să se joace. Încele din urmă, atît copilul, cît şi împăratul, împreună cu toţi curtenii săi, au fost vrăjiţi de această
jucărie simplă, dar interesantă.”Reguli de joc- Se vor folosi toate cele şapte figuri care alcătuiesc pătratul iniţial (şi numai ele).
- Figurile se vor aşeza una lîngă alta, fără suprapunere.
-Toate figurile se vor aşeza în plan.
SudokuGrila jocului este un pătrat de nouă pe nouă căsuţe, subdivizat în tot atîtea pătrate
identice, numite regiuni. Regula jocului este simplă: fiecare rînd, coloană sau regiune nu
trebuie să conţină decît o dată cifrele de la unu la nouă. Formulat altfel, fiecare ansamblu trebuiesă conţină cifrele de la unu la nouă o singură dată.
Cifrele nu reprezintă decît o convenţie, relaţiile aritmetice între ele nefiind de nici unfolos. Orice ansamblu de simboluri distincte: litere, forme, culori, pot fi folosite fără a se
modifica regulile jocului.
Interesul jocului consistă în simplitatea regulilor sale şi în complexitatea soluţiilor sale.
Grilele publicate au de obicei un nivel de dificultate indicat, iar editorul are posibilitatea să
indice şi un timp de rezovare probabil. Cu toate că, în general, grilele ce conţin mai multe cifre

16completate sunt mai uşoare, inversul nu este în totdeauna adevărat. Dificultatea veritabilă ajocului rămîne totuşi în a găsi suita exactă a cifrelor rămase.
Acest joc a inspirat deja mai multe versiuni electronice care aduc un interes diferit
rezolvării grilelor Sudoku. Forma sa de tip grilă şi folosirea lui într-un scop ludic îl aduc mai
aproape de alte jocuri publicate în ziare, cum ar fi careurile şi problemele de şah.Recomandăm
practicarea jocului Sudoku ca antrenament pentru gîndirea logică. Nivelul de dificultate poate înacest caz să fie adaptat vîrstei copilului.
Pătratul magicUn pătrat magic consta dintr-un tablou de numere aranjate in forma unui pătrat, astfel încît
sumele elementelor din fiecare linie, coloana şi din cele doua diagonale să fie identice; valoarea
sumei se numeşte număr magic.
4

3

8

9

5

1

2

7

6

În general, se numesc magice figurile geometrice în care, aşezînd o serie de numere într-o
anumită ordine şi efectuînd anumite operaţii cu acestea, se obţine întotdeauna un rezultat
constant.
Cele nouă numere( de la 1 la 9) le putem aşeza în interiorul pătratului într-o altă ordine,obţinînd aceeaşi constantă.
În afară de pătrate magice se pot construi şi triunghiuri magice, stele magice, poligoane magice,etc., după modul în care se dispun numerele.mai mult, cu atît devenim maiVăzută astfel matematica devine o „matematică distractivă”, în care totul este o invitaţie
la joc, distracţie, amuzament, învăţîndu-i pe elevi să caute mereu soluţii, să-şi pună întrebări, săşi imagineze căi diverse de rezolvare a exerciţiilor şi problemelor. Elevul devine interesat, iar
activităţile de mare dificultate sunt efectuate fără trăirea subiectivă a efortului, ei angajîndu-se
total în acţiune şi căpătînd mai multă siguranţă şi tenacitate în răspunsuri.
Exerciţiile şi problemele de matematică distractivă pot fi folosite cu succes în captareaatenţiei şi pe tot parcursul unei activităţi didactice. Astfel il ajutăm pe elev să gîndească de parcă
el însuşi ar fi acela care descoperă adevărul, cultivîndu-i curiozitatea ştiinţifică, preocuparea
pentru descifrarea necunoscutului.

17VII. Modalităţi de evaluare:Probe orale: jocuri matematice, concursuri, clubul isteţilor;Probe practice: careuri, desene, colaje, proiecte individuale şi de grup, fişe de lucru,„cartea” – culegerea realizată de elevi,

teme practice prin măsurători, prin construcţii

geometrice cu ajutorul riglei;Portofoliul: fişe de exerciţii şi probleme, glume şi curiozităţăi matematice;

Expoziţii cu lucrările elevilor realizate prin construcţii geometrice, TANGRAM,SUDOKU, PATRATE MAGICE, POSTERE.

VIII. Referinţe bibliografice
Documente oficiale:
1. Curriculum şcolar. Clasele I-IV. Chişinău: Tipografia Centrală, 2010.
2. Ghid de implementare a Curriculumului modernizat pentru treapta primară de învăţămînt, Chişinău:Lyceum, 2011.
Literatură didactică:1. Guţu Vl. Curriculum centrat pe competenţe: orientări de optimizare/dezvoltare continue. În:Revista
de teorie şi practică educaţională ”Didactica Pro…”, Chişinău, Centrul Educaţional PRO
DIDACTICA: Casa editorial-poligrafică „Bons Offices” S.R.L., nr.3 (85), iunie 2014, ISSN 18106455, p.6-10;
2. Dumitru V-G. Matematica pentru ciclul primar – Teste. Logică. Editura All, Bucureşti, 1997.
3. Nicolae Alina. Matematică distractivă. Editura Aramis. Bucureşti, 2000.
4. Lența T., Paiu L., Triboi V., Leca A. Matematica distractivă,cl I. Chișinău: Poligraf-Design, 2012.
5. Lența T., Paiu L., Triboi V., Leca A. Matematica distractivă,cl 2. Chișinău: Poligraf-Design, 2012.
6. Lența T., Paiu L., Triboi V., Leca A. Matematica distractivă,cl 3. Chișinău: Poligraf-Design, 2012.
7. Lența T., Paiu L., Triboi V., Leca A. Matematica distractivă,cl 4. Chișinău: Poligraf-Design, 2012.

18