Anexă la Ordinul MECC
nr. 839 din 18 august 2020

REPERE METODOLOGICEPRIVIND ORGANIZAREA PROCESULUI EDUCAȚIONALLA DISCIPLINA ȘCOLARĂFIZICĂ. ASTRONOMIEÎN ANUL DE STUDII 2020-2021Chișinău, 2020
1

ORGANIZAREA PROCESULUI EDUCAȚIONALLA DISCIPLINA ȘCOLARĂFIZICĂ. ASTRONOMIEÎN ANUL DE STUDII 2020-2021
I. Curriculumul şcolar și Planul-cadru de învățământ – documente obligatorii
în proiectarea, organizarea şi desfăşurarea demersului educaţional la disciplină
În anul de studii 2020-2021 procesul educaţional la disciplina Fizică. Astronomie se vaorganiza în conformitate cu Planul-cadru pentru învățământul primar, gimnazial şi liceal, aprobat
prin ordinul Ministerului Educaţiei, Culturii și Cercetării nr. 396 din 06.04.2020, a deciziilor
Consiliului Național pentru Curriculum cu privire la implementarea curriculumului național(ediţia 2019), a curriculumului modernizat (ediţia 2010), a standardelor de eficiență a învățării
fizicii și astronomiei și a Reglementărilor speciale privind organizarea anului de studii 20202021, în contextul epidemiologic de COVID-19, pentru instituțiile de învățământ primar,
gimnazial, liceal și extrașcolar (aprobate prin ordinul MECC nr. 840 din 19.08.2020), cu
utilizarea manualelor de fizică editate în corespundere cu prevederile curriculumului (ediţiile
2019 și 2010). Astfel, se va realiza:- Implementarea curriculumului actual (ediţia 2019) la Fizică pentru clasele a VI-a–a VIIa 9.
- Implementarea curriculumului modernizat (ediţia 2010) la Fizică pentru clasele a VIII-a– a IX-a 2.
- Implementarea curriculumului (ediţia 2019) la Fizică. Astronomie pentru clasele a X-a –a XI-a, liceu (profil real şi umanistic) 10.
- Implementarea curriculumului modernizat (ediţia 2010) la Fizică. Astronomie pentru
clasa a XII-a, liceu (profil real şi umanistic) 3.
Studiul fizicii și astronomiei în învătământul secundar, la nivel de predare-învăţareevaluare, se va realiza prin următoarele obiective:- Studierea complexă a curriculumului actual (ediţia 2019) la disciplina şcolară Fizică.
Astronomie pentru gimnaziu și liceu, luând în consideraţie rezultatele activităţilor de
instruire ale elevilor pe parcursul anilor de studii 2019-2020 și 2020-2021 la disciplineleșcolare: Științe în clasa a V-a, Fizică în claseleVI- VII și X-ХI, cât și a rezultatelor
activităților de formare ale cadrelor didactice privind implementarea curriculumului la
fizică (ediția 2019); identificarea deficienţelor şi oportunităților de implementare integrală
a documentului vizat în următorii ani de studii;- Optimizarea strategiilor şi tehnologiilor didactice moderne utilizate în cadrul procesului
educaţional la fizică şi astronomie în contextul pedagogiei axate pe competenţe;- Aplicarea adecvată a standardelor de eficiență a învățării fizicii, astronomiei, astandardelor de dotare minimă a laboratoarelor școlare (laboratorul de fizică) 13 și ainstrumentarului (referențialului) de evaluare și asigurare a calității în învățământ, astandardelor profesionale ale cadrelor didactice, prin promovarea continuității studiilor pelinia primar (științe) – gimnazial (științe, fizică) – liceal (fizică, astronomie) 6, 7.
- Formarea competenţelor specifice reflectate în curricula de fizică şi astronomie princentrarea activităţilor de predare – învăţare - evaluare pe elevi,în funcţie de nivelul lor dedezvoltare.
Planul-cadru pentru învățământul primar, gimnazial şi liceal, pentru anul de studii
2020-2021 prevede un model pentru învăţământul gimnazial şi patru modele pentruînvăţământul liceal, care pot fi selectate de către instituția de învățământ:În învăţământul gimnazial (fizică)Clasa
Clasa a VI-a
Clasele a VII-a - a IX-aNumărul de ore pe săptămână
1 oră/săptămână
2 ore/săptămână
2În învăţământul liceal (fizică, astronomie)Numărul de ore pe săptămână
Profilul

Clasa

Real

Clasa a X-a
Clasa a XI-a

Umanistic,
Arte, Sport

Clasa a XII-a
Clasa a X-aModelul I

Modelul II

Modelul III

3 ore/săptămână
3 ore/săptămână,1 oră/săptămână
- extensie
3 ore/săptămână
3 ore/săptămână

3 ore/săptămână
3 ore/săptămână

-ModelulIV(general)
3 ore/săptămână
3 ore/săptămână

4 ore/săptămână
Fizica, laalegere: 2
ore/săptămână
(Pr. Umanistic)
Fizica, laalegere:Real - 3 ore/săptămână;Umanistic - 1
oră/ săptămână

-4 ore/săptămână

-2 ore/săptămână

Clasa a XI-a 2 ore/săptămână
a XII-aClasa a X-aRealşi
Umanistic-

Clasa a XI-a-

Fizica, laalegere:Real – 3 ore/săptămână;Umanistic– 1
oră/ săptămână

-Fizica, laalegere:Real - 3 ore/săptămână;Umanistic - 2
ore/ săptămână

Clasa a XII-a

Real - 3 ore/săptămână;Umanistic - 2
ore/ săptămână

Fizica, laalegere:Real – 0/3 +2
extensii /săptămână;Umanistic – 0/2
ore/ săptămână
Fizica, laalegere:Real – 0/4 +2
extensii /săptămână;Umanistic – 0/2
ore/ săptămână

-

-

-

Notă: Modelele I – III pot fi aplicate începând cu clasa a X-a, în condiţia existenţei acel puţin două clase la paralelă.
La aplicarea modelelor I-III din Planul-cadru de învăţământ nu se vor modifica
finalităţile educaţionale ale disciplinelor şcolare stabilite prin formatul documentelor şcolare de
tip reglator, specifice ciclului liceal (Curriculumul la disciplină(ed. 2010, 2019), Ghidul de
implementare a curriculumului). Totodată, atragem atenția, că la aplicarea modelului II (pct.
2.7), pentru profilul umanist, cl. X-XI (se prevede doar 1 oră/săptămână), atunci la solicitarea
elevilor și la decizia administrației instituției, elevii pot opta pentru încă 1 oră din
Compartimentul Discipline opționale, în favoarea fizicii (ca disciplină la alegere), sau
profesorul, la repartizarea orelor pe unități de conținuturi, va micșora numărul acestora,
corespunzător modelului respectiv (din contul temelor care au fost studiate în gimnaziu; ex., în
cl. a X-a: Câmpul gravitațional. Legea atracției universale. Oscilații mecanice libere și forțate.
Pendul gravitațional. Unde sonore; în clasa a XI-a: Câmpul electric, Legea lui Coulomb,
Reactualizarea legilor curentului electric).Temele excluse în acest caz din unităţile de conţinuturi
vor fi repetate frontal, la necesitate, în cadrul activităţilor practice tangente.
Conform prevederilor Planului-cadru pentru învățământul primar, gimnazial şi liceal peanul de studii 2020-2021, ca și în anii precedenți de studii, elevii pot selecta şi ore opționale.
3

Lista disciplinelor opţionale propuse de Ministerul Educaţiei, Culturii și Cercetării,inclusiv curricula, sunt plasate pe pagina WEB (mecc.gov.md; directoriu: EDUCAŢIE /Învatamânt general/ Acte normative / Curriculum). În scopul acordării ajutorului privindelaborarea curriculumului la disciplina opţională, Ministerul Educaţiei, Culturii și Cercetării aelaborat Reperele conceptuale privind elaborarea curriculumului la disciplinele opţionale. [16],de asemenea, plasată pe pagina WEB.
II. Sugestii privind proiectarea activităţii didactice
Documentele de proiectare didactică realizate de profesori rămân cele tradiționale:
1. Proiectele de lungă durată: proiectul anual/semestrial (aprobat în cadrul instituției deînvățământ), proiecte ale unităților de învățare;2. Proiectele de scurtă durată: proiecte didactice zilnice pentru lecții sau activități
didactice.
Pentru proiectarea activității didactice (de lungă durată și de scurtă durată), în
corespundere cu prevederile curriculumului actual la disciplina ,,Fizica” în clasele a VI-a – a VIIa și „Fizică. Astronomie” în clasele a X-a – a XI-a, se propune de a utiliza recomandările expuse
în capitolul 2 din Ghidul de implementare a curriculumului la disciplina ,,Fizică”, clasele a VIa – a IX-a, ediția 2019, [11] și în Ghidul de implementare a curriculumului la disciplina ,,Fizică.
Astronomie” clasele a X-a – a XII-a, ed. 2019, [12].
Pentru proiectarea de lungă durată în corespundere cu prevederile curriculumului ladisciplina ,,Fizică” în clasele VIII – IX și „Fizică. Astronomie” în clasa a XII-a de liceu se
propune de a folosi formatul recomandat în anii precedenți de studii (vezi culegerile „Organizarea
procesului educaţional în învăţământul preşcolar, primar, gimnazial şi liceal”. Anii de studii
2011-2019, cât și sugestiile expuse în Ghidul de implementare a curriculumului modernizat la
fizică pentru gimnaziu, Chişinău, Lyceum, 2011 [5]; în Ghidul de implementare a curriculumului
modernizat la fizică, astronomie pentru liceu, Chişinău, Cartier, 2010 [4]; în. Ghidul profesorului,Fizica, cl. a VIII-a, cl. a IX-a,. Chişinău, Cartier).
De asemenea, se vor lua în considerație şi solicitările din Reglementările speciale privindorganizarea anului de studii 2020-2021, în contextul epidemiologic de COVID-19, pentru
instituțiile de învățământ primar, gimnazial, liceal și extrașcolar [22], a Metodologiei privind
continuarea la distanță a procesului educațional în condiții de carantină în învățământul primar,
gimnazial și liceal [23] (vezi mai jos, cap. III).
Pentru proiectarea de lungă durată în cl. VI-VII și X-XII, se recomandă repartizarea
orientativă a orelor pe unități de conținuturi, după cum urmează:
Clasa
VI

VII

Unități de conținuturi
Introducere în studiul fiziciiMărimi fizice. Măsurări
Fenomene mecanice
Fenomene termice
Fenomene electrice și magnetice
Fenomene optice
Ore la discreția cadrului didactic
Fenomene mecanice. Mişcarea şi repausul
Fenomene mecanice. Interacţiuni
Fenomene mecanice. Statica fluidelor
Fenomene mecanice. Lucrul, puterea şi energia mecanică
Fenomene mecanice. Echilibrul de rotație
Ore la discreția cadrului didactic

Nr. de ore
2
6
7
5
6
4
4
12
18
14
10
8
6
4

Clasa
X

XI

Clasa
X

XI

Profil realUnități de conținuturi
Cinematica
Dinamica
Impulsul mecanic. Lucrul şi energia mecanică
Elemente de statică
Oscilaţii şi unde mecaniceLucrări practiceOre la discreția cadrului didactic
Termodinamică şi Fizică Moleculară:Noţiuni termodinamice de bază. Teoria cinetico-moleculară a gazului
ideal
Bazele termodinamicii
Lichide și solide. Transformări de fazăElectrodinamica:
Electrostatica
Electrocinetica.
Curentul electric în diferite mediiLucrări practiceOre la discreția cadrului didactic
Profil umanisticUnități de conținut
Cinematica
Dinamica
Impulsul mecanic. Lucrul şi energia mecanică
Elemente de statică
Oscilaţii şi unde mecanice
Ore la discreția cadrului didactic
Termodinamică şi Fizică Moleculară:Noţiuni termodinamice de bază. Teoria cinetico-moleculară a gazului
ideal
Bazele termodinamicii
Electrodinamica:
Electrostatica
Electrocinetica.
Curentul electric în diferite medii
Ore la discreția cadrului didactic

Nr. de ore
21
21
20
8
14
10
8
15
20
9
17
15
8
10
8

Nr. de ore
14
16
12
8
14
4
12
12
16
16
8
4

În celelalte clase repartizarea orientativă a orelor pe unități de conținuturi este indicată în
curriculumul, ediția 2010.
Profesorul este liber de a stabili ordinea studierii compartimentelor, de a repartiza orele
alocate prin planul de învăţământ, respectând condiţia parcurgerii integrale a conţinutului, şirealizarea competenţelor specifice disciplinei pe tot parcursul de studiu. Profesorul areresponsabilitatea de a adapta curriculum-ul la condiţiile şi la ritmul fiecărui elev sau a fiecărei claseîn parte. Profesorul poate extinde anumite teme conform recomandărilor curriculare sau lasolicitarea elevilor și părinţilor.

5III. Aspecte specifice privind organizarea procesului educațional la fizică și astronomieîn anul de studii 2020-2021
 În conformitate cu prevederile pct. 5.2. și 6. ale Reglementărilor speciale privindorganizarea anului de studii 2020-2021, în contextul epidemiologic de COVID-19, pentru
instituțiile de învățământ primar, gimnazial, liceal și extrașcolar, în funcţie de necesităţile
instituţiei/clasei, cadrele didactice vor atrage atenție sporită la realizarea:
1. Activităților de repetare/ recuperare /consolidare a conținuturilor curriculare (în funcție deediția curriculumului de fizică în vigoare) studiate în perioada organizării învățământului ladistanță (martie-mai 2020).
2. Modalităților de comasare a procesului de predare-învățare-evaluare la disciplină din
perspectiva reeșalonării timpului în vederea implementării curriculumului la fizică, astronomie,
proiectat pentru anul de studii 2020-2021.
3. Modalităților de organizare eficientă a procesului educațional la distanță:Vor fi utilizate resursele informaționale online (lecții, experimente demonstrative s.a.), propusede MECC (Biblioteca digitală Educație Online, care include peste 100 de lecții video la fizică,şi astronomie și care va fi completată în continuare cu activități online ale celor mai buni
profesori practicieni din țară).
Vor fi utile resursele informaționale online ale Centrului Ştiinţific Interdisciplinar Didact Vega,
Observatorul Astronomic al UTM şi alţi autori (adresele WEB: http://didactvega.md,
http://observator.utm.md, http://scoala.discovery.ro ș.a.), materialele Seminarului metodologic
republican al profesorilor de fizică din cadrul Centrului de Formare Profesională Continuă dela Universitatea de Stat din Tiraspol (cu sediul la Chișinău), instrumente propuse pe pagina
proiectului PLATFORME EDUCAȚIONALE ONLINE:(http://alem.aice.md/resources/conferinta-platforme-educationale-online/).
 Ținând cont de particularitățile specifice a procesului educațional, în contextul crizei
epidemiologice COVID-19, odată cu punerea în aplicare a oricărui model selectat la nivelul
instituției de învățământ, pentru organizarea procesului educațional, punctul de pornire a
demersului didactic va conține:1. Evaluarea inițială obligatorie, în toate clasele de elevi, care va fi realizată după primele 2-3lecții din noul an de studii şi va estima gradul de realizare a unităților de competență proiectate
la disciplină per clasă în anul de studii 2019-2020.
Evaluarea inițială va include itemi, formulați, pe nivele cognitive, cu preponderență la materia
de studiu predată în perioada 11 martie - 31 mai a anului de studii 2019-2020, în contextul
pandemiei COVID-19.
2. Elaborarea unui Plan de recapitulare și de recuperare/ de consolidare a materiei de studiu(care include și evaluarea inițială), în funcție de necesitățile identificate de completare acunoștințelor elevilor la fizică pentru materia din perioada pandemică indicată (în funcție derezultatele acestora la evaluarea inițială).
3. Proiectul didactic de lungă durată, pentru anul de studii 2020-2021 poate fi planificat inițial pesemestre şi va fi aprobat de către conducerea instituţiei de învăţământ până la finele lunii
septembrie 2020 (ca modele, vezi Anexele 1 şi 2 la acest document).
În proiectarea didactică de lungă durată, obligatoriu, se va include Planul de recuperare/ derecapitulare sau Planul de consolidare a materiei de studiu, proiectat, urmare a administrării
evaluării inițiale și a identificării nivelului de cunoștințe al fiecărui elev, respectiv, în funcție denecesitățile de recuperare/recapitulare/consolidare.

6Planul de recuperare/de recapitulare sau de consolidare a materiei de studiu, va fi elaborat peunitățile de competență în baza unităților de conținut, proiectate în curriculumul de fizică, cu
indicarea numărului de ore necesar pentru parcurgerea materiei de studiu proiectate.
În perioada de recuperare elevii vor fi încurajați să pună accent pe autoevaluare, iar cadrele
didactice vor aprecia competențele formate la elevi, fără acordarea notei.
4. La elaborarea demersului didactic al lecţiei , profesorilor se recomandă revizuirea cadrului
ERRE (Evocarea-Realizarea sensului-Reflecţie-Extindere) sau cadrului simplificat ERRE – FSA(Familiarizare-Structurare-Aplicare) prin reducerea timpului alocat etapei de Evocare, accentul
va fi pus pe Realizarea sensului, fără modificări se va desfăşura etapa Reflexia, iar Extinderea
poate fi propusă elevilor în format online şi ca sarcini pentru acasă.
5. În catalogul clasei, la pagina fiecărei discipline școlare, la rubrica Note (pe pagina din dreapta),
va fi indicat numărul de ore și numărul Unității de conținut/temei, proiectate în Planul derecuperare/ recapitulare/ consolidare a materiei de studiu în cadrul Proiectului didactic de lungă
durată.
 În condițiile specifice de organizare a procesului educațional la fizică astronomie,
conceptul demersului didactic se va axa pe următoarele prevederi:
1. plasarea accentului de pe predare pe actul de învățare, de pe învățarea față în față pe învățarea
individuală/de sine stătătoare;
2. plasarea accentului pe însușirea tehnicilor de învățare individuală/ de sine stătătoare și pe
aplicarea lor în studierea materiei noi;
3. cadrul didactic va propune elevilor algoritmul de acțiuni și metode/ tehnici de învățare pentru
fiecare lecție care sunt cele mai relevante privind studierea temelor respective care va fi
determinat de logica studierii fizicii și astronomiei.
4. În cazul desfășurării lecțiilor în regim prescurtat (spre exemplu, de 30 min), recomandăm
micșorarea numărului de activități planificate pentru o lecție, micșorarea numărului de probleme
care vor fi rezolvate în cadrul orei, cu scopul parcurgerii integrale a conținuturilor curriculare.
5. Măsurările și manipulările cu aparatele și materiale pentru realizarea experimentelor șilucrărilor de laborator vor fi efectuate preponderent demonstrativ de către profesor (elevii nu vor
primi la masa de lucru utilaj). Elevii vor completa și prezenta raportul lucrării delaborator/experimentului în baza valorilor obținute prin măsurare de către profesor. Se
recomandă, după posibilități, substituirea lucrărilor de laborator/experimentelor reale cu cele
virtuale sau online. La utilizarea aparatelor de către elevi, se va realiza dezinfectarea acestoradupă fiecare utilizare.
IV. Sugestii privind formarea și dezvoltarea competențelor și a comportamentului
responsabil la elevi, în caz de situații excepționale, prin intermediul lecțiilor de Fizică
Ca și în anii precedenţi, în anul de studii 2020-2021, pentru formarea la elevi acompetențelor transversale/ transdisciplinare, în baza principiului de integrare, în cadrul studierii
fizicii elevilor li se vor forma atitudini și deprinderi de comportament responsabil în cazul unor
situații de risc (electrocutare, incendii, cutremure, situații accidentare în traficul rutier ș.a.).
Profesorii vor explora oportunitățile oferite de curriculumul actual de fizică, de recomandările
din reperele metodologice privind organizarea procesului educaţional în învăţământul preşcolar,
primar, gimnazial şi liceal la fizică, anii de studii 2015-2019, în scopul formării la elevi acompetenței de protecție a propriei persoane sau/și a altor persoane aflate în pericol.

7

V. Sugestii privind utilizarea posibilităţilor curriculare în vederea ghidării în carieră aadolescenților, formării competențelor antreprenoriale prin intermediul lecțiilor de Fizică
În scopul motivării învățării fizicii și dezvoltării învățământului axat pe competențe, care
contribuie la formarea și dezvoltarea personalității elevului, profesorii în cadrul lecțiilor, vor
realiza orientarea de perspectivă către integrarea profesională a elevului.
Motivarea elevilor să înveţe, să înțeleagă și să iubească fizica poate fi realizată din
perspectiva orientării acestora spre profesiile inginerești, îndeosebi legate de dezvoltarea
continuă a tehnologiilor moderne în diversele domenii ale vieții (știință, industrie, medicină,agricultură etc).
Accentuăm, că anual sistemul educaţional în Republica Moldova se confruntă cu onecesitate stringentă de cadre didactice, inclusiv, la fizică, deci este importantă pregătirea șiorientarea absolvenților spre profesiile din domeniul ”Științe ale educației”, inclusiv, din aria
curriculară Matematică și Științe.
Recomandăm cadrelor didactice ca unele subiecte de conținut din curriculum să fie
valorificate în vederea ghidării în carieră a adolescenților.
În acelaşi scop, se recomandă suplimentarea activităţii educaţionale în cadrul lecțiilor, cu
sarcini/situaţii de problemă, care contribuie la ghidarea elevilor în proiectarea carierei.
Spre exemplu, în clasa a X-a, modulul ,,Mecanica” stă la baza ingineriei mecanice, înclasa a XI-a, modulul ,,Electrodinamica” servește ca reper pentru ingineria electronică şi TIC.
În clasa a XII-a, cunoașterea fenomenelor electromagnetice, a principiilor de producere,transportare și utilizare a curentului electric alternativ este primordială pentru specialiștii dindomeniul energeticii. Utilizarea echipamentului digital modern în medicină, metrologie,
expertizarea mediului ambiant ține de dezvoltarea fizicii moderne.
În cadrul lecțiilor profesorul poate identifica și utiliza diferenţiat situații concrete carevor favoriza interesul pentru formarea la elevi a competențelor necesare pentru activitatea
profesională ulterioară (la diferite niveluri: ca tehnicieni sau ingineri, agronomi, asistenţi
medicali sau medici, cadre didactice sau lucrători ştiinţifici etc).
VI. Repere privind optimizarea strategiei didactice și a tehnologiilor didactice în procesulpredării-învăţării şi evaluării rezultatelor şcolare
Determinarea unor strategii şi tehnologii optime de predare-învăţare-evaluare (axate pe
formarea și dezvoltarea competențelor), este prerogativa profesorului de fizică, care îşi va
orienta activitatea la alegerea metodelor şi tehnicilor de predare în funcţie de ritmurile de învăţare
şi de particularităţile de vârstă ale elevilor; folosirea eficientă a experimentului fizic, resurselor
WEB după posibilităţi, inclusiv, utilizarea tehnologiilor educaționale moderne (softuri didactice,echipament de laborator digital ș.a.), selectarea unor conţinuturi informaţionale de ultimă oră,modelarea unor experimente fizice, în special cele greu de realizat în condiţiile de laborator dinşcoală sau care prezintă risc pentru sănătate.
Se recomandă profesorilor de a atenționa elevii referitor la respectarea prevederilor
Ghidului de utilizare a Internetului, ediţia a II, 2016, elaborată de Consiliul Europei 17.
În cadrul activităţilor de studiu la fizică profesorul va realiza evaluarea rezultatelorşcolare (inclusiv, în cadrul testărilor curente și sumative, în cadrul realizării obligatorii alucrărilor de laborator și a proiectelor STEM/STEAM prevăzute de curriculumul actual), prinaccentuarea atenţiei deosebite evaluării tuturor achiziţiilor dobândite de elevi (produselor pentrumăsurarea competenţelor), utilizării corecte a Sistemului de notare a rezultatelor şcolare în baza
competenţelor specifice şi conform prevederilor Regulamentului privind evaluarea și notarea
rezultatelor învățării, promovarea și absolvirea în învățământul primar şi secundar (aprobat prin
ordinul MECC nr.70 din 30.01.2020) 21.
Reiterăm, că pentru monitorizarea progreselor elevilor pe parcursul învăţării, profesorul
va stabili individual modalităţile privind evaluările iniţiale ale acestora la începutul unei clase/
trepte de studii (vezi indicațiile de mai sus, cap. III, alineatul 2, pct.1).
8În cadrul lucrărilor de laborator, activitatea individuală a elevului, necesită apreciere, prinacordarea notei fiecărui elev.
La lucrările de laborator profesorul poate să înlocuiască o lucrare prin alta similară, îndependenţă de posibilităţile laboratorului de fizică din instituţie.
Lista lucrărilor de laborator prevăzute de curriculumul la Fizică.
Clasa a VI-a (Curriculumul 2019)
1. Determinarea volumului unui paralelipiped dreptunghic.
2. Măsurarea volumului unui corp de formă neregulată.
3. Determinarea densității substanței.
4. Măsurarea temperaturii corpurilor solide/lichide/gazoase.
Clasa a VII-a (Curriculumul 2019)
1. Determinarea vitezei medii a unui mobil.
2. Gradarea dinamometrului.
3. Determinarea constantei elastice a resortului.
4. Determinarea densității unei substanțe necunoscute, aplicând legea lui Arhimede.
5. Determinarea lucrului forței active, a lucrului forței rezistente, compararea valorilorobținute (pârghie, scripete, plan înclinat – la alegere).
6. *Determinarea randamentului unui mecanism simplu (extensie).
Clasa a VIII-a (Curriculumul 2010)
1. Determinarea perioadei şi frecvenţei oscilaţiilor unui pendul gravitaţional.
2. Determinarea căldurii specifice a unei substanţe.
3. Determinarea rezistentei electrice.
4. Determinarea puterii unui bec electric.
Clasa a IX-a (Curriculumul 2010)
1. Determinarea indicelui de refracţie al unei substanţe transparente.
2. Determinarea distanţei focale a unei lentile convergente.
3. Determinarea intensităţii câmpului gravitaţional cu ajutorul pendulului gravitaţional.
Liceu, profil real:
Clasa a X-a (Curriculumul 2019)
1. Studiul mișcării rectilinii uniforme.
2. Verificarea experimentală a uneia din formulele caracteristice mişcării rectilinii uniform
variate a unui corp.
3. Determinarea masei corpului necunoscut cu ajutorul resortului și a unui corp cu masa
cunoscută.
4. Determinarea coeficientului de frecare la alunecare.
5. Compararea lucrului forţei de elasticitate cu variaţia energiei cinetice a corpului.
6. Determinarea coeficientului de frecare de alunecare aplicând teorema variației energiei
cinetice.
7. Studiul pendulului elastic şi determinarea constantei elastice a unui resort.
8. Studiul pendulului gravitațional şi determinarea valorii intensității câmpului
gravitațional/accelerației căderii libere.
Clasa a XI-a (Curriculumul 2019)
1. Studiul transformării izobare.
2. Studiul transformării izoterme.
3. Studiul transformării izocore.
4. Determinarea căldurii specifice de topire a unei substanțe.
5. Studiul unui fenomen superficial/capilar.
6. Determinarea capacității electrice a unui condensator.
7. Determinarea rezistenţei interioare şi a TEM a unei surse de curent.
8. Determinarea rezistivităţii unui conductor.
Clasa a XII-a (Curriculumul 2010)
1. Studiul acţiunii câmpului magnetic asupra curentului.
2. Determinarea lungimii de undă a luminii cu ajutorul reţelei de difracţie.
9

3. Studiul urmelor particulelor elementare încărcate.
Liceu, profil umanistic, arte, sport:
Clasa a X-a (Curriculumul 2019)
1. Studiul mișcării rectilinii uniforme
2. Verificarea experimentală a uneia din formulele caracteristice mişcării rectilinii uniform
variate a unui corp.
3. Determinarea constantei elastice a unui resort.
4. Determinarea coeficientului de frecare la alunecare.
5. Studiul pendulului gravitațional şi determinarea valorii intensității câmpului
gravitațional/accelerației căderii libere.
Clasa a XI-a (Curriculumul 2019)
1. Studiul unei transformări simple a gazului ideal.
2. Determinarea rezistenței interioare și a TEM a unei surse de curent.
Clasa a XII-a (Curriculumul 2010)
1. Determinarea lungimii de undă a luminii cu ajutorul reţelei de difracţie.
Despre realizarea lucrărilor practice la fizică.
Elevii de la profilul real vor realiza lucrări practice la finele unui compartiment sau lafinele anului de studii. Lucrările practice se vor efectua în grupe de câte 2-4 elevi, realizate pe
parcursul unei lecţii (45 min) sau a două ore (90 min), cu prezentarea de către fiecare elev a unuiraport pentru fiecare lucrare realizată. Tematica lucrărilor practice vor fi selectate de către
profesor, în dependenţă de posibilităţile laboratorului de fizică din instituţie şi vor cuprinde,majoritatea compartimentelor studiate pe parcursul semestrului / anului şcolar. Prin realizarealucrărilor practice elevii îşi vor consolida cunoştinţele acumulate în perioada de referinţă, îşi vor
dezvolta abilităţile experimentale.
Notă: În anul de studii 2020-2021 în clasele a X-a și a XI-a, profil real se vor realizalucrări practice în cadrul a 10 ore (conf. рrevederilor Curriculumului 2019), în cl. а XII-a - 8ore (conf. рrevederilor Curriculumului 2010).
Dotarea cabinetelor de fizică.
Ministerul Educației, Culturii și Cercetării a elaborat spre implementare Standardele dedotare minimă a cabinetelor de studiu la disciplinele școlare în instituţiile de învăţământ general(inclusiv, la fizică). Acestea vor servi ca instrumente de realizare a prevederilor curriculumului
disciplinar, odată cu dotarea cabinetelor școlare cu echipamentul minim necesar. Standardele dedotare minimă au fost modificate în anul curent prin ordinul MECC nr.419 din 29.04.2020(pagina WEB (mecc.gov.md; directoriu: EDUCAŢIE / Învatamânt general / Finalități
educaționale).
De asemenea, cadrele didactice vor atrage o atenție deosebită asupra realizării șievaluării produselor de învățare recomandate (conform Curriculumului 2019):
Caracteristica unor concepte fizice: mărimi fizice; fenomene fizice; aparate/dispozitive fizice,
Caracteristica unor legi fizice;
Rezumatul unui text științific;
Eseu structurat/nestructurat;
Raportul unei comunicări știițifice;Probleme/situații-probleme;
Raportul unei observări;Raportul unui experiment/lucrare de laborator/lucrare practică;Raportul unui proiect (inclusiv, STEM/STEAM);
Test (formativ/sumativ).

10

Exemple de realizare și evaluare a acestor produse sunt prezentate în ghidurile de implementare
a curriculumului 2019 [11] și [12].
VII. Repere privind reglementarea managementului temelor pentru acasă la fizică,astronomie.
În anul de studii 2020-2021 ca și în anii2018-2019 Ministerul Educaţiei, Culturii și
Cercetării solicită cadrelor didactice respectarea prevederilor Instrucțiunii metodice privind
reglementarea managementului temelor pentru acasă, în învățământul primar, gimnazial și liceal,
aprobată prin ordinul MECC nr. 1249 din 22.08.2018 și plasat pe pagina WEB a ministerului(mecc.gov.md; directoriu: EDUCAŢIE / Învățământ general / Acte normative / Ordine) , cât și areperelor la acest subiect cu privire la „Organizarea procesului educaţional în învăţământul
preşcolar, primar, gimnazial şi liceal la fizică”, anul de studii 2018-2019.
VIII. Asigurarea didactică
a)

Literatură normativ-metodică:1. Planul-cadru pentru învățământul primar, gimnazial şi liceal, anul de studii 2018-2019,
Lyceum, 2018.
2. Fizica. Curriculum şcolar pentru clasele a VI-a – a IX. Chişinău, 2010.
3. Fizică Astronomie. Curriculum şcolar pentru clasele a X-a – a XII-a. (Profil real şi
umanist). Chişinău, Ştiinţa, 2010.
4. Ghidul de implementare a curriculumului modernizat la Fizică. Astronomie pentru liceu,Chişinău, Ştiinţa, 2010.
5. Ghidul de implementare a curriculumului modernizat la Fizică pentru gimnaziu,Chişinău, 2011.
6. Standarde de eficiență a învățării fizicii și astronomiei (pag. 92-108). Chişinău, Lyceum,2012.
7. Standardele profesionale ale cadrelor didactice, ME, 2016.
8. Cadrul de referință al noului Curriculum național, Chișinău 2017.
9. Fizica. Curriculum şcolar pentru clasele a VI-a – a IX. Chişinău, 2019.
10. Fizică Astronomie. Curriculum şcolar pentru clasele a X-a – a XII-a. (Profil real şi
umanist). Chişinău, 2019.
11. Bocancea V., Ciuvaga V., Rusu T. Ghid de implementare a curriculumului la disciplina„Fizică” clasele a VI-a – a IX-a, Chișinău 2019.
12. Bocancea V., Ciuvaga V., Rusu T. Ghid de implementare a curriculumului la disciplina„Fizică”. Astronomie”clasele a X-a – a XII-a, Chișinău 2019.
13. Standardele de dotare minimă a cabinetelor la disciplinele școlare în instituţiile deînvăţământ secundar general (aprobate prin ordinul MECC nr.193 din 26.02.2019, modificate
prin ordinul MECC nr. nr.419 din 29.04.2020).
14. Guţu V. Cadru de referinţă a Curriculumului Naţional. Chişinău, ÎEP „Ştiinţa”, 2007.
15. Stoica A., Musteaţă S. Evaluarea rezultatelor şcolare, Chişinău, 1997.
16. Achiri I., Nastas S., Botgros I., et al. Repere conceptuale privind elaborarea
curriculumului la disciplinele opţionale, Chişinău, 2017.
17. Ghidul de utilizare a Internetului, Compilat de Janice Richardson (redactor), Andrea
Milwood Hargrave, Basil Moratille, Sanna Vahtivouri, Dominic Venter și Rene de Vries, ediţia
a II, Chişinău, Nova Imprim 2016.
18. Nomenclatorul tipurilor de documentaţie școlară şi rapoarte în învăţământul general(aprobat prin ordinul MECC nr.634 din 28.12.2017), pagina WEB (mecc.gov.md; directoriu:
EDUCAŢIE / Învatamânt general / Acte normative / Ordine), reactualizat în iunie 2018.
19. Metodologia privind repartizarea timpului de muncă a personalului didactic dininstituţiile de învăţământ general (aprobat prin ordinul MECC nr.634 din 28.12.2017), pagina
WEB (mecc.gov.md; directoriu: EDUCAŢIE / Învatamânt general / Acte normative / Ordine).

1120. Instrucțiunea privind managementul temelor pentru acasă în învățământul primar,
gimnazial și liceal, (aprobată prin ordinul MECC nr.1249 din 22.08.2018), pagina WEB(mecc.gov.md; directoriu: EDUCAŢIE / Învatamint general / Acte normative / Ordine).
21. Regulamentul privind evaluarea și notarea rezultatelor învățării, promovarea și absolvireaîn învățământul primar şi secundar (aprobat prin ordinul MECC nr.70 din 30.01.2020), pagina
WEB (mecc.gov.md; directoriu: EDUCAŢIE / Învatamânt general / Acte normative / Ordine).
22. Reglementările speciale privind organizarea anului de studii 2020-2021, în contextul
epidemiologic de COVID-19, pentru instituțiile de învățământ primar, gimnazial, liceal și
extrașcolar (aprobate prin ordinul MECC nr. 840 din 19.08.2020).
23. Metodologia privind continuarea la distanță a procesului educațional în condiții decarantină în învățământul primar, gimnazial și liceal, (ordinul MECC nr.351/2020).
b) Manuale de bază, recomandate de Ministerul Educaţiei, Culturii și Cercetării în anulde studii 2020-2021:
1. M.Marinciuc, M.Miglei. Fizică, cl. a VI-a, Editura „Ştiinţa”, Chişinău, 2017.
2. I.Botgros, V.Bocancea, Vl. Donici, V. Ciuvaga, N.Constantinov. Fizica, cl. a VII-a,
Editura „Cartier”, Chişinău, 2020.
3. I.Botgros V.Bocancea, Vl. Donici, N.Constantinov. Fizica, cl. a VIII-a, Editura „Cartier”,Chişinău, 2019.
4. I.Botgros V.Bocancea, Vl. Donici, N.Constantinov. Fizica, cl. a IX-a, Editura „Cartier”,Chişinău, 2016.
5. M.Marinciuc, S.Rusu. Fizică, cl. a X-a. Profil real. Profil umanist, Editura „Ştiinţa”,Chişinău, 2012.
6. M.Marinciuc, S.Rusu. Fizică, cl. a XI-a. Profil real. Profil umanist, Editura „Ştiinţa”,Chişinău, 2020,
7. M.Marinciuc, S.Rusu, Ş.Tiron, I.Nacu. Fizică. Astronomie, cl. a XII-a. Profil real. Profil
umanist, Ştiinţa, Chişinău, 2017.
c) Surse didactice auxiliare, gimnaziu:
1 I.Botgros, A. Gordienco. Ghidul profesorului, Fizica, cl. a VII-a, Editura „Cartier”,Chişinău, 2012.
2 I.Botgros, A. Gordienco. Ghidul profesorului, Fizica, cl. a VIII-a, Editura „Cartier”,Chişinău, 2014.
3 I.Botgros V.Bocancea, Vl. Donici, N.Constantinov. Ghidul profesorului, Fizica cl. a IX,
Editura „Cartier”, Chişinău, 2010.
4 I.Botgros, Z.Urîtu, E.Efros. Caietul elevului, Fizică, cl. a VII-a, Editura „Cartier”,Chişinău, 2012.
5 M.Marinciuc, V.Gheţu, M.Miglei, M.Potlog. Fizică. Culegere de probleme pentru cl. VIVII, Editura „Ştiinţa”, Chişinău, 2007.
6 Caiet pentru lucrări de laborator la fizică, cl. VI-IX, Elaborat de S. Cârlig. ProEdit, 2011,2012.
7 V. Bocancea, V. Ciuvaga. Vreau să ştiu ce am reuşit să învăţ la fizică. Teste deautoevaluare pentru elevii cl. a VI-a-VII-a, Editura ,,Cartier”, 2008.
8 V. Bocancea, V. Ciuvaga. Vreau să ştiu ce am reuşit să învăţ la fizică. Teste deautoevaluare pentru elevii cl. a VIII-a-IX-a, Editura ,,Cartier”, 2008,
9 V.I. Lucaşic. Olimpiade de fizică, cl. VII-VIII, Editura „Lumina”, Chişinău.
d) Surse didactice auxiliare, liceu:
1. M.Marinciuc ş.a. Fizică. Culegere de probleme pentru cl. X-XII, Editura „Univers
Pedagogic”, 2008.
2. Caiet penru lucrări practice și de laborator la fizică, cl.X-XII, Elaborat de S.Cârlig.
ProEdit, 2011, 2012.
3. M.Colpajiu. Ghid de predare a lucrărilor practice lafizică. Salis, Tempus, 2011-2012.
4. M.Colpajiu, Gh.Ţurcanu, V.Păgînu. Fizică, cl. a X-a. Chişinău, 2008.
12

5.
6.
7.

M.Colpajiu, Gh.Ţurcanu, S.Cîrlig. a. Fizică, cl. a XI-a. Chişinău, 2011.
Ş. Tiron, I. Nacu. Astronomie, Editura „Lyceum”, 2014.
M. Colpajiu, Gh.Ţurcanu, S. Cîrlig. Astronomie. Manual p-u cl. a XII-a, Chişinău, 2009.
IX. Dispoziţii finale

Implementarea reperelor metodologice de organizare a procesului educațional la fizică,astronomie în anul de studii 2020-2021, în contextul epidemiologic de COVID-19, vorcondiţiona: achiziţiile finale ale învăţării – competenţele şcolare disciplinare (specifice fizicii) /transdisciplinare; stabilirea direcţiilor strategice ale activităţii de formare a personalităţii elevului; dezvoltarea abilităţii elevului de a învăța individual/de sine stătător, de a acţiona autonom,
de a folosi instrumente în manieră interactivă, de a activa în grupuri socialmente eterogene, dea dezvolta deprinderi necesare adaptării condițiilor societăţii în permanentă schimbare.
Astfel, în întreg procesul educațional trebuie utilizate diverse strategii didactice, îndependență de vârsta copiilor, care să stimuleze învățarea și dezvoltarea elevilor, dobândirea
continuă a valorilor personale și formarea, în final, a competențelor specifice la nivel individualde performanță.

ANEXA 1
MODEL ORIENTATIVPENTRU PROIECTARE DIDACTICĂ DE LUNGĂ DURATĂ LA FIZICĂ
anul de studii 2020-2021
Instituția:_____________
profesor: _____________
Disciplina: ,,Fizică”
Clasa: a VII-a, sem INumărul de ore pe săptămână: 2 oreAnul de studii: 2020-2021
Planificate - 68 ore anual, inclusiv: probe de evaluare - 5, lucrări de laborator - 5.
Competențele specifice disciplinei ,,Fizică”:
1. Identificarea și descrierea fenomenelor fizice și a manifestărilor acestora prin observații
directe și analize ale surselor de informații, manifestând curiozitate și atenție.
2. Investigarea fenomenelor fizice simple prin observare și experimentare, manifestândperseverență și precizie.
3. Analiza și interpretarea datelor și informațiilor privind fenomene fizice simple și aplicațiilor
tehnice ale acestora, manifestând gândire critică.
4. Gestionarea cunoștințelor și capacităților din domeniul fizicii prin rezolvarea de probleme și
situații-problemă cotidiene, manifestând atenție și creativitate.

13

PLAN DE RECAPITULARE ȘI RECUPERARE/CONSOLIDARE
pentru anul de studii 2019-2020Unități deconţinutEşalonare în
timp

Note
Nr.
Strategii didacticede Dataore
Recapitulare, Evaluare inițială - recuperare, consolidarea materiei curriculare pentru perioada
instruirii la distanță: martie-mai 2020 (4 ore)
- Explicarea rezultatelor observărilor, a1-2. Fenomene
Activități de învățare:2experiențelor și a întâmplărilor
electrice.
– electrizarea corpurilor
personale cu referire la fenomenele
Fenomeneprin frecare, prin contact
electromagnetice din natură.
magnetice.
și prin influență;- Descrierea fenomenului de electrizare. Fenomene– observarea- Respectarea regulilor de protecție
optice.
interacțiunii magneților,împotriva electrocutării.
3. Sistematizare
1a acțiunii magneților
- Practicarea comportamentului deși generalizare
asupra corpurilor și
protecție în cazul fenomenelor electrice(20-25 min).
asupra acului magnetic;
naturale.
–clasificarea surselor de- Crearea unor prezentări ale
Evaluarelumină;fenomenelor investigate în diverseinițială
forme: planșe, Power Point, Prezi, Smart (20-25 min).
– clasificarea fasciculelor
Notebook ș.a.
de lumină;- Clasificarea corpurilor în izolatoare și– identificarea
conductoare.
elementelor- Descrierea interacțiunilor între
reflectorizante și fluocorpurile electrizate și între magneți.
rescente;- Recunoașterea surselor de lumină și a
– studiul formării umbrei
corpurilor luminate.
4.
Recuperare.
1
și a penumbrei;- Clasificarea corpurilor în transparente,
Rezolvarea– vizualizarea eclipselor
opace și translucide.
situațiilorde Soare și de Lună.
- Explicarea unor fenomene optice înUnităţi de competenţă

baza legii propagării rectilinii a luminii.
- Utilizarea elementelor reflectorizanteși fluorescente pentru securitatea la
trafic pe timp de noapte și în condiții devizibilitate redusă.

problemă/problemelor.
Consolidare.

Test de evaluare inițială
realizat (fără note).

Note:
1. În clasele VIII-IX pentru recapitulare, evaluare inițială, recuperare, consolidarea materiei
curriculare pentru perioada instruirii la distanță: martie-mai 2020 se recomandă cadrelor
didactice să identifice analogic, câte 4 ore (pentru elaborarea Planului respectiv);
2. Pentru clasa a VI-a, profesorii de fizică, biologie și chimie, în comun cu profesorul de Științe
(cl. V) din instituția de învățământ, vor stabili care sunt necesitățile de recuperare pentru fiecare
domeniu pentru perioada instruirii la Științe la distanță: martie-mai 2020 și vor decide asupra
Planului de recapitulare și recuperare/consolidare.

14

PROIECTAREA DIDACTICĂ A UNITĂȚILOR DE ÎNVĂȚARE LA FIZICĂ
pentru anul de studii 2020-2021Unități de competențe

Unități de conținuturi

Recapitulare, Evaluare inițială - recuperare, consolidare a materiei
curriculare pentru perioada instruirii la distanță: martie-mai 2020
(conform Planului elaborat).

Nr.
ore

Data/
săptă
mâna

Obser
vații

4

Semestrul I.
I. Mișcarea și repausul (11 ore + 1 oră la discreția profesorului); comasate: 1 oră pentru
Planul de recapitulare și de recuperare / de consolidare
1.1. Clasificarea și descrierea tipurilor de
1.1. Poziția unui corp în
1mișcări (rectilinie, curbilinie, circulară,spațiuuniformă, variată).
1.2. Mișcarea mecanică
1
1.2. Utilizarea instrumentelor de măsură
1.3. Descrierea mișcării
1
specifice pentru măsurarea mărimilor fizice:mecanice.
lungime, timp, viteză.
1.4. Rezolvarea situațiilor1
1.3. Înregistrarea în tabele cu rubrici
problemă
prestabilite a valorilor mărimilor fizice1măsurate (de exemplu: lungime, timp, viteză 1.5. Mișcarea rectilinie
uniformă. Viteza .
etc.).
Aplicații
1.4. Definirea termenilor și a mărimilor
fizice: punct material, traiectorie, drum
1.6. Mișcarea rectilinie
1
parcurs, viteză, viteză medie, *legea
uniformă. Viteza.
mișcării rectilinii uniforme.
Rezolvarea problemelor
1.5. Reprezentarea grafică a mișcării unui1.7. Lucrare de laborator
1
corp pe baza unui tabel de valori primit.
nr. 1: „Determinarea
1.6. Descrierea mișcării unui mobil pe baza vitezei medii a unuiinterpretării graficului mișcării acestuia.
mobil”.
1.7. Exemplificarea unor situații din viața de 1.8. Mișcarea rectilinie
1
zi cu zi în care se identifică diverse tipuri de uniformă. Viteza.
mișcare.
Rezolvarea problemelor
1.8. Identificarea datelor relevante pentru
1.9. Reprezentarea grafică
1rezolvarea unei probleme/situații-problemă. a mișcării rectilinii
1.9. Utilizarea simbolurilor mărimilor fizice, uniforme
a unităților de măsură și a formulelor
1.10. Sistematizare și1
aferente (*compunerea vitezelor coliniare,
generalizare.
legea mișcării rectilinii uniforme) larezolvarea problemelor.
1.11. Evaluare sumativă
1
1.10. Efectuarea transformărilor de unități
Nr.1
de măsură în SI pe baza relațiilor dintre
1.12. La discreția cadrului
1
multipli și submultipli.
didactic – prezentarea
1.11. Manifestarea unui comportament decomunicărilor, evaluarea
precauție la traversarea regulamentară aproiectelor.
străzilor, ținând cont de distanța de frânare
(aceeași referință și la traversarea căiiferate).
Elemente noi de limbaj specific disciplinei: punct material, mișcare mecanică, repaus, traiectorie,
rectilinie, curbilinie, drum parcurs, viteză, viteză medie, *coordonată, *legea mișcării, *direcție,*sens.
II. Interacțiuni (16 ore+ 2 ore la discreția profesorului); comasate: 2 ore pentru Planul derecapitulare și de recuperare / de consolidare152.1. Observarea și descrierea efectelor
fenomenelor fizice (efect static, efectdinamic).
2.2. Recunoașterea și caracterizareamărimilor fizice scalare și vectoriale.
2.3. Definirea mărimilor fizice: forță, forță
de greutate, pondere, forță elastică, forță defrecare.
2.4. Reprezentarea grafică a forțelor.
2.5. Determinarea limitelor de măsurare, avalorii unei diviziuni și a erorii absolute a
dinamometrului.
2.6. Înregistrarea în tabel a valorilormărimilor fizice măsurate (dependența
alungirii absolute de valoarea forței
deformatoare).
2.7. Identificarea mărimilor fizice care nu
pot fi măsurate direct.
2.8. Calcularea erorii absolute.
2.9. Scrierea rezultatului măsurării uneimărimi fizice.
2.10. Utilizarea simbolurilor mărimilor
fizice, a unităților de măsură și a formulelor
aferente la rezolvarea problemelor.
2.11. Transformarea unităților de măsură înSI pe baza relațiilor dintre multipli și
submultipli.
2.12. Utilizarea condiției de echilibru (stareade repaus, mișcarea rectilinie uniformă) larezolvarea problemelor.

2.1. Interacțiunea.
Efectele interacțiunii.
Forța – măsură ainteracțiunii. Măsurareaforțelor. Aplicații
2.2. Măsurarea forțelor.
Activități experimentale
2.3. Forța – mărime
vectorială. Compunereaforțelor coliniare
2.4. Compunerea forțelor
coliniare. Rezolvarea
problemelor
2.5. Echilibru mecanic.
Condiția de echilibru
2.6. Forța de greutate.
Ponderea.
2.7. Forța de greutate.
Ponderea. Rezolvarea pr.
2.8. Forța elastică.
2.9. Forța elastică.
Rezolvarea problemelor
2.10. Forța de frecare.
2.11. Lucrare de laborator
nr. 2: „Gradarea
dinamometrului”
2.12. Eroarea absolută.
Scrierea rezultatuluimăsurării (indirecte) a
unei mărimi fizice
2.13.Lucrare de laborator
nr. 3: „Determinarea
constantei elastice aresortului”.
2.14. Sistematizare și
generalizare.
2.15. Evaluare sumativă
Nr.2
2.16. Sistematizare și
generalizare sem I.
2.17-2.18. La discreția
cadrului didactic –prezentarea comunicărilor,
evaluarea proiectelor.

1

1
1

1

1
1
1
1
1
1
1

1

1

1
1
1
2

Semestrul II (proiectarea didactică va fi elaborată analogic de către cadrul didactic la clasă)III. Statica fluidelor (13 ore + 1 oră la discreția profesorului); comasate: 1 oră pentru Planul
de recapitulare și de recuperare / de consolidare)

16

ANEXA 2
MODEL ORIENTATIVPENTRU PROIECTARE DIDACTICĂ DE LUNGĂ DURATĂ LA FIZICĂ
anul de studii 2020-2021
Instituția:_____________
profesor: _____________
Disciplina: ,,Fizică”
Clasa: a XI-a, profil real, sem INumărul de ore pe săptămână: 3 oreAnul de studii: 2020-2021
Planificate - 102 ore anual, inclusiv: probe de evaluare - 6, lucrări de laborator - 8.

Competențele specifice disciplinei ,,Fizică”:
1. Identificarea și descrierea fenomenelor fizice și a manifestărilor acestora prin observații
directe și analize ale surselor de informații, manifestând curiozitate și atenție.
2. Investigarea fenomenelor fizice simple prin observare și experimentare, manifestândperseverență și precizie.
3. Analiza și interpretarea datelor și informațiilor privind fenomene fizice simple și
aplicațiilor tehnice ale acestora, manifestând gândire critică.
4. Gestionarea cunoștințelor și capacităților din domeniul fizicii prin rezolvarea deproblem și situații-problemă cotidiene, manifestând atenție și creativitate.
PLAN DE RECAPITULARE ȘI RECUPERARE
pentru anul de studii 2019-2020Unități deconţinutEşalonare în
timp

Note
Nr.
Strategii didacticede Dataore
Repetare, consolidare, evaluare inițială a materiei curriculare pentru perioada instruirii ladistanță: martie-mai 2020 (5 ore)
5.1. Analiza fenomenelor oscilatorii,
1 – 2.
Activități de învăţare:2Unităţi de competenţă

utilizând mărimile caracteristice mișcării
oscilatorii și ondulatorii (perioadă, frecvență,fază, pulsație, elongație, amplitudine,
lungime de undă).
5.2. Descrierea cantitativă a oscilațiilor
pendulelor elastic și gravitațional.
5.3. Investigarea experimentală a oscilațiilor
mecanice.
5.4. Descrierea, din punct de vedereenergetic, a oscilațiilor amortizate și aoscilațiilor forțate.
5.5. Aplicarea mărimilor caracteristicemișcării oscilatorii și ondulatorii (perioadă,frecvență, fază, pulsație, elongație,amplitudine, lungime de undă) la rezolvarea
problemelor.

Oscilații șiundemecanice
3. Sistematizare și
generalizare

4. Evaluareinițială

5.
Recuperare.
Rezolvarea

1

1

1

Experimente:–mișcarea oscilatorie;–oscilații amortizate;–oscilații forțate;–rezonanța;–formarea șipropagarea undelortransversale și
longitudinale;- observareainterferenței și adifracției undelormecanice produse pe
suprafața apei.

175.6. Estimarea consecințelor fenomenului derezonanță.
5.7. Înregistrarea în tabel a valorilormărimilor fizice măsurate cu calcularea
erorii absolute și a erorii relative.
5.8. Analiza rezultatelor măsurărilor
efectuate și formularea concluziilor prinevaluarea rezultatului obținut.
5.9. Proiectarea activităților de investigație
experimentală pentru/și soluționarea
situațiilor-problemă.
5.10. Analiza calitativă a fenomenelor deinterferență și difracție a undelor mecanice șia condițiilor de producere a acestor
fenomene.
5.11. Explicarea producerii și a efectelor
unui seism (nivel calitativ).
5.12. Aplicarea unor măsuri de prevenire și
protecție în raport cu posibilele efecte ale
seismelor, de protecție fonică la utilizarea
diferitor surse sonore în diverse situații.
5.13. Utilizarea cunoștințelor teoreticeîn explicarea unor aplicații practice(pendulă, amortizor auto etc.).

situațiilorproblemă/problemelor.
Consolidare.

Rezolvări deprobleme:–aplicarea mărimilor
caracteristice mișcării
oscilatorii și
ondulatorii: elongație,viteză, accelerație,energie, perioadă,frecvență, fază,pulsație, lungime deundă.

Test de evaluareinițială realizat

Note:
1. În clasele X, XII, profil real, pentru recapitulare, evaluare inițială, recuperare, consolidarea
materiei curriculare pentru perioada instruirii la distanță: martie-mai 2020 se recomandă
cadrelor didactice să identifice analogic, câte 5 ore (pentru elaborarea Planului respectiv);
2. Pentru clasele X-XII, profil umanistic, pentru recapitulare, evaluare inițială, recuperare,
consolidarea materiei curriculare pentru perioada instruirii la distanță: martie-mai 2020 serecomandă câte 4 ore.
PROIECTAREA DIDACTICĂ A UNITĂȚILOR DE ÎNVĂȚARE LA FIZICĂ
pentru anul de studii 2020-2021Unități de competențe

Unități de conținuturi

Nr.
ore

Data
/săptămâ
na

Obs
erva
ții

Recapitulare, Evaluare inițială - recuperare, consolidare a materiei curriculare pentru
5
perioada instruirii la distanță: martie-mai 2020 (conform Planului elaborat).
Semestrul I.
I.
Noţiuni termodinamice de bază. Teoria cinetico-moleculară a gazului ideal (TCM) (14 ore+ 1 oră la discreția profesorului); comasate: 1 oră pentru Planul de recapitulare și derecuperare / de consolidare)
1.1. Definirea conceptelor: sistem
1.1. Sistem termodinamic. Parametri de1
termodinamic, starea sistemuluistare.
termodinamic, parametri de stare (T,1.2. Principiile fundamentale ale teorieip, V ).
1
cinetico-moleculare.
Structura discretă a substanţei.
1.2. Explicarea fenomenelor referitoare
1.3. Forţe de interacţiune a moleculelor.
la structura discretă a substanței
Energiile cinetică şi potenţială.
(difuziunea etc.).
1
Modele cinetico-moleculare ale stărilor deagregare .
18

1.3. Descrierea proprietăților gazului
ideal.
1.4. Utilizarea mărimilor cu referire la
structura discretă a substanței, aformulei fundamentale a teoriei
cinetico-moleculare a gazului ideal, aecuației de stare a gazului ideal, aecuațiilor transformărilor simple agazului ideal la rezolvarea problemelor.
1.5. Identificarea domeniilor de aplicareîn viață și în tehnică a transformărilor
simple în gaze.
1.6. Investigarea experimentală atransformărilor simple ale gazului
ideal.
1.7. Înregistrarea în tabel a valorilormărimilor fizice măsurate cu calcularea
erorii absolute și a erorii relative.
1.8. Analiza rezultatelor măsurărilor
efectuate și formularea concluziilor
prin aprecierea rezultatului obținut.
1.9. Proiectarea activităților deinvestigație experimentală pentru/șisoluționarea situațiilor-problemă.
1.10. Utilizarea reprezentării grafice atransformărilor simple la rezolvarea
problemelor/situațiilor-problemă.

1.4. Teoria cinetico-moleculară a gazului
ideal .
1.5. Rezolvarea problemelor.
1.6. Temperatura. Scări de temperatură.
Ecuaţia de stare a gazului ideal.
1.7. Transformări simple ale gazului ideal.
a. Legea transformării izoterme.
b. Legea transformării izobare.
c. Legea transformării izocore.
1.8. Lucrare de laborator nr. 1: “Studiul
transformării izobare”
1.9. Lucrare de laborator nr. 2: “Studiul
transformării izoterme”
1.10. Lucrare de laborator nr. 3: “Studiul
transformării izocore”
1.11. Transformări simple ale gazului
ideal.
Ecuaţia termică de stare a gazului ideal.
1.12. Rezolvarea problemelor
1.13. Lecţie de generalizare şi
sistematizare.
1.14. Evaluare sumativă Nr.1.
1.15.La discreția cadrului didactic –prezentarea comunicărilor, evaluarea
proiectelor.

1
1
1

1

1
1
1
1
1
1
1

1

Elemente noi de limbaj specific disciplinei: sistem termodinamic, sistem închis/deschis/izolat,
corp/sistem macroscopic, starea sistemului, parametrii de stare, transformare de stare/proces,ecuație de stare, condiții normale, mișcare browniană, transformări simple: izobare, izoterme,
izocore.
II. Bazele termodinamicii. (18 ore + 2 ore la discreția profesorului); comasate: 2 ore pentru Planul derecapitulare și de recuperare / de consolidare)
2.1. Explicarea principiului întâi al
2.1. Energia internă a gazului ideal:
1
termodinamicii ca lege de conservare.
a. Energia internă – mărime de stareb. Energia internă a gazului ideal
2.2. Utilizarea ecuației calorimetrice, amonoatomic.
formulei randamentului motorului
2.2. Rezolvarea problemelor.
1termic, a principiului întâi al
2.3. Lucrul gazului în procesele
1
termodinamicii pentru transformările
termodinamice.
izotermă, izocoră, izobară, adiabatică la
2.4. Rezolvarea problemelor.
1rezolvarea problemelor/ situațiilorproblemă.
2.5. Cantitatea de căldură. Coeficienţii
1
calorici.
2.3. Descrierea principiului de
2.6. Calorimetria. Ecuaţia calorimetrică.
1funcționare a motoarelor termice.
2.7. Lucrare de laborator nr. 4:
1„Determinarea căldurii specifice detopire a unei substanțe”.
19

2.4. Identificarea și analiza
problemelor ecologice, cauzate deutilizarea motoarelor termice.
2.5. Investigarea experimentală aproceselor calorimetrice.
2.6. Înregistrarea în tabel a valorilormărimilor fizice măsurate cu calcularea
erorii absolute și a erorii relative.
2.7. Analiza rezultatelor măsurărilor
efectuate și formularea concluziilor
prin aprecierea rezultatului obținut.
2.8. Proiectarea activităților deinvestigație experimentală pentru/șisoluționarea situațiilor-problemă.

2.8. Rezolvarea problemelor.
2.9.-2.10. Principiul întâi al termodinamiciişi aplicarea lui la diferite procesea. Principiul întâi al termodinamicii.
b. Aplicarea principiului întâi al
termodinamicii la transformările simple
ale gazului ideal.
2.11.-2.12. Rezolvarea problemelor.
2.13.-2.14. Motoare termice. Randamentul
a. Motoare cu ardere internă.
b. Principiul de funcţionare a motoarelor
termice. Randamentul.
2.15. Rezolvarea problemelor.

12

2.16. Poluarea mediului ambiant.

1

2.17. Lecţie de generalizare şi
sistematizare.
2.18. Evaluare sumativă Nr.2.

1

2.19.-2.20.La discreția cadrului didactic –prezentarea comunicărilor, evaluarea
proiectelor.

2

2
2

1

1

Elemente noi de limbaj specific disciplinei: proces termodinamic, transformare ciclică, transformare adiabatică,energie internă, ecuație calorică de stare, căldură molară, capacitate termică, ecuație calorimetrică.
III. Lichide și solide. Transformări de fază. (9 ore + 1 oră la discreția profesorului)
3.1. Descrierea fenomenelor
3.1. Structura şi proprietăţile generale ale
1superficiale, a fenomenelor capilare, alichidelor. Fenomene superficiale
substanțelor cristaline și amorfe.
a. Stratul superficial. Coeficientul
tensiunii superficiale.
3.2.Fenomene superficiale
1
3.2. Utilizarea mărimilor (coeficientul
b. Forma stratului superficial. Fenomene
de tensiune
superficială, tensiunea mecanică,capilare .
modulul lui Young,3.3. Lucrare de laborator nr. 5:
1
coeficientul de dilatare termică) la„Studiul
unui
fenomenrezolvarea problemelor.
superficial/capilar”.
3.4.Structura şi proprietăţile generale ale
1
3.3. Utilizarea în viața cotidiană afenomenelor superficiale și capilare.
solidelora. Substanţe cristaline.
3.4. Estimarea consecințelor dilatării
b. Substanţe amorfe.
termice în
c. Cristale lichide.
situații concrete din viața cotidiană.
Deformarea corpurilor solide. Legea lui
3.5. Investigarea experimentală a
Hooke .
fenomenelor superficiale și capilare.
3.5. Dilatarea solidelor şi lichidelor.
13.6. Înregistrarea în tabel a valorilormărimilor fizicemăsurate cu calcularea erorii absoluteși a erorii
relative.
3.7. Analiza rezultatelor măsurărilor
efectuate și

3.6. Rezolvarea problemelor.
3.7. Umiditatea aerului. Măsurarea
umidităţii.
3.8. Lecţie de generalizare şi
sistematizare.
3.9. Evaluare sumativă Nr.3.

1
1
1
1

20

formularea concluziilor prin aprecierea
rezultatuluiobținut.

3.10. La discreția cadrului didactic –prezentarea comunicărilor, evaluarea
proiectelor.

13.8. Proiectarea activităților deinvestigație experimentală pentru/șisoluționarea situațiilor-problemă.
Elemente noi de limbaj specific disciplinei: strat superficial, forțe de coeziune/adeziune, forțe de tensiune
superficială, coeficient de tensiune superficială, capilar, corp cristalin, celulă elementară, corp amorf, tensiune
mecanică, mod de elasticitate, alungire relativă, dilatare termică, *umiditate absolută/relativă, *punct de rouă,*higrometru, *psihrometru.
Semestrul II (proiectarea didactică va fi elaborată analogic de către cadrul didactic)
IV. Electrostatica (17 ore + 2 ore la discreția profesorului); comasate: 2 ore pentru Planul derecapitulare și de recuperare / de consolidare)
Note (la Anexele 1 şi 2):
1. Orele necesare pentru repetare, consolidare, evaluare inițială a materiei curriculare pentru
perioada instruirii la distanță, martie-mai 2020 (4 sau 5 ore), recomandăm să fie repartizate
conform modelelor propuse (aceste ore se obțin drept rezultat al comasării conținuturilor
curriculare și reducere a numărului de activități).
2. În cazul desfășurării lecțiilor în regim prescurtat (spre exemplu, de 30 min), recomandăm
micșorarea numărului de activități planificate pentru o lecție, micșorarea numărului de probleme
care vor fi rezolvate în cadrul orelor ... , cu scopul parcurgerii integrale a conținuturilor
curriculare.
3. Măsurările și manipulările cu aparate și materiale pentru realizarea experimentelor și lucrărilor
de laborator vor fi efectuate demonstrativ de către profesor (elevii nu primesc la masa de lucru
utilaj). Elevii vor completa și prezenta raportul lucrării de laborator/experimentului în baza
valorilor obținute prin măsurare de către profesor. Se recomandă, după posibilități, substituirealucrărilor de laborator/experimentelor reale cu cele virtuale sau online. La utilizarea aparatelorde către elevi, se va realiza dezinfectarea acestora după fiecare utilizare.

Victor PĂGÎNU, consultant principal Direcţia învăţământ general,
Ministerul Educaţiei,Culturii și Cercetării, grad didactic superior
Viorel BOCANCEA, doctor în pedagogie, conferențiar universitar,
Universitatea de Stat din Tiraspol
Victor CIUVAGA, profesor de fizică, grad didactic superior,
Liceul Teoretic „Constantin Stere”, or. Soroca
Valeriu BURLEAI, profesor de fizică, grad didactic unu,
Liceul Teoretic „Orizont”, mun. Chișinău.

21