Anexă la Ordinul MECC
nr.1046 din 21 august 2019

REPERE METODOLOGICEPRIVIND ORGANIZAREA PROCESULUI EDUCAȚIONALLA DISCIPLINA ȘCOLARĂGEOGRAFIEÎN ANUL DE STUDII 2019-2020Chișinău, 2019
1

ORGANIZAREA PROCESULUI EDUCAȚIONALLA DISCIPLINA ȘCOLARĂGEOGRAFIEÎN ANUL DE STUDII 2019-2020
Preliminarii
Geografia contemporană conferă domeniilor educaţiei o serie de dimensiuni pragmatice, unele
tradiţionale, dar altele noi. Fără a le detalia, sintetizăm sumar mai jos principalele dimensiuni şi finalităţi
educaţionale actuale ale disciplinei - Geografie:- dimensiunea globală oferă premisele unei educaţii pentru globalizare: raportarea la ansamblul
planetar a elementelor naturale, umane şi a celor rezultate din interacţiunea dintre om şi natură;- dimensiunea europeană, fără a fi o modă, a fost şi este o preocupare continuă a Geografiei regionale;
Curriculum şcolar de Geografie pentru clasa a VII-a centrat pe Eurasia este construit pe principii cederivă din respectul nostru faţă de ţările, regiunile şi popoarele continentului nostru: este echivalent(prezentând egal toate problemele regionale, ţările şi popoarele continentului), echipotenţial (poate fi
parcurs ca atare în orice ţară) şi obiectiv (fiecare ţară, regiune şi popor sunt prezentate la dimensiunilesale reale); Curriculum-ul Național, ediția 2019 pentru clasa a XII-a va reda dimensiunea naţională în
contextul lumii - Geografie: Republica Moldova și lumea contemporană;- dimensiunea umană („Geografia umană a Republicii Moldova și a lumii”) redă problematica
societăţii omeneşti în caracteristicile ei spaţiale, temporale şi în legătură cu elementele mediuluiînconjurător. Unitățile de conținut noi de geografie socială şi geografie culturală introduse în ciclul
gimnazial și liceal (Probleme actuale (de caracter uman-geografic)) diversifică dimensiunea umană ageografiei;- dimensiunea economică - dezvoltare sustenabilă are coordonate noi în condiţiile generalizării
economiei de piaţă care îmbină elemente legate de eficienţă, accesarea resurselor şi atenţia pentru
realitatea geografică;- dimensiunea interdisciplinarităţii, deşi se regăseşte în vocaţia educaţională a mai multor disciplinede învăţământ, are, în spaţiul Geografiei, o semnificaţie mai deosebită, deoarece prin structura sa
interioară, ca ştiinţă atât a naturii cât şi a societăţii, poate sintetiza foarte bine aspecte ale cunoaşteriişi practicii umane din cele două mari domenii; la acestea se adaugă elemente de transdisciplinaritate(prin metodele asumate, îndeosebi metoda cartografică) şi de multidisciplinaritate;- dimensiunea culturală a geografiei, ca oportunitate de sensibilizare la realizările majore ale
umanităţii până în prezent;- dimensiunea naţională, patriotică este realizată printr-un sistem educaţional calitativ nou, care are ca
nucleu, conform şi tradiţiei învăţământului, Geografia Republicii Moldova sub aspect fizic și uman.
Aceste dimensiuni educaţionale sunt asumate şi la nivel internaţional, fiind incluse în „Carta
internaţională a educaţiei prin geografie”.
În conformitate cu ordinul MECC nr.919 din 19 iulie 2019 Cu privire la implementarea curriculumuluinațional în anul de studii 2018-2019 procesul educațional la disciplina Geografie, urmează să fie proiectatdupă cum urmează:- în clasele a V-a și a X-a, în baza curriculumului disciplinar 2019, aprobat prin ordinul MECC nr.906 din
17 iulie 2019;2

- în clasele a VI-IX și XI-XII, în baza curriculumului disciplinar 2010, aprobat prin ordinul MECC nr.331
din 12 mai 2010;
În acest context, Reperele metodologice de organizare a procesului educaţional la disciplina şcolară
Geografie pentru anul de studii 2019-2020 reprezintă, din perspectiva monitorizării implementării
eficiente a curricula disciplinare, ediția 2019, viziunea de ansamblu asupra modului de realizare aprocesului de predare-învăţare-evaluare din perspectiva actualelor concepţii de stabilire a tipologiilor
curriculare și în conformitate cu criteriul aplicabilităţii curriculumului în relaţie cu evaluarea
competențelor la disciplină, eşalonată conform următoarelor dimensiuni:
 curriculumul scris/stabilit; curriculumul predat/operaţionalizat; curriculumul învăţat/realizat/atins;
 curriculumul evaluat.
I.

Curriculumul scris/stabilit

În anul de studii 2019-2020 formatul actelor normative şcolare de tip reglator, specifice disciplinei școlare
Geografie, include documentele de curriculă enumerate în Reperele metodologice de organizare aprocesului
educaționallaGeografie,
în
anul
de
studii2018-2019(https://mecc.gov.md/sites/default/files/19_geografie_ro_2018-2019_final.pdf) completat cu:
 Curriculum la disciplina Geografie, pentru învățământul gimnazial și liceal, ediția 2019, aprobat
prin ordinul MECC nr.906 din 17.07.2019;
 Ghidul de implementare a curriculumului la Geografie, ediția 2019 pentru învăţământul
gimnazial şi liceal, elaborat în conformitate curricula la disciplină 2019.
 Planul-cadru pentru învăţământul primar, gimnazial şi liceal, anul de studii 2019-2020, aprobat
prin
ordinul
MECC
nr.321din29martie2019(https://mecc.gov.md/sites/default/files/ordin_nr._321_din_29.03.19_si_plan_cadru_invatamint_gene
ral.pdf);
 Standardele de dotare minimă a cabinetelor la disciplinele școlare în instituţiile de învăţământ
secundar general, aprobate prin ordinul MECC nr.193 din 26 februarie 2019(https://mecc.gov.md/ro/content/invatamint-general);Curiculum național la geografie, ediția 2019 prevede formarea la elevi a cinci competențe specifice
comune pentru ciclul gimnazial și cel liceal.
Aceste 5 competențe specifice derivă din competențele-cheie / transversale și se proiectează taxonomic,
fiind dezvoltate la elevi pe întreaga perioadă de școlarizare. Pentru formarea și dezvoltarea competențelor
specifice sunt indicate unitățile de competență, care se dobândesc pe parcursul unui an școlar. Unitățile
de competență sunt concepute după principiul gradualității, cu un nivel de complexitate în creștere pentru
fiecare etapă a procesului educațional, de la an la an.
În procesul de proiectare a competenţelor specifice disciplinei Geografie și a unităților de competență, afost aplicat cadrul taxonomic axat pe domeniile: Cunoaştere şi înţelegere; Aplicare şi operare; Integrare şitransfer. Conceptul competențelor din prezentul curriculum prevede următoarea regulă: o unitate decompetență odată inclusă în matricea competențelor și formată la o etapă a procesului educațional (la oanumită clasă), se va utiliza ulterior fără a mai fi menționată la clasele superioare. Actualul curriculum3este însoțit de Matricea dezvoltării competențelor specifice la Geografie pentru învățământul gimnazial
și liceal.
Conform Planului-cadru pentru învăţământul primar, gimnazial şi liceal, pentru anul de studii 2019-2020
Geografie are statut de disciplină obligatorie (gimnaziu - clasa a V-IX-a, liceu - modelul I, II, III (clasa aX-a), IV) la alegere (modelul II-2.7.1., III - clasa a XI-a a XII-a) a ariei curriculare Educaţie
socioumanistică.
Disciplinele opţionale recomandate de MECC conform Planului-cadru de învăţământ primar, gimnazial
şi liceal pentru 2019-2020, au drept scop aprofundarea, extinderea, integrarea și inovarea cunoștințelor
elevilor, în vederea dezvoltării finalităților educaționale prin prisma competenţelor specifice Geografiei.
II.

Curriculumul predat/operaţionalizat

În vederea implementării prevederilor curriculumului scris, cadrele didactice și manageriale vor organiza
procesul educaţional la disciplina şcolară Geografie în formatul stipulat de curriculum 2019(administrarea disciplinei), de Planul-cadru și de Reperele metodologice de organizare a procesului
educaționallaGeografie,
în
anul
de
studii2018-2019(https://mecc.gov.md/sites/default/files/19_geografie_ro_2018-2019_final.pdf).
În atenția cadrelor didactice și de conducere: la proiectarea și realizarea procesului educațional ladisciplină în funcție de modelul de Plan-cadru se va ține cont de următoarele aspect specifice: 2*- extensie curriculară (modul de activitate practică și aplicativă, de exemplu: excursii, drumeții,vizite de studiu și orientare profesională, exemplu de aplicare în Ghidul de implementare acurricumului gimnazial, ediția 2019).
 Pentru toate modelele propuse, fie cu un număr de 2 ore sau 1 oră pe săptămână, conținuturile
disciplinei vor fi adaptate conform Curricumului de Geografie ediția 2010 și 2019 (clasa a X-a).
 Pentru liceele cu profil arte, sport se aplică Modelul IV.
În vederea asigurării caracterului funcțional și aplicabil al disciplinei școlare Geografie, procesul
educațional va fi orientat spre respectarea curriculumului operaționalizat reflectat în Repere metodologiceprivind organizarea procesului educaţional la Geografie, anul de studii 2017-2018(https://mecc.gov.md/sites/default/files/geografie_ro.pdf) și a ordinului MECC nr.919 din 19.07.2019, Cu
privire la implementarea curriculumului national, care prevede implementarea graduală a noului
curriculum.
Componenta activităţi practice a Geografiei şcolare, ca determinantă a curriculumului operaţionalizat,
are caracter creativ şi contribuie nemijlocit la formarea şi dezvoltarea competenţelor participative la viaţa
socială, la transpunerea cunoştinţelor funcţionale în practică, fiind realizată în bază de exerciţii,probleme, investigaţii, activităţi de cercetare, excursii, vizite de studiu.
Managementul didactic al activităţilor practice presupune, din partea profesorului:
1. respectarea timpului alocat – minimum 45 de minute, desfăşurate în cadrul orei la clasă, şi nuacasă;
2. respectarea opticii subiectelor propuse – pornind de la cunoștinţele însușite anterior de elevi saucare urmează să fie însușite în timpul desfășurării aplicaţiei;3. asigurarea organizării și desfășurării aplicaţiilor practice, prin atenționarea asupra erorilor,greşelilor comise de către elevi în timpul realizării;
4

4.
5.
6.
7.

informarea din timp a elevilor cu obiectivele lucrării, precum și cu importanţa practică a ei
(aplicabilitatea);elaborarea sarcinilor de lucru orientate spre formarea, dezvoltarea priceperilor, deprinderilor
practice, atitudinilor, conform cerinţelor curriculare;
aplicarea lucrului diferenţiat, pentru a implica în activitate toţi elevii;
selectarea adecvată a competenței vizate și a tipului de aplicație practică.

N.B. Aspecte metodologice şi didactice privind tipologia aplicaţiilor practice enumerate, cu exemple deconţinuturi, pot fi găsite în Ghidul de implementare a curricumului, ediția 2019.
Agenda activităţilor educaţionale de promovare a educației geografice în învățământul generalrecomandate de către Ministerul Educației, Culturii și Cercetării conform Programului activităților
extrașcolare include: desfășurarea activităților extracurriculare consacrate „Zilei mediului”, „Zilei Pământului”;
 participarea, încadrarea elevilor/instituţiei în:a) proiecte devenite tradiţionale în învăţământul secundar general, cum ar fi „Eco-şcoala” sau„Biomasa”, care dispun de o coordonare ştiinţifică exterioară şi presupun realizarea unor activităţi
de colectare a diferitor materiale, de economisire şi protecţie a resurselor mediului înconjurător;b) proiecte cu tematică referitoare la elementele orizontului local, cum ar fi „Geografia localităţii
natale”, ce contribuie la stimularea perceperii geografiei orizontului local şi alocalităţii/microsectorului în cadrul raionului/municipiului într-un mod conex;c) Concursul Național: Mediul și dezvoltarea durabilă;d) Orele opționale din aria curriculară Educație socio-umanistică, recomandate de MECC în Planulcadru, aprobat prin ordinul nr.321 din 29.03.19.
III. Aspecte didactice şi de management curricular la disciplină
În atenţia comunităţii educaţionale a profesorilor de geografie: în anul de studii 2019-2020 se recomandă:- Tematica primei ore de geografie, în toate clasele, în vederea introducerii în studiul disciplinei va
porni de la motto-ul„Nu putem direcționa vântul, dar putem ajusta pânzele.”
Autor necunoscut- Tema de cercetare la clasă:„Curricumul național la disciplină, ediția 2019: contexte de implementare”-

Tematici ale domeniile de extindere a experienţelor didactice şi metodologice pentru Comisiile
metodice raionale/ instituții și a responsabililor de procesul educațional la Geografie din cadrul
Organelor locale de specialitate din domeniul învățământului (OLSDI):- Evaluarea în bază de competențe la Geografie: aspecte practice și de corelare a instrumentelor
curriculare;- Instrumentele evaluării competențelor la geografie versus finalități;- Normarea eficientă a temelor pentru acasă la geografie, în vederea asigurării calității procesuluide predare-învățare-evaluare;

5

OLSDI, responsabili de implementarea politicilor educaționale la disciplină vor respecta și asigura
contextul tematic nominalizat în activitatea de monitorizare, evaluare şi de asistenţă metodică în
instituţiile de învăţământ din subordine.
III.1. Sugestii privind proiectarea didactică
Procesul instructiv-educativ este o activitate complexă, conştientă, sistematică şi organizată, orientată
spre realizarea unor obiective concrete şi spre dobândirea de competenţe.
În acest sens, activitatea de proiectare a procesului constituie premisă şi condiţie în asigurarea
eficienţei, implicând: cunoaşterea conţinutului actelor normative şcolare de tip reglator, specifice disciplinei;
 analiza competenţelor specifice vizate prin învăţarea Geografiei;
 raportarea conţinuturilor curriculare la Standardele de eficientă a învăţării la Geografie; eşalonarea conţinuturilor curriculare conform domeniilor de conţinut: Limbajul geografic;
Sistematizarea şi interpretarea organizatorilor statistici, grafici şi cartografici; Relaţiile cauzale
dintre componentele mediului geografic; Atitudine şi comportament privind mediul geografic;
 selectarea formelor şi modurilor de organizare a procesului de predare-învăţare-evaluarea pornind dela recomandările didacticii contemporane;
 asigurarea parcursului acțional clar privind modul de realizare a curriculumului scris.
Proiectarea didactică la disciplină va fi elaborată în baza unităţilor de învăţare, concepute logic conform
principiul de predare specific treptei de şcolaritate.
Fiecare unitate de învăţare inclusă în macro-proiectare va fi însoţită de proiectul acesteia, care includelecţiile din respectiva unitate de învăţare, cu indicarea paşilor pentru formarea competenţelor specifice,prin valorificarea anumitor activităţi de învăţare. La elaborarea proiectării în baza unităţilor de învăţare,se recomandă structurarea în corespundere cu cadrul dezvoltării gândirii critice: Evocare-Realizarea
sensului-Reflecţie-Extindere. Elaborarea proiectării în baza unităților de învățare exclude obligativitatea
proiectului zilnic la geografie. Proiectarea zilnică poate fi aplicată la decizia cadrului didactic, cu excepția
tinerilor specialiști pentru care ea este obligatorie.
Este important ca, prin parcurgerea acestor etape, în cadrul unei unităţi de învăţare, să se obţină formarea
unor secvenţe de competenţe. Proiectul didactic realizat în baza unităţilor de învăţare/lecției presupune cafiecărei lecţii din cadrul unităţii de învăţare să-i corespundă una din etapele menţionate.
Modalitatea de detaliere și structurare a unităților de conținut și de timp la disciplină sunt reflectate în
curriculum treapta gimnaziu, ediția 2010 pentru clasele VI-IX, iar în clasa a V-a sunt reflectate întabelele de mai jos (conform curricumului, ediția 2019):
Clasa
a V-a

Tabel 1. Repartizarea unităților de conținut pe clasă și unitățile de timp recomandateUnități de conținut
Total ore
1. Terra – planeta noastră
6
2. Litosfera
7
3. Atmosfera și hidrosfera
11
4. Biosfera, solul și societatea umană a Terrei
10Adaptarea curriculumului la Geografie, treapta liceu pentru diferit buget de timp anual se va realiza în
conformitate cu Instrucţiunea metodologică privind implementarea noilor Plan-cadru dezvoltate înînvăţământul liceal.
6La proiectarea extensiei curriculare la disciplina Geografie cadrul didactic va respecta unitățile deconținut propuse pentru clasele a XI-a și a XII-a, prevăzute pentru extensie curriculară, conformmodelului III din planul-cadru. Modalitatea de detaliere și structurare a unităților de conținut și de timp ladisciplină în clasa a X-a sunt reflectate în tabelul de mai jos (conform curricumului, ediția 2019):
Tabel 2. Repartizarea unităților de conținut pe clasă și unitățile de timp recomandate

Clasa
a X-a

Unități de conținut
1.Pământul individualitate n Univers
2. Litosfera
3. Atmosfera terestră
4. Hidrosfera
5. Biosfera. Solul
6. Mediile geografice

Total ore
9
14
18
11
7
9

Pentru administrarea activităților la geografie în cadrul curricular se recomandă aplicarea următoarei
structurări a activităților de predare-învățare-evaluare.
Tabel 3. Structurarea per clase a activității de predare-învățare-evaluare

Clasa Nr. ore Nr. ore
Structurarea activității de predare-învățaresăptăm. anual
evaluareV
134
1 oră introducere în studiul disciplinei
28 ore pentru 4 unități de învățare
1 oră lucrare practică - Orientarea în orizontul local
4 ore evaluare (inclusiv evaluarea inițială)VI
1
34
1 oră introducere în studiul disciplinei
27 ore pentru 3 unități de învățare
2 ore lucrări practice
4 ore evaluare (inclusiv evaluarea inițială)VII
1
34
1 oră introducere în studiul disciplinei
27 ore pentru 2 unități de învățare
2 ore lucrări practice
4 ore evaluare (inclusiv evaluarea inițială)VIII 134
1 oră introducere în studiul disciplinei
27 ore pentru 4 unități de învățare
2 ore lucrări practice
4 ore evaluare (inclusiv evaluarea inițială)IX
133
1 oră introducere în studiul disciplinei
26 ore pentru 5 unități de învățare
2 ore lucrări practice
4 ore evaluare (inclusiv evaluarea inițială)X
2
68
1 oră introducere în studiul disciplinei
59 ore pentru 6 unități de învățare
2 ore lucrări practice
6 ore evaluare (inclusiv evaluarea inițială)XI
2
68
1 oră introducere în studiul disciplinei
59 ore pentru 5 unități de învățare
2 ore lucrări practice
6 ore evaluare (inclusiv evaluarea inițială și teza
semestrială)XII
1
33
1 oră introducere în studiul disciplinei
26 ore pentru 4 unități de învățare
1 oră lucrare practică
4 ore evaluare (inclusiv evaluarea inițială)7

Noul ghid de implementare a curricumului ediția 2019, vine cu un model de proiectare didactică de lungă
durată recomandat pentru clasa a V-a și a X-a.
La elaborarea oricărui model de proiectare de lungă durată la Geografie, se va ţine cont în continuare deurmătoarele aspecte:
 corelarea adecvată a competenţelor-cheie/transdisciplinare, a competenţelor specifice şi aunităților de competență (sub-competenţe) cu conţinuturile vizate și activitățile de învățare; stabilirea logicii succesiunii şi eşalonării în timp a parcurgerii unităţilor de conţinut;
 stabilirea unui sistem de evaluare complex.
Cerințe unice la elaborarea paginii de titlu a proiectării didactice:
1. denumirea instituţiei de învăţământ;
2. numele şi prenumele profesorului;
3. anul de studii, clasa, tipul MODELULUI planului-cadru;
4. numărul de ore (pe semestru, anual);
5. numărul de evaluări, lucrări practice (pe semestru, anual);
6. discutat la şedinţa Comisiei metodice (numărul procesului-verbal);
7. coordonat de directorul-adjunct;
8. aprobat de directorul instituţiei.
Exemplu model a paginii de titlu recomandat:

III.2. Sugestii metodologice privind procesul de predare-învăţare
În vederea organizării unei instruiri moderne, prin intermediul Geografiei școlare, sunt recomandate:
Aspecte metodologice şi didactice privind utilizarea TIC la lecțiile de geografie se regăsesc în
Sugestii metodologice privind organizarea procesului educaţional la geografie, anul de studii
2015-2016.
Strategiile de formare a competențelor la disciplină necesită o cunoaștere și o selectare adecvată,sugestiile în acest sens venind prin Reperele metodologice privind organizarea procesului
educaţionallageografie,anuldestudii2016-2017(https://mecc.gov.md/sites/default/files/geografie_ro_2016-2017_final.pdf).
-

Valorificarea Internetului în procesul educațional la geografie sau Utilizarea corectă a TIC în
formarea şi evaluarea competenţelor specifice la geografie, în Repere metodologice privindorganizarea procesului educaţional la Geografie, anul de studii 2017-2018(https://mecc.gov.md/sites/default/files/geografie_ro.pdf).
8-Eficientizarea temelor pentru acasă la geografie în Repere metodologice privind organizarea
procesului
educaţionallaGeografie,anuldestudii2018-2019(https://mecc.gov.md/sites/default/files/19_geografie_ro_2018-2019_final.pdf).

Profesorul de geografie trebuie să conştientizeze că are roluri multiple în procesul de predare-învăţareevaluare: de transmiţător de cunoştinţe, ghid, sfătuitor, colaborator sau chiar receptor de informaţii dinpartea elevilor. În calitate de cadru didactic, el trebuie să realizeze activităţi didactice care să stimuleze oînvăţare conştientă şi activă, utilizând noile mijloace ale tehnologiei informaţiei și recomandările
Ghidului de implementare a curricumului.
În curriculumul de geografie, ediția 2019 între unitățile de competență și activitățile și produsele deînvățare există o legătură directă, acestea corelând între ele. Totodată, există corelarea cu unitățile deconținut pe care cadrul didactic trebuie să o realizeze individual. Activitățile de învățare sunt formulate
diversificat, punându-se accentul pe interacțiunea elevului cu suporturi construite, investigație individuală
sau în grup și implicare activă în procesul formării sale.
Unitățile de conținut sunt formate din câteva rubrici: rubrica Noțiuni, în care sunt incluse noțiunile debază la fiecare unitate de conținut, care au caracter obligatoriu și trebuie reținute de elevi; rubrica
Obiective geografice include principalele denumiri geografice pentru fiecare unitate de conținut. Acestea,la fel ca și lucrările practice, au un statut obligatoriu și presupun aplicarea lor în activitățile legate delucrul cu hărțile tematice și harta-contur ș.a. Studiile de caz și Produsele școlare specifice includ un șir deactivități, realizarea cărora presupune angajarea activă și interactivă a elevilor în desfășurarea de activități
de analizare și dezbatere colectivă/individuală a unui „caz”, a unei situații-problemă, de identificare și
examinare a variantelor de acțiune și de luare de decizii în conformitate cu propriul sistem de valori.
Rubrica Finalități prezintă capacitățile și atitudinile specifice geografiei pe care le va dobândi elevul lasfârșitul fiecărui an de studii.
Ghid de implementare a curricumului ediția 2019, vine cu exemple de realizare a studiilor de caz șimodele recomandate de fișe de observații pentru clasa a V-a și a X-a, care pot fi utilizate de către cadrele
didactice ca suporturi în elaborarea propriilor demersuri.
IV.

Curriculum evaluat

Din perspectiva analizei relaţiei curriculum-evaluare, se poate considera că procesul de evaluare este
fundamentat pe un ansamblu de principii de evaluare, cum ar fi:
 principiul evaluării complexităţii şi accesibilităţii curriculumului la disciplină; principiul evaluării coerenţei dintre competenţele-cheie transversale şi competenţele specifice ladisciplină; principiul evaluării coerenţei dintre recomandările privind sugestiile de conţinuturi curriculare şi
strategiile didactice.
Tehnologia unei evaluări fondate la geografie trebuie să respecte, integral sau cel puțin parţial, relația: competenţă – standard care urmează să fie evaluat;
 obiectiv de evaluare – matrice de specificaţie; forma de evaluare – proba şi sarcinele;
 barem analitic de apreciere – grilă de evaluare; mod de scorare – convertirea punctajului acumulat în notă.

9

Evaluarea rezultatelor învăţării la Geografie are drept scop determinarea nivelului de realizare acompetenţelor specifice și a unităților de competență/sub-competențelor la disciplină; în acest sens,
profesorul va proiecta activitatea de evaluare concomitent cu proiectarea demersului de predare-învăţare,incluzând următoarele tipuri de evaluări: evaluarea iniţială (obligatorie pentru fiecare clasă la începutul anului școlar cu o durată minimumde 15-25 minute);
 evaluarea curentă/formativă, ce presupune evaluarea prezentărilor PPT, a posterelor, portofoliilor
și altor produse școlare specifice; evaluarea sumativă, ce presupune finalul fiecărei unităţi de învăţare.
Numărul de evaluări pe parcursul anului școlar la disciplina Geografie este reflectat în Tabelul 3
Structurarea per clase a activității de predare-învățare-evaluare.
Componenta evaluare la disciplină va fi realizată în baza instrumentarului didactic aprobat – Standardelede eficienţă a învăţării şi Referenţialul de evaluare, ce permite determinarea performanţelor realizate înînvăţarea, explorarea şi interpretarea fenomenelor geografice.
Tezele semestriale la disciplina Geografie la treapta de liceu, stabilite conform ordinului MECC, solicită
din partea profesorului respectarea cadrului prestabilit – elaborarea şi prezentarea în termen conducerii
instituţiei de învățământ a următoarelor instrumente de evaluare:
1. matricea de specificaţie (o singură matrice de specificaţii pentru toate variantele de teste
elaborate);
2. obiectivele de evaluare (corelate cu competenţele/unitățile de competenţe evaluate);
3. testul pentru teză (nu mai mult de două variante de test pentru o clasă);4. baremul de corectare pentru fiecare variantă de test;
5. schema de convertire a scorurilor în note este alcătuită doar după ce testele sunt verificate decătre profesor. Schema este aprobată de conducătorul instituţiei de învăţământ.
Testul ca instrument de evaluare poate fi aplicat la realizarea diferitor tipuri de evaluări după momentuldesfășurării. Se utilizează predominant la evaluările inițiale și sumative, iar recomandat ca structură
pentru clasele de liceu este modelul de test pentru examenul de BAC, publicat anual pe www.aeeedu.md.
În vederea asigurării condițiilor de integrare a elevilor din clasa a V-a în învățământul gimnazial și creării
unui mediu favorabil de tranziție la sistemul de evaluare și notare din gimnaziu, profesorii de istorie vor
respecta:
1. prevederile circularei Ministerului Educației, Culturii și Cercetării nr.03/1-09/4758 din
05.09.2019;2. aspectele specifice evaluării la disciplină și anume, pe parcursul lunilor septembrie-octombrie evaluarea competențelor specifice la disciplină nu vor
fi apreciate cu note, purtând un caracter descriptiv privind nivelul de realizare a produselor/sarcinilor propuse, utilizând descriptorii de competență conform Referențialului de evaluare(CNC, proces-verbal nr.2 din 4 aprilie 2014);
 pe parcursul lunilor noiembrie-decembrie la evaluările formative și sumative, la prezentarea
proiectelor educaționale realizate la clasă, precum și la calcularea mediei semestriale se vor
acorda note; nu vor aprecia temele pentru acasă cu note de la „1” la „4”;10

 indiferent de metodele de evaluare utilizate (tradiționale-orale, scrise, practice precum șicomplementare-portofoliul, proiectul, investigația) profesorul va explica elevilor instrumentele și
criteriile de măsurare aplicate.
Pornim de la faptul că funcţiile evaluării, cu componenta principală notarea, au căpătat o pondere maimare în educaţie, dar este dificil să fie realizată obiectiv. Prin nota dată, profesorul scoate în evidenţă
pregătirea fiecărui elev, îl sancţionează şi mai puţin evaluează competenţa, de aceea, în acest scop,
propunem descriptori de nivel orientativi la geografie. Descriptorii de nivel la Geografie conform
Reperelor metodologice privind organizarea procesului educaţional la Geografie, anul de studii 20172018. (https://mecc.gov.md/sites/default/files/geografie_ro.pdf)
Evaluarea în bază de competenţe, la Geografie, presupune respectarea taxonomiei obiectivelor deevaluare:Tabel 4. Taxonomia obiectivelor de evaluare:

Domeniul

Tipul de itemi

Cunoaștere Itemi obiectivi (de asociere/de
tip pereche, cu alegere
multiplă, de ordonare, derecunoaștere a greșelilor, textul
lacunar, organizatori grafici)Înțelegere Itemi obiectivi și semiobiectivi

AplicareItemi semiobiectivi

Analiză

EvaluareItemi subiectivi (cu răspuns
scurt, de tip răspunsuri
structurate, Tabelul T, Analiza
SWOT, de tip eseu structurat)
Itemi subiectivi

CreareItemi subiectivi

V.

ExempleÎncercuiește litera corespunzătoarerăspunsului corect.
Fluviul Tamisa străbate orașul:a) Paris; b) Roma; c) Londra;

Competențe
evaluateSă precizeze
corect o localizare
geografică

Completați în ciorchine 8 modalități
de folosire a apei

Să stabilească
moduri de folosire
a apeiCe consecințe are defrișarea uneiSă deducă
păduri situată pe versantul unui deal? consecințele unui
Scrieți cinci consecințe posibile.
fenomen/ proces
Prin ce argumente combateți
Să
afirmația că Soarele se rotește în jurul contraargumentezePământului? Scrieți două argumenteo afirmație
pentru a susține afirmația.
geografică
Completați în Tabelul T trei
Să formuleze
argumente pentru și trei argumente
argumente pro și
contracontra .....
Argumentează în maxim 15 rânduri
Să argumenteze oopinia personală despre .....
opinie personală sau
una diferită

Temele pentru acasă la geografie

Pentru eficientizarea temelor pentru acasă la geografie se respecta Instrucțiunea privind managementul
temelor pentru acasă, în învățământul primar, gimnazial și liceal, ordinul MECC nr. 1249 din 22.08.18.
(https://mecc.gov.md/sites/default/files/instructiune_teme_pentru_acasa.pdf) .
VI.

Asigurarea didactică

În anul de studii 2019-2020, în scopul realizării procesului educaţional la Geografie, rămân în vigoare
sursele didactice enumerate detaliat în Sugestiile metodologice de organizare a procesului educaţional lageografie în anul de studii 2013-2014 și 2016-2017, 2018-2019.
11

N.B. Pentru clasa a V-a și a X-a care vor implementa curriculumul la geografie ediția 2019, manualelesunt cele recomandate anterior:
Geografie generală, manual pentru clasa a V-a, N. Rîmbu, Z. Calanda ș.a. Chișinău, Lumina, 2015
Geografia fizică generală, manual pentru clasa a X-a, N. Volontir, A. Lungu, I. Boian, Chișinău, Litera
Educațional, 2012.
Corina LUNGU, consultant principal, Direcţia învăţământ general,
Ministerul Educaţiei,Culturii și Cercetării, grad didactic superior
Elena SOCHIRCĂ, conferenţiar universitar, dr.,
Universitatea de Stat din Tiraspol, Facultatea de Geografie
Svetlana AXÎNTI, șef al direcției inspecție școlară DGETS Chișinău
profesor de geografie, LCI "PROMETEU-PRIM", grad didactic superior
Elena BEREGOI, director, IPLT „Mihail Kogălniceanu”,
profesor de geografie, grad didactic superior.

12