Ministerul Educației al Republicii Moldova
Centrul Educaţional PRO DIDACTICA

Culturabunei vecinătăţi
Curriculum pentru educaţia interculturală a copiilor
din instituţiile de educaţie timpurie din Republica Moldova

Chişinău, 2015

373.3(073.3)=135.1=161.1
C 94

Lucrarea este realizată în cadrul proiectului “Educaţia interculturală de pe ambele maluri ale Nistrului”, careeste implementat cu sprijinul Programului UE-PNUD “Susţinerea Măsurilor de Promovare a Încrederii”.
Aceasta apare cu sprijinul Institutului suedez, în parteneriat cu Societatea suedeză pentru pace şi arbitraj, și
al rețelei Est-Europene GPAAC – “Parteneriat Global pentru Prevenirea Conflictelor Armate”, precum și al
Centrului de Informare și Cercetare “Integrare și Dezvoltare”.
Punctele de vedere exprimate în prezenta lucrare sînt cele ale autorilor şi nu angajează în nici un fel instituţiile
de care aceştia aparţin, tot aşa cum nu reflectă poziţia instituţiei care a finanţat elaborarea sau care a asigurat
managementul proiectului.
Coordonatori: Viorica GORAŞ-POSTICĂ, doctor habilitat în pedagogie, conferenţiar universitar, Universitatea de Stat din Moldova
Rima BEZEDE, preşedinte, A.O. Centrul Educaţional PRO DIDACTICA
Autori:Elena SUFF, doctor în ştiinţe filologice, lector superior, Universitatea Pedagogică de Stat Ion
Creangă din Chișinău
Efimia MUSTEAŢĂ, grad didactic superior, metodist, Instituţia preşcolară nr. 52 din Chişinău
Liudmila MUHOMORINA, educator-metodist, Instituția preșcolară de tip combinat nr. 2 Zolotoi kliucik din Eupatoria
Margarita ARADJIONI, doctor în istorie, cercetător superior, Institutul de Tehnologii șiConținuturi Inovative în Învățămînt, Ministerul Educației și Științei din Ucraina
Liubovi TRIGUB, lector superior, Universitatea de Pedagogie și Inginerie din Crimeea

Consultanţi:Alla NIKITCENKO, doctor în ştiinţe pedagogice, consultant principal, Ministerul Educaţiei al
Republicii Moldova
Elena TULBA, specialist principal, Direcţia generală educaţie, UTA Găgăuzia

Recenzenți:Lia SCLIFOS, doctor în pedagogie, manager al proiectului Parteneriat global pentru educaţie,Ministerul Educaţiei al Republicii Moldova
Maria BARANOV, grad didactic superior, metodist, instituţia preşcolară nr. 216, mun. Chişinău

Lectori: Mariana Vatamanu-Ciocanu, Dan BOGDEA
Copertă şi procesare computerizată: Nicolae Susanu
Tipar: “Bons Offices“ SRL, mun. Chișinău
Tiraj: 300 ex.
© Centrul Educaţional PRO DIDACTICA. Toate drepturile rezervate.
________________________________________________________
Descrierea CIP a Camerei Naţionale a Cărţii
Cultura bunei vecinătăţi: Curricuium pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile de educaţie timpurie din Republica Moldova = Культура добрососедства: Куррикулум по межкультурному раннему
воспитанию детей в Республике Молдова / Elena Suff, Efimia Musteaţă, Liudmila Muhomorina [et al.];coord.: Viorica Goraş-Postică, Rima Bezede; Centrul Educaţional “Pro Didactica”. - Chişinău: Centrul
Educaţional “Pro Didactica”, 2014 (Tipogr. “Bons Offices”). - 68; 72 p.
Tit., text paral.: lb. rom., rusă. - Pag. var. - Carte-valet (inversă). - Apare cu suportul financiar al Uniunii Europene, - 300 ex.
ISBN 978-9975-4125-9-9

Cultura bunei vecinătăți

Structura şi conţinutul curriculumului
Preliminarii...............................................................................................................................4I.

Repere conceptuale..................................................................................................................5
1. Funcţia pedagogică............................................................................................................5
2. Principiile de elaborare a curriculumului...........................................................................6
3. Scop şi obiective................................................................................................................6

II. Obiective generale şi competenţe intercurriculare...............................................................8
III. Specificul formării de competenţe..........................................................................................9
IV. Conţinuturi recomandate......................................................................................................10
Modulul 1: Natura Republicii Moldova...................................................................................11
Modulul 2: Oamenii din Republica Moldova şi cultura lor.....................................................24
Modulul 3: Parteneriatul cu familia.........................................................................................59
V.

Strategii didactice...................................................................................................................61
1. Metode şi tehnici de învăţare...........................................................................................61
2. Forme de învăţare.............................................................................................................64

VI. Bibliografie.............................................................................................................................65
Anexa 1....................................................................................................................................66

Curriculum pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile
de educaţie timpurie din Republica Moldova

Cultura bunei vecinătăți

Preliminarii
Problema educării cetăţeanului, a creării unei culturi a dialogului interetnic şi interreligios este actuală pentru toate statele lumii. Abordările de rezolvare a acestei probleme
variază şi depind, în mare măsură, de condiţiile istorice şi social-politice specifice ţării, devalorile sale.
Republica Moldova este un stat multietnic şi multiconfesional. În acest context, o importanţă deosebită capătă educaţia interculturală şi dezvoltarea abilităţilor de interacţiune
tolerantă în cadrul instituţilor de învăţămînt de toate nivelurile. Acesta este cel mai eficient
mijloc de prevenire atît a intoleranţei etnice, cît şi a celei religioase.
Curriculumul pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile de educaţie timpurie din Republica Moldova a fost elaborat în baza Programei regionale şi a recomandărilor metodice pentru educaţia interculturală a copiilor de vîrstă preşcolară din Republica
Autonomă Crimeea, Ucraina – „Крымский веночек”.
Predarea şi funcţionarea limbilor naţionale, alături de cunoaşterea culturilor naţionalede către copiii din instituţiile de educaţie timpurie din Republica Moldova sînt subiecte
aflate constant în atenţia pedagogilor. În multe grădiniţe se deschid grupe cu instruire în
limbile ucraineană, rusă, găgăuză, bulgară, ebraică; în conţinutul învăţămîntului se introduce material etnologic şi culturologic. Avînd în vedere caracteristicile psihice şi emoţionale ale preșcolarilor, este necesar să le oferim lucrări în care se aduc exemple de coexistenţă paşnică, prietenie şi cooperare de succes între reprezentanţii diferitelor naţionalităţi şi
religii. Percepţia lumii ca un sistem unic de existenţă, cu o multitudine de forme culturale,
lingvistice, ideatice, atitudinale, conştientizarea acestei diversităţi şi unităţi dictează educarea la copii a respectului pentru alte valori, dînd prioritate valorilor universale. Asimilarea
culturii mondiale prin prisma celei naţionale va înlesni formarea spiritualităţii viitoruluicetăţean, capabil să locuiască în mod paşnic şi civilizat nu doar în propriul stat, ci şi oriunde în lume.
În mod evident, în Republica Moldova se observă necesitatea stringentă de dezvoltare
a unei abordări sistematice nu numai a predării-învăţării unor subiecte legate de culturaetniilor, ci și a celor legate de înțelegerea celuilalt și conviețuirea pașnică. Curriculumul
Cultura bunei vecinătăţi va contribui la educarea tinerei generaţii în spiritul respectului
reciproc, al deschiderii şi toleranţei.

Curriculum pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile
de educaţie timpurie din Republica Moldova

Cultura bunei vecinătăți

I.

Repere conceptuale1.

Funcţia pedagogică

Conţinutul educaţiei la această treaptă este determinat de documentele de politici elaborate de Ministerul Educaţiei – Curriculumul educaţiei copiilor de vîrstă timpurie şi preşcolară (1-7 ani) în Republica Moldova şi Standardele de educaţie şi dezvoltare a copiilor
de la naştere pînă la 7 ani, în care au fost identificate direcţiile de activitate a cadrelor
didactice pentru atingerea nivelului necesar de dezvoltare, instruire şi educaţie, în specialdobîndirea de către copii a abilităţilor de relaţionare interpersonală, cultivarea respectului
reciproc şi a toleranţei. Partea variabilă a curriculumului actual permite crearea de programe şi materiale didactice care trebuie să reflecte particularităţile etniilor conlocuitoare în
Republica Moldova, să satisfacă necesităţile şi interesele copiilor care vorbesc limbi diferite şi reprezintă culturi diverse.
Curriculumul pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile de educaţie timpurie din Republica Moldova este parte a unui program educaţional complex, care arescopul de a cultiva spiritul toleranţei. Una dintre priorităţile politicii educaţionale moderne este formarea unei conştiinţe şi a unui comportament tolerant (ne referim mai ales latoleranţa etnică şi religioasă). Oglindind diversitatea culturală la nivel de țară şi regiune,
educatorii trebuie să acorde o atenţie deosebită nu numai formării identităţii naţionale şi abazei acesteia – identitatea în devenire, ceea ce ar însemna că fiecare copil adoptă valori
atemporale, general-umane, dar şi educării unei atitudini respectuoase şi tolerante faţă dealte etnii şi religii.
Toleranţa, asemeni altor calităţi ale personalităţii, nu este dată de la natură, ci se formează treptat, pe parcursul socializării. Ea se manifestă la copil atît sub influenţa condiţiilor sociale generale, cît şi în urma activităţii intenţionate a unor entităţi sociale – familie,şcoală, instituţii extraşcolare şi mass-media. Ţinînd cont de faptul că la vîrsta de 4 ani apar
primele semne ale identităţii naționale a copilului, anume acest moment este recomandat
pentru iniţierea activităţilor de cultivare a toleranţei etnice şi confesionale.
Curriculumul pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile de educaţie timpurie din Republica Moldova este prevăzut pentru grupele medii, mari şi preşcolare.

Curriculum pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile
de educaţie timpurie din Republica Moldova

Cultura bunei vecinătăți

2.

Principiile de elaborare a curriculumului
La elaborarea conţinutului au fost folosite următoarele principii:
•

•

•

•

3.

principiul priorităţii valorilor universale: toleranţă etnică şi religioasă; cultura păcii; egalitatea grupurilor lingvistice, etnice şi religioase, indiferent de statutul, numărul şi durata aflării în Republica Moldova;
principiul renaşterii, conservării şi dezvoltării identităţii etnice şi culturale şi principiul dialogului culturilor (aspectele privitoare la cultura tradiţională sînt tratate
conform principiului tematic);principiul accesibilităţii: formele şi metodele de lucru cu copiii, volumul materialului istoric şi etnografic trebuie să corespundă anumitor caracteristici perceptualeşi psihologice ale copiilor de vîrstă preşcolară;principiul continuităţii: presupune continuarea şi aprofundarea conţinutului activităţii de educaţie interculturală a copiilor la vîrstă şcolară mică.

Scop şi obiective

Scopul programului metodic complex Cultura bunei vecinătăţi – care va fi implementat la mai multe trepte de învățămînt – este educarea respectului copilului faţă de părinţi,identitatea sa culturală, limba şi valorile naţionale ale ţării de reşedinţă, dar şi ale ţării deorigine, faţă de alte culturi; pregătirea pentru o viaţă responsabilă într-o societate democratică, în spiritul înţelegerii reciproce, al păcii, toleranţei, prieteniei între toate popoarele,
grupurile etnice şi religioase. Acesta corespunde stipulărilor documentelor internaţionaleşi naţionale ale Republicii Moldova cu privire la drepturile copilului, precum şi Concepţiei
direcţiilor prioritare ale educaţiei în instituţiile din Republica Moldova.
Pentru atingerea scopului general al programului, este necesar a realiza următoarele
obiective:
•

•
•
•

formarea culturii spirituale, a unei atitudini morale şi etice corecte faţă de:− familie, casă părintească, oraş (sat, comună), patrie;− natura plaiului natal;− limba, istoria şi patrimoniul cultural ale propriului popor şi ale oamenilor în mediul cărora locuieşte;încurajarea compasiunii, grijii, atenţiei faţă de neam, familie, prieteni şi colegi, reprezentanţii altor naţionalităţi şi religii etc.;
educarea respectului pentru oameni şi rezultatele muncii lor, pentru ţara natală, simbolurile de stat şi simbolurile etnice, tradiţiile, sărbătorile oficiale şi religioase;cultivarea respectului, a simpatiei, a sentimentelor de demnitate personală, a toleCurriculum pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile
de educaţie timpurie din Republica Moldova

Cultura bunei vecinătăți

•

•
•
•



ranţei faţă de oameni de alte naţionalităţi;familiarizarea cu caracteristicile limbii, cu obiceiurile şi modul de viaţă al persoanelor care locuiesc în Republica Moldova, inclusiv cu tradiţiile familiale şi religioase,etica populară şi tradiţiile ospitalității;dezvoltarea comunicării interetnice şi a „culturii păcii”;
formarea unei poziţii cetăţeneşti active, a patriotismului şi a mîndriei naţionale, aatitudinii pozitive faţă de diversitatea culturală;crearea condiţiilor pentru cunoaşterea istoriei locale și a tradiţiilor populare în instituţiile de educaţie timpurie.

Pe de altă parte, este necesar a pregăti copilul pentru înţelegerea diversităţii spaţiului
cultural al Republicii Moldova, ca parte integrantă a procesului cultural şi istoric european
şi mondial.
Ca material de bază, un loc aparte revine speciilor creaţiei populare: basme, proverbe,
ghicitori, zicale, cimilituri, cîntece populare, dansuri, jocuri folclorice etc.

Curriculum pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile
de educaţie timpurie din Republica Moldova

Cultura bunei vecinătăți

II. Obiective generale şi competenţe intercurriculare
Scopul principal al Curriculumul pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile de educaţie timpurie din Republica Moldova este educarea unor personalităţi social
competente, înzestrate cu gîndire critică şi calităţi tolerante, cetăţeni conştienţi şi patrioţi
ai ţării lor, care cunosc bine țara, tind şi sînt capabili să îşi gestioneze în mod responsabilviaţa, pentru a păstra şi a spori potenţialul natural, economic şi cultural al ţării.
Obiectivele generale:•••

formarea reprezentărilor elementare despre mediul natural şi cultura ecologică; dezvoltarea comportamentelor şi a atitudinilor moral-afective faţă de mediul ambiant,prin familiarizarea copiilor cu diversitatea naturii Republicii Moldova;
formarea deprinderilor sociale, a comportamentului tolerant; dezvoltarea atitudiniiconştiente faţă de sine (ca persoană unică, egală cu alţii), a interesului faţă de oamenii din jur şi tradiţiile lor culturale, a capacităţii de a accepta o altă experienţă
socială; formarea stereotipurilor etnice pozitive, a dorinţei de a cunoaşte oamenii şide a face fapte bune;
formarea unor relaţii interpersonale pozitive între copiii de diferite etnii, în contextul valorilor promovate de educaţia interculturală.

Curriculumul Cultura bunei vecinătăţi oferă posibilitatea integrării tuturor domeniilor
de dezvoltare a copilului, care sînt structurate în Standardele de învăţare şi dezvoltare pentru copilul de la naştere pînă la 7 ani. Fiecare acţiune de explorare a mediului în care creşte
copilul implică atît procese mentale, cît şi trăiri afective şi motricitate. Pentru a cunoaște
astfel de experienţe, copilul trebuie să fie sprijinit în dezvoltarea sa sub raport cognitiv,
socioemoţional şi fizic.
Marele avantaj al acestui demers constă în unicitatea sa: materia propusă poate fi însușită
de copii la mai multe niveluri ale piramidei de învăţămînt.
Dezvoltarea unui mediu educaţional bine organizat asigură formarea unui şir de competenţe (precum cele de comunicare şi de observare), a unor deprinderi de activitate practică,a abilităţii de a-şi alege activităţile după interes. Copiii se obişnuiesc cu diverse forme
de participare într-un lucru comun, învaţă să întreprindă acţiuni conştiente într-o situaţie
dată.

Curriculum pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile
de educaţie timpurie din Republica Moldova

Cultura bunei vecinătăți



III. Specificul formării de competenţe
Abordarea pedagogică a curriculumului:
•
•

•
•
•

•

•
•
•
•

Activităţile organizate cu copiii de vîrstă timpurie vor purta un caracter integrat.
Oferirea unor informaţii generale despre Republica Moldova legate de istoria, cultura, obiceiurile şi stilul de viaţă al etniilor conlocuitoare; cunoştinţe despre etică,estetică şi mediu, perceptibile pentru această categorie de vîrstă.
Familiarizarea cu diferite domenii ale artei: pictură, muzică şi literatură.
Atitudinea prietenoasă faţă de diferite rase, naţionalităţi şi religii se va forma cu luarea
în calcul a trei componente: cognitivă, emoţională şi comportamentală (volitivă).
Drept mijloace ale educaţiei interculturale vor servi comunicarea ghidată pedagogic
cu semenii şi cu adulţii de diferite naţionalităţi, arta populară, jocurile, literatura
artistică etc.
Formarea la copii a atitudinii tolerante în comunicarea interetnică va începe cu crearea unui context emoţional pozitiv privind însăşi existenţa altor popoare, limbi,
culturi/mentalităţi.
Atenţia copiilor va fi concentrată asupra bogăţiei culturilor şi întrepătrunderii lor,
asupra talentelor oamenilor şi calităţilor lor pozitive, asupra idealurilor morale.
Facilitarea dobîndirii de către copii a unor deprinderi etice elementare în relaţiile interetnice şi formarea convingerii că oamenii trebuie să trăiască în pace şi prietenie.
Familiarizarea cu valorile culturale va începe de la valorile naţionale ale grupului.
Caracterul dinamic al activităţii de cunoaştere şi explorare va fi asigurat inclusiv
prin intermediul textelor literare şi al artelor plastice.

Abordări metodologice generale privind organizarea procesului educaţional:
•
•

•
•

•

Demersul este axat pe trecerea treptată de la percepţie la idei şi generalizări.
Experienţele relevante se acumulează prin diverse contacte cu obiectele din mediul
în care creşte şi se educă copilul; se reflectează asupra acestor experienţe, integrînd
impresiile într-o imagine complexă a lumii.
Copiii iau cunoștință de comorile spirituale ale naţiunii, pentru a înţelege faptul că
lumea este frumoasă în diversitatea sa.
Componenta etnoculturală (folclor, jocuri populare, arte şi meserii, natura) permite
crearea fundalului emoţional necesar, dezvoltarea curiozităţii, sporirea motivaţiei
pentru învăţare.
Este stimulată activitatea cognitivă, independenţa, spiritul artistic; se pune accentpe familiarizarea cu frumuseţea şi individualitatea popoarelor.

Curriculum pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile
de educaţie timpurie din Republica Moldova

Cultura bunei vecinătăți

10

IV. Conţinuturi recomandate
Modulele principale sînt:1. Natura Republicii Moldova;
2. Oamenii din Republica Moldova şi cultura lor;
3. Parteneriatul cu familia.
Modulul Oamenii din Republica Moldova şi cultura lor este divizat în următoarele submodule: Comunicarea în limba maternă şi în „limba vecinului”, Cultura tradiţională şi
modernă a locuitorilor Republicii Moldova, Istoria oamenilor şi a monumentelor, Literatura pentru copii, Muzica popoarelor din Republica Moldova, Ne jucăm împreună. Fiecare
submodul defineşte principalele obiective şi sarcini în lucrul cu copiii de vîrstă timpurie(grupele medie, mare şi preşcolară), nivelul de cunoştinţe şi abilităţi necesare, indicatorii
de dezvoltare cu succes a acestora. Se mai propun şi recomandări metodice cu privire laconţinutul secţiunii.
Glosarul cuprinde conceptele de bază care se întîlnesc în curriculum.
Bibliografia include izvoarele utilizate la elaborarea programelor şi a suportului metodic, precum şi literatura recomandată educatorilor pentru studiu suplimentar.
***
Implementarea Curriculumului pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile
de educaţie timpurie „Cultura bunei vecinătăţi” poate fi realizată în cadrul activităţilor
didactice şi excursiilor, al pregătirii şi desfăşurării sărbătorilor şi a matineelor, precum şi înviaţa de zi cu zi: în timpul plimbărilor, observaţiilor, interviurilor, în activitatea individualăşi în lucrul cu părinţii, în timpul lecturilor, al activităţilor teatrale etc.
Conţinutul curriculumului este menit să trezească la copii interesul şi dragostea pentru
patria lor, pămîntul natal, natură, cultura populară, tradiţiile folclorice, precum şi pentru
istoria şi valorile culturale ale poporului lor.
Prin intermediul acestei tematici se va contribui la dezvoltarea gustului estetic şi educarea simţului artistico-plastic în baza celor mai bune exemple, care vor cuprinde atît arta
românească, cît şi arta altor popoare din Republica Moldova: ucraineană, rusă, găgăuză,bulgară etc.

Curriculum pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile
de educaţie timpurie din Republica Moldova

Cultura bunei vecinătăți

11

Se va arăta originalitatea şi identitatea culturală a diverselor etnii din Moldova. Copiii
vor învăţa, astfel, să înţeleagă limbajul artei populare. Or, anume în rituri, basme, dansuri,
costume, ustensile, arhitectură sînt întruchipate cele mai importante atitudini şi sentimentefaţă de lume ale fiecărui popor.

Modulul 1: Natura Republicii Moldova
Obiectivele generale:
Pentru copiii de vîrstă mijlocie:− dezvoltarea interesului faţă de obiecte şi fenomene naturale, formarea unor emoţii
pozitive în urma interacţiunii cu ele;− îmbogăţirea reprezentărilor despre diversitatea naturii;− implicarea în activităţi practice de explorare a naturii;− educarea unei atitudini grijulii şi corecte faţă de resursele mediului ambiant.
Pentru copiii de vîrstă mare:− stimularea şi menţinerea interesului pentru natură, obiectele şi fenomenele naturale;− dezvoltarea interesului pentru cunoaşterea naturii, formarea abilităţilor de observare şi explorare a obiectelor şi a fenomenelor din mediul natural;− familiarizarea cu caracteristicile climei, formarea reprezentărilor despre influenţa ei
asupra schimbărilor sezoniere ce au loc în oraşul/orăşelul/satul natal;− formarea reprezentărilor despre interacţiunea elementelor biologice ale naturii vii şimoarte din zona apropiată;− implicarea în activităţi practice de ocrotire a naturii şi a mediului ambiant.
Pentru copiii de vîrstă mijlocie:
Competenţele specifice Conţinuturi recomandate Activităţi de învăţare şi evaale copiilor
luare
Demonstrează cunoştinţe Zona în care trăiesc şi în Examinarea imaginilor, albudespre specificul zonelor care se educă: arborii, ar- murilor
naturale.
buştii, plantele de pe terito- Alcătuirea povestirilor în urma
riul grădiniţei, din parcul din observărilor
apropiere
Discuţii
Rîuri şi lacuri
Excursii etc.
Fauna
Deosebirile zonelor naturale

Curriculum pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile
de educaţie timpurie din Republica Moldova

Cultura bunei vecinătăți

12

Cunosc aspecte ale feno- Specificul climei locale şi Observări în natură, în diferite
menelor naturale.
al schimbărilor sezoniere în momente ale anului, asupra ninatură
velului apelor, rîurilor
Adaptarea animalelor şi a Jocuri, discuţii despre fenomeplantelor la fenomenele na- neturaleEfecte asupra activităţilor zilnice
Povestiri, vizionarea unor secvenţe video etc.
Manifestă interes faţă de Clasificarea şi descrierea Conversaţii
legăturile dintre natura vie obiectelor vii şi moarte, de- Examinarea albumurilor
şi moartă şi dintre natură finirea relaţiilor dintre ele
Citirea literaturii pentru copii
şi om.
Selectarea colecţiilor, a materialului ilustrativ etc.
Înţeleg faptul că natura Activităţi practice în natură Observări asupra activităţii oatrebuie ocrotită.
Îngrijirea plantelor, anima- menilor, acordarea ajutorului
Cunosc interacţiunile ac- lelor, iazurilor, lacurilor, rîu- animalelor, plantelor
tivităţii omului cu mediul rilor ş.a.
Jocuri didactice şi de rol etc.
natural.
Reguli de comportare în natură şi modalităţi de acordare a ajutorului animalelor şipăsărilor în perioada rece aanului
Pentru copiii de vîrstă mare:Competenţele specifice Conţinuturi recomandate Activităţi de învăţare şi evaale copiilor
luare
Recunosc Republica Mol- Harta Republicii Moldova Excursii
dova pe hartă şi cunosc ca- Hotarele ţării
Vizionarea unor secvenţe viracteristicile ei specifice. Zonele de Nord, Centru, deo
Sud
Jocuri didacticeSpecificul fiecărei zone
Observări, alcătuirea de povestiri în baza celor văzute
Descrieri
Completarea albumurilor
Examinarea fotografiilor, a tablourilor etc.

Curriculum pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile
de educaţie timpurie din Republica Moldova

Cultura bunei vecinătăți

13

Cunosc specificul zonelor Condiţiile naturale şi clima- Confecţionarea hărţilor, a manaturale. Recunosc ampla- terice, caracteristica speci- chetelorsarea lor pe hartă.
fică fiecărei zone naturale: Jocuri didactice şi de rol
Nord, Centru, Sud
Examinarea tablourilor, a imaCele mai cunoscute obiecte ginilor
naturale etc.
Convorbiri, discuţii etc.
Manifestă reacţii emoţio- Zona naturală în care locu- Observări, excursii
nale pozitive faţă de feno- im. Amplasarea ei. Relieful. Alcătuirea hărţilor ecologicemene şi obiecte din natură, Rezervoare de apă. „Insule- Desenarea obiectelor
cunosc obiecte din antura- le verzi” (grădini, parcuri, Lecturi etc.
jul apropiat (plante şi ani- scuaruri, bulevarde) etc.
male din ungheraşul naturii, de pe terenul grădiniţei,de acasă, din curte).
Cunosc care sînt interac- Profesiile oamenilor. Activi- Activităţi practice: experimenţiunile omului cu natura, tăţile oamenilor de la sate şi teinfluenţele activităţii lui de la oraşe
Expoziţii ale lucrărilor confecasupra naturii.
Protecţia naturii. Reguli de ţionate din materiale din natuManifestă responsabilitate comportare în natură şi mo- ră
pentru îngrijirea animale- dalităţi de acordare a ajuto- Completarea hărţilor ecologice
lor din ungheraşul naturii rului animalelor şi păsărilor Vizionarea unor secvenţe vietc.
deo
Povestiri
Confecţionarea căsuţelor pentru păsări ş.a.
Cunosc legăturile dintre Caracterizarea obiectelor din Observări în natură. Descrierea
natura vie şi moartă, legă- natura vie şi moartă, stabili- obiectelor
turile din interiorul naturii, rea legăturilor între ele
Evidenţa/înregistrarea şi comlegăturile dintre om şi napararea rezultatelortură.
Convorbiri
Vizionări de secvenţe video
Examinări de albume foto, tablouri
Lectura operelor literare (pentru consolidarea cunoştinţelor)

Curriculum pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile
de educaţie timpurie din Republica Moldova

14

Cultura bunei vecinătăți

Înţeleg necesitatea ocroti- Ocrotirea naturii
Observări ale vieţii cotidienerii şi îngrijirii plantelor şi a Ecologia
Experimente
animalelor.
Influenţa omului asupra na- Excursii
Ştiu ce înseamnă ecologie, turii
Desenarea obiectelor din natucare este rolul naturii în Rolul naturii vii şi moarte în răviaţa omului.
viaţa omuluiAlcătuirea/completarea hărţiLegătura dintre starea natu- lor ecologicerii şi sănătatea omului
Selectarea şi colectarea materiAnimalele, plantele incluse alului ilustrativ ş.a.
în Cartea roşie a Republicii
Moldova
Familiarizarea copiilor cu natura Moldovei se realizează conform obiectivelor stipulateîn Curriculumul educaţiei copiilor de vîrstă timpurie şi preşcolară (1-7 ani) în Republica Moldova.
Întrucît condiţiile naturale şi climaterice diferă de la nord la sud, este important a le arăta
specificul tuturor zonelor naturale ale țării.
În modul sînt descrise caracteristicile celor trei zone naturale mari ale Moldovei – Nordul, Centrul şi Sudul. În fiecare zonă sînt locuri pitoreşti: la nordul ţării, în satul Ţaul, Donduşeni, se află cel mai mare parc artificial; în centru – rezervaţiile Codrii şi Plaiul Fagului,iar în sud – stepa Bugeacului etc.
Respectînd principiile didactice de bază şi ţinînd cont de particularităţile de dezvoltare a
copiilor de vîrstă preşcolară, familiarizarea cu natura se recomandă a fi efectuată începînd
cu zona apropiată locului de trai şi amplasării instituţiei educaționale. Copiilor li se prezintă arborii, arbuştii şi plantele de pe terenul grădiniţei, din parcul sau pădurea din preajmă.
Ei află denumirile rîurilor, ale lacurilor şi ale altor obiecte naturale. De asemenea, este
important de atras atenţia copiilor asupra specificului climateric al zonei, asupra schimbărilor sezoniere în natură. Treptat, pe măsura acumulării cunoştinţelor, interesele copiilor selărgesc, creşte volumul și complexitatea cunoştinţelor. Către vîrsta de 6-7 ani, aceştia pot fi
familiarizaţi cu reprezentări complete despre natura Republicii Moldova.
Conţinuturile modulului pot fi realizate prin observări zilnice, excursii, drumeţii, lucrări
practice (experimente, completarea hărţilor ecologice, adunarea de materiale didactice etc.).
Cunoştinţele dobîndite se aprofundează şi se consolidează în cadrul conversaţiilor, vizionării de filme, lecturării de texte etc. La finele studierii unui anumit subiect pot fi organizate activităţi tematice de tipul: Nistrule cu apă lină, Dealurile Moldovei, Toamna în
Moldova, Republica Moldova – ca un strugure de poamă, Republica Moldova – patria
noastră etc.

Curriculum pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile
de educaţie timpurie din Republica Moldova

Cultura bunei vecinătăți

15

Repere informativePoziţia geografică
Republica Moldova este situată în sud-estul Europei şi se învecinează cu România lavest şi cu Ucraina la est. Cea mai mare parte a teritoriului o constituie platoul deluros dintre
Prut şi Nistru.
Republica Moldova are ieşire la Dunăre, pe o fîşie de 569 m, la extremitatea sa sudică.
Hotarul de sud se extinde aproape pînă la Marea Neagră, ce poate fi accesată prin intermediul rîului Nistru şi al deltei Dunării.
Moldova este situată între două zone de vegetaţie – pădure şi stepă, care în trecut au fostacoperite cu ierburi de stepă, luncă şi vegetaţie forestieră.
În Republica Moldova există următoarele forme de relief: cîmpie, podiş, colină, deal,vale, canion.
Printre resursele naturale ale ţării se numără calcarul, ghipsul, fosforitul, solurile fertile(cernoziomul).
Nordul republicii este amplasat pe Podişul Moldovei, pe care se află regiunea de silvostepă, ocupînd două cincimi din teritoriu. Această parte a ţării are două zone de cîmpie
– Podişul de Nord şi Stepa de Bălţi. Colina Nistrului se mărgineşte cu regiunea periferică
Volîno-Podolsk. Aici predomină peisajele agricole. Zonele de cîmpie cu cernoziom sănătos, viguros sînt ocupate de semănături de grîu, porumb, sfeclă de zahăr, floarea-soarelui.
În această parte a țării se mai cultivă cartoful, orzul, soia, tutunul şi plante pentru extragerea uleiurilor eterice. Pe cîmpii sînt plantate livezi mari – este meleagul merelor şi al celor
mai savuroase pere. În zona de nord sînt condiţii optime pentru concentrarea agriculturii– crearea unor vaste domenii comune de cîmpuri şi livezi.
Clima este una foarte potrivită: aici cad cele mai multe precipitaţii din ţară, condiţiile
termice sînt, de obicei, favorabile, fără excese. Solurile tipice sînt cele cenuşii de pădure
şi de cernoziom, cu o fertilitate sporită şi cu o alcalinitate înaltă. Pe terasele aflate de-alungul rîurilor Nistru şi Prut au pătruns din sud cerealele de stepă, sub care s-au format cernoziomuri. Condiţiile climaterice pe aceste terase, în comparaţie cu alte regiuni, sînt mai
aride şi mai calde. Pe pante, dimpotrivă, e mai rece şi mai umed: aici observăm zonificarea
verticală a configuraţiilor geografice – de la stepe uscate la dumbrăvi.
Pădurile din zonă protejează solul de eroziune şi au un efect benefic asupra apelor şi
aerului. Animalele sălbatice se simt aici în siguranţă (rătăceşte chiar elanul), cresc multe
plante medicinale.
Curriculum pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile
de educaţie timpurie din Republica Moldova

Cultura bunei vecinătăți

16

Nordul Moldovei este divers şi distinctiv în ceea ce priveşte configuraţia geografică: zonelede peisaj de cîmpie se intercalează cu desişuri de arbuşti, grupuri de copaci pe roci stîncoase.
În Centrul Moldovei se află Colina Centrală – Codrii – cu înălţimile maxime pe ţară.
În partea de vest a Codrilor se atestă cel mai înalt punct – dealul de lîngă satul Bălăneşti,Nisporeni (430 m). Relieful este complicat: cu creste deluroase, puternic brăzdat de văiadînci şi hîrtoape. Zona Codrilor acoperă, în mare parte, raioanele Nisporeni şi Călăraşi,mai puţin raioanele Orhei, Ungheni, Teleneşti, Ialoveni şi Străşeni. Aici regăsim două dintre cele mai vechi rezervaţii ştiinţifice din Moldova – Codrii şi Plaiul Fagului. În imediata
apropiere se află raioanele Criuleni, Anenii Noi, Ialoveni şi Hînceşti.
Anume această zonă este tradiţional considerată ca fiind tipică pentru Moldova în plan
geografico-natural. Întreaga regiune este deosebit de pitorească şi variată, se distinge prinbogăţia lumii animale şi vegetale. Aici este răspîndită viticultura şi horticultura, iar specificul reliefului creează impresia că teritoriul ar avea un caracter muntos.
Teritoriul situat la sud de Colina Moldovei este numit Moldova de Sud. La sud de
Codri, în direcţia Dunării şi spre Marea Neagră, înălţimile descresc, suprafaţa este tot maiplată, dispar pădurile, se simte influenţa climei mediteraneene: vara este mai caldă, maiaridă, iar iarna – mai blîndă. Vara se resimte deficitul de umiditate şi des sînt secete.
În partea de est a ţării, de-a lungul rîului Nistru, este situată regiunea Transnistreană,care are o suprafaţă de 4163 km2. Teritoriul transnistrean este împărţit în cinci raioane:
Slobozia, Grigoriopol, Dubăsari, Rîbniţa şi Camenca. Relieful acestor raioane se caracterizează prin cîmpii, dealuri, hîrtopuri, văi.
PopulaţiaPopulaţia majoritară a Moldovei o constituie moldovenii/românii. În raioanele de nord
(Briceni, Edineţ, Ocniţa, Rîşcani ş.a.) sînt multe localităţi cu ucraineni. La sud se evidenţiază cîteva raioane populate preponderent de găgăuzi (Unitatea teritorială autonomă Gagauz-Yeri) şi bulgari (r. Taraclia).
Clima
Clima Moldovei este moderat-continentală, cu ierni scurte, calde, cu puţină zăpadă,şi veri lungi şi secetoase, cu precipitaţii slabe – cele mai multe înregistrîndu-se în martieşi octombrie. Iarna începe odată cu intrarea maselor de aer reci din partea Atlanticului denord-vest. Verile sînt calde şi uscate. Ploile sînt rare, frecvent însoţite de grindină, cu efecte
negative asupra agriculturii.

Curriculum pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile
de educaţie timpurie din Republica Moldova

Cultura bunei vecinătăți

17

Mediul acvatic
Republica Moldova este săracă în ape de suprafaţă. Aceasta se explică prin numărul
scăzut de precipitaţii şi prin evaporarea intensă. De asemenea, un impact asupra resurselor
acvatice îl are şi relieful accidentat: rîpele şi văgăunile drenează puternic apa. Problema
folosirii corecte şi a protecţiei resurselor acvatice, precum şi căutarea noilor izvoare este
importantă pentru Moldova dens populată. Acumulările naturale de apă sînt în cantităţi
mici, de aceea oamenii recurg la lacurile artificiale şi la rezervoarele de apă.
Apele subterane
Apele subterane se scurg treptat în fluxuri mici, care se unesc şi formează rîuri şi lacuri
subterane şi ies la suprafaţă sub formă de izvoare. Moldova este bogată în izvoare care
apar din zonele deluroase ale ţării. Lîngă localităţile Dubăsari, Călăraşi, Gura Căinaruluiși Varniţa sînt izvoare cu apă minerală potabilă, cu o bogată componenţă chimică şi calităţi
curative.
RîurileRîurile cu un debit mare de apă sînt Nistrul şi Prutul. Ambele îşi au începuturile înmunţii Carpaţi. Nistrul se revarsă în Marea Neagră, iar Prutul – în Dunăre. Există însă şi
foarte multe rîuri mici şi medii. Această reţea fluvială aminteşte de un copac cu o ramificaţie deasă şi complicată. Toate rîurile mici se alimentează cu apă din locul de scurgere. În
componenţa reţelei fluviale intră rîuri cu scurgere permanentă şi temporară – Răut, Ichel,Bîc, Botna, Ialpug şi Cogîlnic.
Toate rîurile din Moldova fac parte din bazinul Mării Negre şi îşi urmează direcţia fluxului de la nord-vest la sud-est. Afluenţii mai mici au direcţii diferite, dar foarte puţini curg
spre nord sau vest.
În pofida numărului mare de rîuri, Moldova este săracă în apă dulce, pentru că multe
fluxuri se usucă în timpul verii, în special în cîmpii. Din acest motiv, în multe raioane sîntfăcute canale care aduc apă din Nistru, pentru ca oamenii să cultive livezi, vii şi lanuri deporumb.
Rîul Nistru este cel mai mare din Moldova. Grecii antici şi romanii îl numeau Tiras.
În Evul Mediu, de-a lungul rîului trecea ruta comercială din Lvov spre Crimeea şi Turcia.
Multe dintre cetăţile ridicate pe malul rîului pot fi văzute şi astăzi la Hotin (Ucraina),
Soroca, Bender, Belgorod-Dnestrovsk (Ucraina). Nistrul îşi ia începutul din izvoarele versantului nord-vestic al muntelui Rozluci: 700 de km se scurge pe teritoriul Ucrainei şiaproximativ 660 km – pe cel al Moldovei. Fluxul mediu anual este de 10 m3/km. Asemeni
tuturor rîurilor care încep în munţi, Nistrul este un rîu capricios. Dacă în Carpaţi cade multă
Curriculum pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile
de educaţie timpurie din Republica Moldova

Cultura bunei vecinătăți

18zăpadă, atunci primăvara, de obicei la sfîrşitul lui martie, el se revarsă în cursul său inferior. Se produc şi revărsări din cauza ploilor torenţiale. Acesta este specificul întregii zone
de sud-vest a ţării noastre.
Rezervoarele
Datorită faptului că principala sursă de alimentare a rîurilor sînt zăpezile şi ploile, iarrîurile majore se scurg în mare, Moldova duce lipsă de ape dulci. Pentru acumularea cantităţii necesare de apă, sînt create rezervoare speciale, iar cel mai mare este lacul de acumulare de la Dubăsari. El aprovizionează tot centrul Moldovei. Majoritatea rezervoarelor deapă sînt situate în valea rîului Nistru.
Lacul de acumulare Ghidighici (supranumit „Marea Chişinăului”) este situat pe rîulBîc, în apropierea orăşelului Vatra (fostul Ghidighici), în raionul Străşeni. Este cel de-alpatrulea ca mărime rezervor din Republica Moldova, după cele de la Costeşti, Dubăsari şi
Cuciurgan. Barajul este construit din pămînt și întărit cu beton armat. Deversorul este cu
golire de fund; există, de asemenea, şi un baraj deversor, evacuator de viitură din beton.
Lacul de acumulare a fost creat pentru irigarea terenurilor arabile, piscicultură, reglarea
nivelului apei rîului Bîc.
CascadeleMoldova este cunoscută prin locurile sale pitoreşti, inclusiv prin cascadele frumoase dela Saharna, celebra Mănăstire Sfînta Treime şi minunata natură din jur. Cei care au vizitat
acest loc o dată, visează să revină aici. Zgomot și frumuseţe – aşa sînt cascadele din satulŢipova.
Lacurile
Pe teritoriul Republicii Moldova există 57 de lacuri naturale, dar şi o mulţime de iazuri
şi rezervoare. Majoritatea lacurilor naturale sînt situate în văile rîurilor Nistru şi Prut. Cele
mai mari lacuri se întind de-a lungul rîului Prut, în partea de jos a cursului – Beleu, Dracele,
Manta, Rotunda, Fontan. Valea Nistrului găzduiește lacul Bîc, lacul Roşu ş.a.
Nivelul apei în lacuri depinde atît de nivelul apei în rîuri, cît şi de perioada anului. Fluxul de apă este observat, de obicei, de două ori pe an: în februarie-aprilie şi în iunie-iulie.
În multe lacuri, apa scade în timpul verii şi toamnei; unele se mlăştinesc din cauza eroziunii
solului, ca urmare a ploilor abundente.
În localităţile mari ale republicii, în special pe lîngă oraşe, lacurile sînt, de regulă, artificiale şi se găsesc în parcuri, ca parte a zonelor de agrement. În municipiul Chişinău au
fost construite parcuri frumoase, cu lacuri în cascadă, amplasate pe rîuri naturale şi rîuleţe:Curriculum pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile
de educaţie timpurie din Republica Moldova

Cultura bunei vecinătăți

19Grădina Botanică, parcurile Valea Trandafirilor şi Valea Morilor. În parcul oraşului Edineţ, aflat în nordul ţării, există o cascadă de trei lacuri.
Schimbările sezoniere în natură
Schimbările sezoniere se manifestă deosebit de evident, în funcţie de anotimp. Toamna
este caldă, de lungă durată. Frigul apare către luna noiembrie. Iarna este blîndă, deseori
ploioasă. Zăpada cade şi se menţine preponderent în a doua jumătate a lunii ianuarie. De
multe ori, mai ales la sfîrşit de februarie, sînt zile calde, cînd mugurii se umflă. Primăvară
este îndelungată, cu vînturi reci şi vreme instabilă. Vara este caldă, uscată. Dacă este secetoasă, atunci, începînd cu mijlocul lunii iulie, vegetaţia începe să se usuce, solul crapă,rîuleţele seacă. Primăvara şi vara majoritatea animalelor se înmulţesc, dau urmaşi, iar către
sfîrşitul verii şi toamna se pregătesc pentru iernat.
Copiii iau cunoştinţă de obiecte şi fenomene naturale (curcubeu, ploaie monotonă,ploaie cu grindină, ceaţă; ninsoare abundentă, viscol, viforniţă; vînt, vînt puternic etc.), observă schimbările din natură (vremea s-a răcit, cad precipitaţii, e vînt, cad frunzele, ninge,
e gheţuş), cu specificul fenomenelor naturale sezoniere.
Educatorul le vorbeşte despre interacţiunea dintre natura vie şi cea moartă; consolidează cunoştinţele despre răcirea vremii şi scurtarea duratei zilei și schimbările generate deacestea în viața plantelor, animalelor şi oamenilor; consecutivitatea schimbărilor în mediulde trai şi de viaţă al plantelor şi animalelor.
Flora
Flora Moldovei este bogată şi variată. Se disting: flora de cîmpie, flora de stepă şi florade pădure.
Moldova cuprinde două zone naturale: de silvostepă şi de stepă, care sînt acoperite cu
ierburi de stepă şi de luncă şi cu vegetaţie forestieră. Există multe păduri, spaţii verzi, rezervaţii naturale şi arii protejate. În republică predomină pădurile de foioase europene detip comun. Cele mai răspîndite sînt pădurile unde cresc stejari, frasini, carpeni, tei, paltini,
ulmi şi plopi. Teritoriile de la periferia pădurilor sînt variate şi alcătuite, în cea mai mareparte, din tufari: sorb, salbă, măceş, corn, clocotiş, călin, păr sălbatic, porumbar. Dintre
plantele erbacee predomină toporaşul de pădure, ghimbirul sălbatic, golomăţul, hiruşorul,păiuşul, rourica, sînzienele, cinci-degete, mierea-ursului, leurda sau ceapa ursului (plantă
comestibilă), din căţărătoare – iedera.
Cele mai multe suprafeţe de stejar se întîlnesc în Codri, în partea de nord a ţării şi în
regiunea Transnistreană. Vegetaţia Codrilor este foarte bogată: aici cresc toate speciile dearbori forestieri de pe teritoriul Moldovei. S-au păstrat şi plantaţii de fag. În părţile de nord
Curriculum pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile
de educaţie timpurie din Republica Moldova

Cultura bunei vecinătăți

20

şi de vest ale cîmpiilor sudice, în condiţiile unui climat mai arid, se întîlnesc plantaţii destejar pufos (gîrneţ), care alternează cu zone de stepă arate, prelucrate.
În văile rîurilor Nistru şi Prut s-au păstrat păduri mici de luncă de plopi, salcii, stejari, paltini, ulmi. În jurul păduricilor cresc tufari de cătină, zmeură, struguri sălbatici etc.
Vegetaţia de luncă ocupă o suprafaţă mică, îndeosebi în văile rîurilor. Zonele predispuse
inundaţiilor, cîmpiile, pajiştile comune sînt acoperite cu iarbă. În zonele umede se întîlnesc stuful şi papura. Plantele caracteristice acestor zone sînt: lăcrămioarele, valeriana(odoleanul), romaniţa, pelinul, pojarniţa, traista-ciobanului, toporaşul, laleaua, vioreaua,
toporaşul, brebenelul ş. a.
Vegetaţia de stepă s-a păstrat pe spaţii mici. În trecut era răspîndită în stepa Bugeaculuişi cea a Bălţului. În aceste teritorii predominau negara comună, păiuşul, rourica, tarasca,dar şi specii de ierburi – trifoiul roz, de cîmpie şi panonian, lucerna galbenă şi cea românească ş.a. Acum aceste plante se găsesc destul de rar, în schimb s-a răspîndit din plin oplantă graminee – bărboasa, rezistentă la secetă, care s-a adaptat foarte uşor la cele mai
incomode terenuri.
Flora din regiunea platoului central
Arbori şi arbuşti: salcîmul, arţarul de cîmp, porumbarul, măceşul ş.a.
Plante erbacee: trifoiul, salvia, pelinul, lucerna galbenă ş.a.
Flora din regiunea de silvostepă şi stepă
Arbori: stejarul pufos, teiul, paltinul, carpenul, plopul, frasinul, pinul, fagul etc.
Pomi fructiferi: mărul, părul, cireşul, prunul, nucul etc.
Arbuști: fragul de cîmp şi de pădure, murul, coacăzul, agrişul, cornul, cireşul, porumbarul, alunul, păducelul, trandafirul sălbatic, măceşul, sumacul, caprifoiul, liliacul, spirea etc.
Liane: iedera veşnic verde, murul etc.
Plante erbacee din zonele forestiere şi parcuri: ghiocelul, ciuboţica-cucului, lăcrămioara, crinul, şofranul, bujorul roz etc.
Flora din parcuri şi păduri
Arbori: pinul, bradul, tuia, ienupărul, tisa, cedrul, magnolia, salcîmul, castanul, nucul,
paltinul, salcia etc.
Pomi fructiferi: părul sălbatic, gutuiul, mărul, caisul etc.
Tufari: liliacul, trandafirul, oleandrul etc.
Liane: iedera.
Ciuperci: pitarca, pitărcuţa, hribul pucios, vineţica pestriţă, zbîrciogul, ciuperca decîmp, hribul, mînătarca etc.
Curriculum pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile
de educaţie timpurie din Republica Moldova

Cultura bunei vecinătăți

21

Plante medicinale: aloea, gălbenelele, muşeţelul, coada-şoricelului, cimbrul, salvia,
podbalul, pătlagina, păpădia, brusturele, urzica, troscotul, măghiranul, menta, talpa-gîştei,melisa etc.
Plantele otrăvitoare
Ierburi otrăvitoare: mătrăguna, măselariţa, cucuta, cucuta-de-apă, cucuta-mare, rugulaprins, lăsniciorul, dalacul (baltagul), calendarul-codrului, cocoşaica, porumbul-şarpelui,rădăcina-de-friguri, calcea-calului etc.
Fructe de pădure otrăvitoare (pomuşoare): tisa, caprifoiul roşu, socul etc.
Ciuperci otrăvitoare: muscaria (buretele-pestriţ), pîinişoara piperată, hribul-sătănii(hribul-ţigănesc), buretele-veninos, buretele-viperei etc.
Lumea vegetală a rezervoarelor de apă
Rezervoarele de apă/lacurile conţin diverse plante acvatice. Unele cresc în zona decoastă a lacurilor şi în apele de mică adîncime, altele la suprafaţa apei: nufărul, stuful,papura, muşchiul etc.
Fauna
Mamifere: liliacul, ariciul, veveriţa, iepurele, şobolanul, vulpea, cerbul, mistreţul, bursucul, nevăstuica, jderul, dihorul, hîrciogul, ondatra etc.
Păsări: ciocîrlia, fazanul, rîndunica, vrabia, porumbelul, cioara, coţofana, graurul, cinteza, cucul, ciocănitoarea, vulturul, raţa, lebăda, barza, stîrcul, prepeliţa, gaiţa, mierla sură(gulerată), brebeneacul, uliul, eretele, uliul găinilor, bufniţa, turtureaua, raţa cenuşie, gîsca
cenuşie, buhaiul, eretele de stuf etc.
Reptile şi amfibieni: şarpele, broasca, şopîrla, vidra, nurca, şobolanul de apă etc.
Insecte: gărgăriţa, diverse specii de gîndaci, rădaşca, greierul, furnica, albina, viespea,
libelula, fluturele, ţînţarul, viermele de mătase etc.
Insecte dăunătoare: păduchele-de-frunză, gîndacul de Colorado, viermele de mere, fluturele cu abdomenul auriu, cărăbuşul de mai etc.
Animale domestice: calul, vaca, porcul, capra, oaia, găina, raţa, iepurele etc.
Fauna lacurilor şi a rîurilorPeşti din rezervoare: păstruga, morunul, nisetrul, cega, crapul, păstrăvul de lac, plătica,ştiuca, bibanul, şalăul, babuşca, ţiparul etc.
Peşti din rîuri: crapul, scrumbia, păstrăvul de rîu, plătica, ştiuca, bibanul, somnul, babuşca, bibanul-soare, păstrăvul fîntînel, porcuşorul, fusarul, caracuda, avatul, lostriţa, lipanul etc.
Vieţuitoarele bazinelor de apă şi ale zonelor umede: vidra, nurca, şobolanul de apă,Curriculum pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile
de educaţie timpurie din Republica Moldova

Cultura bunei vecinătăți

22şarpele de apă, şopîrla, broasca ţestoasă de mlaştină, broasca verde, broasca de mlaştină,tritonul, cocostîrcul, lişiţa, barza, raţa cenuşie, gîsca cenuşie, stîrcul, buhaiul, eretele destuf, diverse specii de gîndaci, lipitoarea, gărgăriţa, fluturele alb etc.
Animalele periculoase
Mistreţul, lupul, vipera, căpuşa, ţînţarul.
Ocrotirea naturiiApa, la fel ca şi aerul, este esenţială pentru viaţa umană, de aceea trebuie protejată: săse cureţe şi să se amenajeze izvoarele, să nu se arunce în apă gunoi, deşeuri.
Pentru protecţia florei şi faunei din Republica Moldova au fost create mai multe rezervaţii naturale. Cea mai mare, Rezervaţia de Stat din Moldova Codrii, păstrează într-un mod
firesc natura, îndeosebi speciile pe cale de dispariţie. Aici cresc aproape 1000 de specii deplante protejate, adică jumătate din flora caracteristică țării. Cele mai mari suprafeţe sîntocupate de pădurile de gorun cu amestec de carpen, tei, frasin, arţar. Mai puţin răspînditesînt pădurile de stejar şi de carpen. Arbuştii şi învelişul de iarbă sînt bine dezvoltate şi
includ: cornul sîngeros, călinul, vonicerul, cornul alb; dintre ierburi se observă rogozul,
piciorul-caprei (laba-ursului), leurda. Pe podişuri, împrejurul izvoarelor şi pîrăiaşelor mici,sînt pădurici de fagi. În rezervaţie cresc plante rare sau pe cale de dispariţie, printre care:bumbăcariţa, palma-Maicii-Domnului (mai este numită iarba-şarpelui şi limba-cucului),grîuşorul (untişorul), iarba de baltă. Este bogată şi lumea animală a rezervaţiei. Aici putem
întîlni reprezentanţi ai faunei din Carpaţi, Balcani şi Asia. În păduri se întîlnesc: cerbulroşu, pisica sălbatică, uliul, turtureaua, bufniţa, vipera etc.
Rezervaţia naturală Pădurea Domnească se caracterizează prin păstrarea zăvoaielor, apădurilor, a unor plante, mai ales a celor rare. În funcție de relief şi de regimul hidrologic,
s-au format diferite tipuri de păduri: de stejar pedunculat şi de plop alb. Pădurile de stejar
cresc preponderent pe podişuri, care sînt foarte rar inundate. În aceste păduri se întîlnesc,de asemenea, plopul alb, ulmul, porumbarul. Populația de arbuşti este şi ea bine dezvoltată
şi constă din alun, boz, mălin negru, salbă moale, corn. Plantele-liane sînt reprezentate deviţa-de-vie sălbatică. Învelişul din iarbă este şi el bine dezvoltat, aici cresc din abundenţă
rogozul, răcovina, urzica, năsturaşul.
Rezervaţia naturală ştiinţifică Prutul de Jos a fost fondată în scopul protejării florei
şi a faunei lacului Beleu şi albiei Prutului. Aproximativ 2/3 din suprafaţa rezervaţiei oalcătuiesc apele lacului Beleu. Restul teritoriului este ocupat de lunca rîului. Lacul Beleu
poate fi considerat un laborator ecologic natural. În componenţa rezervaţiei intră suprafeţe
de uscat, mlaştini şi suprafeţe de apă – lunca Prutului, dar şi un teritoriu pitoresc de terase
abrupte.
Curriculum pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile
de educaţie timpurie din Republica Moldova

Cultura bunei vecinătăți

23

Rezervaţia naturală ştiinţifică Plaiul Fagului a fost fondată în scopul protecţiei pădurilor de fagi şi ocupă partea de nord-vest a Codrilor. Aici sînt sectoare pe care cresc păduri defagi unice în Moldova, care alternează, în general, cu pădurile de stejar şi de carpen. Florarezervaţiei include multe specii de plante. Vegetaţia pădurilor este reprezentată de masive
forestiere de fag, gorun, frasin, carpen şi, într-o măsură mai mică, de stejar pedunculat. Arbuştii şi învelişul de iarbă sînt slab dezvoltaţi. Printre plantele rare şi pe cale de dispariţie
regăsim: mălinul, iarba-cîmpului, limba-cucului, peştişoara. Lumea animală este constituită din numeroase specii de mamifere şi de păsări sedentare şi migratoare.
Pădurile sînt supravegheate de către pădurari, care au grijă de starea lor sanitară, dehrana animalelor în timpul iernilor geroase, şi de pompieri, care le protejează de incendii.
Ocrotirea naturii este o acțiune la care trebuie să ia parte activă toată populaţia Republicii
Moldova.
Plante incluse în Cartea Roşie a Republicii Moldova
Copaci şi arbuşti: păducelul, arinul negru, scoruşul, mălinul comun.
Plante erbacee: ghiocelul plicat, albăstreaua, laleaua pestriţă, brînduşa, urechelniţa, nufărul alb, bujorul de pădure etc.
Animale incluse în Cartea Roşie a Republicii Moldova
Animale mici: ţiştarul, noptarul cu urechile mari, vespertilul bicolor, popîndăul etc.
Mamifere răpitoare: jderul de pădure, dihorul de stepă, pisica sălbatică, vidra, nurca
europeană etc.
Reptile: vipera de stepă, broasca ţestoasă de baltă, şarpele de alun.
Păsări: cormoranul mic, egreta mare, pelicanul comun, pelicanul creţ, ţigănaşul, lopătarul, cocostîrcul negru, lebăda cucuiată, lebăda cîntătoare, raţa cu ochi albi, stîrcul, vulturul negru, dropia, ciocănitoarea neagră şi cea verde, raţa roşie etc.
Insecte: călugăriţa, libelula mercuriu, calul de stepă, pocnitorul roşcat, rădaşca (vaca
popii), croitorul stejarului, bondarul paradoxal, albina valga, musca gigant, fluturele aglia,
fluturele meleag etc.

Curriculum pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile
de educaţie timpurie din Republica Moldova

Cultura bunei vecinătăți

24

Modulul 2: Oamenii din Republica Moldova şi cultura lor
Obiectivele generale:
Pentru copiii de vîrstă mijlocie:− sprijinirea copiilor în efortul de a conştientiza eul propriu, de a găsi asemănări şi deosebiri dintre propria persoană şi alţii, de a înţelege faptul că fiecare nume exprimă
individualitatea, genul şi apartenența etnică a persoanei;− stimularea comunicării cu adulţii şi colegii, crearea condiţiilor optime pentru comunicarea verbală în diferite tipuri de activităţi, învăţîndu-i să stabilească relaţii
prietenoase cu cei din jur;
− formarea atitudinii pozitive faţă de jocurile tradiţionale naţionale, dezvoltînd tematica şi conţinutul acestora;− dezvoltarea interesului pentru o limbă necunoscută, cultivarea reacţiilor emoţionale
pozitive faţă de ea, a deprinderilor perceptive şi reproductive;− familiarizarea cu creaţia populară şi folclorul etniilor care locuiesc în Republica
Moldova;− stimularea interesului faţă de diversitatea culturală a oamenilor din jur;− favorizarea participării active la sărbătorile tradiționale/folclorice.
Pentru copiii de vîrstă mare:− crearea unor condiţii favorabile pentru conştientizarea apartenenţei la familie, latradiţiile şi obiceiurile acesteia, învățînd copilul să se mîndrească cu ele;− înlesnirea renaşterii, păstrării şi dezvoltării culturilor prin familiarizarea copiilor cu
elementele lor;
− sprijinirea în stabilirea şi dezvoltarea unor relaţii pozitive cu oamenii din jur;
− diversificarea şi îmbogăţirea jocurilor pentru copii, sporind valoarea lor formativă
şi educativă;− susţinerea copiilor în formarea deprinderilor de comunicare în condiţii similare sau
diferite de mediul lingvistic familiar;− îmbunătăţirea competenţei lectorale, extinderea experienţei de viaţă, sporirea cunoştinţelor despre oamenii din Moldova, despre patrie, dezvoltarea sensibilităţii şia afectivităţii;− îmbogăţirea lumii emoţionale a copiilor, creșterea percepţiei patrimoniului muzicalal concetățenilor, trezirea interesului pentru muzica populară;− accentuarea elementelor culturale comune ale locuitorilor Republicii Moldova şiprezentarea sub aspect pozitiv a fiecărei culturi;− formarea convingerii că Moldova este casa noastră comună şi împreună trebuie săavem grijă de natura, istoria şi cultura ei, trăind în pace unii cu alţii.
Curriculum pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile
de educaţie timpurie din Republica Moldova

Cultura bunei vecinătăți

25

Submodulul Comunicarea în limba maternă şi în „limba vecinului”
Pentru copiii de vîrstă mijlocie:Conţinuturi recomandate
Activităţi de învăţare şiCompetenţele specificeale copiilor
evaluareAplică formule elementare Să facem cunoştinţă! Cum te Plimbări
de comunicare în diferite si- numeşti?
Observaţii
tuaţii.
Hai să fim prieteni! Prietenul Interviuri
Comunică semnificativ şi în meu. Numele prietenilor mei. Activitate individuală
mod prietenos cu semenii Numele noastre
Lucrul cu părinţii
lor.
Cuvinte de politețe: Bună ziua! Lecturi
Salut! Noroc! Bună dimineaţa! Activităţi teatrale etc.
Bună seara!
Îmi place cuvîntul „împreună”Învăţăm să trăim în bună vecinătate
Manifestă interes faţă de: oa- Jocuri şi jucării
Аctivitate de joc şi indivimenii din jur, semeni, obiec- Casa şi obiectele de uz casnic duală
te, evenimente și fenomene Familia
Excursii
din mediul ambiant.
Grădiniţa
LecturiNaturaContemplarea imaginilor
Animalele şi plantele din Mol- foto ale membrilor familidova
ei, a materialului ilustrativ
etc.
Denotă interes faţă de: eve- Denumirile din jurul nostru
Lecturinimentele şi faptele istorice, Numele oamenilor iluştri/ves- Activitate de joc şi indiviviaţa modernă, oamenii cu tiţi în denumirile străzilor, lo- duală
care se mîndreşte oraşul (sa- calităţilor etc.
Examinarea imaginilor vitul, orăşelul) natal.
deo, foto
Observări ş.a.
Manifestă interes faţă de Vecinul meu. Cum am devenit Alcătuirea
povestirilor„limba vecinului”, înţeleg vecini
despre vecini, relaţiile
formulele elementare de Prietenul meu
dintre ei ş.a.
adresare. Răspund la între- Vocea ta: e calmă sau ridicată?
bări, rugăminţi printr-un cu- Mulţumiri: cu ce ton?
vînt, prin propoziţii scurte Este posibil să se comunicesau folosesc limbajul non- fără cuvinte? Regulile de coverbal.
municareEu te înţeleg!

Curriculum pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile
de educaţie timpurie din Republica Moldova

Cultura bunei vecinătăți

26

Pot reproduce cîntece scurte, Bogăţia literară şi muzicală a Memorizarea şi recitarea
poezioare, cîntece de leagăn, oamenilor care locuiesc în Re- unor cîntece şi poezii desexpresii din poveşti în „lim- publica Moldova
pre persoanele apropiate:ba vecinului”.
În lumea poveştilorbunici, părinţi, prieteni
etc.
Pentru copiii de vîrstă mare:Conţinuturi recomandate Activităţi de învăţare şiCompetenţele specificeale copiilor
evaluare
Manifestă interes pentru cu- Sărbătorile
Convorbiri despre limbanoaşterea diversităţii mediu- Republica Moldova – casa maternă, „limba vecinului”
lui înconjurător, a oamenilor noastră comună
din jur.
Multiple culturi şi religii în Re- Lecturi
Activitate de joc
publica Moldova
Discuţii
Sărbători comune
Activităţi literare şi teatrale ş.a.
Folosesc limba ca mijloc de Reguli de comunicareÎnscenarea dialogurilor
comunicare în diferite situaţii Cuvinte și expresii de politețe Alcătuirea povestirilor
din viaţă, inclusiv care nece- în limba maternă, în „limba Convorbiri cu semeniisită rezolvare.
vecinului”: La revedere! Pe Jocuri didactice şi de rolmîine! Toate bune! Să ai o zi Discuţii etc.
frumoasă! Mult noroc! Noapte
bună! Drum bun! Pe curînd!
Rugăminţi, mulţumiri
Pot descrie locurile remarca- Denumirile din jurul nos- Alcătuirea povestirilor
bile din comunitate (stradă, tru. Numele prietenilor noştri Lecturi
sat/oraş/orăşel).
Obiectele de uz casnic
Activitate de joc şi indiFamilia
viduală
Grădiniţa
Examinarea materialului
NaturailustrativOraşul (satul, orăşelul) natal Discuţii etc.
Munca
Profesiile adulţilor
Avem gusturi diferite (hrana
noastră), dar ce este comun înele?
Îmbrăcămintea şi încălţămintea noastră

Curriculum pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile
de educaţie timpurie din Republica Moldova

Cultura bunei vecinătăți

27

Ascultă, înţeleg, percep la auz Limba maternă. Limba mater- Excursii la locurile mevorbirea dialogată şi monolo- nă a vecinilor noştri
morabile din oraşul, satul,gată a educatorilor şi a copii- Dialoguri elementare în limba orăşelul natallor în „limba vecinului”.
maternă şi în „limba vecinu- Alcătuirea povestirilorlui”
LecturiÎnvăţăm să locuim în bună ve- Activitate de joc şi indicinătate
viduală
De ce trebuie să fim amabili? Contemplarea materialului ilustrativ
Vizitarea expoziţiilor deartă plastică etc.
Pot răspunde prin 2-3 cuvinte Formule de politețe și norme Pregătirea şi desfăşurarea
sau fraze scurte la întrebă- de etichetă verbală
sărbătorilor şi a matineerile adulţilor şi ale copiilor Se poate comunica fără cuvin- lor (în timpul liber)în „limba vecinului”, folo- te?
Plimbări
sind cuvinte și expresii de De ce oamenii comunică? Co- Observaţii
politețe.
municarea este diferită
Interviuri
Vocea ta: este calmă sau ridi- Activitate individuală
cată?
Lucrul cu părinţii
Zîmbetul îi bucură pe toţi!
LecturiZiua de naştere
Activităţi teatrale etc.
Memorizează şi recită poezi- Reguli de comunicare
Memorizarea şi recitarea
oare, reproduc replicile per- Coloritul artistic şi literar al oa- poeziilor, urăturilor, zicăsonajelor și formulele repe- menilor care locuiesc în Repu- torilor în limba maternă şi
titive din poveşti, cîntece în blica Moldova
în „limba vecinului” ş.a.
„limba vecinului”.
Vorba multă – sărăcia omului!
Omul fără prieteni e ca un copac fără rădăcini!
Ura! Eu te înţeleg! La revedere!
Submodulul Cultura tradiţională şi modernă a oamenilor care trăiesc în Republica
Moldova
Pentru copiii de vîrstă mijlocie:Conţinuturi recomandate
Activităţi de învăţare
Competenţele specificeale copiilor
şi evaluareÎşi cunosc numele complet Familia
Convorbiri(numele şi prenumele) şi nu- Casa natală
Lecturimele membrilor familiei şi ale Numele părinţilor, ale mem- Alcătuirea povestirilor
rudelor.
brilor familiei
despre relaţiile din familie
Curriculum pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile
de educaţie timpurie din Republica Moldova

28

Cultura bunei vecinătăți

Noţiunile de nume complet, fa- Discuţii în baza texteloretc.
milie, arbore genealogicCunoştinţe despre familie şi
rude
Se orientează uşor în casele Casa
Examinarea tablourilor,lor, ştiu cum se numesc came- Noţiunea de sacru. Casa pă- imaginilor, albumurilor
rele şi care este destinaţia lor, rintească este sacră pentru fi- Activitate individuală
cunosc obiectele de uz casnic. ecare
Lucrul cu părinţii
Obiectele sacre ale familiei Lecturi
noastreActivităţi teatrale
Diferenţe de stil ale locuinţe- Povestirilor (arhitectură, interior, obiec- Jocuri de rol etc.
te de uz casnic)
Arhitectura casei noastre şi acasei vecinilor
Denumirea camerelor din casăşi semnificaţia lorAsemănări şi deosebiri în designul apartamentelor/caselor
noastreCunosc destinaţia diferitelor Îmbrăcămintea şi încălţămin- Prezentarea
portuluifeluri de îmbrăcăminte – coti- tea modernă
naţional al popoarelordiană şi festivă; numesc artico- Haine de sărbătoarecare trăiesc în Republica
le/accesorii vestimentare.
Designul hainelor noastre
Moldova
Accesorii ale portului naţional Examinarea tablourilor,(pălării, bijuterii etc.). Ele- imaginilor, ilustraţiilor,
mentele tradiţionale la noi şi la albumurilor. Vizionarea
vecinii noştri. Coafurile
secvenţelor video etc.
Cunosc numele jucăriilor po- Jucăria naţională. Jucării în Activitate practică depulare, destinaţia lor.
îmbrăcăminte naţională
confecţionare a unor păJucării din diferite materiale: puşi din paie, pînză etc.
lut, lemn, paie, pînză
Organizarea expoziţiilor
Suvenire naţionaleÎnscenări etc.
Asemănările şi deosebirile
dintre jucării
Cunosc şi povestesc despre Sărbătorile familiei noastre şi Înscenări
sărbătorile de familie.
ale vecinilor noştri: naşterea, Jocuri de rolbotezul, omagierea, ziua de Lecturinaştere, nunta ş.a.
Alcătuirea povestirilor,
memorizarea şi reproducerea poeziilor, a cîntecelor etc.
Curriculum pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile
de educaţie timpurie din Republica Moldova

Cultura bunei vecinătăți

29

Îşi cunosc vecinii (de bloc, Semnificaţia numelui meu. Activitate de joc şi indistradă) pe nume, au idee des- În cinstea cui m-au numit viduală
pre decorul şi interiorul case- aşa? Originea prenumelor Examinarea materialului
lor lor.
şi a numelor de familie ale ilustrativ
reprezentanților diferitelor na- Convorbiriţionalităţi
Contemplarea fotografiNume identice ca semnificaţie ilorla diferite popoare
Organizarea expoziţiilor
cu ajutorul părinţilor etc.
Pentru copiii de vîrstă mare:
Activităţi de învăţare
şi evaluareAlcătuirea povestirilor
Familia
Casa părintească
despre sărbătorile famiNumele noastre
liale, despre organizareaNoţiunile de generaţie, neam, sărbătorilor legate de zimoştenire, arbore genealogic lele de naştere etc.
Cunoştinţe
despre familie şi rude
Cultura relaţiilor familiale
Semnificaţia numelui meuLegătura dintre numele meu şi
numele rudelor
Respectă regulile de bază ale Vă invităm în ospeţie. Eu sînt Discuţii în baza povesconduitei familiale şi ale ospi- oaspete. Invitaţia în ospeţie/la tirilor
talităţii.
sărbătoare
Lecturi
Felicitarea cu ocazia sărbăto- Alcătuirea povestirilor
rii
despre sărbători, cadoCadourile oferite cu prilejul uri, normele de comporsărbătorilor de familie şi reli- tament în familia noastră
gioaseşi a vecinilor
Primirea oaspeţilor în familia Activitate de joc şi indinoastră şi de către vecinii noştri viduală
Sărbătorile etniilor care locu- Amenajarea expoziţiilor,
iesc în Republica Moldova
a albumurilor etc.
Sărbătorile familiei noastre şi
ale vecinilor: naşterea, botezul, omagierile, ziua de naştere, nunta ş.a.
Competenţele specificeale copiilor
Îşi cunosc familia şi rudele.

Conţinuturi recomandate

Curriculum pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile
de educaţie timpurie din Republica Moldova

30

Cultura bunei vecinătăți

Cunosc şi numesc mîncărurile Varietatea bucătăriei naţionale Alcătuirea reţetelor celornaţionale ale locuitorilor Repu- Familiarizarea cu bucatele tra- mai populare mîncăruri
blicii Moldova.
diţionale ale unor popoareale bucătăriei naţionaleÎnvăţăm să preparăm bucatele şi ale bucătăriei altor popreferate
poare
Vesela folosită de mama la bu- Prepararea unor bucatecătărie
simple etc.
Alimentele utilizate în prepararea bucatelor
Bucatele pregătite în familia
noastră şi a vecinilor noştri în
fiecare zi şi cu ocazia unor sărbători
Servirea mesei în familieŞtiu că în Republica Moldo- Numele noastre
Memorizare şi recitareva trăiesc reprezentanți ai mai Originea prenumelor şi a nu- de poezii
multor etnii. Se adresează poli- melor de familie ale oamenilor Înscenări
ticos vecinilor de bloc, de cur- de diferite naţionalităţi
Jocuri de rolte, îi cunosc pe nume.
Nume identice după semnifi- Lecturicaţie la diferite popoareAlcătuirea povestirilor
Obiceiuri legate de alegerea etc.
numelui la propriul popor şi lapopoarele conlocuitoare
Nume ce apar în denumirile
unor sărbători naţionale și delocalităţi, în folclor
Cunosc şi numesc meseriile de Arta decorativă
Examinarea fotografiilorbază pe care le-au practicat şi Decorarea caselor, a veselei, a Amenajarea şi vizitarea
le practică oamenii din locali- hainelor, a mobilierului etc.
expoziţiilor
tatea lor.
Caracteristicile naţionale ale Vizionarea secvenţelor
meşteşugurilor tradiţionale ce video
se manifestă în artizanat: bro- Decorarea obiectelor dederie, ceramică, tricotat, ţesut, artă plastică etc.
sculptură în lemn, ştanţare în
metal, bijuterii
Manifestă interes faţă de acti- Utilizarea în practică a unor Excursii
vitatea meşterilor populari, sînt meșteșuguri și tipuri de artă Vizitarea
expoziţiilor
respectuoşi şi amabili faţă de decorativă renumite în Mol- Desenei.
dova
Aplicaţie

Curriculum pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile
de educaţie timpurie din Republica Moldova

Cultura bunei vecinătăți

31

Utilizarea
broderiilor
la Decorarea ungheraşului
confecționarea unor obiecte de jocde vestimentație, de decor a Lucrul manual
locuinței
Activitate artistică etc.
Cunosc elemente ornamentale Meşteşugăritul şi diverse ge- Decorarea unor matetradiționale caracteristice mai nuri de artă decorativă
riale (crenguţe, cioturi,multor culturi.
Caracteristicile diferitelor or- rădăcini de copac ş.a.),namente, gama de culori în lu- transformarea lor încrările meşterilor populariobiecte, personaje dinpoveşti, compoziţii pentru amenajarea încăperii,a zonei de joacă
Confecţionarea, împreună cu educatorul, a unor
obiecte (accesibile vîrstei copiilor)
Numesc profesiile părinţilor, Munca oamenilor
Lecturiale părinţilor prietenilor şi ale Locul de muncă al părinţilor Memorizarea şi recitarea
vecinilor, locul lor de lucru, ac- noştri, al părinţilor prietenilor de poezii
tivităţile de bază.
şi al vecinilor noştri
Înscenări
Profesiile oamenilor
Jocuri de rol
Ocupaţiile de demult ale locu- Convorbiri
itorilor satului/orăşelului/ora- Alcătuirea povestirilorşului nostru
etc.
Mijloacele de transportCălătoriile strămoşilor noştri
Evoluția mijloacelor de transportCălătorii şi mijloace de transport moderne
Cu ce transport m-aş duce
la…
Securitatea în stradă
Manifestă grijă şi respect faţă Sărbătorile etniilor din Mol- Lecturi
de obiectele sacre ale tuturor dova
Povestirea legendelor
categoriilor de populaţie.
Sărbătorile familiei noastre şi despre apariţia sărbătoAplică cunoştinţele şi abilită- ale vecinilor: naşterea, bote- rilorţile în diferite activităţi: joc, zul, omagierile, ziua de naşte- Discuţii despre pregăticomunicare, ocupaţii artistico- re, nunta
rea şi marcarea unor sărplastice şi literar-artistice.
Atitudinea grijulie faţă de apă, bători etc.

Curriculum pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile
de educaţie timpurie din Republica Moldova

Cultura bunei vecinătăți

32pămînt, pîine etc. – elementesacre pentru viaţa oamenilor
Submodulul Istoria oamenilor şi a monumentelor
Pentru copiii de vîrstă mijlocie:Conţinuturi recomandate
Activităţi de învăţare
Competenţele specificeale copiilor
şi evaluare
Cunosc denumirea localităţii Oraşul/orăşelul/satul
natal Activităţi tematice deslor, denumirile străzilor, ale – mica patrie a copiilor
pre locurile de trai ale
unor monumente istorice şi Avem o patrie comună – Mol- copiilor, despre monumentele create în această
culturale din apropiere.
dova
Atracţiile şi obiectele istorice, zonă de diferite popoareÎnscenări
monumentele din localitate
Excursii
Vizionarea secvenţelor
video etc.
Știu că în Republica Moldo- Culturi şi religii diverse în Re- Înscenări
va mereu au trăit şi trăiesc publica Moldova
Activităţi teatrale
reprezentanți ai diferitelor et- Grupuri etnice ce locuiesc Excursii
nii.
astăzi în Republica Moldova: Lecturi etc.
ucraineni, ruşi, găgăuzi, bulgari, evrei, polonezi, romi, armeni şi alţii
Cultura, oamenii celebri cu
care se mîndreşte fiecare naţiune
Pentru copiii de vîrstă mare:
Activităţi de învăţare şiCompetenţele specifice Conţinuturi recomandate
ale copiilor
evaluareCunosc faptul că Republica Republica Moldova pe har- Lucrul cu harta
Moldova se învecinează cu ta lumii (se aseamănă cu un Contemplarea tablourilor, alRomânia şi Ucraina.
strugure de poamă)bumurilor
Legende legate de denumi- Alcătuirea povestirilor în
rile unor localități
baza observărilorChişinău – oraşul principal Activitate plastică
al Republicii Moldova
Excursii etc.

Curriculum pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile
de educaţie timpurie din Republica Moldova

Cultura bunei vecinătăți

33

Manifestă interes faţă de is- Scurt istoric al localităţii, Excursii
toria localităţii natale, știu denumirea ei veche şi nouă Lecturi
denumirea ei nouă şi cea Aportul reprezentanţilor di- Întîlniri cu oameni iluştri
veche (dacă acestea se de- feritelor grupuri etnice la Vizitarea locurilor vestite etc.
osebesc), numesc şi descriu dezvoltarea industriei, agripe scurt obiectivele turistice culturii, viticulturii, artei
din Moldova şi din regiunea etc.
natală, cunosc numele unor Atracţii şi obiective istoripersonalităţi marcante.
ce, monumente de artă din
localitate, care au dus faima
Republicii Moldova în toată
lumea
Au deprinderi de compor- Obiectivele turistice şi lo- Examinarea tablourilor, albutare civilizată, atunci cînd curile sfinte din vecinătatea murilor
vizitează locurile sfinte, localității de baștină
Alcătuirea povestirilor în
muzeele.
Comportamentul în timpul baza observărilor
vizitării locurile sfinte
Activitate plastică
Excursii etc.
Ştiu că în Republica Moldo- Oameni celebri născuţi în Jocuri de rolva locuiesc oameni de dife- Republica Moldova
Povestiririte naţionalităţi, pot identi- Locul meu preferat în oraş Convorbiri
fica unele dintre ele.
(orăşel, sat)
Excursii
Diferenţele şi lucrurile în Alcătuirea povestirilor
comun cu reprezentanţii Înscenări
naţionalităţilor ce trăiesc în Serate literare
Moldova de azi care ne fac Distracţii
interesanţi unii pentru alţii. Expoziţii
Oameni celebri din comuni- Lecturi etc.
tatea noastră
Cunosc şi numesc simbo- Simbolurile de stat ale Re- Contemplarea tablourilor, allurile de stat ale Republicii publicii Moldova: drapelul, bumurilor
Moldova şi simbolurile co- stema, imnul
Excursii
munităţii unde locuiesc.
Locul meu preferat în oraş Memorizarea, alcătuirea po(orăşel, sat)vestirilor în baza observărilor
şi altele

Curriculum pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile
de educaţie timpurie din Republica Moldova

Cultura bunei vecinătăți

34

Submodulul Literatura pentru copii
Pentru copiii de vîrstă mijlocie:Conţinuturi recomandate
Activităţi de învăţare şiCompetenţele specificeale copiilor
evaluareAscultă cu atenţie şi înţeleg Operele unor scriitori
Lecturitextul, răspund la întrebări în Patrimoniul naţional al Re- Jocul de rolbaza conţinutului, manifestă publicii Moldova
Jocuri-dramatizări în bazainteres pentru lectură.
textului și a dialogurilor etc.
Memorizează episoade inte- Operele unor scriitori din Alcătuirea povestirilor
resate din text, numele per- Republica Moldova
Lecturisonajelor, redau conţinutul, Specii de proză: legende, Jocuri populare, mobile, jofolosesc anumite secvențe în basme, povestiri etc.
curi-dramatizări în baza texcomunicare.
Opere din literatura clasică telor cunoscute şi a dialoguşi contemporană despre Re- rilor etc.
publica Moldova
Recită poezii scurte.
Texte pentru memorizare din Memorizarea şi recitarea pocreaţia populară (zicători, eziilor etc.
numărători, povestioare, ghicitori) etc.
Recunosc personajele din Opere ale scriitorilor din Re- Examinarea cărţilor, desenepoveste în ilustraţii, pot ra- publica Moldova
lor, tablourilor
porta conţinutul poveştilor Texte literar-cognitive
Vizionarea desenelor animala imagini.
te etc.
Îşi exprimă atitudinea faţă Concepte moral-spirituale
Participarea la convorbiri,de acţiunile personajelor din Idei despre toleranţă
lecturi şi discutarea acţiunipoveşti.
Familiarizarea cu viaţa coti- lor personajelor din poveşti
diană, cultura şi istoria oa- Alcătuirea povestirilor etc.
menilor care trăiesc în Republica Moldova
Pentru copiii de vîrstă mare:Conţinuturi recomandate
Activităţi de învăţare şiCompetenţele specificeale copiilor
evaluareAscultă, memorează şi po- Literatura popoarelor ce locu- Memorizarea urăturilor, zivestesc cu ajutorul educato- iesc în Republica Moldova: cătorilor, proverbelor, frărului lucrări literar-artistice poezii amuzante, numărători, mîntărilor de limbă etc.
din folclor.
zicători, ghicitori, urături, cimilituri, proverbe, frămîntări
de limbă etc.
Curriculum pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile
de educaţie timpurie din Republica Moldova

Cultura bunei vecinătăți

35Înţeleg sensul proverbelor și Literatura diferitelor popoare Memorizarea unor poeziizicătorilor, încearcă să le fo- despre familie şi vecini
despre familie şi membrii
losească în diferite situaţii. Familiarizarea cu folclorul familiei, prieteni etc.
popoarelor ce locuiesc în Republica Moldova: strigături,urături etc.
Manifestă interes faţă de po- Texte cu încărcătură spiritua- Lecturiveştile populare ale etniilor lă, care promovează ideea de Discutarea acţiunilor persocare locuiesc în Republica toleranţă
najelor din poveşti
Moldova.
Familiarizarea cu viaţa casni- Alcătuirea povestirilor etc.
Îşi exprimă atitudinea faţă că, cultura şi istoria popoarede eroii din poveşti, apreci- lor ce locuiesc în Republica
ază acţiunile lor.
MoldovaÎnţeleg diferenţa dintre mi- Texte folclorice: legende, po- Citirea și povestirea opereturi, legende şi basme.
veşti, mituri, basme, povestiri, lor literare
balade, snoave, doine etc.
Înscenări etc.
Cunosc unele opere ale scri- Texte pentru copii cu caracter Alcătuirea povestirilor
itorilor contemporani din educativ, pentru citire şi po- Lecturi
Republica Moldova.
vestireImprovizări, dramatizări în
Opere literare clasice şi con- baza textelor şi a dialoguritemporane despre Republica lor etc.
Moldova
Submodulul Muzica popoarelor din Republica Moldova
Pentru copiii de vîrstă mijlocie:Conţinuturi recomandate Activităţi de învăţare şiCompetenţele specificeale copiilor
evaluareDemonstrează interes faţă de Piese muzicale pentru audiţie Audierea operelor muzicamuzica populară, reacţionea- Exprimarea emoţiilor în tim- leză pozitiv la ea.
pul perceperii imaginii muzi- Discuţii
cale
Desen în baza impresiilor
muzicale ş.a.
Interpretează expresiv cînte- Repertoriul cîntecelor pentru Serate muzicale dedicatece.
orele de cîntsărbătorilor naţionaleȚinuta, dicţia, articularea cu- Sărbători şi distracţii învintelor în timpul interpretării limba maternă şi în „limbacîntecelor ş.a.
vecinului” ş.a.

Curriculum pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile
de educaţie timpurie din Republica Moldova

Cultura bunei vecinătăți

36

Execută mişcări simple ale Mişcări
muzical-ritmice Jocuri muzical-educative,
unor dansuri populare.
(exerciţii, dansuri populare, folclorice etc.
hore) etc.
Pentru copiii de vîrstă mare:Conţinuturi recomandate Activităţi de învăţare şiCompetenţele specificeale copiilor
evaluare
Caracterizări, comparări
Ştiu despre diversitatea artei Piese muzicale
muzicale a locuitorilor din Arta oamenilor care trăiesc în ale operelor muzicale etc.
Republica Moldova, mani- Republica Moldova
festă interes faţă de muzica
populară.
Au deprinderea de a asculta Piese muzicale pentru audiţie Discuții despre muzica aumuzica populară, recunosc
diată, comentarii
elementele ei caracteristice.
Demonstrarea spectacolelor etc.
Cunosc unele jocuri muzicale Jocuri muzicale: mişcările şi Jocuri folclorice, muzicaldin folclorul copiilor.
comportamentul caracteristic ritmice ş.a.
personajelor
Au deprinderi elementare de Piese pentru instrumentele Interpretări la instrumenteinterpretare la instrumentele muzicale pentru copii
muzicale pentru copii
muzicale (populare) pentru Instrumente muzicale popu- Orchestra pentru copiii
copii.
lare: fluier, cobză, nai, flaut, Examinarea ilustraţiilor,ţambal, vioară, zurnă, acorde- tablouriloron ş.a.
Organizarea expoziţiilor
ş.a.
Participă cu interes la pregă- Sărbători sezoniere de toam- Serate muzicale
tirea şi desfăşurarea sărbăto- nă, iarnă, primăvară şi varăMatineerilor folclorice.
Sărbători ale popoarelorcare trăiesc în Republica
Moldova ş.a.
Îşi transpun impresiile şi Inventăm şi organizăm sărbă- Activităţi tematice sau inemoţiile trezite de muzica po- toarea grupei noastre, a grădi- dividuale ş.a.
pulară în alte tipuri de activi- niţei etc.
tăţi literar-artistice, teatrale.

Curriculum pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile
de educaţie timpurie din Republica Moldova

37

Cultura bunei vecinătăți
Submodulul Ne jucăm împreună
Pentru copiii de vîrstă mijlocie:
Competenţele specificeale copiilor
Pot realiza jocul planificat.

Conţinuturi recomandate

Activităţi de învăţare şi
evaluareJocuri de rol ş.a.

Ne jucăm împreună
Jocuri destinate interacţiunii
dintre copii ş.a.
Posedă mijloace de construire Jocuri de rol
Jocuri de rol cu subiecta personajului de joc.
Jocuri-dramatizări
Jocuri-dramatizări
Activitate de joc etc.
Participă la diferite tipuri de Numărători, cimilituri, cînte- Activitate de joc ş.a.
jocuri, se implică emoţional- ce ş.a.
pozitiv în ele.
Pot stabili relaţii bune cu par- Jocuri mobile, calendaristico- Relaţionarea copiilor în
tenerii de joc.
ceremoniale, amuzante ş.a.
cadrul jocurilor ş.a.
Pentru copiii de vîrstă mare:Conţinuturi recomandate Activităţi de învăţare şiCompetenţele specificeale copiilor
evaluareFolosesc în jocuri situaţii reale Jocuri calendaristico-cere- Dezvoltarea deprinderilor
şi din poveşti, reproduc relaţii- moniale (în baza jocurilor ca- şi atitudinilor tolerante,
le dintre oameni, aplică cunoş- lendaristico-ceremoniale ale respectuoase şi de prietetinţele legate de familie, grădi- românilor/moldovenilor)
nie etc.
niţă, oraş, sat.
Îşi pot transpune ideile în jo- Învăţăm să facem cunoştinţă Participări în cadrul jocucuri creative, dezvoltînd su- şi să stabilim relaţii unul cu rilor vecinilor
biectul într-un mod interesant altul, cu vecinii şi cu alţi oa- Învăţarea jocurilor cu coşi informativ.
meni
piii din curte etc.
Jocuri-dramatizări
Jocuri de rol ş.a.
Cunosc diferite tipuri de jo- Învăţăm jocurile bunicilor Cunoaşterea şi respeccuri.
noştritarea regulilor jocurilor
Jocuri de dezvoltare a relaţii- preferate
lor dintre copii etc.
Participări la jocurile prietenilor, vecinilor etc.

Curriculum pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile
de educaţie timpurie din Republica Moldova

38

Cultura bunei vecinătăți

Stabilesc relaţii de prietenie, se Asemănări şi deosebiri între Relaţionarea copiilor în
implică activ în jocuri, reparti- jocurile tradiţionale ale etni- timpul jocurilorzează rolurile, încearcă să re- ilor care trăiesc în Republica Formarea deprinderilor
zolve situaţiile de conflict.
Moldovapozitive, stabilirea unor
Jocuri identice după conţinut relații de prietenie, toleşi diferite ca denumire, atri- rante, dezvoltarea respecbute, colorit naţional, versuri tului reciproc etc.
etc.
Vîrsta de la patru la şapte ani este perioada de dezvoltare a relaţiilor interpersonale ale
copiilor cu semenii şi adulţii. Copilul percepe doar unele relaţii cu oamenii din jur, încercînd să îşi formeze un stil de comunicare personal. Apare conştiinţa de sine.
Prin intermediul activităţilor de comunicare, copiii învață lucruri noi despre lume şi
oameni, își coordonează acţiunile personale cu ale altora, își formează deprinderi de viaţă.
Sarcina cadrelor didactice este de a direcţiona activitatea cognitivă a copiilor, de a fi ghiziîn lumea necunoscută a adulţilor.
Pentru a realiza obiectivele de dezvoltare a vorbirii copiilor ca mijloc de comunicare,este necesar ca în familie, grădiniţă, grupă să se creeze un mediu formativ favorabil. Acesta
trebuie să fie dotat cu diverse materiale destinate familiarizării cu lumea înconjurătoare, cu
natura: jucării, cărți, ilustrații, înregistrări audio şi video etc.
Se recomandă ca modulul să fie realizat în cadrul tuturor tipurilor de activităţi (defamiliarizare cu mediul înconjurător şi cu natura, artistico-plastice, de dezvoltare a limbajului şi a comunicării, muzicale ş.a.), precum și prin intermediul observărilor, lecturilor,jocurilor, utilizării materialului ilustrativ, excursiilor, vizitării unor expoziţii de artă, decreaţie populară etc.
Este necesar să se respecte principiile didactice de la simplu – la complex şi de la cunoscut, uşor de înţeles – la nou, necunoscut, adică se porneşte de la familiarizarea copiilor cu
mediul apropiat, cunoaşterea fiind orientată spre experienţa lor personală. Se va ţine contde factorul emoţional în cunoaştere.
Pentru realizarea acestui modul, în cabinetul metodic al instituţiei preşcolare trebuie să
existe un plan sistematic de lucru: să se propună conţinutul activităţilor didactice, să fie
elaborat material ilustrativ etc. Se vor crea condiţii de cooperare a grădiniţei cu muzeele
etnografice şi istorice, cu galeriile de artă, pentru organizarea excursiilor şi a activităţilor
de cunoaştere. De asemenea, un bogat şi interesant material suplimentar poate fi obţinut
prin interacţiunea şi parteneriatul cu comunitatea, cu cercurile de creaţie populară şi cupărinţii.
Curriculum pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile
de educaţie timpurie din Republica Moldova

Cultura bunei vecinătăți

39

Formarea unei imagini coerente şi corecte despre lume la copiii de grădiniţă va începe
de la caracteristicile/specificul regiunii, localităţii în care trăiesc, demonstrîndu-se în ce
mod factorii naturali (geografici şi climaterici) influențează condiţiile de viaţă şi de activitate ale localnicilor.
Materialul recomandat este prezentat pe submodule: Comunicarea în limba maternă şiîn „limba vecinului”, Cultura tradiţională şi modernă a locuitorilor Republicii Moldova,
Istoria oamenilor şi a monumentelor, Literatura artistică, Muzica în Moldova, Ne jucăm
împreună.
Submodulul Comunicarea în limba maternă şi în „limba vecinului”
Familiarizarea copiilor cu „limba vecinului” trebuie să se bazeze pe componenta naţională a grupului. În acelaşi timp, cadrul didactic trebuie să încurajeze copiii să cunoască
anumite norme comportamental-verbale, să utilizeze formule, expresii în limba lor maternă. Pentru extinderea deprinderilor de comunicare în limba maternă şi în „limba vecinului”, se vor îndeplini următoarele condiţii:1. Demersul pedagogic în grădiniţă trebuie să fie orientat spre dezvoltarea maximă acopilului în limba sa maternă şi spre asigurarea confortului psihologic.
2. Procesul de studiere a „limbii vecinului” se va realiza în limba maternă, folosinduse acelaşi principiu tematic. Prin urmare, este necesar de a extinde experienţa decomunicare în limba maternă.
3. Dacă există asemănări între cele două limbi, lucrul cu copiii se va organiza în bazastudiului comparativ al acestora.
4. În cazul lipsei unor asemănări sau elemente comune, se vor respecta particularităţile
de vîrstă, psihice ale copiilor de vîrstă preşcolară medie şi mare, se va ține cont deprezenţa unei memorii bune şi de predispoziţiile de comunicare.
5. În procesul de comunicare în „limba vecinului”, se va acorda atenţie formării limbajului verbal şi nonverbal.
6. Studierea „limbii vecinului” nu trebuie separată de învăţarea elementelor esenţiale
ale culturii de bază a vorbitorilor.
7. Se va acorda o atenţie deosebită lucrului cu familia, deoarece influenţa acesteia este unfactor important în dezvoltarea comunicării şi a cunoaşterii „limbii vecinului”.
Submodulul Cultura tradiţională şi modernă a locuitorilor Republicii Moldova
Conţinutul capitolului presupune familiarizarea copiilor cu diversitatea culturilor existente în Republica Moldova. Pentru cunoașterea meşteşugurilor şi a artelor decorative, pot
fi organizate activităţi opţionale, experienţiale, de lucru în grup, care ar îmbogăţi reprezentările copiilor despre varietatea meseriilor în Republica Moldova şi le-ar dezvolta unele
deprinderi şi priceperi.
Curriculum pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile
de educaţie timpurie din Republica Moldova

40

Cultura bunei vecinătăți

Copiii pot fi familiarizaţi cu broderia, împletitul din lozie, mozaicul floral, mozaicul
din plastic, ţesutul, tricotarea, ştanţarea decorativă (pe folie), confecţionarea bijuteriilor dinmărgele, sculptura, decuparea ornamentelor din hîrtie etc. Lucrările realizate de copii pot fi
folosite pentru a decora spațiile de joc, drept cadouri sau atribute pentru jocuri.
Submodulul Istoria oamenilor şi a monumentelorConţinutul acestui capitol, ca şi întreg modulul, este menit să trezească interesul faţă deţară nu numai la copii, dar şi, în primul rînd, la cadrele didactice şi la părinţi.
Este bine ca formarea unei imagini coerente şi corecte despre lume la copii să înceapă
de la caracteristicile regiunii, localităţii în care trăiesc, demonstrîndu-se în ce mod circumstanţele de viaţă şi activităţile umane sînt condiţionate de factorii naturali (geografici şi
climaterici).
Conţinuturile propuse în modulul dat se vor alege în funcţie de relevanţa acestora pentru locul de trai, de legătura lor cu monumente concrete, de specificul regiunii.
Este deosebit de important ca, familiarizîndu-i pe copii cu istoria Moldovei, cadrul didactic să le formeze o idee clară despre faptul că ţara noastră a fost dintotdeauna multiculturală, că pe teritoriul ei s-au vorbit mai multe limbi, monumentele arhitecturale şi de artăfiind create de către reprezentanţii diferitelor etnii şi religii. Această diversitate se reflectă în
toponimia Moldovei: nume de străzi, de cartiere, de oraşe, de rîuri etc. Ţinînd cont de faptul
că, de-a lungul vremii, toponimia Moldovei a suferit numeroase modificări, se recomandă aaduce la cunoștința copiilor atît denumirile geografice noi, cît şi cele vechi.
Submodulul Literatura pentru copii
Operele de artă au un rol important în formarea relaţiilor interculturale şi internaţionale,stimulează înţelegerea reciprocă şi îmbogăţesc lumea interioară a fiecărei persoane. Cartea
deschide hotarele altor culturi, satisface curiozitatea copiilor şi contribuie la dezvoltarea
lor spirituală. Literatura artistică îi ajută să înţeleagă cel mai complex lucru din viaţă – lumea emoţiilor umane, a bucuriilor şi suferinţelor, a relaţiilor, gîndurilor, acţiunilor şi caracterelor omeneşti. Cartea îi învaţă să observe oamenii, să le înţeleagă motivele şi acţiunile,să fie buni şi toleranți.
Lucrările prozatorilor şi poeţilor din Moldova vor ajuta cadrele didactice în însuşirea
de către copii a patrimoniului țării, în formarea identităţii naţionale şi a atitudinii tolerantefaţă de celălalt, indiferent de diferenţele etnice şi religioase.
Sursele pentru lectură şi povestire sînt:Curriculum pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile
de educaţie timpurie din Republica Moldova

Cultura bunei vecinătăți

41

1.
•
•
•

Folclorul popoarelor din Moldova:
versuri folclorice (numărători, ghicitori, poezii, zicători, frămîntări de limbă);proză (poveşti, povestiri, legende, mituri, basme, snoave, proverbe);
jocuri populare naţionale (horă, jocuri mobile, în aer liber, jocuri-dramatizări cu text
şi dialog).
2. Opere din literatura clasică şi contemporană dedicate Moldovei şi locuitorilor ei(Alexei Mateevici, Mihai Eminescu, Vasile Alecsandri, Ion Creangă, Grigore Vieru,
Spiridon Vangheli etc.).
3. Lucrările scriitorilor originari din Republica Moldova.

În conformitate cu vîrsta şi particularităţile individuale ale copiilor, se recomandă să
li se ofere literatură cu caracter cognitiv, care să transmită conceptele moral-spirituale debază, ideile toleranţei, pentru a-i familiariza cu viaţa, cultura şi istoria locuitorilor Republicii Moldova.
Submodulul Muzica popoarelor din Republica Moldova
Pentru a le dezvolta copiilor muzicalitatea, se vor utiliza, alături de piese clasice şi folclorice, lucrări ale compozitorilor moldoveni contemporani.
La compartimentul instrumente muzicale populare, se vor folosi: fluierul, cobza, naiul,
acordeonul, vioara, cimpoiul, surla, ţambalul, ocarina ş.a.
Familiarizarea copiilor cu trăsăturile caracteristice, tradiţiile şi obiceiurile oamenilorcare trăiesc în Republica Moldova va fi mai eficientă dacă aceasta se va realiza în cadrul
matineelor, sărbătorilor şi activităţilor distractive. Copiii trebuie să își formeze reprezentări
generale despre faptul cum şi cînd au fost iniţiate anumite sărbători, în legătură cu ce eveniment. Se va reflecta diversitatea sărbătorilor etniilor conlocuitoare.
De asemenea, se recomandă a fi organizate sărbători în funcție de anotimp: toamnă, iarnă, primăvară, vară. Scenariile vor include poezii, proverbe, zicători etc. în limba maternăşi în „limba vecinului”.
Distracţiile, seratele muzicale şi literare pot fi dedicate sărbătorilor naţionale şi se vordesfăşura într-o formă accesibilă copiilor. Se vor organiza cele mai importante sărbători şi
festivaluri ale popoarelor care trăiesc în Republica Moldova.
Submodulul Ne jucăm împreună
Condiţiile pedagogice favorabile creării şi dezvoltării jocurilor de rol sînt: extinderea
orizontului cognitiv şi valorificarea iniţiativei copilului (chiar şi atunci cînd jocul este organizat de către adulţi). Arta comunicării cadrului didactic cu copiii constă și în faptul că,
Curriculum pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile
de educaţie timpurie din Republica Moldova

Cultura bunei vecinătăți

42

neimplicîndu-se în joc (exceptînd cazul cînd este invitat s-o facă), acesta supervizează
respectarea și dezvoltarea componentelor educative ale jocului, asigurînd:− dobîndirea și aplicarea de către copil în alte contexte a experienţei de comunicare
acumulate;− familiarizarea copilului cu cunoștințe specifice, dar şi cu caracter general, care contribuie la dezvoltarea abilităţilor sale cognitive;− crearea, organizarea şi schimbarea la timp a mediului de joc, care serveşte dreptsursă, condiţie şi suport pentru acest tip de activitate.
Familiarizînd copiii cu jocurile specifice etniilor din Republica Moldova, este important ca pedagogul să sublinieze scopul comun, valoarea unică a acestora, deoarece multe
dintre ele sînt identice după conţinut, diferența făcînd-o doar denumirea, atributele, coloritul naţional şi versurile intonate.
În acest capitol sînt evidenţiate îndeosebi jocurile care îi învaţă pe copii să interacţioneze cu semenii, care îi educă în spiritul prieteniei, toleranţei şi înțelegerii reciproce.
Comunicarea în limba maternă şi în „limba vecinului”
Teme de comunicareSă facem cunoştinţă! Numele noastre. Hai să fim prieteni! Prietenul meu. Numele prietenilor mei. Vecinul meu. Cuvinte politicoase. Jocuri, jucării. Grădiniţa. Alimentele. Casa.
Obiectele de uz casnic. Familia. Sărbătorile.
Moldova – casa noastră comună. Natura. Animalele şi plantele din Moldova. Oraşul
meu (satul, orăşelul). Munca. Profesiile adulţilor. Avem gusturi diferite (hrana noastră)– dar ce au ele în comun? Îmbrăcămintea şi încălţămintea noastră.
Activităţi
Să facem cunoştinţă! Cuvinte politicoase: Cum te numeşti? Bună ziua! Salut! Noroc!
Bună dimineaţa! Bună seara! Ce mai faci? Bună! La revedere! Pe mîine! Toate bune! Săai o zi frumoasă! Mult noroc! Noapte bună! Drum bun! Pe curînd! Să fii sănătos(-oasă)!
Scuză-mă! Iartă-mă! Mulţumesc! Cu plăcere. Pentru puţin.
Îmi place cuvîntul „împreună”. De ce oamenii comunică? Comunicarea este diferită. De
ce e nevoie să fii politicos? În ţara politeţii. Vocea ta: este liniştită sau tare? Mulţumiri: cu
ce ton? Zîmbetul îi bucură pe toţi! Este posibil să se comunice fără cuvinte? Nu uita să-ţi
ceri scuze. Regulile de comunicare. Ziua de naştere. Vorba multă – sărăcia omului. Omulfără prieteni e ca un copac fără rădăcini. Ura! Eu te înţeleg! La revedere!
Curriculum pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile
de educaţie timpurie din Republica Moldova

Cultura bunei vecinătăți

43

Cultura tradiţională şi modernă a oamenilor care trăiesc în Moldova
Familia. Casa părintească. Numele noastreNoţiunile de neam, generaţie, moştenire, arbore genealogic, familie. Conceptul derasă. Cunoştinţe despre familie şi rude. Cultura relaţiilor familiale. Ce este comun în toaterelaţiile familiale: respect faţă de adulţi, stimă faţă de tată – capul familiei, dragostea faţăde mamă, grija faţă de copii.
Noţiunea de nume complet. Numele şi prenumele. Numele părinţilor, ale membrilor familiei
şi ale rudelor. Semnificaţia numelui meu. În cinstea cui am fost numit astfel? Originea prenumelor şi a numelor de familie ale oamenilor de diferite naţionalităţi. Nume identice ca semnificaţie la diferite popoare. Ritualuri legate de alegerea numelui la propriul popor şi la popoarele
vecine. Numele care apar în denumirile sărbătorilor naţionale, de localităţi şi în folclor.
Noţiunea de sacru/sfînt. În fiecare familie este ceva sacru/sfînt (lucrul cel mai scump şidrag, ce se transmite din generaţie în generaţie).
Casa
Sacra/sfînta casă părintească. Arhitectura, interiorul, obiectele de uz casnic ale locuinţelor. Reprezentările oamenilor despre casă, amenajare şi bunăstare. Felul în care este
construită casa noastră şi casa vecinilor noştri. Denumirea fiecărei camere din casă şi semnificaţia acesteia. Asemănări şi deosebiri în designul apartamentelor/caselor noastre.
Bucătăria
Vesela folosită de mama la bucătărie. Alimentele preferate. Bucatele ce se gătesc în familia
noastră şi a vecinilor noştri în fiecare zi şi în timpul sărbătorilor. Servirea mesei în familie.
ÎmbrăcăminteaÎmbrăcămintea şi încălţămintea modernă. Haine de sărbătoare. Designul hainelor noastre. Accesoriile vestimentare (pălării, bijuterii etc.) şi elementele tradiţionale la noi şi lavecinii noştri. Coafurile.
Arta decorativă
Felul în care oamenii îşi înfrumuseţează casele, vesela, hainele, mobilierul etc. Caracteristicile meşteşugurilor naţionale ce se manifestă în: broderie, ceramică, tricotat, ţesut,
sculptură în lemn, ştanţare în metal, bijuterii.
Curriculum pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile
de educaţie timpurie din Republica Moldova

Cultura bunei vecinătăți

44
Ceramica

Vesela, obiectele de uz casnic, piesele de decor, jucăriile. Materiale şi metode de prelucrare a acestora. Întîlniri cu artişti plastici din comunitate. Motive ornamentale de pe obiectele din lut și din ceramică, pictate de artişti populari din Republica Moldova. Activităţi
practice cu copiii: modelare, pictură, aplicaţie.
Ţesutul covoarelor
Confecţionarea covoarelor în Moldova: covorul românesc/moldovenesc, ucrainean(kîlîm), rusesc (kover), bulgăresc (pisanu). Specificul desenului, culorile. Utilizarea practică
a acestora. Produse moderne ţesute. Activităţi practice cu copiii: desen, aplicaţie.
Broderia
Modele de broderii naţionale. Caracteristicile ornamentelor, modelelor, coloritului înlucrările meşterilor populari. Utilizarea broderiilor în înfrumusețarea îmbrăcămintei, decorarea caselor, a interioarelor, a obiectelor de uz casnic.
Activităţi practice cu copiii: desen, aplicaţie – amenajarea și decorarea zonei de joc,muncă manuală şi artistică – broderie în cruciuliţă, cusătură bătută etc.
Împletitul din lozieÎmpletitul din lozie – un meşteşug antic. Utilizarea practică a articolelor din lozie. Tehnici de lucru cu lozia, accesibile copiilor.
Activităţi practice cu copiii: confecţionarea articolelor, obiectelor din lozie (suporturi
pentru obiecte fierbinţi, coşuleţe), împreună cu educatorul.
Sculptura în lemn
Produse din lemn (veselă, piepteni, andrele, sfeşnice, suporturi pentru obiecte fierbinţi,funduri de bucătărie etc.). Utilizarea lor practică. Cioplitul şi sculptura în lemn. Figurine delemn ale personajelor din Poieniţa din poveşti (excursie sau vizualizarea ilustraţiilor).
Activităţi practice cu copiii: confecționarea din materiale naturale (nuiele, crengi, rădăcini de copaci etc.) a unor obiecte, personaje din poveşti, compoziţii pentru decorarea
camerei, a centrului de joacă.

Curriculum pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile
de educaţie timpurie din Republica Moldova

Cultura bunei vecinătăți

45

Munca oamenilor. Profesiile
Locul de muncă al părinţilor, al părinţilor prietenilor şi al vecinilor noştri. La întreprinderile din satul/orăşelul/oraşul nostru (uzină/fabrică/companie/staţiune/fermă) lucrează oameni de diferite naţionalităţi, care produc/cultivă... Profesiile oamenilor. Îndeletnicirile dedemult ale locuitorilor din satul/orăşelul/oraşul nostru.
Mijloacele de transportCălătoriile strămoşilor noştri. Evoluția mijloacelor de transport. Călătorii şi mjloace detransport moderne. Cu ce transport m-aş duce la… Securitatea în stradă.
Vă invităm în ospeţie
O invitaţie politicoasă în ospeţie/la sărbătoare. Felicitarea cu ocazia sărbătorii. Cadourile care se fac la sărbătorile de familie şi religioase. Primirea oaspeţilor în familia noastră
şi a vecinilor noştri.
Sărbătorile etniilor din Republica Moldova
Sărbătorile familiei noastre şi ale vecinilor noştri: naşterea, botezul, omagierile, ziua denaştere, nunta. Atitudinea grijulie faţă de apă, pămînt, pîine etc. – elemente sacre pentruviaţa oamenilor. Sărbătorile calendaristice. Sărbătorile creştine (Crăciunul, Paştele, Troiţa, Rusaliile, Sf. Nicolae etc.), musulmane (Uraza-bairam, Kurban-bairam etc.), iudaice(Purim, Paştele, Hanukkah etc.). Sărbători şi obiceiuri etnice: Mărţişorul, Paştele Blajinilor (româneşti), Makovia (ucraineană), Masleniţa (rusească), Herdelez, Lazari (găgăuze),
Marteniţa (bulgărească) etc.
Istoria oamenilor şi a monumentelor
Localităţile din Republica Moldova
Oraşul/orăşelul/satul natal este mica patrie a copiilor. Toţi avem o patrie comună – Moldova. Scurt istoric al localităţii, numele său vechi şi nou. Atracţiile, obiectivele istorice șimonumentele din localitate care au dus faima Republicii Moldova în toată lumea.
Comportamentul adecvat în timpul vizitării locurilor sfinte. Oameni celebri din comunitatea noastră. Locul meu preferat în oraş (orăşel, sat).

Curriculum pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile
de educaţie timpurie din Republica Moldova

Cultura bunei vecinătăți

46
Noi, moldovenii

Republica Moldova pe hartă. Apariţia unor legende. Chişinău – oraşul principal din
Republica Moldova. Simbolurile de stat ale Republicii Moldova: drapelul, stema, imnul.
Naţionalităţile care trăiesc în Moldova de azi: diferenţe şi asemănări care ne fac interesanţi
unul pentru altul.
Republica Moldova – un muzeu în aer liber: intersecţia rutelor comerciale, la răscruce de culturi
Grupurile etnice care locuiesc astăzi în Republica Moldova: ucraineni, ruşi, găgăuzi,bulgari, armeni, evrei, polonezi, romi şi alţii. Cultura şi oamenii celebri cu care se mîndreşte fiecare naţiune. Aportul reprezentanţilor diferitelor grupuri etnice la dezvoltarea industriei, agriculturii, viticulturii, artei etc.
Lista orientativă de monumente, meşteşuguri şi întreprinderi care au dus faima Republicii Moldova în lume:– Arcul de Triumf din Chişinău;− Muzeul Naţional de Arheologie şi Istorie a Moldovei din Chişinău;− Muzeul de Meşteşuguri Populare din satul Ivancea;− Grădina Botanică a Academiei de Ştiinţe a Republicii Moldova şi Dendrariul dinChişinău;− Casa-muzeu A. Puşkin din Chişinău;− Conacul lui Manuc Bei din Hînceşti;− Monumentul lui Grigore Kotovski din Chişinău;− Monumentul lui Taras Şevcenko din Bălţi;− Fabricile de vinuri Cricova, Mileştii Mici, Kvint, Purcari, Cojuşna, Călăraşi, Vinuri
Comrat, Invinprom (s. Chirsovo), Şardrisvin, Nexovin, Tvardiţa;− Fabricile Bucuria, Ionel;− Complexul memorial Şerpeni;− Mănăstirea ortodoxă Adormirea Maicii Domnului din Ţipova, Mănăstirea Sfînta
Treime din satul Saharna, Mănăstirea Hîncu, Mănăstirea Japca;− Peştera Emil Racoviţă din satul Criva, Peştera Surprizelor, Peştera Duruitoarea Veche şi Grotele de la Brînzeni, Peştera Cenuşăreasa, Farfuria turcului şi Germanarium – două cetăţi rotunde din pămînt din satul Rudi ş.a.;− Cetatea Tighina, Cetatea Soroca;− Arta de prelucrare a pietrei din satul Cosăuţi;− Lumînarea Recunoştinţei de la Soroca;− Oraşul medieval Orheiul Vechi;− Valul lui Traian (Leova);− Catedrala Sfîntul Ioan Botezătorul din Comrat;− Muzeul Regional de Istorie din Comrat;
Curriculum pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile
de educaţie timpurie din Republica Moldova

Cultura bunei vecinătăți
−
−
−
−
−

47

Muzeul etnografic Dumitru Caraciobanu din satul Beşalma;
Ferma de cai Al-Proline din Ciadîr-Lunga;
Muzeul Regional de la Taraclia;
Teatru bulgarilor basarabeni Смешен петък din Taraclia;
Obeliscul voluntarilor bulgari din Chişinău.

Oameni celebri născuţi pe teritoriul Republicii Moldova (listă orientativă):− Scriitori: Grigore Vieru, Ion Druţă, Spiridon Vangheli, Vasile Romanciuc, Arcadie
Suceveanu, Iurii Grekov, Boris Zahoder, Victor Hovin;− Academicieni, oameni de ştiinţă: Constantin Popovici, V. Moskalenko, C. Sibirskii,
T. Malinovskii, M. Guboglo, L. Berg, Eugen Coșeriu, E. Fedorov, Mihail Ciakir;− Fizicieni: A. Andrieș, B.Țucherblat, A. Crăciun, M. Bologa, V. Kovarskii, I. Perlin,
A. Kolker;− Matematicianul V. Andrunakievici;− Astronomul Nicolae Donici;− Chimiști: A. Ablov, N. Gărbălău, D. Batîr; N. Zelinskii;− Medici: N. Testemiţanu, Gh.Țîbîrnă, N. Anestiadi, Gh. Ghidirim, N. Sklifosovskii;− Agronomul Gherasim Rudi;− Sculptori: Alexandru Plămădeală, Iosif Cheptănaru, Claudia Cobizeva, Leonid Fitov, Avraam Melnikov;− Arhitecţi: Alexei Şciusev, Alexandru Bernardazzi;− Compozitori: Eugen Coca, Eugen Doga, Gavriil Muzicescu, Ştefan Neaga;− Pictori: Mihai Grecu, Gleb Sainciuc, Igor Vieru;− Geneticianul Alexandru Bîrladeanu;− Etnograful Harlampie Monastîrlî;− Prezentatori TV, artişti: Ștefan Culev, Valeriu Frumusachi, Andrei Porubin, Iurii
Nikolaev;− Păpuşarul Titus Jucov;− Sportivi: Tudor Casapu, Nicolae Juravschi, Igor Koifman, Roman Grinberg, Larisa
Popova, Elmira Scripcenco;− Interprete: Maria Cebotari, Maria Bieşu, Ala Baianova, Maria Codreanu, Mihail
Muntean, Lilia Amarfii, Svetlana Strezeva, Ana Strezeva;− Actori: Valeriu Cupcea, Victor Ciutac, Mihai Volontir, Veniamin Apostol, Grigore
Grigoriu, Svetlana Toma, Dumitru Caraciobanu;− Regizori: Emil Loteanu, Ion Ungureanu, Andrei Vartic, Nicolai Lebedev.
În Republica Moldova activează mai multe asociaţii etno-culturale. Minorităţile naţionale – ucrainenii, ruşii, bulgarii, găgăuzii, evreii, polonezii, germanii, romii etc. – îşi au
propriile asociaţii şi fundaţii culturale. În țară se respectă principiul egalităţii şi universalităţii legislaţiei culturale, de aceea minorităţile etnice au posibilitatea de a-şi dezvolta
cultura tradiţională şi arta populară.
Curriculum pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile
de educaţie timpurie din Republica Moldova

48

Cultura bunei vecinătăți

Bulgarii sînt un popor care îşi are originea în Evul Mediu timpuriu, ca urmare a convieţuirii slavilor cu populaţia locală din Balcani. Limba bulgară este de origine slavonă, lascris se foloseşte alfabetul chirilic. Instrumentul muzical cel mai vestit este gaida (cimpoiul bulgăresc). Mîncarea naţională cea mai vestită este baniţa (plăcintă cu brînză). Printre
personalităţile recunoscute la nivel internaţional se numără scriitoarea Julia Kristeva, Elias
Canetti, cîştigătorul premiului Nobel pentru literatură în anul 1981, precum şi sculptorul
Kristo Javakev.
Evreii sînt un popor de origine semită, provenind din populaţia veche a Regatului Evreu
Unit şi a Regatului Iudaic. Religia tradiţională este iudaismul. Din punct de vedere istoric,noţiunile de evreu şi iudeu sînt strîns legate şi imposibil de distins în cele mai multe limbi.
În prezent, termenul evreu se aplică pentru desemnarea naţionalităţii, în timp ce iudeu
denumeşte omul de credinţă iudaică (numită şi religie mozaică). În Republica Moldova,
evreii vorbesc limba ebraică şi idiş, precum şi limba română şi/sau rusă.
Găgăuzii sînt un popor ortodox de origine turcică, cu o cultură bogată şi unică. Pe parcursul anilor, ortodoxia a devenit nucleul identităţii etnice şi culturale găgăuze, baza conştiinţei
naţionale găgăuze. O privire de ansamblu asupra dezvoltării culturii naționale arată rezistenţa
acestui grup etnic la influenţele exterioare, menită să protejeze identitatea etnică. În Republica
Moldova, acest popor locuiește în UTA Găgăuzia, în sudul ţării.
În satul Beşalma se găseşte un valoros Muzeu de Istorie şi Etnografie. Fondat în anul
1966, acesta conţine sute de piese ale culturii materiale şi spirituale ale găgăuzilor din
Republica Moldova. Una dintre personalităţile reprezentate în acest muzeu este Dumitru
Caraciobanu, scriitor şi bun cunoscător al culturii şi folclorului găgăuz.
LiteraturĂ pentru copii
Lista orientativă a textelor folclorice (legende, poveşti, mituri, basme, povestiri,balade, snoave, doine etc.)
Româneşti: (legende): Legenda rîndunicii, Legenda mărţişorului, Baba Dochia, Busuiocul şi brînduşa
Româneşti: (snoave): Păcală şi boierul, Cum a scos Tîndală luna din fîntînă, Cinstea
lui Păcală, Păcală şi Tîndală
Româneşti: (basme şi poveşti): Făt-Frumos şi Soarele, Făt-Frumos şi Ileana-Cosînzeana, sora Soarelui, Alistar şi Făt-Frumos, Cei trei fraţi-împăraţi, Calul şi ursul, Boierul
şi sluga, Ce s-a întîmplat cu negustorii, Lupul de fier, De ce ursul n-are coadă, Iapa,mînzul şi lupul, Balaurul cel cu şapte capete, Ilieş-Mălăieş, Prîslea cel voinic şi merele deaur, Doi fraţi, Fata harnică şi fata leneşă, Rilă-Iepurilă şi cărăbuşul cu aripioare de aur,Ţapii încăpăţînaţi
Curriculum pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile
de educaţie timpurie din Republica Moldova

Cultura bunei vecinătăți

49

Româneşti: (balade): Mioriţa, Fata şi şarpele, Ciobanul şi hoţul, Dragoş
Folclorul copiilor: Soarele, Luna, Ploaia
Ucrainene: Mănuşa, Fata vrăjită, Corabia zburătoare, Slănina iepuraşului, Ţînţarul
tăunului nu-i este prieten, Cum calul şi taurul s-au întrecut la alergare, Găina care oua
ouă de aur (poveşti) etc.
Ruseşti: bîlinele despre voinicii Ilia Muromeţ, Dobrînea Nikitici şi Alioşa Popovici,
Maşa şi ursul, Ridichea, Găinuşa porumbacă, Gogoaşa, Gîştele-lebede (poveşti) etc.
Găgăuze: Ivanciu cel bun, Tucu (poveşti), Trei nuci, Cioara cea rea (basme) etc.
Bulgăreşti: Prune pentru gunoi, Cîinele şi iepuraşul (poveşti), Băutura bunicului, Tortul bunicului, Prostia ursului, Dă mîna mîini de aur, Ce nedreptate!, Cuvîntul rău, Povestea ciobanului, Legenda Marteniţei, Legenda despre Bulgaria, Sf. Gheorghe şi balaurul,
Legenda rîndunicii etc.
Armeneşti: Clientul şi meşterul (poveste), Băiatul şi apa (cîntec de invocare) etc.
Evreieşti: Doi prieteni şi punga, Apa fermecată (legende), Răbdarea e de aur (parabolă), Cum buburuza l-a ajutat pe regele Solomon (basm), Povestea despre cei doi bani etc.
Germane: Scoica abundenţei, Broasca ţestoasă şi bogăţia (legende) etc.
Rome: Orfana fermecată, Colierul rupt, Ţiganul şi monstrul (poveşti), Legenda chitarei lui Socolov etc.
Lista orientativă a textelor din literatura clasică şi contemporană despre Republica Moldova
Româneşti: O. Cazimir: Ţara mea; A. Ciocanu: Patria, Moldova; C. Dragomir: Moldova, Cîntecul de dimineaţă; D. Matcovschi: Patrie; A. Mateevici: Limba noastră; E. Plugaru:
Culorile ţării noastre, Bătrînul Nistru; V. Potlog: Port în suflet dor de ţară; V. Romanciuc:
Moldova, Cetăţile lui Dimitrie Cantemir, Florile Tricolorului; A. Scobioală: La menajerie,
Pe partea asta de poveste, Băiatul de pe Lună, Despre ce vorbesc sfaturile, Marele fermier
Buş-Lăbuş; N. Stănescu: Ţara noastră; T. Ştirbu: Lada cu cireşe, Lenea-i cucoană prinsăn capcană, Casa din cuvinte, Omul construieşte o casă; S. Vangheli: Soarele, În lume; I.
Vatamanu: Ţara, Comoara, Basm, Tu, Moldovă, Graiul din tei, culegerea Iarba și îngerii
ei; Gr. Vieru: Patria mea, Mulţumim pentru pace, Moldova, Mama; C. Zăgan: Epistola luiŞtefan cel Mare etc.
Ucrainene: S. Gociu: Sărutul spicelor; D. Savka: Adio, toamnă
Ruseşti: B. Zahoder: Poezii şi galop, S. Pasko: Ce este aceasta?, colecţiile Urechile
Irinei, La casa din pădure, Traseul din pădure, Pentru copii despre păsări şi fiare; T. Ponomariova: Sandalele Catei, Înşelăciunea lui Petea, Lalele pentru mătuşa Varvara, Ce agăsit Irişa; G. Panov: Despre iepuraş şi Alioşa, Despre pisica Croşca, Copiii cei mai mici,
cei mai tineri nepoţi, Atletul; R. Lungu-Ploaie: Culori magice, Aventurile licuriciului, Casa
este plină de poveşti; I. Tcacenco: Păpădia, Artistul, Muzicienii; V. Berestov: Adio, prietene, Vara veselă, Numărătoarea de noapte, Păpuşa bolnavă, Gheţuşul etc.
Găgăuze: T. Marinoglo: Partea, Rîndunica; T. Zanet: Bugeacul; C. Vasilioglo: Ce frumos e, Mama, Colind, Primăvară în Bugeac; M. Chiosea: Pîinea, Tu, lalea etc.
Curriculum pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile
de educaţie timpurie din Republica Moldova

Cultura bunei vecinătăți

50Bulgăreşti: P. Burlakov-Valkanov: placheta Моя южна равнина; I. Mavrodi: Безкрайноте обичам; G. Barbarov: Родина; N. Stoianov: Азбучни стихотворения etc.
Texte pentru citire şi povestire
Pentru copiii de vîrstă mijlocie:
Româneşti: V. Alecsandri: La gura sobei, fragmente de pasteluri; E. Bucov: Nucul,Mărul; A. Busuioc: Domniţa; O. Cazimir: Ţînţarul şi avionul; P. Cărare: Cine sînt prieteniităi, Broscuţa cea isteaţă; I. Creangă: Capra cu trei iezi; L. Deleanu: Eu am o stropitoare;
E. Farago: Bondarul leneş; G. Gheorghiu: Balonaşele; F. Iordăchescu: Sfatul mamei; D.
Matcovschi: Primăvara a venit; V. Prohin: Omul de zăpadă, Moş Crăciun şi Măriuca; V.
Rusnac: Îmi place să cînt; T. Ştirbu: Cu-cu; E. Tarlapan: Purceluşul; G. Topîrceanu: Duelul; V. Tulbure: Oglinda; S. Vangheli: Guguţă şi prietenii săi, Moş Crăciunii, Piticii cu
cizme albe, Calul cu ochii albaştri; I. Vatamanu: Cocoşul, Radu și bradul, Curcanul; Gr.
Vieru: Clopoţei, Racheta, Cîntecul broscuţelor; L. Vlădescu: Şorţuleţul etc.
Ucrainene: poveştile populare Găinuşa porumbacă, Motanul şi cocoşul, Motanul şicîinele, Capra, Mănuşa, Viţelul de paie etc.
Ruseşti: L. Tolstoi: Trei urşi; C. Uşinskii: Cocoşelul cu familia; S. Marşak: Povesteaşoricelului prostuţ, Povestea şoricelului deştept, Bagajul; C. Ciukovskii: Telefonul, Moidodîr; E. Cearuşin: Cine şi cum trăieşte, Cum căluţul a plimbat oaspeţii; B. Jitkov: Răţuşca
cea vitează; A. Gaidar: Ciuk şi Ghek; V. Suteev: Cine a spus „miau”?; N. Nosov: Plasturele; V. Maiakovskii: Ce e bine şi ce e rău?; E. Permeak: Pentru ce sînt mîinile?, Despre
nas şi limbă; N. Sladkov: De ce e anul rotund? etc.
Găgăuze: F. Zanet: Mama, Ciupicii, Răţuşca, Bunica, Pisica, Vaca, Bugeacul; C. Vasilioglo: Profesoara, Masa, Lupul şi oiţa; P. Cebotari: Mieluţul; M. Chiosea: Cîinele, cocoşul
şi vulpea; D. Tanasoglo: Mama etc.
Bulgăreşti: L. Mileva: Разходка в гората; K. Hristov: Зима иде; E. Pelin: Хе, шейницемоя малка; A. Caraliicev: Сърната и лозата; I. Vazov: Песента на синчеца; S. Drinov: Минзухарко братко; J. Stubel: Мартеници, Братче и сестриче, Чудна къщичка,Малък Сечко; poveştile populare bulgare Косе Босе, Житената питка, Вълкът иседемте козлета, Болен здрав носи, Дядо и ряпа etc.
Pentru copiii de vîrstă mare:Româneşti: E. Bucov: Mărul; P. Cărare: Ce culoare are vîntul, Broscuţa curajoasă; A.
Ciocanu: Drum de ţară; G. Coşbuc: Poveştile gîştei, Cîntecul; I. Creangă: Fata babei şifata moşneagului, Punguţa cu doi bani, Ursul păcălit de vulpe, Pupăza din tei; L. Damian:
Tata; L. Deleanu: Zăpăcilă; A. Donici: Greierul şi furnica, Musca la arat; I. Druţă: Împreună, Şaga, Bobocel; I. Filip: Norul; D. Gabe: Fratele, Tata; G. Gheorghiu: Neastîmpăraţii,Înfloresc trandafirii, Bună ziua... Mulţumesc... La revedere…; G. Malarciuc: Într-o iarnă,O dată iarna; D. Matcovschi: Primăvara a venit; F. Mironov: Soare cu dinţi, Cîntecul
Curriculum pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile
de educaţie timpurie din Republica Moldova

Cultura bunei vecinătăți

51

trenuţului; I. Pas: Puişorul şi vulpea; A. Scobioală: Cartea Dănuţei, Pîine proaspătă; C.
Teodorescu: Hoţul; S. Vangheli: Cuşma lui Guguţă, Băiatul din coliba albastră, Balade,
Aventurile lui Guguţă, Ministrul bunicului, Primiţi colindătorii?, Guguţă – căpitan de corabie, Privighetoarea, Pantalonia – ţara năstruşnicilor, Ghiocelul, Copăcelul, Banca luiGuguţă; I. Vatamanu: Cum înmulțim?, Ramii, Scrisoare bunicii; Gr. Vieru: Pîine cu rouăetc.
Ucrainene: I. Franko: Pisica, Iepurele şi ariciul; N. Zabila: Despre fetiţa Marinca; O.
Ivanenko: Poveştile vulpii, Acritură; O. Pcilka: Motănaşul, Iepuraşii şi băieţii; M. Koţiubinskii: Ialinca, Doi ieduţi, Ivasic şi Tarasic; I. Zabanaţki: Ieduţii sălbătici; B. Grincenko:Drăguţele, La libertate etc.
Ruseşti: L. Tolstoi: Bunicul şi nepotul, Pisicul, Doi prieteni; C. Uşinskii: Vulpea Patricheevna, Vîntul şi soarele; N. Artiuhova: Fricoasa; V. Bianki: Vulpoiul şmecher şi răţuşca
deşteaptă; E. Blaghinina: Să stăm în linişte; V. Dragunskii: Prietenul din copilărie; S. Mihalkov: Căţeluşul meu; N. Nosov: Pălăria vie, Terciul lui Mişka; E. Uspenskii: Crocodilul
Ghena şi prietenii săi; C. Ciukovskii: Necazul Fedorei; R. Seff: Cine iubeşte cîinii; M.
Pliaţkovskii: Calul bun etc.
Găgăuze: T. Zanet: Toamna, Iarna, Anul Nou, Primăvara, În grădina vecinului, Măgăruşul; D. Tanasoglo: Îndrumare; F. Marinoglo: Ariciul, Disputa etc.
Bulgăreşti: G. Barabarov: Годинки на радостта; N. Stoianov: poezii pentru copii; R.
Bosilek: Родна реч; A. Karaliicev: Неволята, На лъжата краката са къси, Галената
дъщеря; E. Pelin: Ян Бибиян; poveşti populare bulgare: Бърза работа, Дядовата
ръкавичка, Отишла баба за дренки, Заенце Баенце, Болен здрав носи etc.
Texte pentru a-i ajuta pe copii să cunoască mai bine Republica Moldova
Pentru copiii de vîrstă mijlocie:
Româneşti: V. Alecsandri: Sfîrşit de toamnă; V. Berestov: Casa pădurarului; D. Botez:
Toamna, Copacul de lîngă casă; P. Boţu: Acasă; A. Busuioc: Domniţa; I. Cîrchelan: Fraţii;O. Cazimir: Ţara mea; P. Cărare: Cine sînt prietenii tăi; V. Cocetov: În ţara mea natală;N. Dabija: Strămoşii, Dacii, Nasc şi la Moldova oameni, Daciada; L. Damian: Două suflete; L. Deleanu: Piticii cu cizme albe; C. Dragomir: Omul harnic; M. Gaitan: Patria; V.
Romanciuc: Patria, Casa părintească; V. Roşca: Făt-Frumos; O. Rudeaghina: Moldova– patria mea; S. Vangheli: Copacul; I. Vatamanu: Patrie, Moldovă, mărgea de foc; Gr.
Vieru: Pîinea mamei, Patria, Plaiul meu etc.
Ucrainene: O. Medvedenko: Pămîntul nostru, Mă grăbesc la casa părintească etc.
Găgăuze: M. Chiosea: Pîinea, Soarele, Bugeacul; T. Zanet: Bugeacul; C. Vasilioglo:
Cît este de frumos, Mama, Urătură, Primăvara în Bugeac; D. Tanasoglo: Mama etc.
Bulgăreşti: P. Burlac-Valkanov: placheta Моя южна равнина; G. Barbarov: Родина
etc.

Curriculum pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile
de educaţie timpurie din Republica Moldova

Cultura bunei vecinătăți

52
Pentru copiii de vîrstă mare:Româneşti: V. Alecsandri: Doină, Concertul în luncă; L. Blaga: Hronicul şi cînteculvîrstelor (fragmente); D. Cantemir: Descrierea Moldovei (fragmente); P. Cărare: Moldovenii în cer; A. Ciocanu: Băieţelul din geamul albastru, La Nistru, Drum de ţară, Casa; N.
Costenco: Rapsodia Basarabiei; E. Dragoş: Toamnă, Tricolorul; M. Eminescu: Făt-Frumos din lacrimă, Crăiasa din poveşti; G. Gheorghiu: Fata şi soarele; I. Hadîrcă: Cetăţile
albe; I.Vatamanu: Bătrînul și țara lui, Ploile tale, Moldovă; L. Lari: Ţara noastră, Pîine;G. Malarciuc: În pădurile Tigheciului; D. Matcovschi: Cu limba noastră, Patria; A. Roşca:Veveriţa-Riţa; A. Scobioală: Pîine proaspătă; N. Stănescu: Patria noastră, Sentimentul dePatrie; A. Suceveanu: Ultimul zimbru; G. Topârceanu: Balade vesele şi triste; Gr. Vieru:
Satul nostru, Acasă, Casa mea etc.
Ucrainene: O. Medvedenko: Mă grăbesc la casa părintească etc.
Găgăuze: C. Vasilioglo: Cosiţele, Cît este de frumos, Mama, Urătura, Primăvara în Bugeac; T. Zanet: Iarna, Primăvara; M. Chiosea: Pîinea, Tu eşti lalea, Soarele, Bugeac etc.
Bulgăreşti: P. Burlac-Valkanov: placheta Моя южна равнина; G. Barbarov: culegerea
de povestiri Рязка по вратата, Родина; N. Stoianov: Азбучни стихотворения etc.
Texte pentru memorizare
Pentru copiii de vîrstă mijlocie:
Româneşti: V. Alecsandri: Oaspeţii primăverii (prima strofă); G. Blănaru: Du-mă, trenule; A. Busuioc: Viteazul Nătăfleaţă; O. Cazimir: Trei răţuşte; P. Cărare: La revedere,păsări călătoare; A. Ciocanu: Care-i anotimpul?; Gh. Ciocoi: Cartea; L. Deleanu: Vine
iarna, Cît e ora?, Cînd voi fi ca tata meşter; C. Dragomir: Casa noastră; E. Dragoş: Sora
mai mică; I.Vatamanu: Moldova; I. Filip: Floare pentru mămica, Căluţul, Spicul cu prietenii lui; M. Garaz: Ghiocelul; G. Gheorghiţă: Brad de munte; F. Mironov: Soare cu dinţi;V. Orlov: Pisicuţa tristă, Păpădia, Cocorul, Norul, Cîntecele pădurii; I. Rainis: Bunelul şi
merele; V. Romanciuc: Patria, Primul pas, Trenul; Gr. Vieru: Tata, Copacul, Pluguşorul,
Spicul, Mielul şi melcul etc.
Ucrainene: P. Kovali: Clopoţeii de pădure; P. Voroniko: Aricelul şmecher, Teiul; A.
Kosteţki: Mama Soarelui; V. Lodijeţ: Dintele şmecher; M. Poznanaskaia: Plouă etc.
Ruseşti: Z. Alexandrova: Cîntecul de iarnă; I. Tokmalova: Ca pe deal; A. Barto: S-au
aranjat fetele în cerc...; E. Blaghinina: Iată aşa e mama, Nu mă deranjaţi cînd muncesc;
B. Zahoder: Constructorii; S. Marşak: Mingea, Dormitul şi Căscatul; E. Moşkovskaia: Nu
mă voi teme; P. Voroniko: Haine noi etc.
Găgăuze: C. Vasilioglo: Cartoful, Mărul, Prăsada, Ajutorul; T. Zanet: Patria, Ploaia etc.
Bulgăreşti: E. Bagreana: Мартеничка; V. Paspaleeva: Цап-цап ръчички; L. Mileva: Рожден ден; Ţ. Ţercovski: Прела баба, Сурва година; T. Simionov: Сурва, сурва
година; M. Lakatnik: Залъгалка; G. Strumski: Обич; I. Ghenov: Мила моя мамо; V.
Stoianov: Най-добричка etc.
Curriculum pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile
de educaţie timpurie din Republica Moldova

Cultura bunei vecinătăți

53

Pentru copiii de vîrstă mare:Româneşti: V. Alecsandri: Sfîrşit de toamnă, Oaspeţii primăverii; T. Arghezi: Zdreanţă, Inimă de cîine; O. Cazimir: Căţeluşul şchiop; P. Cărare: Fulg de nea, Telefonul, Mîndre
păsări călătoare, Luci, soare, luci!; A. Ciocanu: Casa; G. Coşbuc: Iarna pe uliţă; L. Deleanu: Vă rog să nu mă deranjaţi, Batista, Meşteriţa; C. Dragomir: Făt-Frumos, Ţurţurii;
M. Eminescu: Ce te legeni…, Somnoroase păsărele, La mijloc de codru des, Revedere; N.
Esinencu: Pace, Zăpada; E. Farago: Motanul pedepsit; I. Filip: Ursul, Morarul, Cip-cirip;
B.P. Hasdeu: Bradul; L. Lari: Pîinea; D. Matcovschi: Micul cosmonaut; F. Mironov: Cîntecul locomotivei, La revedere, grădiniţă; V. Romanciuc: Primul dinte; V. Roşca: Ia seama;
V. Rusu: Cărticica; A. Suceveanu: Ramul păcii, Clopoţelul; I. Vatamanu: Ideal; Gr. Vieru:Ţara mea, Mama, Cîte litere ştii?, Două mere, Mulţumim pentru pace, Pisicul la şcoală,Bunica, Copacul, Ploaia; L. Vlădescu: Papucii etc.
Ucrainene: M. Riliskii: Muştele albe; P. Ticina: Curge apa din ogradă; L. Ukrainka:Cîmpul verde; P. Voroniko: Cît de multe ştiu eu etc.
Ruseşti: A. Puşkin: Vîntul pe mare...; A. Pleşceev: Grădiniţa mea; I. Surikov: Iarna; P.
Voroniko: Mai frumos ca plaiul natal nu este nimic; E. Trutneva: Bradul; L. Kvitko: Mîinile bunicii; A. Barto: Uti-uti; I. Akim: Pîinea de secară; E. Serova: Vîntul a întrebat...; G.
Boiko: Iepuraşul; V. Berestov: Zboară; S. Marşak: Doamna a dat la bagaj etc.
Găgăuze: G. Gaidarji: Plaiul natal; T. Marinoglo: Partea, Rîndunica, Ariciul; P. Cebotari: Mieluţul, Soarele, Bugeacul etc.
Bulgăreşti: L. Karavelov: Хубава си, моя горо; P. Slaveikov: Татковина, Малък
Пенчо, Молитва, Училище, Аз съм българче; I. Vazov: Овчар; V. Stoianov: Баба иде;S. Drinov: Минзухарко, братко; E. Pelin: Лясто-лясто-лястовичко; P. Bosilek: Родна
стряха; D. Gabe: Мартеница; E. Bagreana: Първите уроци; I. Stubel: Чудна къщичка;A. Razţvetnikov: Пролет, Сънчо; C. Malina: До мама и татко etc.
Muzica popoarelor din Republica Moldova
Repertoriul de piese muzicale pentru audiţie
Autori din Moldova: Marşul păpuşilor mecanice (B. Dubossarski); Hora, Sîrba (folclor); Hai, Riţa (folclorul copiilor); Cîntec de toamnă, Moldova (M. Ungureanu); Vals (E.
Mamot); Moldova, floare rară, Casa noastră, Moldovioară, floare rară (I. Macovei); Cebine e, Cîntec de leagăn, Vine toamna, vine (E. Doga); Toamna (D. Radu); Doi cocoşi (I.
Ţîbulschi); Moldova frumoasă (Z. Tcaci) etc.
Autori ucraineni: Подоляночка (melodie populară prelucrată de L. Revuţki); Спи,моя дитино (I. Stepovoi); Котик сіренький (cîntec popular prelucrat de M. Verikovskii);Два півні (cîntec popular prelucrat de M. Kompanieţ) etc.
Autori ruşi: Котик заболел, Котик выздоровел (A. Greceaninov); Детская полька
(M. Glinka); Плач куклы (T. Popatenko); Марш оловянных солдатиков (P. Ceaikovskii);
Клоуны (D. Kabalevskii) etc.
Curriculum pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile
de educaţie timpurie din Republica Moldova

Cultura bunei vecinătăți

54

Autori găgăuzi: Imnul Găgăuziei, Ai Comrat (M. Colţa); Plaiul natal (G.Gaidarji);
Broscuţa, Moşul şi cocoşul (D. Tanasoglo); Greieraşul (cîntec popular găgăuz); Ieduţul
(cîntec popular găgăuz); Vesel dansează găgăuzii (cîntec popular găgăuz) etc.
Autori bulgari: Едно картофче (C. Ţibulka); Дядо Коледа и джуджетата (B. Tricikov); Песен за пръстите, Деца и кокиче (I. Kolev); Чук, чук, яйчице, Кой можетъй?, Лястовичка (B. Tricikov); Баба, Рак и жабок (A. Tanev); dansurile Бъчванка,Мари момиченце, Пиано, Тъпан, Гайда, Танц на патетата; Оловни войници (P. Hadjiev); Скарали се две петлета (P. Hadjiev) etc.
Repertoriul de cîntece
Autori din Republica Moldova: Furnica, Hai la dans, Ce visezi, brăduţule? (D. Radu);
Casa noastră, Pitpalacul, Educatoarea, Toamna (I. Macovei); Toamna (D. Blajinu); Pîiniţa, Păsărica (A. Tamazlîcaru); Mergem cu colindatul, Căsuţa mea, Colinda de Crăciun,
La şcoală (M. Ungureanu); Albinuţa (P. Rusu); Sorcova, Paparudă-rudă (folclor); Melc,
melc, codobelc, Cărăbuşul, Susai, Moşul şi cocoşul, Raţă-răţuşcă (folclorul copiilor); Sosirea rîndunicii (D. Voiculescu), Greieraşul, Izvoraşul, Bun-rămas (Z. Tcaci); Dansul florilor (A. Ranga); Căsuţa din pădure (I. Nicorescu); Fluturaşul, Albinuţa (folclor) etc.
Ucrainene: Бім-бом (folclor, prelucrare de I. Stepovoi); Зозулька (melodie populară
prelucrată de I. Mihailenko); Вийди, вийди, сонечко (melodie populară prelucrată de L.
Revuţki); Веснянка (melodie populară, versuri G. Grinevici); Дубарик (cîntec popular),Adio, toamnă (D. Savca) etc.
Ruseşti: Во поле береза стояла, Начинаю танцевать, Скачет, скачет воробей,Заинька, попляши (folclor) etc.
Găgăuze: Melc, melc; Ploiţa, Luna, Fluturaşul, Cărăbuşul, Albina, Furnica, Iepuraşii,Aricii, Cloşca, Am îngheţat; Iarna, Cîntecul de Crăciun, Ghiocelul, Barza, Cîntecul deprimăvară, Vara, Albinuţa, Fluturaşul, Limba maternă (P. Russu); Ajutorul, Tata, Mama,
Ursul, Lupul, Gînsacul şi cîinele, Fluierul, Soarele, Bugeacul (M. Kolsa) etc.
Bulgăreşti: populare: Приспивалка, Слънце грее, дъжд вали, Скачок скача по поле,Щблак се вие, Мама (muzică de L. Nikolov, cuvinte de I. Ghenov); Гъбка (muzică de L.
Lesicikov, cuvinte de V. Kovacev); Дойди, Сънчо, от горица (muzică de K. Şopov, text
folcloric), Прекрасная Стоянка (melodie populară); Нам Господь тебя послал, Голубь
воркует в саду, С Новым годом! (cîntece populare); Ты приди скорее, сон-дремота
(cîntec de leagăn) etc.
Armeneşti: Să cîntam în armeană, Constructorul, Mama mea, Păpuşa-clovn, Cînteculpotîrnichii, Ding-dong (folclor) etc.
Germane: Cîntăm împreună, Cîntec contra supărării, Cîntecelul împotriva fricii, Cîntecul de leagăn al tatei, Broasca (folclor); Anotimpurile (melodie populară prelucrată de
T. Potapenko) etc.

Curriculum pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile
de educaţie timpurie din Republica Moldova

Cultura bunei vecinătăți

55Mişcări muzical-ritmice (exerciţii, dansuri populare, hore)
Româneşti: Moldoveneasca, Sîrba, Ostropăţul, Hora, Alunelul, Ciobăneasca, Foaie
verde busuioc, Căluşarii, Călăreţul, Jocurile iezilor (melodii populare); În poiană (O. Negruţă); Mergem vesel să dansăm (M. Ungureanu) etc.
Ucrainene: Змінний крок, Танець хлопчиків з сопілками, Аркан, Танець дівчаток зхустками, Ой, гарная, гарна, Запрошення, Кривий танець (folclor); Гопачок (G. Petriţkii); Танець з бубнами (folclor, prelucrare de M. Verikovskii) etc.
Ruseşti: Кадриль, Приглашение, Ах ты, береза (folclor); Круговая пляска (melodie
populară, prelucrare de C. Razorenov); Пошла млада за водой (horă, prelucrare de V.
Agafonnikov); Парный танец (E. Tiliceeva) etc.
Găgăuze: Cadînja, Hora din grădină, Ciobanul şi mieii, Ploaia, Mîină în mîină, Deiarnă etc.
Bulgăreşti: Хоро, Ръченица, Пръстен, Куцата, Права Лазарица, Танец Буенец,Картала etc.
Rome: Jocul ţigănesc, Ceardaşul ţigănesc, Ţigăneasca etc.
Germane: Valsul fulgilor (folclor) etc.
Pentru interpretare la instrumentele muzicale pentru copii
Româneşti: Hora (melodie populară); Muzicanţii (M. Ungureanu); Xilofonul (D. Radu);
Soarele (I. Macovei); Licurici, Arici-pogonici, Lie, lie, păpădie, Ceata, ceata, Floarea,
Beu-curcubeu, Auraş-păcuraş, Cîntec de leagăn, Soarele (din folclorul copiilor) etc.
Ucrainene: Ой, лопнув обруч, Два ведмеді (folclor); Печу, печу хлібчик (folcor, seinterpretează la ţambal); Щедрик-ведрик, Кума, кума, що варила? (I. Stepovoi) etc.
Ruseşti: Птички (E. Tiliceeva); Андрей-воробей (folclor, prelucrare de E. Tiliceeva);Новогодняя полька (A. Aleksandrov); Маленькие музыканты (V. Semenov); Сорокасорока (folclor, prelucrare de T. Popatenko); Танец маленьких лебедей (P. Ceaikovskii);
Дождик (folclor, prelucrare I. Slonov) etc.
Găgăuze: Moara (melodie populară); Cărăbuşul (melodie populară); Fluturaşul (melodie populară); Ziua (melodie populară) etc.
Bulgăreşti: Лъвчо (D. Paliev); Тръгнал кос (melodie populară); Зеленчуци който не
яде (melodie populară); Прочула се Рада (melodie populară) etc.
Jocuri muzicale
Româneşti: Vulpea şi cocoşul, Mama la plăcinte face, Jocuri cu panglici, Vino, ploaie, pe la noi (G. Ritenso); Rîndunică, rîndunea, Vînătorul şi iepurele, Cărăbuşul, Batista(aranjament de A. Tamazlîcaru); Barza şi broasca, Împăratul şi voinicii, Pălăria şi un mincinos, Palatul, Paparuda, Cine joacă Lăzărelul, Drăgaicele (din folclorul copiilor); De-ababa-oarba, Ghici al cui e glasul (C. Rusnac); De-a paiul (I. Păcuraru); Capra şi iezişorii,
Ecoul (I. Macovei).
Curriculum pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile
de educaţie timpurie din Republica Moldova

Cultura bunei vecinătăți

56

Ucrainene: Дощик, Непустимо, Перепілочка, Подоляночка (melodii populare);Підемо в ліс (folclor); Мак (cîntec popular, prelucrare de M. Lîsenko); Ой, нагорі жито(cîntec popular, prelucrare de C. Steţenko) etc.
Ruseşti: Гуси-лебеди, Заря, Каравай, Горелки; Будь ловким (N. Laduhin), Ищиигрушку (melodie populară, prelucrare de V. Agafonnicov), Ловушка (melodie populară,prelucrare de N. Sidelnicov), Займи домик (muzica de M. Maghidenko), Узнай по голосу
(E. Tiliceeva), Найди себе пару (T. Lomova) etc.
Găgăuze: Kur-kur, babu (D. Tanasoglu); Kecijik, Cekirgä (M. Colţa) etc.
Bulgăreşti: Весели дрънкалки (muzică de I. Kolev, cuvinte de D. Vasileva); Тъйлюлеем (muzică deN. Nikolaev, cuvinte de D. Vasileva); Аз имам (muzică de I. Kolev,
cuvinte de K. Malina); Бешика (joc muzical popular); Горе-долу (muzică de N. Nikolaev, cuvinte de D. Vasileva); Гуси, гуси, бабо, Трите цвята (muzică de B. Karadimcev,
cuvinte de A. Petrov); Невидимата топка (muzică de B. Karadimcev, cuvinte de A.
Petrov) etc.
Armeneşti: Sticletele, Iepuraşul etc.
Germane: Vifor-viforniţă, Vino la noi (E. Notdorf); Anotimpurile (folclor, prelucrare
de T. Popatenco); Înapoi în cerc (cîntec popular, prelucrare de V. Popova), Unu, doi, trei,
patru, cinci etc.
Ne jucăm împreună
Jocurilor destinate interacţiunii dintre copii
Cum te cheamă? Rostește numele tău cu afecţiune. Să facem cercul. Mişcarea în cerc.
Ne aranjăm în perechi. Sculptorul. Pompa. Ghici cine a ieşit? Eu îţi dau un cadou. Spunepovestea. Da sau Nu? Maşina de dactilografiat. Telegrama. Ne pregătim împreună. Cuvîntul din cîntec. Motanul care se plimbă de unul singur etc.
Jocuri de rol
Familia. Familiile noastre locuiesc în apropiere. Vecinii noştri. Magazinul. Supermarketul. Venim în ospeţie. Primim oaspeţi. Ziua de naştere. Spitalul. Policlinica. Frizeria. Salonul
de frumuseţe. Casa de modă. Şoferii. Marinarii. Circul. Atelierul. Excursiile. Ospătăria. Biblioteca. Şcoala. Salvatorii. Cosmonauţii. Agenţia de publicitate. Grădiniţa. Teatrul. Garajul
etc.
Jocuri-dramatizări
Concomitent cu tematicile de bază indicate pentru dramatizări în curriculum, se recomandă folosirea unor opere din literatura clasică şi modernă ​propuse în capitolul Literatura
pentru copii despre Republica Moldova etc.
Curriculum pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile
de educaţie timpurie din Republica Moldova

Cultura bunei vecinătăți

57

Numărători, cimilituri, cîntecele
Româneşti: Unu, doi, trei, patru, m-am pornit cu căutatu, Oceanul liniştit, An-tantichi-tan, Numerele (numărători); Ala, bala, portocala (cimilitură); Ce am? (tras la sorţi),Într-o călimară (cîntecel); Pe o cutie de ciocolată, Stan şi Bran, Unul merge, Iepuraş cu
coada scurtă, Mama la plăcinte face (versuri) etc.
Ucrainene: Бродить кіт по траві..., Тікав заєць через ліс..., Зайчик, зайчик,побігайчик..., Я куплю собі дуду..., Котилася торба..., Хобре-бобре, заховайся добре...,Біг пес через овес... (numărători) etc.
Ruseşti: Катился горох по блюду..., Я куплю себе дуду..., Заяц белый... (numărători); Конь вороной остался под горой..., Ниточка или иголочка? (tras la sorţi); Ктозасмеется..., Первенчики, бубенчики..., Мышка, мышка... (cîntece) etc.
Găgăuze: O mînă, două mîini…, Este timpul să ne jucăm…, Pocnitoarea, Gîndacul
negru..., Sare-apă..., Furnicuţo, vino la noi, Vremea, Roata se roteşte, Fulgerul, Moara,
Unu-doi, a venit vulpea... etc.
Bulgăreşti: В небе летят гълъбета, Кой да мижи?, Ала-бала…, Мишка скърца натавана…, Китка, китка… etc.
Germane: Dis-de-dimineaţă, la ora şase…, Regenverse, Wass ist das? (numărători)etc.
Jocurilor mobile
Româneşti: Campionii, Bîza, Gîşte-gîşte, Zi şi noapte, Vînătorul, vrabia şi albina, Aculşi aţa, Deschide portiţele, Cloşca şi puii, Băsmăluţa, Avioanele, Broaştele şi barza, Căişorii, De-a mijatca, Apărătorii cetăţii, Bondarul, Suveica, Şotronul, Poştaşii, Lupta cocoşilor, Cucul, Rupe lanţul, Ursul la miere, Vînătorul orb etc.
Ucrainene: Перепілочка, Горю, горю, пень, Котився горішок, Ледачий Гриць,Гоп-гоп, Вийшли в поле косарі, Куй, куй, ковалі..., Панас, Горю-дуб, Подоляночка,Котилася торба etc.
Ruseşti: Гуси-лебеди, Обыкновенные жмурки, Палочка-выручалочка, Горелки,Пятнашки, Лапта, Малечена-калечина, Молчанка, Золотые ворота, В ручеек,Каравай etc.
Găgăuze: Mielul, Cocoşelul cu familia sa, Răţuştele, Lupul şi mielul, Ziuă-noapte,Cloşca cu puii, Cioara, Balonul, Sülük-sülüjäk, Böjek, Saklambaç, Karımja, Кirpijik,
Кloçka, Çekirgä, Кеçijik (prelucrare de D. Tanasoglo) etc.
Bulgăreşti: Подай топката, Гоненица, Замръзване, Ден и нощ, Лети, лети, Кърпа,Прескочи кобила, Криеница, Гори, гори кърпа, Перстень, Ой, Ладо, Ладо etc.
Armeneşti: Şapte pietre, Trei pietre, Florile şi briza, Jocul kîh-kîh, Jocul giuzi-topi,
Jocul de-a rustopi, Pasărea şi vulturul, Tu-pu-tupu etc.
Germane: Nu ştiu unde mă aflu, Plantele cresc, Pescarule, e adîncă apa?, Jocul Bass,Împăratule, cîţi paşi îmi dăruieşti?, Aruncarea mingii de ciorap, Vaca oarbă, Alergări
printre cutii etc.
Curriculum pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile
de educaţie timpurie din Republica Moldova

58

Cultura bunei vecinătăți
Jocuri calendaristico-ceremoniale

Românești:De primăvară: Alungarea iernii, Baba Odochia îşi scutură cojoacele, Drăgaicele, Primul curcubeu, Floriile, Duminica Mare, Mărţişorul etc.
De chemare a ploii: Paparudă-rudă, Caloianul etc.
Strînsul roadei: Cosaşii, Strînsul poamei, Dogarii, La moară, Cine joacă Lăzărelul,
Alunelul, Bîza, Baba-oarba, Hramul, Ţurca, Toamna de aur etc.
Urături, colinde: Florile dalbe, Sorcova, Cu semănatul, Pluguşorul, Capra etc.
Ucrainene: Посівання, Колядування, Киці-баба, А ми просо сіяли-сіяли, Горобець,Ящур, Гуси, На Івана-на Купала, Жайворонок etc.
Ruseşti: Ёлка наряжается (I. Akim), colindele Добрый вечер добрым людям,Коляда, коляда, отворяй ворота…, cîntece de primăvară, poeziile lui V. Berestov despre
Masleniţa, cîntecele de Paşti, Камаринская (V. Lunin), Птичья песня (P. Nefiodov) etc.
Găgăuze: Colinda, Lazăr, Pipiruda etc.
Bulgăreşti: Коледа, Сурва, Цветница, Полязване, Мартеница, Ходене на Лазар,Кумичене, Буенец, Пеперуда etc.
Dansuri-hore şi jocuri cu caracter de dansRomâneşti: Foaie verde busuioc, Baba mea, Hora veselă, Alunelul, Căluşarii, Oiţele, Fulguţele, Ciobănaşul, Moara, Hostropăţul (dansuri-hore); Joacă, joacă, tînără fetiţă,Într-un coş cu viorele, Luncile s-au deşteptat, Floricelele, Moşule-moşneagule, Soarele,
Batista (jocuri cu caracter de dans) etc.
Ucrainene: Розлилися водина триброди, Ой, війтеся, огірочки, Унадився журавель,Ой, леті лазозуленька, Вишні-черешні, Май; Ой, уполіжито, Білаквочка, Старий
горобейко, Цить, неплач (jocuri-hore) etc.
Ruseşti: Воробушки, Оленюшка, Лебедь, Лен, Костромушка (jocuri-hore); Проу­лочком, Застенком, В воротца, Челноком, Метелица (jocuri cu caracter de dans) etc.
Tematica jocurilor amuzante (cu degetele)Româneşti: Tăpuşele, tăpuşele, Degeţelele, Iată..., Ăsta-i urs, Gîdilici, Huţa-huţa, Pietricelele, Călimara, Bate vîntul frunzele, Moş Andrei, Melcul, Cioara, Mărul, Profesiile, Căsuţa, Musca, Degeţele în lăcată, Fluturaşii numărau, Ploiţa, Ne jucăm cu pianul, În jurul lumii,
Prin ţară, Un băieţel, Şoricelul bebeluş, Colăcelul, Poezie cu numere, Gîdilici, Car-car, La
mare etc.
Ruseşti: Ласточка, перепелочка, Киселек, Банька, Барашка купишь?, Утречко,Братцы, Гости, На блины, У бабы Фроси, На постой, Маланья, Перстенек, Щелчки,Коси, коса!, В копну, Воробей в гнезде, Перетяжечки, Прижми палец etc.
Găgăuze: Parmacıklar, Ha, sayalım etc.
Bulgăreşti: Варила мишка кашичка, Пляс, пляс, ръчички, Дай, бабо, огънче, Тумбалумба шикалка…, Боц, боц, детенце!, Цапа-цапа куни… etc.
Rome: Ineluşul la spate, Nu suna! etc.
Curriculum pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile
de educaţie timpurie din Republica Moldova

Cultura bunei vecinătăți

59

Modulul 3: Parteneriatul cu familia
Obiectivele generale:––

dezvoltarea relaţiilor de parteneriat cu familiile tuturor copiilor;încurajarea părinţilor pentru implicare în activităţile grupei şi ale grădiniţei.

Deși fiecare copil este parte a societăţii, asupra dezvoltării sale influenţează, în primul
rînd, membrii familiei, bunicii, alte rude. De aceea, eficienţa lucrului cu copiii va depinde,în mare măsură, de eficienţa lucrului cadrelor didactice cu părinţii.
Anume familia determină dezvoltarea iniţială a copilului, în general, şi a capacității
de interacțiune cu alți copii, în special. Prin urmare, este necesar de a elabora/identifica şiaplica modalități optime de colaborare a instituţiilor de educație timpurie cu familia, ţinînd
cont de specificul țării.
În Republica Moldova, nu există grădinițe care să fie frecventate în exclusivitate de copii
de aceeași naţionalitate. Părinţii lor interacționează unul cu altul, dar această comunicare se
reduce, de cele mai multe ori, la un simplu salut. În interesul copiilor, comunicarea dintrepărinți merită aprofundată, ea trebuie să devină mai prietenoasă şi mai diversă, misiune ce îirevine educatorului.
Pentru ca lucrul cu părinţii să se încununeze de succes, trebuie să se efectueze mai întîi
o cercetare sociologică (sondaje, chestionare, teste etc.), pentru a se stabili direcţiile viitoarelor acțiuni. Următorul pas va fi selectarea formelor de lucru cu familiile.
Acestea pot fi:
•

•
•

•

Cluburi de întîlniri cu persoane interesante, inclusiv părinţii. De exemplu: Să facemcunoştinţă, Grădiniţa noastră – casă multinaţională, Specificul educaţiei copiilor
în familii de naţionalităţi diferite, Rolul tatălui şi mamei în educarea viitorilor cetăţeni ai Republicii Moldova, Atitudinea faţă de bunici în familii multietnice, Obiceiurile şi tradiţiile naţionale, Literatura pentru copii din Republica Moldova;
Zilele uşilor deschise (în grupe);
Zile, săptămîni, decade, festivaluri culturale, etnice în grădiniţă, în cadrul cărora
părinţii să îşi completeze cunoştinţele despre tradiţiile, obiceiurile şi cultura locuitorilor Republicii Moldova;
Serate literare, distracţii (care, de regulă, se organizează doar cu implicarea copiilor
şi pentru copii) pot fi extinse atît din persectiva ​conţinutului, cît şi din cea a componenţei participanţilor. Părinţii pot fi antrenați direct şi activ în pregătirea şi organizarea unor astfel de măsuri. Tematica acestor evenimente poate fi variată: Bine aţiCurriculum pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile
de educaţie timpurie din Republica Moldova

Cultura bunei vecinătăți

60

•
•
•
•

•

venit în ospeţie, Bucătăriile naţionale, Sărbătorim ziua de naştere, Trăim în pace şiarmonie, Limba vecinilor etc.;
Organizarea excursiilor la muzeele etnografice şi de istorie locală, vizitarea locurilor cu destinaţie socială şi culturală;Organizarea cercurilor de confecționare a unor lucrări de artizanat (cu implicareapărinţilor);
Confecționarea costumelor naţionale pentru sărbători;
Elaborarea de către educator a unor pliante informaţionale adresate părinţilor, caretrebuie să fie atractive, cognitive, de exemplu: Numele copiilor noştri, Facem cunoştinţă cu familia, Bunicii copiilor noştri, Jucaţi-vă cu copiii de-a jocuri naţionale, Cîntecele de leagăn etc.;Întîlniri de grup cu părinţii, de exemplu: Prietenesc copiii – prietenesc familiile. În
cadrul acestora, membrii familiilor fac cunoştinţă unii cu alţii, leagă prietenii, potsărbători anumite evenimente, ceea ce va cimenta relațiile dintre părinţi şi dintre
copii.

Curriculum pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile
de educaţie timpurie din Republica Moldova

Cultura bunei vecinătăți

61

V. STRATEGII DIDACTICE
1.

Metode şi tehnici de învăţare

Curriculumul Cultura bunei vecinătăţi se axează pe principii didactice şi specifice debază, care sînt corelate cu strategiile didactice de învăţare. Implementarea acestuia poate fi
realizată în instituție și în afara ei, în cadrul proiectării şi desfăşurării sărbătorilor, în lucrul
cu părinții, precum şi în viaţa de zi cu zi, presupunînd:1) participarea copiilor la plimbări tematice, excursii prin localitate, ceea ce contribuie
inclusiv la păstrarea şi întărirea sănătăţii lor;2) învățarea regulilor de comportare în oraş, de exemplu: Cum să traversez strada, Ce
se poate face și ce nu se poate face pe străzile oraşului/orăşelului/satului;3) participarea, împreună cu educatorul, la strîngerea frunzelor de pe teritoriulgrădiniței, la hrănirea păsărilor (porumbei, vrăbiuţe) etc.;
4) realizarea unor activități de lectură a unor opere literare, articole întru dezvoltarea
gustului estetic, a percepţiilor, a abilității de a purta discuţii; a deprinderilor de aanaliza, de a comunica, de a conversa pe marginea evenimentelor care au loc înoraşul (orăşelul, satul) natal, de alcătuire a povestirilor despre locurile importanteale patriei mici;5) examinarea tablourilor, a imaginilor care reflectă atitudinea oamenilor faţă de oraşul/orăşelul/satul natal, față de locul de trai și care conțin secvențe legate de: plantarea arborilor şi a florilor, pregătirea localității pentru sărbători etc.;
6) participarea în activităţi de planificare/proiectare soldate cu elaborarea unor reviste
sau ziare despre patria mică; întocmirea hărţilor oraşului, ale cărăruşelor ecologice; alcătuirea traseelor pentru excursii prin oraş, colectarea unor imagini, felicitări,simboluri, pictograme etc.;
7) discutarea şi alcătuirea povestirilor despre profesiile părinţilor;8) participarea, împreună cu părinţii şi educatorii, la evenimentele sociale importantedesfăşurate în oraş; promovarea valorilor altor naţionalităţi, alte acţiuni sociale.
Pentru a desfăşura o activitate profesionistă cu copiii, însuşi educatorul trebuie să știece înseamnă a fi tolerant și să se comporte ca atare. În primul articol al Declaraţiei principiilor toleranţei, adoptată de statele-membre ale ONU la 16 noiembrie 1995 la Paris şi
ratificată de Republica Moldova, explicaţia termenului se prezintă astfel:

Curriculum pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile
de educaţie timpurie din Republica Moldova

62

Cultura bunei vecinătăți

1.1. Toleranţa este respectul, acceptarea şi aprecierea bogăţiei şi a diversităţii culturilor lumii noastre, a felurilor noastre de expresie şi a manierelor de exprimare a calităţii
noastre de fiinţe umane. Ea este încurajată prin cunoaştere, deschiderea spiritului, comunicare, libertatea gîndirii, a conştiinţei şi a credinţei. Toleranţa este armonia în diferenţe.
Ea nu e doar o obligaţiune de ordin etic; ea este, de asemenea, o necesitate politică şi
juridică. Toleranţa este o virtute care face ca pacea să fie posibilă şi care contribuie laînlocuirea culturii războiului cu o cultură a păcii.
1.2. Toleranţa nu e nici concesie, nici condescendenţă ori indulgenţă. Toleranţa este,
mai ales, o atitudine activă generată de recunoaşterea drepturilor universale ale persoanei umane şi a libertăţilor fundamentale ale altora. În nici un caz, toleranţa nu poate fi
invocată pentru a justifica violarea acestor valori fundamentale. Toleranţa trebuie să fie
practicată de indivizi, grupuri şi state.
1.3. Toleranţa este responsabilitatea care susţine drepturile omului, pluralismul (inclusiv pluralismul cultural), democraţia şi statul de drept. Ea implică respingerea dogmatismului şi a absolutismului şi confirmă normele enunţate în instrumentele internaţionale cu
privire la drepturile omului.
1.4. În conformitate cu respectarea drepturilor omului, a practica toleranţa nu înseamnă nici a tolera nedreptatea socială, nici a renunţa la propriile convingeri, nici a faceconcesii în această privinţă. Ea semnifică acceptarea faptului că fiinţele umane, care se
caracterizează natural prin diversitatea aspectului lor fizic, prin situaţia lor, prin felul
de exprimare, prin comportamente şi prin valorile lor, au dreptul de a trăi în pace şi de afi cele care sînt. Ea semnifică, de asemenea, că nimeni nu trebuie să-şi impună propriile
opinii altuia.
Conceptul de toleranţă etnică cuprinde două dimensiuni:
1. Sistemul de valori, atitudini, stereotipuri de factură democratică, bazate pe recunoaşterea principiului de toleranţă în relaţiile interetnice;
2. Capacitatea umană de a accepta oamenii ca purtători de culturi, conştiinţe şi tradiţii
diverse, disponibilitatea psihologică de a interacţiona cu reprezentanţii altor naţionalităţi în baza toleranţei şi înţelegerii.
Dimensiunile enunțate pot servi drept bază pentru demersurile educaţionale orientate
spre formarea la copii a unei conştiinţe tolerante. În acest context, este recomandabil aconstrui demersurile proiectate pe două direcţii principale:
Prima se referă la familiarizarea copiilor cu valorile moderne ale relaţiilor interetnice(componenta intelectuală a competenţei interculturale).

Curriculum pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile
de educaţie timpurie din Republica Moldova

Cultura bunei vecinătăți

63

A doua direcţie se axează pe familiarizarea copiilor cu metode şi forme concrete deinteracţiune tolerantă cu reprezentanţii altor naţionalităţi, cu modalităţi de prevenire şi soluţionare a situaţiilor de conflict (componenta practică a competenţei interculturale).
Manifestarea comportamentului tolerant implică respectarea mai multor principii:
1. Conştientizarea calităţii de purtător al anumitei culturi şi limbi şi recunoaşterea
acestui drept pentru alte persoaneÎn Declaraţia Universală a Drepturilor Omului se precizează: „Toate fiinţele umane se
nasc libere şi egale în demnitate şi în drepturi. Ele sînt înzestrate cu raţiune şi conştiinţă şi
trebuie să se comporte unele faţă de altele în spiritul fraternităţii. Omul poate recunoaşte
dreptul altuia de a se mîndri cu poporul al cărui exponent este şi de a-şi exprima în moddeschis apartenenţa etnică doar conştientizînd apartenenţa la propriul popor, la propria cultură şi limbă. Numai în oglinda altei culturi acesta poate să se pătrundă de propria cultură,să o vadă mai sclipitoare, mai vastă şi mai diversă, să se simtă parte a unui întreg, păstrător
şi continuator al tradiţiilor.
2. Lipsa dorinţei de a supune pe altcineva
Putem vorbi despre toleranţă numai atunci cînd partenerii nu manifestă tendința de a-l
supune, de a-l suprima pe celălalt prin putere, prestigiu, bogăţie sau prin forţa armelor.
Prin urmare, toleranţa se construieşte numai în baza egalităţii de poziţii ale subiecţilor careinteracţionează. Aceasta trebuie să includă neapărat respectul pentru demnitatea fiecăruia,
dreptul la existenţă şi la păstrarea identităţii, a cărei manifestare poate fi limitată doar dacăeste necesar pentru atingerea rezultatului acţiunilor comune.
3. Studierea celuilaltÎntrucît toleranţa se bazează pe respectul faţă de demnitatea subiecţilor care interacţionează, partenerii trebuie să se studieze reciproc, pentru a descoperi valori comune, semnificative pentru comunicare. Din păcate, în societatea contemporană, atît maturii, cît şi
copiii, nu manifestă ​dorinţa şi, mai ales, disponibilitatea de a studia o persoană, pentru ao accepta ca pe un subiect interesant şi deosebit. Or, “cercetarea celuilalt” este o inițiativă
care impulsionează interesul şi activitatea cognitivă a copiilor, ceea ce favorizează dezvoltarea unor personalităţi creative. Familiarizarea copiilor cu cultura, tradiţiile şi modul deviaţă al reprezentanţilor altor naţionalităţi va permite transformarea “actului de evaluare
a persoanei” în unul de cunoaştere. Acest lucru presupune, la rîndul său, o căutare activă
a valorilor care pot sta la baza coabitării oamenilor. Astfel se formează şi capacitatea individului de a recunoaşte existența și dreptul la viață și a altor puncte de vedere, opinii,
percepţii, comportamente, dar şi a multitudinii de percepţii asupra lumii înconjurătoare şide atitudini faţă de ea. Oamenii pot afla mai multe despre propria lor cultură prin prisma
Curriculum pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile
de educaţie timpurie din Republica Moldova

Cultura bunei vecinătăți

64

alterităţii, observînd-o în oglinda celorlalţi.
4. Acceptarea celuilalt aşa cum este el
Această condiţie presupune ca subiecţii care interacţionează să nu încerce să se schimbe
unul pe altul, ci să se perceapă ca un tot întreg.
5. Accentul pe ceea ce ne uneşte, pe asemănări
Pentru a realiza o interacţiune tolerantă, este important de a stabili lucrurile care îi unesc
pe parteneri, dar nu pe cele care îi separă. De aceea, iniţial se vor identifica caracteristicile
comune şi abia apoi atenţia va fi fixată asupra caracteristicilor distinctive, într-un context
emoţional adecvat, formîndu-se, astfel, stereotipuri etnice pozitive.

2.

Forme de învăţare
Formele de învăţare propuse spre aplicare sînt:
•
•
•
•
•

individuală;în perechi;în echipe;în grupuri mari;în grupuri mici.

Crearea condiţiilor pentru activitatea individuală, independentă a copiilor, a situaţiilorde învăţare experienţială; stimularea, dezvoltarea şi menţinerea interesului copiilor sîntaspecte indispensabile unui demers instructiv-educativ de calitate.

Curriculum pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile
de educaţie timpurie din Republica Moldova

Cultura bunei vecinătăți

65

VI. Bibliografie
1. Breben S. Metode interactive de grup. Ghid metodic. Bucureşti: Arves, 2002.
2. Curriculumul educaţiei copiilor de vîrstă timpurie şi preşcolară (1-7 ani) în Republica Moldova. Ed. a II-a. Chişinău: Cartier, 2008.
3. Cristea S. Dicţionar de pedagogie. Chişinău-Bucureşti: Litera Internaţional, 2002.
4. Educație interculturală în Republica Moldova. Chișinău: ARC, 2004.
5. Educație pentru toleranță. Auxiliar didactic în ajutorul dirigintelui. Chișinău: C.E.
PRO DIDACTICA, 2005.
6. Ghid de bune practici pentru educaţia timpurie a copiilor de 3-6 ani. Bucureşti:MECT, 2008.
7. Glava A., Glava, C. Introducere în pedagogia preşcolară. Cluj-Napoca: Dacia,
2002.
8. Guţu Vl. Cadrul de referinţă al Curriculumului Naţional. Chişinău: Ştiinţa, 2007.
9. Reardon B.A. Toleranța – calea spre pace. Chișinău: ARC, 2004.
10. Să ne cunoaștem mai bine. Educație interculturală pentru înțelegerea alterității. Cursopțional pentru licee, colegii și universități. Chișinău: Cartier, 2005.
11. Standardele de învăţare şi dezvoltare a copilului de la naştere pînă la 7 ani. UNICEF, 2010.
12. Vrînceanu M., Pelivan V., Dima A., Zotea N. ş.a. 1001 idei pentru o educaţie timpurie de calitate. Ghid pentru educatori. Chişinău: Ministerul Educației-Centrul
Educațional PRO DIDACTICA-CNETIF, 2010.
13. Осокина Т., Кенеман А. Детские народные подвижные игры: пособие длявоспитателей детского сада. Москва: Просвещение, 1995.
14. Энциклопедия «Животный мир Молдавии». Насекомые. Кишинев: Штиинца,1983.
15. Энциклопедия «Животный мир Молдавии». Птицы. Кишинев: Штиинца,1981.
16. Энциклопедия «Животный мир Молдавии». Млекопитающие. Кишинев:Штиинца, 1979.
Resurse Internet:
17. http://www.prodidactica.md/e_resources.php3
18. http://prodidactica.md/materials.php3
19. scri-ianka.blogspot.com/
20. ro.wikipedia.org
21. www.moldovenii.md
22. www.moldovenii.md/ru/
23. www. didactic.ro
24. www.educator.com
Curriculum pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile
de educaţie timpurie din Republica Moldova

Cultura bunei vecinătăți66

ANEXA 1GlosarArtizanat − meşteşug practicat cu artă.
Atitudinea valorică a copilului faţă de lume − ansamblul ideilor şi relaţiilor selective,
rezultate din conştientizarea realităţii sociale şi a relaţiilor dintre oameni.
Comunicare − ansamblu de interacțiuni între persoane pentru schimb de informații,cunoștințe, abilități.
Ecologie − ştiinţă care se ocupă cu studiul relaţiilor dintre organisme şi ambianţa lor, la
nivel de individ, populaţie sau comunitate.
Educație interculturală − demers educațional, realizat formal sau informal, menit să
promoveze toleranța interetnică, să dezvolte spiritul de acceptare a diversității culturale, ca
element esențial al societății deschise.
Etică − ansamblu de norme în raport cu care un grup uman îşi reglează comportamentul
pentru a deosebi ce este legitim şi acceptabil în realizarea scopurilor; morală.
Etichetă − totalitate a normelor de conduită în societate.
Etnie − grup uman de aceeaşi origine, limbă şi tradiţii culturale.
Etnic − referitor la apartenenţa la un popor; privitor la formele de cultură şi de civilizaţie specifice unui popor.
Etnografie − ştiinţă care clasifică popoarele lumii, studiază compoziţia, originea şi răspîndirea lor, urmăreşte evoluţia culturii lor materiale şi spirituale, moravurile şi particularităţile felului lor de viaţă, legăturile cultural-istorice reciproce.
Experienţa socială a copilului − totalitatea de cunoştinţe, abilităţi şi deprinderi de interacţiune cu realitatea socială, sistemul de atitudini faţă de aceasta.
Familie − 1. formă socială de bază, realizată prin căsătorie, care uneşte pe soţi (părinţi)şi pe descendenţii acestora; 2. totalitatea persoanelor care se trag dintr-un strămoş comun;
neam, descendenţă.
Faună − totalitatea speciilor de animale de pe glob, dintr-o regiune, dintr-o epocă geologică etc.
Floră − totalitatea plantelor care trăiesc într-o anumită regiune a globului, într-o anumită perioadă geologică sau într-un anumit mediu.
Genealogie − ordine cronologică a ascendenţei membrilor unei familii, a unui neam etc.
Globalizare − fenomen de transformare a lumii într-o unitate, care se manifestă la scaraîntregului glob, prin mijloace specifice.
Internaţionalism − solidaritate, cooperare între naţiuni, popoare, ţări egale în drepturi,
pe baza unor interese şi vederi comune, în scopul sprijinului reciproc, al dezvoltării relaţiilor politice şi economice, al progresului şi păcii.
Meserie − profesiune sau îndeletnicire bazată pe un complex de cunoştinţe obţinute prinşcolarizare şi prin practică, care permit celui ce le posedă să execute anumite operaţii deCurriculum pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile
de educaţie timpurie din Republica Moldova

Cultura bunei vecinătăți

67

transformare şi de prelucrare a obiectelor muncii sau să presteze anumite servicii; îndeletnicirea meseriaşului; calificarea profesională a meseriaşului; meşteşug, meşterie.
Monument natural − obiect natural rar şi preţios din punct de vedere ştiinţific sau estetic: pădure de munte, cascadă, rîu, peşteră, stîncă etc.
Naţiune − comunitate stabilă de oameni constituită istoriceşte şi apărută pe baza unităţii
de limbă, de teritoriu, de viaţă economică şi de factură psihică, manifestate în particularităţile specifice ale culturii.
Neam − totalitatea persoanelor înrudite între ele prin sînge sau prin alianţă; persoană
care face parte din aceeaşi familie cu cineva (în raport cu acesta); rudă.
Patriotism – dragoste, devotament pentru patrie şi pentru popor.
Popor − comunitate de oameni care locuiesc pe acelaşi teritoriu, vorbesc aceeaşi limbă
şi au aceleaşi tradiţii culturale.
Realitate socială – starea de fapt dintr-o societate, care relevă mediul existențial al
omului.
Relicvă − obiect păstrat ca o amintire scumpă din trecut.
Rezervație naturală – o arie în care întregul cadru natural sau anumite exemplare floristice, faunistice sau geologice sînt ocrotite de lege. Sînt protejate, pentru conservarealor, ecosisteme, specii de plante sau de animale, elemente geologice etc. de interes ştiinţific sau peisagistic.
Ritual − ceremonial, desfăşurat după reguli tradiţionale, cu prilejul naşterii, căsătoriei,morţii, cu prilejul semănatului sau al culesului etc.
Socializare − proces de integrare socială a unui individ într-o colectivitate.
Spiritualitate − ansamblu de idei şi de sentimente care caracterizează un popor, o naţiune din punctul de vedere al vieţii spirituale, al specificului culturii sale.
Toleranţă etnică − sistem de valori şi idei care se bazează pe acceptarea toleranţei în
cadru relaţiilor interetnice; capacitatea omului de a accepta persoanele de altă cultură şi
tradiţii, gătinţa psihologică de a interacţiona cu ele în bază de toleranţă şi înţelegere.
Tradiţie − ansamblu de concepţii, de obiceiuri, de datini şi de credinţe care se statornicesc istoriceşte în cadrul unor grupuri sociale sau naţionale şi care se transmit (prin viu
grai) din generaţie în generaţie, constituind pentru fiecare grup social trăsătura lui specifică.
Umanitarism − concepţie, atitudine de înţelegere, dragoste faţă de oameni.

Curriculum pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile
de educaţie timpurie din Republica Moldova

68

Cultura bunei vecinătăți

Curriculum pentru educaţia interculturală a copiilor din instituţiile
de educaţie timpurie din Republica Moldova