MINISTERUL EDUCAȚIEI ȘI CERCETĂRII AL REPUBLICII MOLDOVACURRICULUMLA DISCIPLINA OPȚIONALĂ
STEM ÎN CRIMINALISTICĂ
ARIA CURRICULARĂ: MATEMATICĂ ȘI ȘTIINȚE

CLASELE VIII-IX și X-XI

Chișinău 2022

Curriculumul a fost aprobat la ședința Consiliului Național pentru Curriculum(Proces – verbal nr.29 din 07.09.2022; Ordinul MEC nr. 948 din 27.09.2022).
Curriculumul a fost elaborat în temeiul Memorandumului de Înțelegere dintre Ministerul
Educației și Cercetării, Inspectoratul General al Poliției și PH Internațional (semnat la
20.10.2021), în cadrul ,,Programului de Socializare Juridică în Școlile din Republica
Moldova”, finanțat de Departamentul de Stat al SUA prin intermediul Biroului Afacerilor
Internaționale în domeniul Combaterii Drogurilor și Aplicării Legii.
Grupul de lucru:Diana CHIȘCA, dr., conf. univ., UST; profesor de chimie, grad didactic superior, LT,,Mircea cel Bătrân”, mun. Chișinău
Viorel BOCANCEA, dr., conf. univ., UST; profesor de fizică, grad didactic superior
Natalia ROTARI, profesor de chimie și biologie, grad didactic unu, IP Gimnaziul„Vasile Bejenaru”, rl. Drochia;drd., UST
Daniela ȘTERBEȚ, profesor de chimie și fizică, grad didactic superior, IP Liceul deCreativitate și Inventică ,,Prometeu-Prim”, mun. Chișinău

Consultanți naționali:






Mariana GORAȘ, șef adjunct DÎG, MEC; drd., UPS „Ion Creangă”
Corina LUNGU, consultant principal, DÎG, MEC; drd., UPS „Ion Creangă”
Victor PĂGÎNU, consultant principal, DIG, MEC
Eduard COROPCEANU, rector UST, dr. în chimie, profesor universitar
Ala MELECA, comisar-șef, șef al Direcției planificare și dezvoltare al CTCEJ al IGP,
MAI

Recenzenți:






Nicolai ALUCHI, dr., conf. univ., decanul facultății Biologie și chimie, Universitatea
de Stat din Tiraspol
Nicolae BODRUG, șef al Centrului tehnico-criminalistic și expertize judiciare al
Inspectoratului General al Poliției, MAI
Odetta ȚÎGĂNAȘ, profesor de biologie, grad didactic superior, Liceul Teoretic ,,Spiru
Haret”, mun. Chișinău
Zinaida CHIOSA, profesor de chimie, grad didactic superior, Liceul ,,Da Vinci”, mun.
Chișinău
Orest BODRUG, profesor de biologie, grad didactic superior, Liceul Teoretic,,Constantin Stamati-Ciurea”, s. Caracușenii - Vechi, rl Briceni

Recenzenți – experți (ordinul MEC nr. 865 din 23.08.2022):


Stela ARHIP, profesor de biologie, grad didactic superior, IPLT ,,Mihai Eminescu”,
mun. Bălți
Nina CHIHAI, profesor de biologie, grad didactic superior, Liceul Teoretic ,,Lucian
Blaga”, mun. BălțiCUPRINS
Preliminarii
I. Repere conceptuale
II. Administrarea disciplinei
III. Sistemul de competențe
IV. Unități de învățare
V. Repere metodologice de predare-învățare-evaluare
VI. Bibliografie

PRELIMINARII
Curriculumul „STEM în Criminalistică” este un document normativ-reglator, careface parte din ansamblul de documente școlare specifice activităților educaționale
extrașcolare, proiectat în conformitate cu finalitățile educaționale stipulate în Codul
educației al Republicii Moldova (142/2014). Curriculumul este orientat spre formarea laelevi a competențelor necesare pentru dezvoltarea conștiinței și comportamentuluicetățenesc responsabil, ca elemente indispensabile ale culturii juridice și este bazat peconceptul STEM (discipline specifice STEM - Science, Technology, Engineering andMathematics).
Curriculumul „STEM în Criminalistică” se referă la activitățile educaționale,proiectate și realizate atât în instituțiile de învățământ secundar general, cu statut dedisciplină opțională, cât și în instituțiile de învățământ general/ extrașcolar, sub formă deactivități extrașcolare (ore de cerc, etc.), pentru elevii din clasele VIII-IX și X-XI.
Prezentul curriculum este elaborat în baza documentelor de politici educaționale:
Codul Educației al Republicii Moldova (142/2014); Cadrul de referință al curriculumuluinațional (432/2017); Cadrul de referință al educației și învățământului extrașcolar din
Republica Moldova (1336/2020), Repere conceptuale privind elaborarea curriculumului ladisciplinele opționale (2017); Curriculumul Național (edițiile 2018 și 2019); Recomandările
Parlamentului European și ale Consiliului Uniunii Europene, privind competențele-cheie dinperspectiva învățării pe parcursul întregii vieți (Bruxelles, 2018).
Curriculumul „STEM în Criminalistică” include următoarele componente structurale:
Preliminarii, Repere conceptuale, Administrarea disciplinei, Competențe specificedisciplinei, Unități de competențe, Unități de conținuturi, Activități de învățare – evaluare,
Produse de învățare, Repere metodologice de predare – învățare – evaluare, Bibliografie.
Luând ca premisă conținutul acestuia, curriculumul este orientat spre realizareaurmătoarelor funcţii:● conceptualizarea demersului curricular specific activităților educaționale/ disciplineiopționale „STEM în Criminalistică”;● contextualizarea predării-învățării-evaluării în funcție de formatul de desfășurare aprocesului educațional;● ghidarea în proiectarea didactică și desfășurarea procesului educațional la disciplină;● elaborarea produselor curriculare de tip metodologic: manuale școlare/ suporturi
didactice, ghiduri metodologice și alte resurse de învățare.

Activitățile educaționale desfășurate conform conținuturilor și finalităților „STEM în
Criminalistică” sunt orientate spre dezvoltarea competențelor transdisciplinare la elevi șiînțelegerea mai profundă a importanței subiectelor din domeniul STEM din perspectiva
procesului de cercetare penală, orientarea și îndrumarea elevilor în dezvoltarea unor valori
importante pentru educarea unui cetățean susținător al ordinii de drept și de stat.
Demersul educațional „STEM în Criminalistică” reprezintă o formă complexă deinterdisciplinaritate/ transdisciplinaritate, bazată pe conexiunile dintre conceptul STEM și
competențele pentru Cetățenie Democratică, formate prin abilitățile de socializare a tinerilor
și de prevenire a delincvenței juvenile. Curriculumul este centrat pe abordarea
interdisciplinară a învățării în care conceptele academice sunt asociate cu lecții/experiențe
din lumea reală. Elevii aplică competențele formate în cadrul disciplinelor școlare Biologie,
Fizică și Chimie, dar și competențele formate la disciplinele Matematică și, Educație pentru
societate în contexte care fac legătură între școală și viața socială, așa cum curriculumul
propune o ofertă generoasă de metode de învățare prin descoperire, cercetare, explorare.
Curriculumul „STEM în Criminalistică” se adresează cadrelor didactice din domeniulȘtiințelor (Fizică, Chimie, Biologie), elevilor claselor VIII-IX și X-XI, părinților/
reprezentanților legali ai acestora, autorilor de auxiliare curriculare, evaluatorilor și altor
persoane interesate și abordează un sistem de învățare centrat pe soluționare a unor
probleme și situații cotidiene.
I. REPERE CONCEPTUALE
Curriculumul la disciplina opțională „STEM în Criminalistică” reflectă conținutultransdisciplinar, prin integrarea mai multor componente curriculare ale științelor particulare:
Chimie, Biologie, Fizică, Matematică, precum și din domeniul Tehnologiei informației șicomunicațiilor.
Funcțiile de bază a disciplinei opționale „STEM în Criminalistică” sunt direcționate
spre: extinderea orizontului de cunoștințe şi informațiilor conexe din domeniile științei,tehnicii, ingineriei și matematicii cu domeniul cercetărilor criminalistice șiformarea/dezvoltarea la elevi a competențelor specifice, a competențelor transversale și acompetențelor-cheie cu stimularea dezvoltării intelectuale, a gândirii critice și creative, ainteligenței, a spiritului novator, a valorilor morale și civice, a abilităților de cooperare,socializare, luarea deciziilor etc.
Scopul activităților educaționale prin implementarea disciplinei opționale „STEM în
Criminalistică” este de a-i orienta pe elevii, într-un context trans- și interdisciplinar, săstabilească conexiuni între conținuturile studiate și metodologia utilizată la disciplinele
Chimie, Biologie, IT, Fizică și Matematică (discipline specifice STEM - Science,
Technology, Engineering and Mathematics) într-un context trans- și interdisciplinar, să
perceapă relevanța învățării în contexte reale/autentice, astfel stimulând motivația pentru ocariera în domeniul păstrării ordinii publice și aplicării prevederilor legale în societate.
Oferta activităților educaționale „STEM în Criminalistică” reprezintă consolidarea
problematicii orientării și ghidării în carieră a elevilor în domeniul investigațiilor
criminalistice cu abordările curriculare întemeiate pe învățarea bazată pe experiment șiînvățarea prin descoperire (prin activități practice și de laborator).

Desfășurarea activităților în cadrul acestei discipline urmărește atingerea următoarelor
obiective:❖ Motivarea elevilor pentru studiul aprofundat al diferitor aspecte practice dindomeniul STEM, inclusiv ghidarea în carieră a acestora;❖ Familiarizarea elevilor din clasele VIII-IX și X-XI cu noțiunile de bază și
terminologia specifică domeniului criminalistic;❖ Realizarea conexiunilor interdisciplinare și transdisciplinare în cadrul disciplinelor
STEM și organizarea activităților, utilizând metode și tehnici specifice dindomeniul criminalistic;❖ Rezolvarea și argumentarea diferitor situații problemă/ studii de caz din domeniul
criminalistic, într-o manieră creativă;❖ Promovarea valorilor morale și civice, justiției sociale, dezvoltarea abilităților decooperare, conștientizarea securității personale și sociale, drepturilor și
responsabilităților civice.
Valoarea formativă a activităților educaționale din cadrul disciplinei opționale„STEM în Criminalistică” este axată pe următoarele principii:❖ Principiul cunoașterii științifice a noțiunilor specifice din domeniul criminalistic;❖ Principiul funcționalității cunoștințelor din domeniul STEM;❖ Principiul sistematizării şi continuității în rezolvarea studiilor de caz;❖ Principiul individualizării şi diferențierii activităţii de învățare;❖ Principiul cooperării în activitatea de învățare;❖ Principiul stimulării motivației de învățare.
Curriculumul disciplinei opționale „STEM în Criminalistică” oferă posibilitatefiecărui elev interesat de subiect să manifeste o atitudine personală, responsabilă pentru
siguranța mediului în care trăiește, urmărind asimilarea și înțelegerea cunoștințelor în
raporturile individ-siguranță-societate.
II. ADMINISTRAREA DISCIPLINEI
Nr. de ore
Nr. de oresăptămânal
anual
VIII
1
34
IX
1
33
Disciplină
Matematica șiopțională
științe
X
1
34
XI
1
34
Notă: În conformitate cu prevederile Instrucțiunii privind procesul de selectare și
organizare a disciplinelor opționale în învățământul general, aprobată prin ordinul MECC
nr.635/2021, curriculumul „STEM în Criminalistică” se implementează:- prin intermediul disciplinei opționale (1 oră săptămânal proiectată pentru 2 ani de studii
consecutiv: în clasele VIII-IX din învățământul gimnazial sau în clasele X-XI dinînvățământul liceal).
- prin intermediul activităților extrașcolare (cercuri), proiectate săptămânal cu durata de 90
minute sau două ședințe săptămânale cu durata de 45 minute fiecare.
Statutul

Aria curriculară

Clasa

REPARTIZAREA ORIENTATIVĂ A UNITĂŢILOR DE CONŢINUT ŞI
A UNITĂŢILOR DE TIMP PE CLASE
Denumirea unităților de învățare/conținut

Clase/numărul de ore
VIII IX X XI
3
1
3
1
1
1
1
1
1
1
1
1
11
9
11
9
2
1
2
1
2
1
2
1
1
1
1
1
1
1
1
1
2
2
2
2
1
1
1
1

Noțiuni introductive și de metodologie criminalistică.
Noțiunea, obiectul și importanța criminalisticii.
Domenii ale științei criminalistice.
Metode de cercetare în criminalistică.
Tactica criminalistică
Tactica efectuării cercetării la fața locului
Fotografia judiciară. Categoria fotografiilor judiciară
Tipuri de infracțiuni. Tipuri de urme
Descoperirea, fixarea, etichetarea și împachetarea urmelor.
Cercetarea criminalistică a documentelor și a scrisului de mânăFalsul de monede. Metode de verificare a autenticității monedelor
Reguli tactice aplicate în ascultarea martorilor. Metode și tehnici
11
11
în identificarea persoanelor după semnalmentele exterioare.
111
1
2.8. Reconstituirea scenei infracțiunii
III
Cercetarea criminalistică a urmelor
9
11
9
11
2
1
2
1
3.1. Cercetarea criminalistică a urmelor digitale.
2
12
1
3.2. Cercetarea criminalistică a urmelor de încălțăminte.
12
2
3.3. Cercetarea criminalistică a solului.
11
1
1
3.4. Cercetarea criminalistică a urmelor de sânge.
1
1
1
1
3.5. Cercetarea criminalistică a firelor de păr.
2
2
3.6. Cercetarea criminalistică a fibrelor textile.
1
1
1
1
3.7. Cercetarea criminalistică a oaselor.
111
13.8. Cercetarea urmelor instrumentelor de spargere
1
1
1
1
3.9. Raportul de expertiză criminalistică
IV
Investigarea accidentelor rutiere
73
7
3
4.1. Urmele de pneuri pe carosabil. Determinarea caracteristicilor
11mișcării vehiculului.
22
4.2. Distanța totală de oprire.
1
1
4.3. Cinematica mijloacelor de transport.
4.4. Coliziuni. Siguranța rutieră. Responsabilitățile participanților la22
22
trafic.
11
1
14.5. Proces verbal de cercetare a locului accidentului rutier
V
Balistica judiciară
6
61
1
5.1. Obiectul de cercetare al balisticii judiciare.
22
5.2. Armele. Cartușul. Pulberea.
11
5.3. Studiul glonțului. Trasologia glonțului.
22
5.4. Determinarea locului de realizare a împușcăturii
2222
Evaluarea portofoliului
2122
La decizia cadrului didactic
Total
34
33 34 34
Decizia privind formatul de organizare a activităților educaționale în vederea
implementării curriculumului „STEM în Criminalistică” aparține instituției de învățământ,în funcție de contextul instituțional și resursele didactice disponibile.
I
1.1.
1.2.
1.3.
II
2.1
2.2.
2.3.
2.4.
2.5.
2.6.
2.7.

Extinderea resurselor de timp în proiectarea activităților educaționale se realizează,conform recomandărilor metodologice, prin realizarea studiilor de caz, activităților
practice și a proiectelor STEM.

III. SISTEMUL DE COMPETENȚE
A. COMPETENȚE GENERALE PENTRU DOMENIULȘtiință. Tehnică. Tehnologii❖ Utilizarea limbajului științific în cadrul diferitor activități din domeniul Știință. Tehnică.
Tehnologii.
❖ Transferarea și valorificarea competențelor formate în învățământul general în cadrul
ariei curriculare Matematică și Științe în rezolvarea de probleme științifice, tehnice șitehnologice propuse de învățământul extrașcolar (nonformal).
❖ Proiectarea și realizarea unor experimente utilizând adecvat și eficient utilaje și tehnici
de securitate.
❖ Construirea unor modele matematice, fizice, tehnice, tehnologice, manifestândcreativitate, imaginație și deschidere spre inovații și rezolvarea diferitor probleme.
❖ Utilizarea TIC în rezolvarea problemelor de ordin științific, tehnic, ingineresc.
❖ Aprecierea critică a unor abordări științifice, tehnice, tehnologice propuse în cadrul
activităților, manifestând corectitudine, claritate în argumente și toleranță față de alte
opinii.
❖ Comunicarea în scris sau oral a rezultatelor propriilor investigații sau a activităților decreare a noilor produse (tehnice, tehnologice, inginerești), implicând în discuții cadrele
didactice, colegii, alte persoane interesate.
❖ Participarea în acțiuni de promovare pe piață a propriilor produse tehnice, tehnologice,inginerești inovative, elaborate/ construite în cadrul activităților educaționale
nonformale.
❖ Valorificarea impactului ştiinţelor şi al tehnologiilor asupra vieţii, conştientizândconsecinţele schimbărilor cauzate de activitatea umană, dar şi a responsabilităţii fiecărui
cetăţean.
B. COMPETENȚE SPECIFICE PROFILULUI❖ Identificarea şi descrierea elementelor/ produselor tehnice şi a aplicabilităţii acestora,
manifestând curiozitate şi inventivitate.
❖ Investigarea dimensiunilor constructive şi funcționale ale elementelor/ produselor
tehnice, demonstrând perseverență şi precizie.
❖ Aplicarea cunoştințelor şi a capacităților din domeniul tehnic pentru rezolvarea deprobleme şi situaţii-problemă cotidiene, dovedind interes pentru valorificarea judicioasă aelementelor/ produselor tehnice.
❖ Explorarea valorilor tehnice prin planificarea şi efectuarea experimentelor de modelaretehnică, demonstrând ingeniozitate, interes pentru cercetare şi învăţare activă.
❖ Aplicarea achizițiilor proprii în contexte variate, manifestând sensibilitate faţă deîntrebările la care științele şi matematica pot oferi răspunsuri.

❖ Realizarea activităţilor de rezolvare a problemelor teoretice şi/sau practice, manifestândprecizie/ exactitate în algoritmul/traseul de soluţionare a acestora.

C. COMPETENȚE SPECIFICE disciplinei opționale STEM în Criminalistică
1. Utilizarea limbajului specific în diverse contexte de comunicare, respectând cultura
comunicării cu caracter juridic.
2. Analiza critică a elementelor de cercetare la fața locului în procesul de investigare şi
descriere, exprimând curiozitate și interes.
3. Realizarea demersurilor explorativ - investigative prin aplicarea metodelor și mijloacelor
specifice din domeniul STEM, în vederea identificării criminalistice, demonstrând
responsabilitate civică și spirit de inițiativă.
4. Aplicarea metodelor şi mijloacelor tehnico-ştiinţifice de cercetare criminalistică pentru
descoperirea și examinarea urmelor infracțiunii, dovedind precizie și gândire critică.
5. Investigarea unor studii de caz axate pe diferite tipuri de infracțiuni integrând cunoștințe și
abilități transdiciplinare.
6. Rezolvarea situațiilor problemă/ proiectelor/ studiilor de caz, prin utilizarea achizițiilor
STEM, demonstrând interes pentru cercetare și învățare activă.

IV. UNITĂȚI DE ÎNVĂȚARE
CONȚINUTURI RECOMANDATE PENTRU CLASELE VIII - IX
Unități de competență

Unități de conținut

Activități și produse de învățare/ educaționale
recomandate
I. Noțiuni introductive și de metodologie criminalistică

● Utilizarea limbajului specific pentru
descrierea obiectului criminalisticii
ca știință;● Identificarea setului de competențe
necesar unui specialist în domeniul
criminalisticii.

1.1. Noțiunea, obiectul și
importanța criminalisticii- Apariția și dezvoltarea
criminalisticii ca știință.
- Experți criminaliști.

● Identificarea conexiunilor dintreștiințele STEM și criminalistică;● Analiza impactului disciplinelor din
curriculum de bază asupra
dezvoltării criminalisticii ca știință.
● Clasificarea metodelor de cercetarecriminalistică;● Examinarea probelor utilizânddiverse metode de cercetare;● Enumerarea liniilor directoare
generale pentru cercetarea
criminalistică;● Dezvoltarea abilităților de observare
în baza fotografiei judiciare;● Analiza conținutului trusei

1.2. Domenii ale științei
criminalistice- Legătura criminalisticii cu alteștiințe.
1.3. Metode de cercetare în
criminalistică.
- Metode criminalistice.
- Activităţi tehnico-tacticecriminalistice.
- Trusa criminalistică.
- Raportul de expertiză criminalistică
- Noțiuni generale.

Activități:➢ Sintetizarea informației prin elaborarea unei axe
cronologice a etapelor de dezvoltare a științei
criminalistice➢ Vizionarea unor fragmente video
Produs:★ Axa cronologică „Istoria dezvoltării
criminalisticii”
Activitate:➢ Elaborarea unui clustering – corelarea
criminalisticii cu alte științe
Produs:★ Harta mentală „Corelarea STEM-Criminalistică”
Activități:➢ Clasificarea metodelor de cercetare criminalistică
➢ Lectura imaginii➢ Exerciții de interpretate a liniilor directoare➢ Joc didactic: Ghicește obiectul din trusa
universală
Produse:★ Hartă conceptuală „Metode de cercetarecriminalistică”★ Fișă de observații (analiza detaliilor din imagine,universale utilizate de experți pentru
cercetarea la locul faptei.

lista de verificare de la locul faptei)
II. Tactica criminalistică

● Enumerarea regulilor generale cenecesită a fi respectate la locul
infracțiunii;● Argumentarea necesității respectării
regulilor la locul infracțiunii;● Explicarea metodelor de investigare
la fața locului, de colectare aprobelor.

2.1. Tactica efectuării cercetării lafața locului (CFL)- Cercetarea la fața locului.
- Sarcinile membrilor echipei- Procesul-verbal de cercetare la fațalocului- Măsuri generale întreprinse pentru
protejarea probelor.

Activități:➢ Sistematizarea măsurilor generale pentru căutarea
probelor, în timpul căutării probelor, pentru
protejarea probelor, pentru ridicarea/ colectarea
probelor după diferite criterii➢ Completarea fișei: Activitatea ofițerului deurmărire penală
➢ Activitate practică: Investigarea locului faptei
Produse:★ Clustering „Măsuri generale de căutare, protejareși prelevarea probelor”★ Fișă de lucru „Activitatea ofițerului de urmărire
penală”★ Fișă de înregistrare a probelor colectate
completată

● Clasificarea după categorii a
fotografiilor care se execută la faţalocului;● Determinarea rolului fotografiei
judiciare în investigarea faptelor
ilicite.

2.2. Fotografia judiciară.
Categoriile de fotografii judiciare.
- Reguli în realizarea fotografiei
obiectelor principale.
- Fotografii de orientare, dedetaliu,schiță.
- Echipamentul fotografic.

● Clasificarea infracțiunilor și atipurilor de urme de la locul
infracțiunii;● Corelarea tipurilor de urme cu
caracterul infracțiunii și metodele
utilizate în cercetare.

2.3. Tipuri de infracțiuni. Tipuri Activități:➢ Clasificarea infracțiunilor după cauză
de urme- Urme de instrumente și mecanisme,➢ Clasificarea urmelor după modul de formare, dupăde pneuri, lovituri perete, arme,
factorul creator de urmă, după dimensiuni
picioare, mâini, alte urme lăsate de➢ Identificarea și stabilirea tipului de urmă dupăom.
fotografia la fața locului➢ Corelarea tipului de urmă cu metoda de cercetareaplicată și caracterul infracțiunii
Produse:★ Clustering: Tipuri de infracțiuni★ Ciorchine: Tipuri de urme★ Fișa de lucru ,,Identificarea tipului de urmă dupăfotografie”★ Raportul de analiză a studiului de caz

Activități:➢ Identificarea avantajelor și dezavantajelor
fotografiei judiciare➢ Clasificarea categoriilor de fotografii judiciare➢ Activitate practică 1. Investigarea faptelor ilicite
în baza fotografiei judiciare➢ Activitate practică 2. Realizarea fotografiei
judiciare➢ Analiza și rezolvarea studiilor de caz
Produse:★ Graficul T: Avantaje și dezavantaje★ Clustering: Tipuri de fotografii★ Planșa fotografică

● Descrierea regulilor generale și
specifice de fixare, împachetarea șiurmelor etichetare;● Aplicarea regulilor pentru ridicarea
și colectarea probelor în cadrul CFL.
● Descrierea caracteristicilor scrisuluide mână care sunt necesare
procesului de identificare;● Analiza propriului scris de mână înbaza caracteristicilor unice;● Compararea scrisului de mânăpersonal cu scrisul unui coleg.

● Definirea noțiunii de monedă;● Descrierea funcțiilor, tipurilor demonedă;● Identificarea elementelor desiguranță a leului moldovenesc.

2.4. Descoperirea, fixarea,etichetarea și împachetarea
urmelor- Măsuri generale care necesită a fiîntreprinse pentru ridicarea/
colectarea probelor în cadrul CFL.
2.5. Cercetarea criminalistică adocumentelor și a scrisului demână- Grafologie. Analiza documentelor.
- Particularitățile scrisului de mână.

2.6. Falsul de monede. Metode deverificare a autenticității
monedelor- Bancnote. Bancnotă falsă.
- Aversul și reversul bancnotei.
- Elementele de siguranță ale leuluimoldovenesc.

Activități:➢ Studiu comparativ al regulilor de fixare, ridicare,împachetare și etichetare a probelor;➢ Activitate practică: Ridicarea/colectarea probelor
Produs:★ Fișă de activitate experimentală
Activități:➢ Identificarea caracteristicilor scrisului de mână;➢ Elaborarea unui algoritm de analiză/ identificare adocumentelor scrise de mână.
➢ Activitate practică: Determinarea caracteristicilor
scrisului de mânăProduse:★ Fișă de lucru ,,Analiza scrisului propriu”★ Algoritm elaborat★ Fișă de activitate experimentală
Activități:➢ Sistematizarea monedelor după criteriile declasificare➢ Vizionarea unor fragmente video➢ Activitate practică: Determinarea elementelor desiguranță a leului moldovenesc➢ Analiza și rezolvarea studiilor de caz
Produse:★ Clustering★ Enunțuri argumentate notate★ Fișă de activitate experimentală
★ Raportul de cercetare a cazului

● Identificarea persoanei în funcție deportretul robot prezentat;● Modelarea portretului robot al
infractorului conform depozițiilor
martorului ocular.

● Proiectarea schiței scenei infracțiunii
în baza fotografiilor, observațiilor lafața locului, declarațiilor persoanelor
prezente ș.a.;● Reconstruirea scenei infracțiunii,
corelând probele ridicate cu
declarațiile martorilor.

● Identificarea tipurilor de bază deamprente;● Descrierea caracteristicilor
amprentelor digitale;● Explicarea modalității de preluare și
prelucrare a amprentelor digitale;● Investigarea experimentală și
analiza amprentelor digitale preluatede pe diferite suprafețe;2.7. Reguli tactice aplicate în
ascultarea martorilor.
Metode și tehnici în identificarea
persoanelor după semnalmentele
exterioare.
- Identificarea persoanei dupăsemnalmentele statice.
- Metoda portretului vorbit.

Activități:➢ Identificarea mijloacelor tehnice de realizare a
portretului vorbit➢ Discuții dirijate: Etapele/ regulile de creare a
portretului robot➢ Realizarea exercițiilor de creare a portretului
vorbit➢ Activitate practică: Alcătuirea portretului robot cu
aplicația PoliceTool N1
Produse:★ Enunțuri argumentate notate★ Portretul vorbit realizat textual★ Portret robot în baza descrierii
2.8.
Reconstituirea
scenei Activități:➢ Crearea planului-schiță, desenului schiță etc.
infracțiunii- Schița scenei infracțiunii➢ Utilizarea mijloacelor tehnice de realizare a schiței
scenei infracțiunii➢ Reprezentarea grafică a scenei infracțiunii
Produse:★ Plan-schiță creat★ Schița scenei infracțiunii
III. Cercetarea criminalistică a urmelor
3.1. Cercetarea criminalistică aurmelor digitale.
- Dactiloscopie. Structura amprentei
digitale.
- Impresiunea papilară.
- Relevarea urmelor papilare.

Activități:➢ Caracterizarea structurii amprentelor digitalereieșind din structura internă a pielii➢ Prelevarea amprentelor digitale personale și
studierea acestora, identificarea semnelor
caracteristice➢ Studierea amprentelor digitale cu ajutorul lupei, abalonului➢ Activitate practică 1. Studierea amprentelor

● Argumentarea datelor experimentaleobținute, pe baza concluziilor
personale formulate.

● Descrierea procedurilor de bazănecesare pentru fixarea urmelor deîncălțăminte aflate la locul faptei;● Examinarea probelor de încălțăminte
pe baza mostrelor obținute;● Determinarea înălțimii și a sexului
suspectului pe baza urmei deîncălțăminte.

3.2. Cercetarea criminalistică aurmelor de încălțăminte.
- Urme de încălțăminte.
- Căutarea și relevarea urmelor.
- Ridicarea şi fixarea urmelor.

● Descrierea metodelor de examinare aprobelor de sol prin recunoașterea
tipurilor de sol;
● Investigarea experimentală aprobelor de sol ca dovezi medico-

3.3. Cercetarea criminalistică asolului.
- Caracteristici macroscopice alesolului.
- Chimia solului. pH-ul solului.

digitale personale➢ Activitate practică 2. Studierea amprentei cu
ajutorul balonului➢ Activitate practică 3. Colectarea/ prelevarea
amprentelor digitale de la suspecți
➢ Analiza și rezolvarea studiilor de caz.
Produse:★ Fișă dactiloscopică
★ Fișe (3) de activitate experimentală
★ Raportul de cercetare a cazului
Activități:➢ Identificarea informațiilor ce pot fi oferite deurmele de încălțăminte➢ Compararea diferitor metode de relevare a urmelor
cu metodele de relevare a urmelor de încălțăminte➢ Activitate practică 1. Ridicarea urmelor deîncălțăminte de pe sol➢ Activitate practică 2. Determinarea înălțimii/
sexului suspectului cu ajutorul urmei deîncălțăminte➢ Analiza și rezolvarea studiilor de caz➢ Aplicarea creativității pentru elaborarea studiilor
de caz proprii și dezlegarea lor
Produse:★ Graficul T★ Fișe (2) de activitate experimentală
★ Raportul de cercetare a cazului
Activități:➢ Determinarea practică a caracteristicilor fizicochimice ale probelor de sol➢ Joc de rol➢ Aplicarea creativității pentru elaborarea studiilor

legale;● Argumentarea datelor experimentaleobținute, pe baza concluziilor
personale formulate;● Explicarea corelației dintre probele
de sol, locul crimei și suspecți;● Aplicarea procedurilor necesare
pentru colectarea, etichetarea șiambalarea dovezilor din probele desol.
● Descrierea formelor și modelelor
geometrice de bază formate depicăturile de sânge la contactul cu
diferite suprafețe;● Argumentarea efectului înălțimii
asupra mărimii și formei picăturilorde sânge;● Compararea stropilor de sângeproduși de la diferite înălțimi;● Explicarea corelației dintre textura
suprafeței, direcționalitatea și
unghiul de impact ce afectează forma
urmelor de sânge;● Argumentarea relației dintre unghiulde impact și modele de dispersare apetelor de sânge.
● Recunoașterea structurilor de bază alefirului de păr;● Compararea probelor de păr princaracteristicile identificate;

3.4. Cercetarea criminalistică aurmelor de sânge.
- Compoziția sângelui.
- Testul Kastle-Meyer.
- Căutarea probelor de sânge.
- Ridicarea urmelor de sânge.

3.5. Cercetarea criminalistică afirelor de păr.
- Structura firului de păr.
- Importanța probelor de păr înde caz proprii și dezlegarea lor➢ Activitate practică 1. Determinarea
caracteristicilor fizice ale solului➢ Activitate practică 2. Determinarea pH probelorde sol➢ Activitate practică 3. Analiza compoziției chimicea solului➢ Analiza și rezolvarea studiilor de caz
Produse:★ Fișă de observații
★ Fișe (3) de activitate experimentală
★ Raportul de cercetare a cazului
Activități:➢ Explicarea regulilor de căutare și ridicare aprobelor de sânge➢ Activitate practică 1. Determinarea dependenței
înălțimii față de forma și dimensiunea picăturilorde sânge➢ Activitate practică 2. Determinarea naturii
picăturii de sânge➢ Cercetarea studiilor de caz.
Produse:★ Fișe (2) de activitate experimentală
★ Rapoarte de cercetare a cazurilor

Activități:➢ Caracterizarea și compararea firelor de păr dediferită etiologie➢ Activitate practică 1. Pregătirea firelor de păr

● Examinarea preparatelor microscopice de cercetările criminalistice.
păr la microscopul optic, descriind - Reguli de recoltare a firelor de păr.
etapele de prelevare a probelor.

pentru examenul microscopic➢ Activitate practică 2. Examinarea microscopică afirelor de păr➢ Cercetarea studiilor de caz
Produse:★ Fișă de lucru ,,Fire de păr”★ Fișe (2) de activitate experimentală
★ Rapoarte de cercetare a cazurilor● Recunoașterea structurilor de bază ale
fibrelor;● Compararea fizică și chimică a probelorde fibre;● Examinarea proprietăților utile ale
fibrelor pentru efectuarea comparațiilor
criminalistice;● Examinarea preparatelor microscopice defibre la microscopul optic;● Investigarea etapelor de prelevare aprobelor.
● Stabilirea vârstei, apartenenței etnice,apartenenței genetice a rămășițelor
osoase;● Determinarea înălțimii aproximative aunui decedat, utilizând lungimea unor
oase tubulare din organism;● Formularea concluziilor cu privire ladiferențele dintre cranii, bazine și alteoase de sex masculin și feminin aadulților.

3.6. Cercetarea criminalistică afibrelor textile.
- Importanța fibrelor în cercetările
criminalistice.
- Fibre naturale și artificiale.
- Relevarea și cercetarea fibrelor.
- Comparația fibrelor naturale șisintetice.

Activități:➢ Caracterizarea diferitor tipuri de fibre naturale și
artificiale➢ Activitate practică: Examinarea probelor de fibre
textile➢ Cercetarea studiilor de caz
Produse:★ Fișă de lucru ,,Fibre textile”★ Fișă de activitate experimentală
★ Rapoarte de cercetare a cazurilor

3.7. Cercetarea criminalistică aoaselor.
- Antropologie.
- Analiza resturilor scheletice. Structura osului uman.
- Compoziția chimică a oaselor.
- Proveniența materialului osos.
- Identificarea sexului(femeie/bărbat) după mărimea șiforma trăsăturilor scheletice.

Activități:➢ Implicarea calculelor matematice în determinarea
vârstei aproximative a victimei, sexului, înălțimii,
vârstei oaselor➢ Clasificarea și explicarea structurii anatomofiziologice a oaselor➢ Identificarea trăsăturilor caracteristice de clasificare ascheletului/oaselor feminine și masculine➢ Activitate practică 1. Determinarea înălțimii
persoanei în funcție de lungimea oaselor➢ Activitate practică 2. Determinarea sexului pe baza

analizei scheletului uman
➢ Cercetarea studiilor de caz
Produse:★ Fișe (2) de activitate experimentală
★ Rapoarte de cercetare a cazurilor● Clasificarea tipurilor de urmă în raportcu modul în careacționeazăinstrumentele asupra
obstacolului întâmpinat;● Recunoașterea tipurilor de urmă în baza
materialelor disponibile.
● Utilizarea limbajului specific pentru
completarea raportului de expertiză.
● Integrarea cunoștințelor acumulate în
elaborarea proiectelor STEM

3.8. Cercetarea urmelor
instrumentelor de spargere.
- Tipuri de urme și clasificarea.

● Determinarea vitezei mișcării
vehiculului după distanța de frânare;● Investigarea urmelor mijloacelor detransport la determinarea
caracteristicilor mișcării.

4.1. Urmele de pneuri pe carosabil.
Determinarea caracteristicilormișcării vehiculului.
- Banda de rulare a anvelopei.
- Elementele unei anvelope.
- Distanța de frânare.
- Coeficientul de frecare.
- Urme de derivă.

Activitate: Identificarea tipului de urmă în baza fotografiilor
și a imaginilor video
Produs:★ Proces verbal al CFL

3.9. Raportul de expertiză
criminalistică.
- Noțiuni generale specificeraportului de expertiză.

Activități: Completarea raportului de expertiză
 Prezentarea proiectului definitivat STEM:
Reconstituirea scenei infracțiunii
Produse:★ Raport de expertiză
★ Proiect STEM: Reconstituirea scenei infracțiunii
IV. Investigarea accidentelor rutiere
Activități:➢ Utilizarea calculelor fizico-matematice îndeterminarea vitezei în dependență de distanța și
coeficientul de frânare
➢ Activitate practică: Determinarea distanței defrânare➢ Argumentarea dependenței dintre timpul dereacție a șoferului și starea de sănătate, stareaemoțională, atenția la trafic➢ Cercetarea studiilor de caz

● Deducerea regulilor de circulație rutieră
în funcție de factorii ce influențează
distanța totală de oprire;● Aplicarea cunoștințelor în calcularea
distanței totale de oprire a
autovehiculului;● Extrapolarea factorilor care determină
vizibilitatea pietonilor.
● Determinarea vitezei participanților la
trafic;● Explicarea principiului de funcționare aradarului;● Aplicarea legilor mișcării: uniforme,
uniform variate și neuniformă acorpurilor în soluționarea situațiilor
problemă.
● Clasificarea accidentelor rutiere;● Analiza datelor obiective despre locul
coliziunii mijloacelor de trans­port;● Argumentarea acțiunilor întreprinse în
vederea îmbunătățirii siguranței rutiere;● Propunerea soluțiilor de îmbunătățire ainfrastructurii rutiere în vederea
reducerii riscului producerii
accidentelor rutiere.

4.2. Distanța totală de oprire.
- Distanța de frânare a unuiautomobil.
- Timpul de reacție a șoferului.
- Vizibilitatea.

4.3. Cinematica mijloacelor detransport.
- Mișcare uniformă.
- Mișcare uniform variată.
- Efectul Doppler. Radar.

4.4. Coliziuni. Siguranța rutieră.
Responsabilitățile participanților
la trafic.
- Accident rutier.
- Urme de pneuri după coliziune.

Produse:★ Fișa de activitate experimentală
★ Rapoarte de cercetare a cazurilor
Activități:➢ Activitate practică: Determinarea timpului deoprire a unității de transport➢ Studierea regulamentului circulației rutiere➢ Cercetarea studiilor de caz
Produse:★ Fișa de activitate experimentală
★ Rapoarte de cercetare a cazurilor
Activități:➢ Activitate practică: Determinarea vitezei
participanților la trafic➢ Studierea regulamentului circulației rutiere➢ Cercetarea studiilor de caz
Produse:★ Fișa de activitate experimentală
★ Rapoarte de cercetare a cazurilor
Activități:➢ Clasificarea accidentelor rutiere➢ Enumerarea datelor obiective pentru determinarea
locului coliziunii➢ Explicarea impactului acțiunilor întreprinse în
ultimii ani pentru micșorarea numărului deaccidente rutiere➢ Activitate practică 1. Analizați siguranța rutieră
pe traseele din localitatea sau sectorul undelocuiți
➢ Activitate practică 2. Studierea regulamentului
circulației rutiere➢ Cercetarea studiilor de caz

● Utilizarea limbajului specific pentru
completarea procesului verbal decercetare a locului accidentului rutier

4.5. Proces verbal de cercetare alocului accidentului rutier.
- Noțiuni generale specificeprocesului verbal de cercetare.

Produse:★ Tabel cu reguli de circulație rutieră completat★ Fișe (2) de activitate experimentală
★ Raportul de cercetare a cazului. CFL
Activitate:
 Completarea procesului verbal de cercetare alocului accidentului rutier
Produs:★ Proces verbal

V. Balistica judiciară
●●Definirea noţiunii de balistică judiciară;Argumentarea acțiunilor necesare
pentru stabilirea direcţiei, distanţei şi alocului de unde s-a tras din arma defoc;
Distingerea urmelor create prinaplicarea explozivelor la săvârşirea
infracţiunilor.

5.1. Obiectul de cercetare albalisticii judiciare.
- Dovezile balistice. Evidenţa
balistică.
- Caracteristici tehnico-balistice alearmei.

● Identificarea elementelor unei arme defoc și a cartușului;● Clasificarea armelor de foc și a urmelorlăsate de proiectil;● Analiza circumstanțelor pentru stabilirea
locului de unde s-a produs împușcătura;● Argumentarea acțiunilor necesare pentru
asigurarea securității în timpul mânuirii
armamentului şi munițiilor.
● Clasificarea urmelor tragerii din arma de

5.2. Armele. Cartușul. Pulberea.
- Arme de foc. Elementele armei defoc.
- Clasificarea armelor de foc. - Urmede perforare a proiectilelor pe sticlă.
- Securitatea în timpul mânuirii
armamentului şi al munițiilor.

Activități:★ Descrierea domeniului de cercetare al balisticii★ Clasificarea armelor de foc★ Caracterizarea elementelor unei arme de foc★ Aplicarea regulilor privind descoperirea, fixarea şiridicarea armelor de foc, a muniţiilor şi a urmelorîmpuşcăturii★ Cercetarea studiilor de caz
Produse:★ Clustering: Clasificarea armelor de foc★ Raportul de cercetare a cazului
Activități:➢ Clasificarea urmelor tragerii din arma de foc➢ Cercetarea studiilor de caz
Produse:★ Clustering: Clasificarea urmelor tragerii dinarma de foc★ Raportul de cercetare a cazului

5.3. Studiul glonțului. Trasologia

Activități:

●

foc;
● Analiza procesului de determinare aarmei din care a fost efectuată tragerea;● Descrierea procedurii de cercetare alocului faptei, a muniției și a urmelorîmpușcăturii.
● Analiza circumstanțelor pentru stabilirea
locului de unde s-a produs împușcătura;● Argumentarea acțiunilor necesare pentru
determinarea locului de realizare aîmpușcăturii.

➢ Compararea diferitor mostre de gloanțe dupăglonțului.
- Urmele împușcăturii.
semnele externe- Denumirea și destinația cartuşelor.
➢ Cercetarea studiilor de caz- Descoperirea, fixarea și ridicarea de Produs:
la fața locului a armelor de foc, a★ Raportul de cercetare a cazuluimunițiilor și a urmelor împușcături.
- Experți din domeniul balisticii.
5.4. Determinarea locului deActivități:➢ Stabilirea direcţiei, distanţei şi a locului de underealizare a împușcăturii.
- Reziduuri de împușcare.
s-a tras din arma de foc- Calcularea traiectoriei.
➢ Calcularea traiectoriei (traseului) unui glonț
- Gravitate și traiectorie.
➢ Cercetarea studiilor de caz- Determinarea locației unui trăgător. Produse:★ Fișă de lucru★ Raportul de cercetare a cazului

Finalitățile educaționale. La sfârșitul cursului, elevul:● va opera cu noțiuni specifice domeniului criminalisticii: criminalist, expert criminalist, trusă criminalistică, metode de investigare, cercetarela fața locului (CFL), trusă criminalistică, corpuri delicte, probe, infracțiune, activități tehnico-criminalistice, urme, ridicarea probelor,
relevarea urmelor, prelevarea urmelor, fotografia judiciară, semnalmente exterioare, dactiloscopia, trasologia, balistica judiciară, accident
rutier, coliziuni, grafologie, antropologia etc.;● va analiza diverse circumstanțe în care s-a produs infracțiunea/accidentul rutier prin aplicarea metodelor de cercetare criminalistică și
utilizarea unor competențe specifice domeniului STEM;● va formula soluții de rezolvare a studiilor de caz în baza cercetărilor și analizelor realizate prin integrarea și evaluarea surselor multiple deinformații prezentate în diverse formate;● va argumenta importanța cunoștințelor și abilităților specifice disciplinelor STEM în criminalistică;● va manifesta interes pentru elemente de cercetare prin aplicarea metodelor şi mijloacelor tehnico-ştiinţifice de cercetare criminalistică
destinate descoperirii și examinării urmelor infracțiunii;● va demonstra responsabilitate civică și spirit de inițiativă pentru rezolvarea problemelor complexe din lumea reală.
Notă: Cadrul didactic are libertatea de a aloca lecții separate pentru realizarea studiilor de caz, a activităților practice și CFL în funcție denecesitățile și interesele elevilor.

IV. UNITĂȚI DE ÎNVĂȚARE
CONȚINUTURI RECOMANDATE PENTRU CLASELE X-XI
Unități de competență

Unități de conținut

Activități și produse de învățare/ educaționale
recomandate

1. Noțiuni introductive și de metodologie criminalistică
● Utilizarea limbajului specific pentru
descrierea obiectului, funcțiilor și
sarcinilor criminalisticii;● Identificarea setului de competențe
necesar unui specialist în domeniul
criminalisticii;● Descrierea funcțiilor și
responsabilităților expertului
criminalist

1.1. Noțiunea, obiectul și
importanța criminalisticii.
- Apariția și dezvoltarea
criminalisticii ca știință.
- Experți criminaliști.
- Funcțiile și sarcinile criminalisticii.

● Identificarea conexiunilor dintreștiințele STEM și criminalistică
● Analiza impactului disciplinelor din
curriculum de bază asupra dezvoltării
criminalisticii ca știință
● Evaluarea impactului științelor
criminalistice asupra orientării
profesionale ale elevilor.
● Clasificarea metodelor de cercetarecriminalistică;● Examinarea probelor utilizând diverse
metode de examinare

1.2. Domenii ale științei
criminalistice.
- Legătura criminalisticii cu alteștiințe.

1.3. Metode de cercetare în
criminalistică.
- Metode criminalistice.
- Activităţi tehnico-tactice

Activități:➢ Sintetizarea informației prin elaborarea unei axe
cronologice a etapelor de dezvoltare a științei
criminalistice➢ Vizionarea unor fragmente video➢ Elaborarea posterelor și a altor elemente vizuale pebaza cunoștințelor acumulate
Produse:★ Axa cronologică „Istoria dezvoltării criminalisticii”★ Materiale vizuale
Activități:➢ Elaborarea unui clustering – corelarea
criminalisticii cu alte științe
➢ Joc de rol: Eu, viitor criminalist?!
Produse:★ Harta mentală „Corelarea STEM-Criminalistică”★ Colaj
Activități:➢ Clasificarea metodelor de cercetare criminalistică
➢ Lectura imaginii➢ Exerciții de interpretate a liniilor directoare

● Enumerarea liniilor directoare
generale pentru cercetarea
criminalistică;● Dezvoltarea abilităților de observare în
baza fotografiei judiciare;● Analiza conținutului trusei universale
utilizate de experți pentru cercetarea lalocul faptei.

criminalistice.
- Trusa criminalistică.
- Raportul de expertiză criminalistică
- noțiuni generale.

➢ Joc didactic: Ghicește obiectul din trusa universală
Produse:★ Hartă conceptuală „Metode de cercetarecriminalistică”★ Fișă de observații (detaliile din imagine, lista deverificare de la locul faptei)

II. Tactica criminalistică
● Enumerarea regulilor generale cenecesită a fi respectate la locul
infracțiunii;● Argumentarea necesității respectării
regulilor la locul infracțiunii;● Explicarea metodelor de investigare lafața locului, de colectare a probelor;● Aplicarea tehnicilor adecvate pentru
protejarea diferitor tipuri de dovezi
fizice.

2.1. Tactica efectuării cercetării lafața locului (CFL).
- Cercetarea la fața locului.
-Măsuri de pregătire a cercetării.
- Sarcinile membrilor echipei.
- Procesul-verbal de cercetare la fațalocului- Măsuri generale întreprinse pentru
protejarea probelor.

Activități:➢ Sistematizarea măsurilor generale pentru căutarea
probelor, în timpul căutării probelor, pentru
protejarea probelor, pentru ridicarea/ colectarea
probelor după diferite criterii➢ Completarea fișei: Activitatea ofițerului deurmărire penală
➢ Activitate practică: Investigarea locului faptei➢ Exerciții de protejare a urmelor.
Produse:★ Clustering „Măsuri generale de căutare,
protejare și prelevarea probelor”★ Fișă de lucru „Activitatea ofițerului de urmărire
penală”★ Fișă de înregistrare a probelor colectate
completată

● Clasificarea după categorii a
fotografiilor care se execută la faţalocului;● Determinarea rolului fotografiei
judiciare în investigarea faptelor
ilicite;● Aplicarea procedeelor speciale derealizare a fotografiei judiciare.

● Clasificarea infracțiunilor și atipurilor de urme de la locul
infracțiunii;● Corelarea tipurilor de urme cu
caracterul infracțiunii și metode decercetare;● Selectarea instrumentului adecvatde măsură pentru fixarea urmei.

2.2. Fotografia judiciară.
Categoria fotografiilor judiciare.
- Reguli în realizarea fotografiei
obiectelor principale.
- Fotografii de detaliu, de orientare,schiță.
- Echipament fotografic.

2.3. Tipuri de infracțiuni. Tipuri
de urme- Urme de instrumente și mecanisme,de pneuri, lovituri perete, arme,
picioare, mâini, alte urme lăsate deom.

Activități:➢ Identificarea avantajelor și dezavantajelor
fotografiei judiciare➢ Clasificarea categoriilor de fotografii judiciare➢ Activitate practică 1. Investigarea faptelor ilicite în
baza fotografiei judiciare➢ Activitate practică 2. Realizarea fotografiei
judiciare➢ Analiza și rezolvarea studiilor de caz➢ Realizarea planșei fotografice
Produse:★ Graficul T: Avantaje și dezavantaje★ Clustering: Tipuri de fotografii★ Fișe (2) de activitate experimentală
★ Planșa fotografică
Activități:➢ Clasificarea infracțiunilor cauză
➢ Clasificarea urmelor după modul de formare, dupăfactorul creator de urmă și după dimensiuni➢ Corelarea tipului de urmă cu metoda de cercetareaplicată și caracterul infracțiunii➢ Activitate practică: Identificarea și stabilirea
tipului de urmă după fotografia la fața locului
Produse:★ Clustering: Tipuri de infracțiuni★ Ciorchine: Tipuri de urme★ Fișa de lucru ,,Identificarea tipului de urmă dupăfotografie”★ Fișă de activitate experimentală

● Descrierea regulilor generale și
specifice de fixare, împachetarea șiurmelor etichetare;● Aplicarea regulilor pentru ridicarea șicolectarea probelor în cadrul CFL;
● Corelarea între măsurile întreprinse în
cadrul CFL și standardele de sănătate
pentru siguranța la locul crimei.

2.4. Descoperirea, fixarea,etichetarea și împachetarea
urmelor.
- Măsuri generale care necesită a fiîntreprinse pentru ridicarea/
colectarea probelor în cadrul CFL.

● Descrierea caracteristicilor scrisului demână necesare procesului deidentificare;● Analiza propriului scris de mână înbaza caracteristicilor unice;● Compararea scrisului de mânăpersonal cu scrisul colegului.
● Utilizarea metodelor fizico-chimice deanaliză pentru determinarea
compoziției cernelei.

2.5. Cercetarea criminalistică adocumentelor și a scrisului demână.
- Grafologie. Analiza documentelor.
- Particularitățile scrisului de mână.

● Definirea noțiunii de monedă;● Descrierea funcțiilor, tipurilor demonedă;● Identificarea elementelor de siguranță
a leului moldovenesc și a altor valute.

2.6. Falsul de monede. Metode deverificare a autenticității
monedelor.
- Bancnote. Bancnotă falsă.
- Aversul și reversul bancnotei.
- Elemente de siguranță a leuluimoldovenesc.

Activități:➢ Studiu comparativ al regulilor de fixare, ridicare,împachetare și etichetare a probelor;➢ Activitate practică: Ridicarea/ colectarea
probelor
Produse:★ Fișă ilustrativă
★ Fișă de activitate experimentală
Activități:➢ Identificarea caracteristicilor scrisului de mână➢ Elaborarea unui algoritm de analiză/identificare
a documentelor scrise de mână➢ Activitate practică 1. Determinarea
caracteristicilor scrisului de mână➢ Activitate practică 2. Determinarea compoziției
cernelii, utilizând cromatografia pe hârtie
Produse:★ Fișă de lucru ,,Analiza scrisului propriu”★ Algoritm elaborat★ Fișe (2) de activitate experimentală
Activități:➢ Sistematizarea monedelor după criteriile declasificare➢ Vizionarea unor fragmente video➢ Activitate practică: Determinarea elementelor desiguranță a leului moldovenesc, dolarului
american, euro etc.
➢ Analiza și rezolvarea studiilor de caz
Produse:★ Clustering










Identificarea persoanei în funcție deportretul robot prezentat;
Modelarea portretului robot al
infractorului conform depozițiilor
martorului ocular.
Alcătuirea portretului vorbit în baza
fotografiei.

2.7. Reguli tactice aplicate în
ascultarea martorilor.
Metode și tehnici în identificarea
persoanelor după semnalmentele
exterioare.
- Identificarea persoanei dupăsemnalmentele statice.
- Metoda portretului vorbit.
- Procedee tactice de adresareîntrebărilor.

Proiectarea schiței locului infracțiunii
în baza fotografiilor, observațiilor lafața locului, declarațiilor persoanelor
prezente ș.a.
Realizarea schiței locului infracțiunii,
utilizând competențe STEM și
instrumente tehnice moderne
Reconstruirea scenei infracțiunii,

2.8. Reconstituirea scenei
infracțiunii- Schița scenei infracțiunii★ Enunțuri argumentate notate★ Fișă de activitate experimentală
★ Rapoarte de cercetare a cazurilor
Activități:➢ Elaborarea setului de reguli aplicate în ascultarea
martorilor➢ Joc de rol: „Interogarea martorilor”➢ Identificarea mijloacelor tehnice de realizare a
portretului vorbit➢ Discuții dirijate: Etapele/regulile de creare a
portretului robot➢ Realizarea exercițiilor de creare a portretului
robot utilizând aplicații accesibile, domeniul TIC➢ Activitate practică: Alcătuirea portretului robot
cu aplicația Policetool N1 sau altă aplicație
disponibilă.
Produse:★ Fișă de lucru★ Fișa de interogare a martorilor/ secvențe video★ Spectrul vocii bănuitului★ Portretul vorbit realizat textual★ Portret robot în baza descrierii★ Fișă de activitate experimentală
Activități:➢ Crearea planului schiță, desenului schiță etc.
➢ Utilizarea mijloacelor tehnice de realizare aschiței scenei infracțiunii➢ Reprezentarea grafică a scenei➢ Eseu Argumentarea rolului schiței scenei
infracțiunii în gestionarea eficientă a cazului

corelând probele ridicate cu
declarațiile martorilor

Produse:★ Plan-schiță creat★ Schița scenei infracțiunii★ Eseu argumentativ
III. Cercetarea criminalistică a urmelor● Identificarea tipurilor de bază deamprente;● Descrierea caracteristicilor
amprentelor digitale;● Explicarea modalității de preluare și
prelucrare a amprentelor digitale;● Investigarea experimentală și analiza
amprentelor digitale preluate de pediferite suprafețe;● Argumentarea datelor experimentaleobținute, pe baza concluziilor
personale formulate.

3.1. Cercetarea criminalistică aurmelor digitale.
- Dactiloscopie. Structura amprentei
digitale.
- Impresiunea papilară.
- Relevarea urmelor papilare.
-Studierea regiunilor palmei.

● Descrierea procedurilor de bazănecesare pentru fixarea urmelor deîncălțăminte de la locul faptei;● Examinarea probelor de încălțăminte

3.2. Cercetarea criminalistică aurmelor de încălțăminte.
- Urme de încălțăminte.

Activități:➢ Crearea planului schiță, desenului schiță etc.
➢ Caracterizarea structurii amprentelor digitalereieșind din structura internă a pielii➢ Prelevarea amprentelor digitale personale și
studierea acestora, identificarea semnelor
caracteristice➢ Determinarea punctelor de comparație pentru
determinarea suspectului ce a lăsat amprenta➢ Analiza diferențială a amprentelor digitale analiza mostrelor - fișe de lucru/planșe foto
➢ Analiza și rezolvarea studiilor de caz➢ Activitate practică 1. Studierea amprentelor
digitale personale.
➢ Activitate practică 2. Revelarea amprentelor
digitale prin metode chimic.
Produse:★ Fișă dactiloscopică
★ Fișe (2) de activitate experimentală
★ Raportul de cercetare a cazului
Activități:➢ Identificarea informațiilor ce pot fi oferite deurmele de încălțăminte➢ Compararea diferitor metode de relevare a urmelorîn baza mostrelor obținute;- Căutarea și relevarea urmelor.
● Identificarea semnalmentelor- Ridicarea şi fixarea urmelor.
individuale ale urmelor deîncălțăminte;● Aplicarea elementelor matematice decalcul pentru determinarea înălțimii
și a sexului suspectului în baza urmeide încălțăminte și a cărării de urme.

● Descrierea metodelor de examinare aprobelor de sol prin recunoașterea
tipurilor de sol;
● Investigarea experimentală a probelorde sol ca dovezi medico-legale;● Argumentarea datelor experimentaleobținute, pe baza concluziilor personale
formulate;● Explicarea corelației dintre probele desol, locul crimei și suspecți;● Aplicarea procedurilor necesare pentru
colectarea, etichetarea și ambalarea
dovezilor din probele de sol.

3.3. Cercetarea criminalistică asolului.
- Caracteristici macroscopice alesolului.
- Chimia solului. pH-ul solului.

cu metodele de relevare a urmelor de încălțăminte➢ Identificarea semnalmentelor individuale aleurmelor în diferite mostre➢ Analiza și rezolvarea studiilor de caz➢ Aplicarea creativității pentru elaborarea studiilor decaz proprii și dezlegarea lor➢ Activitate practică 1. Ridicarea urmelor deîncălțăminte de pe sol➢ Activitate practică 2. Determinareaînălțimii/sexului suspectului cu ajutorul urmei deîncălțăminte➢ Activitate practică 3. Determinarea punctelor decomparație pentru determinarea suspectului ce alăsat urma.
Produse:★ Graficul T★ Fișe (3) de activitate experimentală
★ Raportul de cercetare a cazului
Activități:➢ Determinarea practică a caracteristicilor fizicochimice ale probelor de sol➢ Joc de rol➢ Aplicarea creativității pentru elaborarea studiilor
de caz proprii și dezlegarea lor➢ Analiza și rezolvarea studiilor de caz➢ Activitate practică 1. Determinarea
caracteristicilor fizice ale solului➢ Activitate practică 2. Determinarea pH probelorde sol➢ Activitate practică 3. Analiza compoziției
chimice a solului

● Descrierea formelor și modelelor
geometrice de bază formate depicăturile de sânge la contactul cu
diferite suprafețe;● Argumentarea efectului înălțimii asupramărimii și formei picăturilor de sânge;● Compararea stropilor de sânge produși
de la diferite înălțimi;● Explicarea corelației dintre textura
suprafeței, direcționalitatea și unghiulde impact ce afectează forma urmelorde sânge;● Argumentarea relației dintre unghiul deimpact și modele de dispersare a petelorde sânge.
● Recunoașterea structurilor de bază alefirului de păr;● Compararea probelor de păr princaracteristicile identificate;● Examinarea preparatelor microscopicede păr la microscopul optic, descriind
etapele de prelevare a probelor;● Expunerea argumentativă a ipotezelor
cu privire la soluționarea studiilor decaz.

3.4. Cercetarea criminalistică aurmelor de sânge.
- Compoziția sângelui.
- Testul Kastle-Meyer.
- Căutarea probelor de sânge.
- Ridicarea urmelor de sânge.

3.5. Cercetarea criminalistică afirelor de păr.
- Structura firului de păr.
- Importanța probelor de păr în
cercetările criminalistice.
- Reguli de recoltare a firelor de păr.

Produse:★ Fișe de observații
★ Fișe (3) de activitate experimentală
★ Raportul de cercetare a cazului★ Proiect STEM: Natura în ajutorul criminalistului
sau Natura - mâna dreaptă a criminalistului
Activități:➢ Explicarea regulilor de căutare și ridicare aprobelor de sânge➢ Cercetarea studiilor de caz.
➢ Activitate practică 1. Determinarea unghiului deimpact a picăturilor de sânge.
➢ Activitate practică 2. Determinarea naturii
picăturii de sânge➢ Activitate practică 3. Extragerea ADN din
banană
Produse:★ Rapoarte de cercetare a cazurilor★ Fișe (3) de activitate experimentală
Activități:➢ Caracterizarea și compararea firelor de păr dediferită etiologie➢ Cercetarea studiilor de caz.
➢ Activitate practică 1. Examinarea microscopică afirelor de păr➢ Activitate practică 2. Examinarea comparativă aprobelor de păr pentru identificarea infractorului
Produse:★ Fișă de lucru ,,Fire de păr”

● Recunoașterea structurilor de bază ale
fibrelor;● Compararea fizică și chimică a probelorde fibre;● Examinarea proprietăților utile ale
fibrelor pentru efectuarea comparațiilor
criminalistice;● Examinarea preparatelor microscopicede fibre la microscopul optic;● Investigarea etapelor de prelevare aprobelor;● Expunerea argumentativă a ipotezelor
privind soluționarea studiilor de caz.
● Stabilirea vârstei, apartenenței etnice,apartenenței genetice a rămășițelor
osoase;● Determinarea înălțimii aproximative aunui decedat, utilizând lungimea unor
oase tubulare din organism;● Formularea concluziilor cu privire ladiferențele dintre cranii, bazine și alteoase de sex masculin și feminin aadulților.

3.6. Cercetarea criminalistică afibrelor textile.
- Importanța fibrelor în cercetările
criminalistice.
- Fibre naturale și artificiale.
- Relevarea și cercetarea fibrelor.
- Comparația fibrelor naturale șisintetice.

3.7. Cercetarea criminalistică aoaselor.
- Antropologie.
- Analiza resturilor scheletice. Structura osului uman.
- Compoziția chimică a oaselor.
- Proveniența materialului osos.
- Identificarea sexului(femeie/bărbat) după mărimea șiforma trăsăturilor scheletice.

★ Fișe (2) de activitate experimentală
★ Rapoarte de cercetare a cazurilor
Activități:➢ Caracterizarea diferitor tipuri de fibre naturale și
artificiale➢ Activitate practică: Identificarea tipurilor de fibre
textile➢ Cercetarea studiilor de caz
Produse:★ Fișă de lucru ,,Fibre textile”★ Fișă de activitate experimentală
★ Rapoarte de cercetare a cazurilor

Activități:➢ Implicarea calculelor matematice în determinarea
vârstei aproximative a victimei, sexului, înălțimii,
vârstei oaselor➢ Clasificarea și explicarea structurii anatomo fiziologice a oaselor➢ Identificarea trăsăturilor caracteristice de clasificare
a scheletului/ oaselor feminine și masculine➢ Activitate practică 1. Determinarea înălțimii
persoanei în funcție de lungimea oaselor➢ Activitate practică 2. Determinarea vârstei oaselorpe baza datării cu 14C.
➢ Cercetarea studiilor de caz
Produse:★ Fișe (2) de activitate experimentală
★ Rapoarte de cercetare a cazurilor.

● Clasificarea tipurilor de urmă în raportcu modul în care acționează
instrumentele asupra obstacoluluiîntâmpinat● Recunoașterea tipurilor de urmă înbaza materialelor disponibile● Explicarea semnificației criminalisticea caracteristicelor de clasă și
individuale pentru compararea
marcajului instrumentelor de spargere.
● Utilizarea limbajului specific pentru
completarea raportului de expertiză.

3.8. Cercetarea urmelor
instrumentelor de spargere- Tipuri de urme și clasificarea.

● Determinarea vitezei mișcării
vehiculului după distanța de frânare;● Investigarea urmelor mijloacelor detransport la determinarea
caracteristicilor mișcării.

4.1. Urmele de pneuri pe carosabil.
Determinarea caracteristicilormișcării vehiculului.
- Banda de rulare a anvelopei. Elementele unei anvelope.
- Distanța de frânare.
- Coeficientul de frecare.
- Urme de derivă.

Activități:➢ Identificarea tipului de urmă în baza fotografiilor șia imaginilor video➢ Activitate practică: Determinarea punctelor decomparație pentru determinarea instrumentuluicare a lăsat urma.
Produse:★ Fișă de clasificare★ Fișă de activitate experimentală

3.9. Raportul de expertiză
criminalistică.
- Noțiuni generale specificeraportului de expertiză.

Activități:➢ Completarea raportului de expertiză➢ Prezentarea proiectului STEM definitivat
Produse:★ Raport de expertiză
★ Proiect STEM: Pe urmele probelor! Biologia
urmelor. Sânge apă nu se face; Pe urmele lui
Sherlok Holmes.
IV. Investigarea accidentelor rutiere
Activități:➢ Utilizarea calculelor fizico-matematice îndeterminarea vitezei în dependență de distanța și
coeficientul de frânare
➢ Activitate practică: Determinarea distanței defrânare➢ Argumentarea dependenței dintre timpul de reacție
a șoferului și starea de sănătate, starea emoțională,atenția la trafic➢ Cercetarea studiilor de caz

● Deducerea regulilor de circulație
rutieră în funcție de factorii ce
influențează distanța totală de oprire;● Aplicarea cunoștințelor în calcularea
distanței totale de oprire a
autovehiculului;● Extrapolarea factorilor care determină
vizibilitatea pietonilor.

4.2. Distanța totală de oprire.
- Distanța de frânare a unuiautomobil.
- Timpul de reacție a șoferului.
- Vizibilitatea.

● Determinarea vitezei participanților la
trafic;● Explicarea principiului de funcționarea radarului;● Aplicarea legilor mișcării uniforme, amișcării uniform variate și mișcarea
neuniformă a corpurilor însoluționarea situațiilor problemă.

4.3. Cinematica mijloacelor detransport.
- Mișcare uniformă.
- Mișcare uniform variată.
- Efectul Doppler. Radar.

● Clasificarea accidentelor rutiere;● Analiza datelor obiective despre locul
coliziunii mijloacelor de trans­port;● Argumentarea acțiunilor întreprinse în
vederea îmbunătățirii siguranței
rutiere;● Propunerea soluțiilor de îmbunătățire ainfrastructurii rutiere în vederea
reducerii riscului producerii
accidentelor rutiere.

4.4. Coliziuni. Siguranța rutieră.
Responsabilitățile participanților
la trafic.
- Accident rutier.
- Urme de pneuri după coliziune.

Produse:★ Fișa de activitate experimentală
★ Rapoarte de cercetare a cazurilor
Activități:➢ Activitate practică: Determinarea timpului deoprire a unității de transport➢ Studierea regulamentului circulației rutiere➢ Cercetarea studiilor de caz
Produse:★ Fișa de activitate experimentală
★ Rapoarte de cercetare a cazurilor
Activități:➢ Activitate practică: Determinarea vitezei
participanților la trafic➢ Studierea regulamentului circulației rutiere➢ Cercetarea studiilor de caz
Produse:★ Fișa de activitate experimentală
★ Rapoarte de cercetare a cazurilor
Activități:➢ Clasificarea accidentelor rutiere➢ Enumerarea datelor obiective pentru determinarea
locului coliziunii➢ Explicarea impactului acțiunilor întreprinse în
ultimii ani pentru micșorarea numărului deaccidente rutiere➢ Joc de rol: Anunțarea accidentului rutier la 112.
➢ Activitate practică: Studierea regulamentului
circulației rutiere➢ Cercetarea studiilor de caz

● Utilizarea limbajului specific pentru
completarea procesului verbal decercetare a locului accidentului rutier.

4.5. Proces verbal de cercetare alocului accidentului rutier.
- Noțiuni generale specificeprocesului verbal de cercetare.

Produse:★ Tabel cu reguli de circulație rutieră completat★ Fișa de activitate experimentală
★ Raportul de cercetare a cazului
Activitate:➢ Completarea procesului verbal de cercetare alocului accidentului rutier
Produs:★ Proces verbal

V. Balistica judiciară
● Formularea noţiunii de balistică
judiciară;● Aplicarea regulilor privind
descoperirea, fixarea şi ridicareaarmelor de foc, a muniţiilor şi a urmelorîmpuşcăturii;● Argumentarea acțiunilor necesare
pentru stabilirea direcţiei, distanţei şi alocului de unde s-a tras din arma de foc;
● Distingerea urmele create prin aplicarea
explozivelor la săvârşirea infracţiunilor.
● Identificarea elementelor unei arme defoc și a cartușului;● Clasificarea armelor de foc și a urmelorlăsate de proiectil;● Analiza circumstanțelor pentru
stabilirea locului de unde s-a produsîmpușcătura;● Argumentarea acțiunilor necesare

5.1. Obiectul de cercetare albalisticii judiciare.
- Dovezile balistice. Evidenţa
balistică.
- Caracteristici tehnico-balistice alearmei.

Activități:➢ Descrierea domeniului de cercetare al balisticii➢ Clasificarea armelor de foc➢ Caracterizarea elementelor unei arme de foc➢ Cercetarea studiilor de caz
Produse:★ Clustering: Clasificarea armelor de foc★ Raportul de cercetare a cazului

5.2. Armele. Cartușul. Pulberea.
Activități:- Arme de foc. Elementele armei de➢ Clasificarea urmelor tragerii din arma de foc➢ Cercetarea studiilor de caz
foc.
➢ Studierea descompunerii nitraților și amestecurilor- Clasificarea armelor de foc.
prezente în muniții- Urme de perforare a proiectilelor pe
Produse:sticlă.
★ Clustering: Clasificarea urmelor tragerii din arma
- Securitatea în timpul mânuirii
de foc●●●●pentru asigurarea securității în timpul
mânuirii armamentului şi munițiilor;
Studierea evoluției compoziției muniției
de-a lungul timpului.
Clasificarea urmelor tragerii din armade foc;Analiza procesului de determinare aarmei din care a fost efectuată tragerea;
Descrierea procedurii de cercetare alocului faptei, a muniției și a urmelorîmpușcăturii.

● Stabilirea direcţiei, distanţei şi a loculuide unde s-a tras din arma de foc;
● Analiza circumstanțelor pentru
stabilirea locului de unde s-a produsîmpușcătura;● Argumentarea acțiunilor necesare
pentru determinarea locului de realizarea împușcăturii.

armamentului şi munițiilor.

★ Fișă de lucru★ Raportul de cercetare a cazului

5.3. Studiul glonțului. Trasologia
Activități:glonțului.
➢ Compararea diferitor mostre de gloanțe dupăsemnele externe- Urmele împușcăturii.
➢ Cercetarea studiilor de caz- Denumirea și destinația cartuşelor.
➢ Analiza oligoelementelor din fragmentele de glonț- Descoperirea, fixarea și ridicarea deProduse:la fața locului a armelor de foc, a★ Raportul de cercetare a cazuluimunițiilor și a urmelor împușcături.
★ Fișă de lucru- Experți din domeniul balisticii.
5.4. Determinarea locului derealizare a împușcăturii.
- Reziduuri de împușcare.
- Calcularea traiectoriei.
- Gravitate și traiectorie.
- Determinarea locației unui trăgător.

Activități:➢ Calcularea traiectoriei (traseului) unui glonț
➢ Cercetarea studiilor de caz➢ Analiza spectrului IR (infraroșu) al prafului depușcă și stabilirea compoziției prin comparare cu
spectrele substanțelor componente
Produse:★ Fișă de lucru★ Raportul de cercetare a cazului

Finalitățile educaționale. La sfârșitul cursului, elevul:● va opera, în situații uzuale și specifice, cu elemente de limbaj specific domeniului criminalisticii: criminalist, expert criminalist, trusă
criminalistică, metode de investigare, cercetare la fața locului (CFL), trusă criminalistică, corpuri delicte, probe, infracțiune, activități
tehnico-criminalistice, urme, ridicarea probelor, relevarea urmelor, prelevarea urmelor, fotografia judiciară, semnalmente exterioare,
dactiloscopia, trasologia, balistica judiciară, accident rutier, coliziuni, grafologie, antropologia etc.;● va analiza critic diverse circumstanțe în care s-a produs infracțiunea/accidentul rutier prin aplicarea metodelor de cercetare criminalistică
și utilizarea competențelor specifice domeniului STEM;

● va emite ipoteze și soluții de rezolvare a studiilor de caz în baza cercetărilor și analizelor realizate prin integrarea și evaluarea surselor
multiple de informații prezentate în diverse formate;● va evalua importanța cunoștințelor și abilităților specifice disciplinelor STEM în criminalistică;● va manifesta interes pentru cercetare și învățare activă prin aplicarea metodelor şi mijloacelor tehnico-ştiinţifice de cercetarecriminalistică destinate descoperirii și examinării urmelor infracțiunii;● va demonstra responsabilitate civică și spirit de inițiativă pentru rezolvarea problemelor complexe din lumea reală.
Notă: Cadrul didactic are libertatea de a aloca lecții separate pentru realizarea studiilor de caz, a activităților practice și CFL în funcție denecesitățile și interesele elevilor.

V. REPERE METODOLOGICE DE PREDARE-ÎNVĂȚARE-EVALUARE
În contextul pedagogiei axate pe competențe, direcția-cheie pentru cadrele didactice esteorientată spre selectarea armonioasă a tehnologiei didactice (forme/metode, procedee,
tehnici/mijloace), care va permite formarea unui elev – competent, în soluționarea diferitor
situații reale din viața cotidiană.
Demersul didactic pluri- și interdisciplinar în vederea implementării curriculumului ladisciplina opțională „STEM în Criminalistică” se va realiza conform următoarelor forme(/dimensiuni/tipuri ale educației sau genuri de acțiuni educative) de organizare a procesului
educațional:A.
Lecții (în cazul disciplinei opționale) - forma de bază a organizării procesului deînvățământ.
B.
Activități extrașcolare cu profil pluri- și interdisciplinar, în cadrul cărora elevii îșidesfășoară activitatea, ghidați de profesor, având ca bază teme de studiu teoretico-practice
propuse inițial sau bazate pe interesele spontane ale elevilor, studii de caz, jocuri de rol etc.
Metodele utilizate în cadrul activităților educaționale oferă elevilor un șir de oportunități:●efectuarea unui studiu independent, în care el face unele observații, descoperiri (el esteîn centrul propriului proces învățare);●dezvoltarea spiritului de observație;●responsabilizare și socializare;●dezvoltarea unei gândiri critice și creative;●
flexibilitate în abordarea conținuturilor curricular;●
adaptarea și planificarea propriului algoritm de rezolvare a diferitor studii de caz;●dezvoltarea competenței de comunicare și cooperare în cadrul grupului etc.
Realizarea procesului educațional în baza curriculumului „STEM în Criminalistică” seva axa pe combinarea optimă a tehnologiilor didactice (ansamblul de forme, metode,
mijloace, tehnici şi relații), conţinuturilor şi a finalităților urmărite. În cadrul organizării
procesului didactic, activitățile de învățare vor fi structurate prin prisma joncțiunii: unități decompetență - obiective operaționale - sarcini didactice - metode interactive, astfel, asigurândcaracterul dinamic, formativ, motivant, reflexiv și continuu în formarea competențelor ladisciplină.
Corelarea competențe specifice – metode de evaluare
Competența vizată
1. Utilizarea limbajului specific îndiverse contexte de comunicare cu
caracter juridic, respectând cultura
comunicării.

Metode de evaluare- definirea termenilor și utilizarea acestora în
contexte specifice de comunicare- teste- jocuri de cuvinte (ex: rebus, careu ș.a.)- activități practice- studii de caz
2. Analiza critică în procesul de - efectuarea lucrărilor practice și de laborator
investigare şi descriere a elementelor conform etapelor și regulilor sugeratede cercetare la fața locului, exprimând - aplicarea metodelor de cercetare criminalistică
curiozitate și interes.
individual și în grup în cadrul cercetării proprii șide grup a studiilor de caz

3. Realizarea demersurilor explorativ
investigative în scopul identificării
criminalisticeprin
aplicarea
mijloacelor specifice din domeniul
STEM, demonstrând responsabilitate
civică și spirit de inițiativă.
4. Aplicarea metodelor şi mijloacelor
tehnico-ştiinţificedecercetarecriminalistică destinate descoperirii și
examinării
urmelorinfracțiunii,
dovedind precizie și gândire critică.
5. Participare în activități de investigare
pentru identificarea persoanelor dupăsemnalmentele exterioare specifice,manifestând acuratețe și precizie.
6. Rezolvarea situațiilor problemă/proiectelor/ studiilor de caz, prinutilizarea
achizițiilor
STEM,
demonstrând interes pentru cercetareși învățare activă.

- investigarea individuală și de grup a studiilor decaz- colectarea și analiza probelor/urmelor ridicate dela locul faptei- elaborarea rapoartelor de cercetare a cazului- alcătuirea fotorobotului în baza descrierii
martorilor- colectarea și examinarea probelor necesare
identificării persoanei (resturi osoase, fire de păr,scrisul de mână, etc.)- proiect STEM - aplicarea unei metodecriminalistice de cercetare din perspectiva STEM
- joc de rol, cu înscenarea unui proces de judecată
pe baza unui studiu de caz complex cu formularea
ipotezelor, înaintarea și susținerea argumentelordin diferite perspective- flashmob - desfășurarea activităților publice,
voluntare, cu un scop definit- formularea concluziilor și raționamentelor în
cadrul cercetării

Sugestii privind conținutul și etapele de rezolvare a studiilor de caz
Pentru o mai bună înțelegere a conținutului teoretic, pentru majoritatea unităților deconținut au fost selectate și propuse studii de caz specifice cu aplicarea metodelor și
procedeelor criminalistice studiate. Profesorul are libertatea de a completa, multiplica,
modifica/ adapta conținutul acestora în dependență de posibilitățile și intențiile elevilor.
Studiile de caz sunt orientate de a oferi mai multe alternative de rezolvare, caregenerează elevilor îndoială, incertitudine, curiozitate şi dorința de descoperire a soluțiilor,
orientează gândirea elevilor spre rezolvarea independentă de probleme. Studiul de caz în baza
unei situații – problemă este necesar să prezinte următoarele caracteristici:a. să prezinte o dificultate cognitivă pentru elev, rezolvarea căreia necesită un efort real degândire;b. să trezească interesul elevului, să-l surprindă, să-l uimească, provocându-l să acționeze (săcaute soluții, să depășească obstacolele, să alcătuiască, să facă legături cu ce cunoaște, să
descopere, să decidă);c. să orienteze activitatea elevului în direcția aflării soluției. Rezolvarea nu este posibilă fărăactivarea cunoștințelor și experiențelor dobândite anterior.

Formularea unui studiu de caz pentru activarea gândirii critice și activității decercetare a elevului pentru a descoperi soluția presupune patru momente fundamentale:a. Implementarea studiului de caz și perceperea lui de către elevi inclusiv, stabilirea indicilor
orientativi pentru rezolvare. Întâi, profesorul propune studiul de caz, expune faptele,
explică o serie de relații cauzale, apoi profesorul recepționează primele solicitări aleelevilor și dă informaţii suplimentare. Practic, profesorul dezvăluie doar germeniiadevărurilor ce vor fi apoi descoperite de elevi prin efort propriu.
b. Studierea aprofundată și restructurarea datelor problemei. În acest moment,
problematizarea se apropie de cercetarea fundamentală și elevul lucrează independent:
reactualizează cunoștințele, se documentează în domeniu, compară informațiile, se oprește
la o serie de informaţii pe care le consideră necesare și relevante.
c. Căutarea soluțiilor posibile – la aceasta etapă elevii analizează atent și cu discernământ
materialul faptic și purced la o sinteză, pentru a recupera esențialul, face conexiuni logice,analizând condiţiile de producere, manifestare a infracțiunii, formulează ipoteze privindsoluţionarea problemei și le verifică pe fiecare în parte.
d. Obținerea rezultatului final și evaluarea acestuia: la acest moment, elevul compară
rezultatele obţinute prin rezolvarea fiecărei ipoteze. În final, elevul decide/ alege soluția
optimă, care se confruntă cu ideile prezentate de coleg/ profesor.
Este recomandabil implicarea elevilor, în activități de extindere, în identificarea șiprezentarea propriilor studii de caz (din diferite surse: povești, filme, noutăți etc.), cercetarea
acestora împreună cu colegii, urmărind sporirea motivației și implicării elevilor în propriul
proces de învățare.
Etapele de rezolvare a studiilor de caz vor fi inițial sugerate de către cadrul didactic, ca
mai apoi să fie determinate și propuse de sine stătător de către elevi.
Studiile de caz vor fi analizate/ rezolvate după algoritmul propus în tabelul de mai jos:
Etapa
Observați

Ipoteza
Comunicați

Aplicați

Descrierea etapei
Analizați:➔ locul infracțiunii;➔ poziția obiectelor și persoanelor implicate (victime, infractori, martori,
obiecte ș.a.);➔ starea fizică, psihică generală și comportamentul acestora;➔ dovezile directe și circumstanțiale care vor ridicate ulterior etc.
Formulați presupunerile referitoare la soluția cazului.
Identificați și discutați cu:➔ martori, suspecți, victime, specialiști din domeniu;
Simulați dialoguri cu potențiali:➔ martori;➔ victime;➔ suspecți;➔ specialiști din domeniu etc.
Identificați metodele fizico-chimice de cercetare necesare rezolvării
cazului respectiv.

Argumentați

Motivați selectarea metodelor în funcție de probele ridicate de la fațalocului.

DESCOPERĂCAZUL!

Reconstruiți scena infracțiunii și formulați concluziile.

Proiectele STEM reprezintă proiecte complexe de cercetare care pot fi sugerate de unconținut tematic și/sau un studiu de caz. Acest tip de proiecte sunt orientate nu doar spre
dezvoltarea competențelor de cercetare, ci mai mult, implică formarea competențelor decercetare integrată a diferitor situații autentice, inclusiv din domeniul criminalisticii.
Proiectarea și desfășurarea proiectelor STEM va contribui la motivarea elevilor în studierea
mai desfășurată a unor metode criminalistice de cercetare, totodată stimulând motivația
elevilor de studiere a disciplinelor din domeniul STEM și dezvoltarea competențelor specificeacestora. Proiectele în baza conceptului STEM, pot fi individualizate de către cadrul didactic,
în funcție de specificul planificării, organizării, desfășurării și evaluării activităților și
produselor de învățare propuse elevilor. Mai jos, propunem câteva exemple de proiecte STEM
care pot fi desfășurate de către cadrele didactice și elevi, atât în cadrul orelor cât și în afara
acestora.
Conținutul tematic

Exemple de proiecte/ surse de ghidare pentru cadre
didactice și elevi

Reguli la locul
infracțiuni. Investigarea
locului, urmelor,colectarea probelor

Testarea exactității mărturiei martorilor oculari
https://www.sciencebuddies.org/science-fair-projects/projectideas/HumBeh_p014/human-behavior/testing-accuracy-ofeyewitness-testimony
Puterea sugestiei
https://www.sciencebuddies.org/science-fair-projects/projectideas/Soc_p026/sociology/the-power-of-suggestion

Cercetarea criminalistică Cromatografia pe hârtie: Cerneala neagră este cu adevărat
a documentelor și aneagră?
scrisului de mânăhttps://www.sciencebuddies.org/science-fair-projects/projectideas/Chem_p008/chemistry/paper-chromatography
Cercetarea criminalistică Ce face ca o amprentă digitală să fie unică?
a urmelor digitale
https://www.sciencebuddies.org/science-fair-projects/projectideas/BioChem_p016/biotechnology-techniques/what-makes-adna-fingerprint-unique
https://www.sciencebuddies.org/science-fair-projects/projectideas/BioChem_p022/biotechnology-techniques/dnafingerprinting
Cercetarea criminalistică Știința criminalistică: construirea propriului instrument pentru
a urmelor de sânge
identificarea ADN-ului
https://www.sciencebuddies.org/science-fair-projects/projectideas/BioChem_p028/biotechnology-techniques/forensicscience-building-your-own-tool-for-identifying-dnaȘtiința criminalistică: forma picăturilor de sânge și distanța destropire
https://www.sciencebuddies.org/science-fair-projects/projectideas/Phys_p066/physics/forensics-measure-blood-spatter
Determinarea locului derealizare a împușcăturii

Balistica Paintball
https://www.sciencebuddies.org/science-fair-projects/projectideas/Sports_p054/sports-science/paintball-ballistics

Evaluarea, împreună cu predarea şi învățarea, este o componentă de bază a procesului
didactic la disciplina opțională „STEM în Criminalistică” și constituie mijlocul principal deorientare a activităților de învățare ale elevilor pentru stabilirea progresului învățării şi anivelului de formare a competențelor.
Tipurile de evaluare la disciplina opțională „STEM în Criminalistică” sunt: evaluareainițială, evaluarea formativă și evaluarea sumativă. Principalul tip de evaluare utilizată în
cadrul demersului didactic este evaluarea formativă. În cadrul evaluării formative, cadrul
didactic poate utiliza metode și tehnici de evaluare orală şi scrisă.
În scopul proiectării cât mai eficiente a activităților de evaluare, cadrul didactic va
utiliza instrumente de evaluare centrate, în special, pe realizarea sarcinilor de învățare,elaborate conform nivelurilor cognitive.
Aprecierea rezultatelor învățării la disciplina opțională „STEM în Criminalistică” serealizează prin note.

BIBLIOGRAFIE
Cadrul legal★ Codul educației al Republicii Moldova (152/2014).
★ Cadrul de referință al curriculumului național (2017).
★ Cadrul de referință al educației și învățământului extrașcolar din Republica Moldova★ Curriculum la educația și învățământul extrașcolar. Guțu V., Cotovițcaia D., Bocancea V.,
Bragarenco N. Chișinău, 2021.
★ Curriculum de bază: competențe pentru educația și învățământul extrașcolar. Nicolae
Bragarenco, Alina Burduh, Marina Cosumov, Daniela Cotovițcaia [et al.]; coordonatori
generali: Natalia Grîu, Valentin Crudu; coordonator științific: Vladimir Guțu; Ministerul
Educației, Culturii și Cercetării al Republicii Moldova. – Chișinău: CEP USM, 2020.
★ Curriculum de bază pentru domeniul ȘTIINȚĂ. TEHNICĂ. TEHNOLOGII. Educația șiînvățământul extrașcolar. Vladimir Guțu, Viorel Bocancea, Victor Ciuvaga, Elena Sochircă;coordonator general: Valentin Crudu;coordonator științific: Vladimir Guțu; Ministerul
Educației, Culturii și Cercetării al Republicii Moldova. – Chișinău: S.n., 2020.
★ Repere conceptuale privind elaborarea curriculumului la disciplinele opționale. Achiri I.,
Nastas S., Botgros I. Chișinău: Impressum, 2017. 22 p. ISBN 978-9975-48-108-3; Repere
conceptuale privind elaborarea curriculumului la disciplinele opționale (2017) CurriculumulNațional (edițiile 2018 și 2019).
★ Planul-cadru pentru învățământul primar, gimnazial și liceal, aprobat anual prin ordinul MEC.
★ Biologie: Curriculum naţional: Clasele 6-9. Curriculum disciplinar. Ministerul Educaţiei,Culturii şi Cercetării al Republicii Moldova; coordonatori: Vladimir Guțu, Anatol
Gremalschi,Valentin Crudu, Mariana Goraș; Grupul de lucru: Nina Bîrnaz (coordonator) [etal.], Chișinău, ISBN 978-9975-3436-3-3.
★ Biologie: Curriculum naţional: Clasele 10-12. Curriculum disciplinar. Ministerul Educaţiei,Culturii şi Cercetării al Republicii Moldova; coordonatori: Vladimir Guțu, Anatol
Gremalschi,Valentin Crudu, Mariana Goraș; Grupul de lucru: Nina Bîrnaz (coordonator) [etal.]. – Chişinău, ISBN 978-9975-3400-4-5.
★ Chimie: Curriculum naţional: Clasele 7-9. Curriculum disciplinar: Ministerul Educației,Culturii şi Cercetării al Republicii Moldova; coordonatori: Vladimir Guțu, Anatol
Gremalschi,Valentin Crudu, Mariana Goraș; Grupul de lucru: Elena Mihailov (coordonator)[et al.]. – Chişinău, ISBN 978-9975-3436-0-2.
★ Chimie: Curriculum naţional: Clasele 7-9. Curriculum disciplinar. Ministerul Educației,Culturii şi Cercetării al Republicii Moldova; coordonatori: Vladimir Guțu, Anatol
Gremalschi,Valentin Crudu, Mariana Goraș; Grupul de lucru: Elena Mihailov (coordonator)[et al.]. – Chişinău, ISBN 978-9975-3436-0-2.
★ Fizică: Curriculum naţional: clasele 6-9. Curriculum disciplinar. Ministerul Educației, Culturii
şi Cercetării al Republicii Moldova; coordonatori: Vladimir Guțu, Anatol Gremalschi,Valentin
Crudu, Victor Păgînu; Grupul de lucru: Viorel Bocancea (coordonator) [et al.]. – Chişinău,ISBN 978-9975-3437-5-6.
★ Fizică. Astronomie: Curriculum naţional: Clasele 10-12, Curriculum disciplinar. Ministerul
Educaţiei, Culturii şi Cercetării al Republicii Moldova; coordonatori: Vladimir Guțu, Anatol
Gremalschi,Valentin Crudu, Victor Păgînu; Grupul de lucru: Viorel Bocancea (coordonator)[et al.]. – Chişinău, ISBN 978-9975-3437-4-9.

Literatură de specialitate
1. Bertino A. J., Forensic Science: Fundamentals and Investigations, USA, Cengage Learning;2008.
2. Ciopraga A., Iacobuţa I. Criminalistică, Iași, Ed. Junimea, 2001.
3. James S.H., and Nordby J.J, Forensic Science - An Introduction to Scientific and Investigative
Techniques, Boca Raton, FL, CRC Press, 2003.
4. Mocuta Gh. Criminalitatea organizată şi spălarea banilor. Bucureşti, Ed. Noul Orfeu, 2004.
5. Gremalschi A. Formarea competenţelor-cheie în învăţământul general: Provocări şiconstrângeri. Chişinău: S.n. (Tipogr.„Lexon-Prim”), 2015. 108 p.8. ISBN 978-9975-9609-8-4.
6. Olteanu G.I. Metodologie criminalistică. Structurile infracţionale şi activităţile ilicitedesfăşurate de către acestea. București, Ed. A.I.T. Laboratories, 2008.
7. Olteanu G.I., Raiu M. Tactică criminalistică. Ed. A.I.T. Laboratories, 2010.
8. Pop O. ș.a. Tratat practic de criminalistică. V.II. Ed. Ministerului de Interne, București, 1976.
9. Stancu E. Tratat de criminalistică, Bucureşti, Ed. Universul Juridic, 2007.
10. Suciu C. Criminalistică. Bucureşti, Ed. Didactică şi Pedagogică, 1972.
11. Vasile V. Evaluarea activităților criminalistice din Poliția Română în anul 2016. Revista
Română de criminalistică, nr.2, 2017.
12. Voinea D., Drăghici C., Necula I. Categorii de urme care fac obiectul de studiu al tehnicii
criminalistice. Bucureşti, Ed. H.G. Chimics S.R.L., 2011.
13. Аистов И.А. Использование следов биологического происхождения при расследовании
преступлений. Учебное пособие. М., ПРИОР, 2002.
14. Белкин Р.С. Криминалистика: проблемы сегодняшнего дня. Злободневные вопросы
российской криминалистики. М., НОРМА, 2001.