Direcția Generală Educație și
Cultură Ialoveni

Liceul Teoretic”Petre Ștefănucă”, or. Ialoveni

Lumos
Foundation

RAPORT
privind rezultatele pilotării Modelului de incluziune
educațională a copiilor cu dizabilități severe în cadrul
Liceului Teoretic ”Petre Ștefănucă”, Ialoveni(2016-2020)Chișinău, 2020
1

Cuprins
1. Cadrul normativ și metodologic al pilotării ............................................................

3

1.1.

Argumentarea necesității ................................................................................

3

1.2.

Deciziile oficiale privind pilotarea ...................................................................

4

1.3.

Descrierea Modelului ......................................................................................

5

1.4.

Metodologia pilotării ......................................................................................

6

2. Implementarea Modelului ....................................................................................

8

2.1.

Identificarea, evaluarea, înrolarea/incluziunea copiilor ..................................

8

2.2.

Procesul educațional și serviciile conexe .........................................................

10

2.3.

Resursele necesare pentru asigurarea calității procesului educațional ...........

23

3. Rezultatele pilotării ..............................................................................................

27

3.1.

Rezultate pentru copii .....................................................................................

27

3.2.

Rezultate pentru personal .... .........................................................................

32

3.3.

Rezultate pentru instituția de învățământ ......................................................

33

3.4.

Rezultate pentru sistem ..................................................................................

35

3.5.

Evaluări interne, naționale și internaționale ...................................................

36

4. Concluzii și recomandări .......................................................................................

38

4.1.

Eficiența, calitatea, relevanța Modelului .........................................................

38

4.2.

Limitele Modelului ..........................................................................................

39

4.3.

Recomandări pentru validarea Modelului .......................................................

40

4.4.

Recomandări pentru replicare/extindere .......................................................

41

4.5.

Recomandări privind asigurarea normativă ....................................................

412

1. Cadrul normativ și metodologic al pilotării
1.1.

Argumentarea necesității

Pe parcursul ultimilor ani, Republica Moldova a înregistrat progrese notabile în ceea ce privește
asigurarea respectării și protecția drepturilor copiilor: au fost ratificate importante documenteinternaționale (Convenția ONU cu privire la drepturile copilului, Convenția ONU privind drepturile
persoanelor cu dizabilități) și aprobate documente de politici și legislative naționale (Strategianațională și Planul de acțiuni privind reforma sistemului rezidențial de îngrijire a copilului, 20052012, Strategia de incluziune socială a persoanelor cu dizabilități, 2010-2013, Programul dedezvoltare a educației incluzive în Republica Moldova pentru anii 2011-2020, Codul Educației,Strategia ”Educația 2020”, Strategia pentru protecția copilului, 2014-2020).
Ca urmare a promovării și realizării unor procese cuprinzătoare de reformare a sistemului
rezidențial de îngrijire a copilului, de dezvoltare și promovare a educației incluzive, mii de copii sau reunit cu familiile lor, au fost incluși în școlile generale și integrați în comunitățile de baștină.
În același timp, deși s-au făcut anumite progrese, deși legislația națională conține norme clareprivind dreptul tuturor copiilor la educație și au fost puse în aplicare mai multe documente
normative și suporturi metodologice privind incluziunea educațională a copiilor cu cerințe
educaționale speciale CES, pentru un număr considerabil de copii accesul efectiv la educație
rămâne a fi limitat din cauza barierelor și constrângerilor existente, precum și din cauza lipsei
condițiilor și resurselor adecvate ale sistemului educațional. Este vorba, în primul rând, despre
copiii cu dizabilități1.
Situația este și mai complicată în cazul copiilor cu dizabilități severe care, cu mici excepții, suntșcolarizați prin învățământ la domiciliu sau sunt plasați în instituții rezidențiale din domeniul social,în cadrul cărora beneficiază, în temei, doar de servicii de îngrijire și sănătate.
Accesul limitat la educație al grupului respectiv de copii este condiționat, înainte de toate, defaptul că școala generală nu deține, deocamdată, resursele adecvate și nu poate răspunde, eficientși calitativ, cerințelor specifice și complexe ale copiilor, care reclamă o formă specială de educație,ce nu poate fi furnizată în condiții generale de învățare.
În condițiile promovării la scară națională a educației incluzive, situația respectivă dovedește
necesitatea creării în baza școlilor generale a unor servicii integrate de suport, care să sprijineșcolarizarea și dezvoltarea grupului menționat de copii, contribuind, în fapt, la realizarea
angajamentelor asumate privind egalizarea șanselor și asigurarea accesului la educație tuturor
copiilor, indiferent de capacitatea lor fizică, intelectuală sau financiară de participare, așa cumprevăd actele internaționale la care Republica Moldova este parte și cum statuează legislația
națională.
Similar proceselor derulate la nivel național, în raionul Ialoveni, în perioada 2011-2015, autoritățile
au aprobat și implementat strategii raionale orientate spre reformarea/modernizarea sistemelor
și instituțiilor de tip vechi și dezvoltarea unor rețele de servicii noi, bazate pe educația în familii șișcolile generale, la nivel de comunități. Astfel, în 2011-2012, cu suportul Lumos Foundation
1

Rezultatele colectate/constatate în 24 de raioane ale țării în procesul cartografierii serviciilor educaționale, realizateîn cadrul Proiectului ”Integrarea copiilor cu dizabilități în școlile generale”, finanțat de Banca Mondială, administrat
de FISM și implementat de Lumos Foundation Moldova, au relevat că în fiecare din cele 24 de regiuni există un anumitnumăr de copii de 6(7)-16 ani cu dizabilități, care nu sunt școlarizați (UTAG – 19%; Fălești – 17%; Ocnița – 12%; Orhei– 11%).

3

Moldova (în continuare – Lumos)2, au fost create primele centre de resurse pentru educația
incluzivă (EI), instituite primele poziții de cadru didactic de sprijin, iar copiii dezinstituționalizați șicei cu CES din familii erau înscriși în școlile comunitare. Ulterior, pe parcursul următorilor ani,numărul școlilor cu centre de resurse EI a crescut constant, ajungând către 2015 la o acoperire de
75% din totalul școlilor din raion.
Totuși, chiar dacă în scurt timp în raion s-u produs schimbări remarcabile în ceea ce privește
asigurarea accesul la educație și la servicii de suport complementare pentru copiii în situații de risc(inclusiv copii cu dizabilități), conform datelor colectate în perioada 2014-2015, precizate în
noiembrie 2015, în localitățile raionului erau 48 de copii (7 de vârstă preşcolară și 41 de vârstă
școlară) care nu erau înrolați în nici un program de educație. Situația respectivă indica foarte clar,la acel moment, asupra stringenței și necesității identificării soluțiilor adecvate pentru necesitățile
grupului respectiv de copii.
Întrucât copiii din grupul-țintă menționat erau din diferite localități ale raionului, iar instituțiile deînvățământ din comunitățile respective nu dispuneau de capacitățile și resursele corespunzătoare
pentru abordarea cerințelor speciale, foarte complexe, ale acestor copii, s-a decis crearea în cadrul
Liceului Teoretic (LT) ”Petre Ștefănucă” din or. Ialoveni a unui serviciu nou, numit convențional
Unitatea de Educație Incluzivă (UEI).
Crearea UEI s-a realizat în cadrul Acordului de colaborare, între Consiliul Raional Ialoveni şi AO„Lumos Foundation Moldova”, semnat la 21.04.2011, în scopul realizării prevederilor Planului
strategic raional privind reforma sistemului de protecție a copilului pentru anii 2010-2014, aprobat
prin decizia Consiliului raional nr.07-03 din 10.12.2009 și Planului raional de acțiuni pe anii 20112016 pentru implementarea Programului de dezvoltare a educației incluzive în Republica
Moldova.
Acesta este contextul în care s-a profilat ideea conceptualizări, dezvoltării și pilotării unui Model
experimental de incluziune educațională a copiilor cu dizabilități severe (în continuare – Model).
1.2.

Deciziile oficiale privind pilotarea

Asigurarea juridico-legală a creării UEI și implementării Modelului s-a realizat prin emiterea
consecutivă a câtorva decizii importante, aprobate la diferite niveluri:
a. Decizia Consiliului Raional Ialoveni nr.01-13 din 20 februarie 2014 ”Cu privire la creareaUnității de Educație Incluzivă în cadrul LT ”Petre Ștefănucă”, Ialoveni”, după care au urmat
și alte decizii cu privire la crearea la alocarea resurselor financiare, suplimentarea statelorde personal ale liceului, alimentarea copiilor ș. a.;b. Contractul de creare a UEI, încheiat între Consiliul Raional Ialoveni, Direcția Generală
Educație (DGE) Ialoveni, LT ”Petre Ștefănucă”, Ialoveni și Lumos;c. Confirmarea oficială a DGE Ialoveni nr.01/30-375 din 10.11.2015 de asumare aangajamentelor privind pilotarea Modelului;d. Ordinul Ministerului Educației nr.1186 din 10.12.2015 ”Cu privire la pilotarea incluziunii
educaționale a copiilor cu dizabilități severe”, prin care:2În conformitate cu Ordinul Ministerului Educaţiei nr.739 din 17 august 2011 cu privire la pilotarea
educației incluzive în instituțiile de învățământ din raioanele Florești și Ialoveni
4

▪
▪
▪
▪

a fost aprobat conceptul Modelului;a fost desemnat LT ”Petre Ștefănucă”, Ialoveni, în calitate de instituție responsabilă depilotarea Modelului;a fost aprobat cadrul temporal și au fost aprobate etapele pilotării;au fost delegate responsabilități privind organizarea pilotării, asistența metodologică
și tehnică în procesul pilotării DGE Ialoveni, Institutului de Științe ale Educației (IȘE),Centrului Republican de Asistență Psihopedagogic (CRAP), Lumos;e. Acordul încheiat între IȘE, CRAP și Lumos privind colaborarea în procesul de pilotare a
Modelului (noiembrie 2015);
f. Ordinul Ministerului Educației nr.721 din 25.07.2016 privind aprobarea Ghidului deorganizare și funcționare a UEI ca model de incluziune a copiilor cu dizabilități severe în
instituția de învățământ general (pentru perioada de pilotare).
Pilotarea Modelului în LT ”Petre Ștefănucă” s-a desfășurat în mod sistemic, într-un cadru
managerial clar conturat, susținut de precondițiile asigurate de instituția de învățământ lamomentul luării deciziei privind experimentarea unui nou model de educație:
▪

▪
▪
▪

Liceul era o instituție de învățământ general care, începând cu anul de studii 2011/2012, adezvoltat și implementat primul model de incluziune educațională a copiilor cu CES, princrearea structurilor și serviciilor de suport individualizat;
În instituție activa personal competent, calificat, deschis spre schimbare;Managementul instituțional și managementul calității erau confirmate prin dovezi
concludente;În instituție era creată o cultură organizațională adecvată, favorabilă incluziunii și coeziunii
sociale.

Rezultatele pilotării, reflectate în prezentul Raport, demonstrează judiciozitatea deciziei dedesemnare, în 2015, a LT ”Petre Ștefănucă” drept instituție implementatoare a Modelului inovativ
de incluziune a copiilor cu dizabilități severe și necesități complexe în învățământul general.
1.3.

Descrierea Modelului

Din perspectivă conceptuală, Modelul vizează crearea în instituția de învățământ general a unuicluster educațional și de abilitare pentru asigurarea dreptului la educație și maximizarea opțiunilor
educaționale ale copiilor cu dizabilități severe/multiple și necesități complexe. În acest scop, îninstituție se dezvoltă și se furnizează un sistem de servicii integrate, educaționale și noneducaționale, care contribuie la abilitarea/reabilitarea copiilor și la pregătirea acestora pentruviața independentă, prin adaptarea procesului educațional la potențialul și necesitățile lor
specifice.
Pentru înrolarea copiilor, sunt stabilite criterii speciale de eligibilitate, cele mai importante fiind:▪

existența dizabilității severe confirmate/certificate și a necesităților multiple;▪

existența deficiențelor concomitente în funcționarea adaptivă în domenii importante dedezvoltare(învățarea,
comunicarea,relaționarea
socială/interpersonală,autoadministrarea), care nu permit realizarea unor niveluri corespunzătoare de dezvoltareîn condiții generale de școlarizare;▪

necesitatea unui volum considerabil de suport și a unui program educațional special,individualizat, pentru a se asigura accesul și participarea efectivă la educație;5▪

domiciliul la o distanță de maximum 15 km pentru fezabilitatea transportării.

Copiii sunt înscriși în clase conform vârstei, sunt incluși, în măsura capacității de participare, în
procesul educațional regulamentar, beneficiază de asistență individualizată (educațională și noneducațională), fac parte din comunitatea educațională a școlii.
În asigurarea incluziunii copiilor cu dizabilități severe și necesități complexe este implicat întreg
personalul instituției de învățământ – învățători, profesori pe discipline școlare, dar și personal
specializat, cum ar fi: psihopedagogi, cadre didactice de sprijin, psihologi, logopezi. Suplimentar,
este angajat și personal nedidactic (kinetoterapeut, alți terapeuți), precum și personal de deservire(asistent personal/îngrijitor, conducător auto).
Personalul didactic și nedidactic se selectează și se angajează în bază de concurs, în conformitate
cu art.54 și art.57 din Codul Educației, în baza unui set de criterii stabilite de instituția deînvățământ, cu luarea în considerare a specificului lucrului cu copiii cu dizabilități severe și
necesități complexe.
Cadrelor didactice și nedidactice li se atribuie noi roluri și atribuții pentru acordarea suportului
necesar/adecvat copiilor școlarizați.
Pentru realizarea calitativă a atribuțiilor de funcție, privind asistența copiilor cu dizabilități severe,
personalul didactic și nedidactic este instruit în baza unui program special de formare continuă,care se realizează prin diferite forme: stagii, cursuri, sesiuni de formare, seminare, ateliere, ședințe
metodologice, vizite de studiu.
Procesul educațional și serviciile de suport sunt furnizate în spațiile generale ale instituției deînvățământ, dar și în spații speciale, amenajate și dotate conform principiilor designului universal,
în conformitate cu Standardele de calitate pentru instituțiile de învățământ primar și secundar din
perspectiva școlii prietenoase copilului și cerințele internaționale în domeniu.
Calitatea procesului educațional și de abilitare este asigurată de un spectru variat de resurse
educaționale (manuale, materiale didactice, tehnică de calcul, softuri educaționale etc.), precumși de echipamente (de mobilitate, manipulare, transportare etc.) și dotări pentru asigurarea
serviciilor educaționale și conexe.
Amenajarea spațiilor de învățare se face cu luarea în calcul a necesității zonelor pentru lucrul
individual cu copiii și lucrul în grupuri mici (sala pentru asistență psihologică, sală pentru asistență
logopedică, cameră senzorială, sală polivalentă, sală/spații pentru kineto/hidroterapie, săli debaie, etc.). Toate spațiile sunt sigure din punctul de vedere al securității; sunt dotate cu bare de
sprijin, cu mobilier adecvat condiției fizice a copiilor și parametrilor sanitaro-igienici.
1.4.

Metodologia pilotării

Pilotarea modelului a inclus mai multe etape, realizarea cărora s-a efectuat atât succesiv, cât șiconcomitent:
1. Asigurarea cadrului normativ de dezvoltare a Modelului.
2. Identificarea, evaluarea și pregătirea copiilor pentru înrolare.
3. Elaborarea programului de instruire a personalului implicat.
4. Recrutarea și formarea personalului.
5. Organizarea și desfășurarea procesului de pilotare.
66. Monitorizarea și coordonarea științifică și metodologică a procesului de pilotare.
7. Totalizarea și validarea rezultatelor pilotării.
La etapa Asigurarea cadrului normativ de dezvoltare a modelului au fost elaborate și aprobate
documentele necesare pentru asigurarea pilotării:
▪
▪
▪

▪

Standardele de organizare și funcționarea a UEI ca model de incluziune educațională acopiilor cu dizabilități severe și necesități complexe;
Ghidul de organizare și funcționare a UEI ca model de incluziune a copiilor cu dizabilități
severe în instituția de învățământ general;
Documente (politici și proceduri instituționale, metodologii, instrucțiuni, planuri etc.),
instrumente metodologice (fișe de evaluare, fișe de monitorizare, registre etc.) pentru
organizarea procesului educațional;Fișe de post.

Etapa de Identificare, evaluare și pregătirea copiilor pentru înrolare este importantă din
perspectiva asigurării incluziunii copiilor, identificării necesităților acestora, planificării asistenței
individualizate. La această etapă s-au realizat:▪
▪
▪

Actualizarea listei copiilor cu dizabilități severe, neșcolarizați;Evaluarea dezvoltării copiilor și identificarea CES;
Elaborarea și realizarea planurilor de pregătire a copiilor pentru înrolarea în instituția deînvățământ general.

Programul de instruire a personalului implicat a fost elaborat în conformitate cu obiectivele
Modelului, în baza celor mai bune practici naționale și a celor mai avansate experiențe
internaționale (aplicate în Marea Britanie, Suedia, Irlanda). La această etapă s-a realizat:▪
▪
▪
▪

Documentarea asupra programelor de formare continuă în domeniu, valorificate în țară șiîn afara ei;
Elaborarea Programului de instruire și a materialelor corespunzătoare (Curriculum,
programe ale sesiunilor de formare, suporturi de învățare, studii de caz etc.);
Coordonarea materialelor de instruire cu experți din țară și de peste hotare;
Aprobarea materialelor de instruire și a instrumentelor metodologice de către IȘE și CRAP.

La etapa Recrutarea și formarea personalului, LT ”Petre Ștefănucă”, prin coordonare și cu
participarea DGEC, a realizat următoarele:▪
▪
▪
▪

Elaborarea și aprobarea Metodologiei de organizare a concursului pentru selectarea șiangajarea personalului;Anunțarea concursului de angajare;
Organizarea concursului și selectarea personalului;
Angajarea personalului.

Instruirea personalului s-a realizat cu suportul Lumos, care a contribuit la organizarea:▪
▪

Stagiilor și sesiunilor de formare continuă, cu implicarea, inclusiv, a formatorilor/experți
internaționali;
Vizite de studiu și documentare privind sistemul de incluziune a copiilor cu dizabilități
severe și necesități complexe în Marea Britanie.

Reprezentând un proces amplu și complex, organizarea și desfășurarea pilotării, s-a realizat prinsuccesiunea următoarelor acțiuni/complexe de acțiuni de bază:
7

▪

▪
▪
▪
▪
▪
▪
▪
▪

Planificarea/replanificarea activității instituției de învățământ, considerând componenta
incluziunii copiilor cu dizabilități severe și necesități complexe (plan strategic, planuri
anuale, planurilor de lucru ale specialiștilor etc.);
Evaluarea copiilor înrolați;Elaborarea planurilor educaționale individualizate (PEI) și planificarea asistenței pentru
fiecare copil școlarizat;
Elaborarea, aprobarea și actualizarea periodică a orarului asistenței copiilor;
Organizarea procesului educațional conform obiectivelor PEI și orarului aprobat;
Organizarea activităților de abilitare/reabilitare a dezvoltării copiilor;
Monitorizarea desfășurării procesului educațional și de abilitare/reabilitare a dezvoltării
copiilor;
Evaluarea periodică a progresului în dezvoltarea fiecărui copil, revizuirea PEI și aprogramelor individualizate de asistență;Raportarea privind rezultatele pilotării, în conformitate cu modul și periodicitatea stabilitede Ministerul Educației.

Monitorizarea și coordonarea științifică și metodologică a procesului de pilotare s-a realizat în
conformitate cu Ordinul Ministerului Educației, în care au fost reflectate:
▪
▪
▪
▪
▪

Responsabilitățile DGE Ialoveni și ale LT ”Petre Ștefănucă” pentru perioada de pilotare;
Desemnarea IȘE în calitate de instituție responsabilă de coordonarea științifică și demonitorizarea pilotării;Desemnarea CRAP în calitate de instituție responsabilă de coordonarea aspectelor
metodologice cu privire la pilotare;
Efectuarea evaluării intermediare a pilotării;Efectuarea evaluării finale, cu expunerea rezultatelor pilotării.

Monitorizarea proceselor aferente pilotării s-a realizat într-un cadru sistemic, la diferite niveluri:▪
▪
▪
▪

instituțional;
raional (la nivelul DGEC și al Comitetului raional de coordonare a dezvoltării educației
incluzive, prezidat de vicepreședintele raionului);central (de către Ministerul Educației/Ministerul Educației, Culturii și Cercetării, IȘE șiCRAP);
internațional (prin antrenarea de experți/instituții din afara țării).

Totalizarea și validarea rezultatelor pilotării include elaborarea Raportului consolidat privind
rezultatele pilotării și prezentarea acestuia Ministerului Educației, cu concluziile și propunerile derigoare, pentru aprobare.

2. Implementarea Modelului
2.1.

Identificarea, evaluarea, înrolarea, incluziunea copiilor

Identificarea copiilor cu dizabilități severe s-a realizat în baza parteneriatului intersectorial
dezvoltat în r. Ialoveni, parte a căruia sunt domeniile sănătate, social și educație. Astfel, au fostanalizate datele din evidența unică a copiilor cu dizabilități, deținută de structurile din domeniile
menționate și, la momentul pregătirii demarării Modelului, au fost identificați 29 de copii din 12
localități, care întruneau criteriile de eligibilitate pentru înrolare, inclusiv:▪

15 copii neșcolarizați;8

▪ 3 școlarizați, incluziune ocazională (fără acces efectiv la educație)▪ 5 – școlarizați prin incluziune parțială, fără suport adecvat, în instituție de tip gimnaziu în
proces de reorganizare în școală primară;▪ 6 – școlarizați prin incluziune totală în instituții speciale din or. Chișinău (inclusiv: 3 copii
cu deficiențe de auz și 3 cu dizabilități intelectuale).
Evaluarea situației copiilor s-a realizat de către o comisie multidisciplinară, desemnată prindispoziția Consiliului Raional Ialoveni, în componența căreia au intrat:
▪
▪
▪
▪
▪
▪

reprezentanți ai DGE;
reprezentanți ai Direcției Asistență Socială;specialiștii SAP;
medicul pediatru din raion;
medicul neurolog;
un kinetoterapeut.

Pentru asigurarea calității și eficienței activității de evaluare a copiilor, direcțiile de specialitate dincadrul Consiliului raional (educație, socială) și Centrul medicilor de familie au organizat, cu suportul
Lumos, o sesiune de instruire pentru membrii echipei de evaluare.
Evaluarea copiilor s-a realizat în baza consimțământului scris al părinților, în perioada 20.0431.05.2016, la domiciliul fiecărui copil, conform programului stabilit. În procesul de evaluare au
fost realizate 90 de vizite în familii, pe parcursul a 20 de zile.
În rezultatul procesării și interpretării datelor obținute, specialiștii au elaborat rapoarte pedomeniile evaluate, care au fost transmise SAP (câte 4 rapoarte cu rezultatele evaluării fiecărui
copil). În baza rapoartelor pe domenii, SAP a elaborat, prin coordonare și consens, rapoarte deevaluare complexă pentru fiecare copil (29 de rapoarte).
În rezultatul evaluării complexe, s-a constatat că:▪
▪
▪
▪

18 copii aveau dizabilități psiho-neuromotorii, asociate cu alte deficiențe;7 – dizabilități intelectuale;
3 – dizabilități de auz;
1 – sindrom Down.

Totodată, evaluarea a relevat necesitățile privind asistența copiilor:
Necesități de suport educațional

Necesități terapii reabilitare

Alte necesități

Asistența cadrului didactic de sprijin
Asistență psihologică
Asistență logopedică
Terapii senzoriale
Kinetoterapie
Hidroterapie
Asistență personală
Transport specializat
Echipamente de mobilitate

29
28
24
29
19
17
27
22
19

100%
96,6%
82,8%
100%
65,5%
58,6%
93,1%
75,9%
65,5%

Suport în alimentare
Suport în îngrijire/ igienă

16
12

55,2%
41,4%

În baza analizei rapoartelor de evaluare complexă, comisia multidisciplinară a recomandat pentruînrolare în instituția de învățământ general 21 de copii, ceilalți 8 copii urmând să continue studiile9în instituțiile în care învățau la moment (2 – în instituțiile de învățământ general din localitatea dedomiciliu, 6 – în instituțiile de învățământ special și auxiliar, la insistența părinților).
Cu referire la incluziunea celor 21 de copii, SAP a recomandat:▪
▪

pentru 13 copii – incluziune totală, cu prezență zilnică, asistență la lecții și în spațiile desuport individual;
pentru 8 copii – incluziune parțială, preponderent prin lucru individual.

Anual, înrolarea copiilor cu dizabilități severe se face în baza recomandărilor SAP, în conformitate
cu reglementările aprobate. În total, în perioada de pilotare au fost încadrați în instituția deînvățământ general 36 de copii, după cum urmează:Anul destudii2016-20172017-20182018-20192019-2020

2.2.

Nr. copii
din anul
precedent

19
24
19

Nr. copii
nou veniți

21
7
2
6

Total copiila începutul
anului26
26
25

Transferați în
alte servicii(CREI, înv. ladistanță)2

Absolvenți

2
2
5

Total copii laîncheierea
anului destudii
1924
19
25

Procesul educațional și serviciile conexe

Procesul educațional pentru copiii cu dizabilități severe este parte integrantă a procesului școlar
general și se planifică, organizează, furnizează în baza următoarelor obiective:
▪
▪
▪
▪
▪
▪

asigurarea accesului la educație al copiilor care nu pot fi școlarizați în condiții generale;valorificarea maximă a potențialului de dezvoltare a copilului;abilitarea, reabilitarea și pregătirea pentru viața independentă a copiilor cu dizabilități
severe și necesități complexe;
formarea competențelor de comunicare, relaționare cu semenii, autoadministrare;organizarea/realizarea activităților cu și pentru părinții copiilor;
sensibilizarea și informarea comunității privind dreptul tuturor copiilor la educație și
importanța incluziunii socio-educaționale a persoanelor cu dizabilități.

Procesul educațional pentru copiii cu dizabilități severe ia în considerare cerințele speciale ale
copiilor, poartă un caracter puternic individualizat și include:
▪
▪
▪
▪
▪

Elaborarea și realizarea PEI3, axat pe formarea de competențe care asigură dezvoltarea
copilului și care răspund, în cea mai mare măsură, cerințelor acestuia;
Acordarea serviciilor de suport multidisciplinar, care îl ajută pe copil să achiziționeze
competențele conform PEI;
Adaptarea/modificarea semnificativă a curriculumului, tehnologiilor de predare-învățare și
evaluare, materialelor de învățare și, după caz, efectuarea altor adaptări rezonabile;
Utilizarea, în procesul educațional, a diferitor softuri specializate, dispozitive speciale, altor
materiale și suporturi de învățare, adecvate potențialului și necesităților copiilor;
Monitorizarea și evaluarea continuă a situației copiilor, progreselor în achiziționarea decompetențe etc.

3

Conform reglementărilor aprobate de Ministerul Educației, Ordinul nr.952 din 06.12.2011, actualizate prin Ordinul
nr. 1780 din 03.12.201810

Copiii sunt incluși în procesul educațional, prin:▪
▪
▪

accesarea programului general, cu sprijin adecvat (PEI, curriculum adaptat/modificat,
cadru didactic de sprijin), în clasa de elevi din instituția de învățământ general;
accesarea serviciilor de suport, educaționale și non-educaționale;
accesarea alternativă a primelor două forme, în funcție de capacitatea de participare afiecărui copil.

Incluziunea prin accesarea programului general se consideră prioritară și se valorifică la maximum
acolo și când este posibil.
Formele de lucru cu copiii (în grup mare în clasa de elevi, în grup mic sau unul-la-unul în spațiile
de lucru individual), durata participării copiilor în procesul educațional se stabilește în echipă
multidisciplinară, în procesul elaborării/revizuirii PEI, și se modifică în dependență de evoluția în
dezvoltarea copilului și competențele achiziționate în procesul educațional.
Procesul PEI se organizează în conformitate cu reglementările aprobate de MECC4.
Servicii educaționale și conexe
Serviciile de suport se organizează și se prestează în baza principiului integralității, prin intervenții,programe de sprijin, orientate spre depășirea barierelor existente în procesul de achiziționare decătre copii a competențelor adecvate vârstei și nivelului de dezvoltare.
La serviciile educaționale se atribuie:▪
▪
▪

încadrarea în procesul educațional
formal;terapia cognitivă;consilierea/asistența psihologică;

▪
▪
▪
▪

asistența logopedică;terapia senzorială;meloterapia;
terapia ocupațională.

▪
▪

alimentația5;transportul6.

Pachetul minim de servicii non-educaționale include:▪
▪

Kinetoterapia, hidroterapia;
asistența personală/îngrijirea;

Serviciile de suport educațional și non-educațional sunt prestate de către specialiști ce dețin
calificări corespunzătoare, conform orarului stabilit, în spații special amenajate.
Formarea deprinderilor de autoadministrare este un obiectiv important în programul de asistență
al copiilor. Acesta constă în promovarea unor activități planificate și coerente, care contribuie ladezvoltarea competențelor și pregătirea copiilor pentru viața independentă și inserția socioprofesională, la realizarea cărora participă personalul didactic și non-didactic, precum și personalulde îngrijire, implicând părinții.
Asistența individualizată a copiilor se realizează în baza orarului (pentru fiecare copil și per grupde copii cu dizabilități în ansamblu), elaborat pe principii de flexibilitate, ținându-se cont de stareade sănătate a copilului la zi și rezultatele monitorizării progresului în dezvoltare.

4

Planul Educațional Individualizat, Structura-model și Ghidul de implementare. Ordinul MECC nr.671 din 01.08.2017
Copiii beneficiază de alimentație gratuit ă, de două ori pe zi, la mic dejun și prânz. Meniurile și mesele propriu-zise
se pregătesc în cantina școlară, în corespundere cu normele sanitare și cele de siguranță, cu alte cerințe și normative
în vigoare, care reglementează organizarea alimentației în mediile școlare.
6
Copiilor li se asigură transportarea de la domiciliu spre instituția de învățământ și retur. Copiii sunt transportați în
vehicule specializate, fiind însoțiți/supravegheați de adulți.
511

Model program/orar zilnic individual
6

5

6

7

8

Transportare

5

Alimentație

4

Activități derecreere3

Stimularesenzorială/KinetoterapieLecțiiOra

2Terapie
cognitivă.
Pregătirea
temelorConsiliere
psihologică

1

Terapielogopedică

Activități

08.00
08.30-11.15
11.15-11.35
11.35-12.20
12.20-13.00
13.00-13.20
13.20-13.40
13.40-14.20
14.20-15.20
15.20 -16.00
16.00
1

2

3

4

7

8

Serviciile prestate fiecărui copil sunt înregistrate în Fișa de evidență respectivă, conform căreia se
monitorizează tipurile, durata, intensitatea și ponderea serviciilor (în unități de timp și în %). În
acest mod, se duce evidența zilnică, săptămânală și lunară a serviciilor prestate fiecărui copil. Înfuncție de rezultatele evaluărilor curente și ale monitorizării progresului în dezvoltarea copilului,
specialiștii, prin consens, fac modificările de rigoare în orarul prestării serviciilor și, respectiv, înFișa de evidență a serviciilor prestate.

12Fișa de monitorizare a serviciilor prestate copiilor cu dizabilități severe
ElevulXXX

Forma de incluziune

Totală

Luna

XXX

4
min.

%

4
min.

%
4
%
5
% min. %min.
Asistență educațională

%
%

5
min.

%
%

Total oresăptămână
Nr.
%
ore

120

25,0

180

37,5

180

37,5

180

37,5

180

37,5

14,0

35,0

62,0

35,2

5

75

15,6

60

12,5

75

15,6

60

12,5

70

14,6

5,7

14,2

24,8

14,1

5

0,0
9,4
11,5

30
0
45

6,3
0,0
9,4

0
35
40

0,0
7,3
8,3

35

Activități recreative

0
45
55

40

7,3
0,0
8

30
0
50

6,3
0,0
10,4

1,6
1,3
3,8

4,0
3,3
9,6

7,4
5,3
16,8

4,2
3,0
9,6

3
2
5

Deprinderi de autoadministrare

30

6,3

20

4,2

20

4,2

20

4,2

20

4,2

1,8

4,6

8,0

4,5

5

Activități tematice/socializare în UEI

65

13,5

40

8,3

40

8,3

30

6,3

40

8,3

3,6

9,0

15,5

8,8

5

Total asistență educațională

390

81,3

375

78,1

390

81,3

365

76,0

390

81,3

31,8

79,6

139,9

79,5

0

0,0

0,7

1,7

3,1

1,8

2

Zilele săptămânii
Nr. zile în lunăAsistență individualizată la lecții
Asistență educațională CDS în UEI(terapii cognitive)
Consiliere psihologică
Asistență logopedică

Luni

Marți

Miercuri

Joi

Vineri

Total ore
lună
Nr.
%
ore

Intensitate(zile persăptămână)Kinetoterapie

0

0,0

15

Asistență non-educațională
3,1
0
0,0
5,2
25

Transportare la/de la școală (însoțit
asistent personal)

45

9,4

45

9,4

45

9,4

45

9,4

45

9,4

3,8

9,4

16,5

9,4

5

Masa (dejun, prânz)

45

9,4

45

9,4

45

9,4

45

9,4

45

9,4

3,8

9,4

16,5

9,4

5

Total asistență non-educațională
T O T A L ASISTENȚĂ:

90
480

18,8
100

105
480

21,9
100

90
480

18,8
100

115
480

24,0
100

90
480

18,8
100

8,2
40,0

20,4
100

36,1
176,0

20,5
100

13

În selectarea și aplicarea tehnologiilor didactice în procesul de predare-învățare, cadrele
didactice se bazează, preponderent, pe principiul diferențierii și individualizării demersului
educațional, luând în considerare vârsta și potențialul copiilor, manevrând flexibil toate
resursele disponibile.
Tehnologiile didactice în asistența copiilor cu dizabilități severe și necesități complexe vizează:▪

Modificarea curriculumului, pentru asigurarea participării efective a copilului laprocesul educațional. Majoritatea copiilor au necesitat modificări de curriculum lanivel de plan-cadru:-

excluderea unor discipline;
comasarea disciplinelor de studiu la nivel de arii curriculare;
simplificarea unităților de competențe și a unităților de conținut.

În cazul mai multor copii, a fost abordată o nouă paradigmă a învățării: de lacitit/scris/calcul – la formarea celor mai elementare competențe privind pregătirea
pentru viață și socializare (achiziția competențelor de comunicare și interacționare,însușirea normelor de autonomie și igienă personală, acceptarea activității în grupetc.);▪

Adaptarea metodelor de predare la stilurile de învățarea ale copiilor asistați;▪

Organizarea activităților pe principii integrate (inclusiv activități organizate în comunde cadrul didactic
la clasă/CDS/psiholog/logoped/kinetoterapeut, în variate
combinații). Utilizarea jocurilor didactice;▪

Adaptarea materialelor didactice;▪

Aplicarea metodelor augmentative de comunicare: însușirea și implementarea
sistemului PECS, în cazul copiilor care nu comunică verbal;▪

Flexibilizarea abordărilor în organizarea activităților de asistență (privind durata,
sarcinile de lucru, resursele didactice utilizate). Alternarea formelor de lucru, în funcție
de starea de moment a copilului;▪

Utilizarea tehnologiilor informaționale (table interactive, laptop, tabletă, telefon) și atehnologiilor asistive;▪

Efectuarea adaptărilor ambientale: asigurarea accesului în incinta instituției (pante deacces, demontarea pragurilor), adaptarea locului de muncă pentru copil,afișarea/utilizarea de repere/pictograme care facilitează identificarea/recunoaștereaspațiului de lucru, orarul în imagini al activităților zilnice etc.);▪

Aplicarea diferitelor modalități de evaluare a progresului școlar: evaluare raportată laprogresul individual al fiecărui copil – cu note și/sau descriptori, fără note, prinîncurajări și recompense adecvate;▪

Organizarea activităților comune cu participarea copiilor fără dizabilități.

▪

Îmbinarea procesului educațional în instituția de învățământ cu pregătirea
profesională (însușirea unei meserii).

▪

Implicarea părinților în organizarea activităților de asistență.

Pentru monitorizarea progresului în dezvoltarea copiilor, au fost elaborate și puse în aplicare,pe toată perioada pilotării, două modele de fișe de înregistrare a rezultatelor monitorizării la14

finele fiecărui an școlar, pentru două grupuri de copii: (1) cu incluziune totală și (2) cu
incluziune parțială.
Monitorizarea se realizează în baza a 63 de indicatori, după cum urmează:
Nr.
crt.

Indicatori

1.
2.
3.
4.
5.
6.

Autonomie personală
Motricitate finăMotricitate grosieră
Dezvoltare cognitivă
Limbaj și comunicare
Dezvoltare socio-emoțională
Total:

Nr. indicatori
copii cu incluziune
copii cu incluziune
totală
parțială
5
5
9
5
8
4
23
10
10
6
8
5
63
35

Constatările privind progresele atestate de fiecare copil, pe fiecare indicator, reies dinrezultatele monitorizărilor curente, înregistrate în conformitate cu recomandările privindorganizarea procesului PEI.
Modelele de fișe și tabelele generalizate pentru fiecare an de pilotare sunt prezentate mai jos.

15

Exemplu Fișă de monitorizare a progresului în dezvoltarea copiilor cu incluziune totală
Anii 2016 – 2020
Nume, prenume copil: XXX
Legendă:Lipsă de competențe
Nr.

Debut de achiziționarede competențe

Indicatori

Competențe însușite

Inițial înrolare

2016-20172017-20182018-20192019-2020

1. Autonomie personală
1.1
1.2
1.3
1.4
1.5

Mănâncă singur
Se îmbracă/se dezbracă; se încalță/descalță
Abilități de satisfacere de sine stătător a necesităților
fiziologice
Identifică părți ale corpului, funcțiile acestora
Igiena personală
%

4
80,0

Manipulează cu obiecte de mărime medie (cuburi,
mulaje de fructe, legume etc.)
Manipulează cu obiecte mici (mărgele, semințe, etc.)
Modelează figurine din plastilină
Încheie/descheie nasturii
Leagă/dezleagă șireturi
Mototolește, împăturește hârtia
Apucă obiectele cu mâna, ține creionul
Folosește cu suport suplimentar (echipament
specializat sau cu ajutor din partea adultului) pixul,
creionul
Taie cu foarfeca după contur (linie, cerc, pătrat)
General, pe domeniu

7

General, pe domeniu

2.1
2.2
2.3
2.4
2.5
2.6
2.7
2.8

2.9

1
0
0
5
20,0
0
0
100
2. Motricitatea fină

2

0

1

8

0
0

0
0

0
0

5
100

0
0

0
0

5
100

0
0

0
0

5
100

0

0

3

6

0

0

9

0

0

9

16

3.1
3.2
3.3
3.4
3.5
3.6
3.7
3.8

4.1
4.2
4.3
4.4
4.5
4.6
4.7
4.8
4.9
4.10
4.11
4.12
4.13
4.14
4.15

%

77,8

Stă în poziție verticală
Se deplasează singur
Se deplasează cu suport
Se deplasează în scaunul cu rotile. Manevrează singurcăruciorul
Se transferă independent din/in cărucior pe scaun
Urcă/ coboară scările
Aruncă/prinde mingea
Pedalează bicicleta
General, pe domeniu
%

8
100

22,2
0
11
89
0
3. Motricitate grosieră

0
0

0
6
2
0
75
25
4. Cognitiv

0
0

0

34

67

0

0

100

0

0

100

2
25

4
50

2
25

2
25

0
0

6
75

2
25

0
0

6
75,0

Stabilește contactul vizual
Examinează/analizează atent obiectul/jucăria
Transferă privirea de pe obiect pe imagini/fișe delucru și cărți colorate
Se concentrează în activitate 10 – 45 min.
Clasifică obiectele în categorii de grupuri
Compară obiecte și persoane după mărime (micmare, scund-înalt)
Asociază obiect -imaginile, obiect -acțiune
Numără în limita 0-100
Face corespondență număr- cantitatea
Potrivește cifre cu număr de obiecte; litere cu
imaginea obiectelor ce încep cu litera respectivă
Recunoaște inscripția cu numele luiCitește pe silabe/cursiv; cuvinte/ texte
Scrie după model/scrie prin dictare
Rezolvă exerciții/probleme cu 1-2 operații
Face puzzle 4-24 piese(și mai mult)
17

4.16
4.17
4.18
4.19
4.20
4.21
4.22
4.23

5.1
5.2
5.3
5.4
5.5
5.6
5.7
5.8
5.9
5.10

6.1
6.2

Realizează sarcini la calculator (scrie, desenează,accesează jocuri)
Memorează prin asociere imagini, obiecte
Cunoaște regimul zilnic, reflectat în pictograme/scris
Memorează poezii, cântecele până la 1-4 catrene
Percepe sarcinile/mesajul prin imagini (PECS) șiscrise (text)
Percepe mesajul auzit/vorbit
Percepe volumul (mare, mic) și suprafața obiectului(moale, tare, pufos, nisipos ) prin pipăit
Participă la activități în clasă
General, pe domeniu
%

18
78,3

5
0
16
7
0
21,7
0
70
31
0
5. Limbaj și comunicare

Comunică verbal
Utilizează comunicarea augmentativă (PECS)
Nu necesită
Folosește propoziții din 2-4 cuvinteÎnțelege instrucțiunile simple (atenție, ascultă,privește, stop etc.)
Urmează instrucțiuni complexe (2-3 pași) în bază dealgoritm
Folosește până la 50 de cuvinte în comunicare
Povestește după imagini
Poate cere ajutor / permisiune
Participă într-o conversație scurtă
Continuă propoziții cu început dat
General, pe domeniu
3
6
0
3
6
% 33,3 66,70
34
67
6. Socio-emoționalÎși exprimă sentimentele, stările și interesele proprii
Stabilește relații interpersonale cu colegii, se salută

0
0

3
13

15
65

5
22

0
0

8
35

15
75

0
0

0
0

23
100

0
0

4
45

5
56

0
0

0
0

9
100

0
0

0
0

9
100

18

6.3
6.4
6.5
6.6
6.7
6.8

Se implică în jocuri cu alți copiiConștientizează sentimentele altei persoane(bucuria, tristețea, supărarea etc.)
Folosește formule de politețe: ”mulțumesc”, ”te rog”,
etc.
Reacționează adecvat la solicitările adultului cu
privire la schimbarea comportamentului
Manifestă încredere de sine
Acceptă contactul tactil
General, pe domeniu
%

8
100

0
9

0
9

6
75

1
13

1
13

0
0

6
75

2
25

0
0

3
38

5
63

0
0

2
25

Exemplu de fișă de monitorizare a progresului în dezvoltarea copiilor cu incluziune parțială
Anii 2016 – 2019
Nume, prenume copil: XXX, absolvent 2019
Legendă:Lipsă de competențe
Debut de achiziționare
Competențe însușite
de competențe
Nr.

IndicatoriInițial înrolare

2016-20172017-20182018-20192019-2020
Absolvent

1. Autonomie personală
1.1
1.2
1.3
1.4
1.5

2.1

Mănâncă cu sprijinul adultuluiȚine și duce un pahar cu apă la gurăSe îmbrăcă / dezbrăcă
Exprimă nevoia de satisfacere a necesităților
fiziologice
Acceptă suportul adultului în exercitarea igienei
personale (spălarea pe mâini, față, etc.)
General, pe domeniu
%

5
100

0
0

0
5
0
0
0
100
0
0
2.Motricitatea fină

4
80

1
20

0
0

2
40

3
60

0
0

Poate atinge un obiect sau o persoană
19

6
75

2.2
2.3
2.4
2.5

3.1
3.2
3.3
3.4
3.5

Apucă obiectul
Apuca un obiect de dimensiuni, medii (o jucărie cu
mâner, o minge mică, etc.)Apasă tastele/butoanele unei jucării, care produce
sunetePoate lăsa obiectul din mânăGeneral, pe domeniu%
Se ridică în poziție verticală cu ajutorul adultului
Se deplasează în scaun cu rotile manipulat de adultȚine lingura, cu sprijinul adultuluiUrcă/ coboară treptele cu sprijin
Aruncă/prinde mingea
General, pe domeniu
%

4.1
4.2
4.3
4.4
4.5
4.6
4.7
4.8
4.9
4.10

5
100

0
0

0
5
0
0
0
100
0
0
3. Motricitate grosieră

3
60

2
40

0
0

1
4
20
80
4. Cognitiv

4
40

6
60

0
0

1
10

0
0

0
0

5
100

0
0

0
0

5
100

0
0

0
0

4
80

1
20

0
0

1
20

5
100

0
0

10
100

0
0

0
0

0
0

10
100

Examinează/analizează atent obiectul/jucăria
Reacționează la stimulii vizuali/auditiviUrmărește obiectele/persoaneReacționează la stimuli gustativiReacționează la stimulare tactilă
Reacționează la stimuli olfactivi
Recunoaște vocea persoanelor apropiateÎși înțelege numele reacționând cu privirea
Se orientează în timp, în bază de pictograme și
fenomene din natură
Face asociația dintre obiecte cunoscute și imagini
General, pe domeniu
%

9
90

20

5. Limbaj și comunicare
5.1
5.2
5.3
5.4
5.5
5.6

Exprimă ne-dorința de a face ceva prin plâns, țipăt
Exprimă stările de durere /disconfort
Exprimă stări de bucurie, țipăt, râset, etc.
Începe să vocalizeze, când vorbesc cei din jur
Produce gânguritul, apar combinații simple deconsoană-vocală
Reproduce, imită sunetele auzite, încearcă să dezvolteo vorbire ecolalică
General, pe domeniu
%

6
100

0
00

0
0

2
4
0
33
67
00
6. Socio-emoțional

1
17

5
83

0
0

1
17

0
0

5
83

6.1

Își exprimă sentimentele, stările și interesele proprii
prin zâmbet sau plâns
6.2 Acceptă aflarea în grup de copii
6.3 Acceptă contactul tactil
6.4 Își exprimă preferințele pentru comunicarea /jocul cu
anumiți copii
6.5 Recunoaște membrii familiei
General, pe domeniu
5
0
0
2
3
0
0
5
0
0
2
3
% 100
0
0
40
60
0
0
100
0
0
40
60
Rezultate generalizate ale monitorizării progresului în dezvoltarea copiilor cu dizabilități severe, cu incluziune totală:
Legendă:Lipsă de competențe
Debut de achiziționare
Competențe însușite
de competențe
Nr.

Domenii monitorizate

1. 1 Autonomie personală
.
2.

Motricitatea fină13 copiiInițial înrolare

%

6
46,2
8

7
53,8
4

1

13 copii
2016-2017
3
23,1
4

7
53,8
7

3
23,1
2

12 copii
2017-2018
1
8,3
1

5
41,7
7

6
50,0
4

10 copii
2018-2019
1
10,0
1

3
30,0
4

6
60,0
5

7 copii
2019-2020
2
28,6
1
21

5
71,4
6

%

3.
4.
5.
6.

Nr.

61,5 30,8
7,7
30,8 53,8 15,4
8,3
58,3 35,4 10,0 40,0 50,0Motricitate grosieră
5
6
2
3
7
3
2
4
6
2
1
7
% 38,5 46,2 15,4 23,1 53,8 23,1 16,7 35,4 50,0 20,0 10,0 70,0Competențe cognitive
7
5
1
5
5
3
1
5
6
1
2
7
% 53,8 38,5
7,7
38,5 38,5 23,1
8,3
41,7 50,0 10,0 20,0 70,0
Limbaj și comunicare
7
4
2
4
2
7
1
4
7
4
6
% 53,8 30,8 15,4 30,8 15,4 53,8
8,3
35,4 58,3
40,0 60,0Comportament socio-emoțional
8
5
6
5
2
1
7
4
4
6
% 61,5 38,5
46,2 38,5 15,4
8,3
58,3 35,4
40,0 60,0Rezultate generalizate ale monitorizării progresului în dezvoltarea copiilor cu incluziune parțială:Domenii monitorizate
8 copii
8 copii
8 copii
7 copiiInițial înrolare
2016-20172017-20182018-2019

7. 1 Autonomie personală
.
8.

%

Motricitatea fină%9.

Motricitate grosieră
%10.

Competențe cognitive%

11.

Limbaj și comunicare%

12.

Comportament socio-emoțional
%

8
100
7
87,5
5
100
8
100
8
100
5
62,5

1
12,5
2
25,0

3
37,5

1
12,5

7
87,5
4
50,0
2
25,0
2
25,0
2
25,0
3
37,5

1
12,5
4
50,0
5
62,5
6
75,0
6
75,0
5
62,5

1
12,5

2
25,0
2
25,0
2
25,0
1
12,5
1
12,5
1
12,5

5
62,5
3
37,5
4
50,0
6
75,0
6
75,0
5
62,5

1
12,5
3
37,5
2
25,0
1
12,5
1
12,5
2
25,0

1
14,3

5
71,4
2
28,6
5
71,4
5
71,4
5
71,4
5
71,4

1
14,3
5
71,4
2
28,6
2
28,6
2
28,6
2
28,6

14,3
1
14,3
2
28,6
2
28,6
1
14,3

85,7
6
85,7
5
71,4
5
71,4
6
85,7

4 copii
2019-2020
1
25,0
1
25,0
2
50,0
2
50,0
2
50,0
2
50,0

22

3
75,0
3
75,0
2
50,0
2
50,0
2
50,0
2
50,0

În rezultatul aplicării instrumentelor de monitorizare/evaluare a progreselor în dezvoltarea
copiilor, s-a constatat o creștere continuă a competențelor copiilor pe toate domeniile dedezvoltare, începând cu primul an de înrolare. Practic, toți copiii au achiziționat competențe pe
fiecare domeniu monitorizat. Astfel, la finele pilotării, nici un copil nu atestă lipsă totală decompetențe, iar informațiile cu privire la ponderea celor care au început să dezvolte și au reușit
să achiziționeze competențe prezintă următoarea situație:Domeniul

Dezvoltare cognitivă

Lipsă decompetențe
0

Ponderea copiilor cu:competențe în procesde dezvoltare
28,6

competențe
achiziționate
71,4

Limbaj și comunicare

0

28,6

71,4

Comportament socio-emoțional

0

14,3

85,7

Autonomie personală

0

28,6

71,4

Motricitate fină

0

14,3

85,7

Motricitate grosieră

0

14,3

85,7

2.3.

Resursele necesare pentru asigurarea calității procesului educațional

Resurse umane
Unul din factorii importanți în asigurarea calității asistenței îl constituie resursele umane. Prindecizia Consiliului raional, listele de personal ale liceului au fost suplimentate cu unități defuncții pentru asistența țintită a grupului de copii cu dizabilități severe, care includ:▪

coordonator UEI, director adjunctpentru educația incluzivă

1 unitate▪

kinetoterapeut

2 unități

▪

cadru didactic de sprijin

5 unități

▪

asistent personal

5 unități

▪

psiholog

1 unitate▪

conducător auto

2 unități

▪

logoped

1 unitate▪

îngrijitor spații

1 unitateUnitățile de personal au fost instituite conform normativelor stabilite în legislația în vigoare,fiind adaptată la necesitățile instituției angajarea asistenților personali.
Recrutarea și angajarea specialiștilor s-a realizat în baza de concurs, conform metodologiei
aprobate de Consiliul de Administrație al instituției de învățământ. Pentru fiecare poziție
didactică și nedidactică, au fost elaborate și aprobate în modul corespunzător fișe de post, încare au fost incluse responsabilitățile de bază/generale și cele specifice ale fiecărei funcții.
Pe parcursul pilotării Modelului, personalul angajat pentru asistența specializată a copiilor cu
dizabilități severe, au parcurs un program cuprinzător de instruire continuă, elaborat inițial în
baza evaluării necesităților personalului și ajustat/completat pe parcurs ca răspuns lanecesitatea formării unor competențe noi.
Specialiștii UEI, au fost încadrați în peste 165 de activități de formare continuă, care au însumat
1234 de ore de instruire:23

Tip formare
Cursurideformareprofesională continuă
Stagii/sesiuni

Nr. activități
1

Nr. ore100

280Seminare62

420

Vizite de studiu

124

Ateliere metodologice

99

610

165

1234

Comentarii
Curs de formare certificat, realizat deIȘE, în comun cu Lumos
Cu participarea, în calitate de formatori,a experților din Marea Britanie și aexperților naționali, specialiști înasistența copiilor cu tulburări din
spectrul autist, tulburări de limbaj etc.
Organizate cu suportul Lumos, cu
implicarea experților pe domenii dedezvoltare a copiilor.
Vizită de documentare și implicare în
activități practice în școlile Calverton
School și Cleves School din Londra,
Marea Britanie.
Activități mixte, transfer de cunoștințe
combinat cu activități de tip coacing lalocul de muncă.

Suplimentar, personalul didactic și nedidactic a achiziționat competențe noi/suplimentare prinautoinstruire, fiind determinat de necesitatea adaptării continue la cerințele speciale ale
copiilor cu dizabilități severe/multiple.
Resurse materiale
Egalizarea șanselor și oportunităților educaționale ale copiilor cu dizabilități este imposibilă în
lipsa dotării procesului educațional cu suporturi de învățare, materiale didactice, literatură,tehnică de calcul, echipamente (de mobilitate, de reabilitare), unități de transport și alte dotări
destinate realizării calitative și integrale a obiectivelor procesului educațional.
În cadrul pilotării Modelului, s-a atras atenție specială acestui aspect. Astfel, procesul
educațional a fost asigurat cu materiale didactice speciale, care includ culegeri cu exerciții pediverse teme (matematică, limbă română, cunoașterea lumii), materiale pentru dezvoltarea
proceselor psiho-fizice (memorie, atenție, percepție), fișe, seturi de figuri, imagini etc., utilizateîn mod creativ și flexibil de către specialiști.
Biblioteca Liceului a fost completată cu literatură metodică în care se regăsesc recomandări
utile pentru asistența copiilor cu CES/dizabilități pe domeniile educațional, psihologic,
logopedic, kinetoterapeutic, precum și pentru lucrul cui părinții copiilor.
Calitatea procesului este, de asemenea, asigurată
de tehnică de calcul și dispozitive ce determină
calitatea educației în secolul 21:▪
▪
▪
▪

2 table interactive;
4 computere;
8 laptop-uri;
10 planșete,care se utilizează în activități individuale și de grup.

24

La fel de importante sunt și dotările/ echipamentele destinate terapiilor de abilitare/ reabilitarea copiilor cu dizabilități neuromotorii, dar și cu alte deficiențe în dezvoltare. În acest sens, unrol semnificativ îl are sala senzorială, în care sunt create oportunități penru învățarea
multisenzorială, furnizarea de terapii specifice, organizarea activităților de recreere etc.

Prestarea terapiilor orientate spre reabilitarea copiilor cu dizabilități neuromotorii, dezvoltarea
motricităii fine și grosiere, a altor competențe este asigurată cu echipamente de ultimă
generație.

Pentru a facilita mobilitatea copiilor și a asigura accesibilizarea spațiilor instituției deînvățământ, au fost procurate echipamente de mobilitate puse la dispoziția copiilor: scaune cu
rotile pentru diferite vârste, cadre de mers, verticalizatoare, elevatoare. De asemenea, a fostinstalat un ascensor care facilitează accesul copiilor în scaune cu rotile și celor cu deficiențe demobilitate la etajele superioare, în sălile de clasă și alte spații educaționale.
În procesul pilotării, în LT ”Petre Ștefănucă” au fost create spații moderne, dotate cu mobilier
și echipamente corespunzătoare serviciilor/programelor de suport și abilitare furnizate copiilor.
Pentru a asigura conformitatea amenajării spațiilor destinate incluziunii copiilor cu dizabilități
cu principiile designului universal și standardele în domeniu, la etapa de proiectare, au fostconsultați experți, arhitecți internaționali. În acest mod, s-a reușit crearea unor spații accesibile,funcționale, ergonomice.
Accesulcopiilorcu
dizabilități
neuro-motorii
severe, care se deplasează în
scaun cu rotile, este asigurat
prin două pante construite
cu respectarea normelor în
vigoare (unghi de înclinare,
lungime, bare etc.).
25

Accesul în sălile destinate lucrului cu copiii în scaune cu rotile este facilitat prin mecanisme carepermit deschiderea tuturor ușilor interioare în ambele direcții. Mobilierul este adaptat lanecesitățile copiilor.
Amenajarea spațiilor exterioare cu
echipamente de recuperare, jocuri
dezvoltative și alte dotări asigură
organizarea
activităților
educaționale și de recuperare în
aer liber.
Două unități de transport
specializat(microbuze),adaptate
pentrupersoanele în scaune cu
rotile,asigură
transportarea copiilor din
12 localități ale raionului lași de la școală.

Resurse financiare
Resursele financiare alocate în perioada pilotării Modelului, se constituie din două componentede bază: (1) resursele de creare a UEI ca serviciu de implementare a Modelului și (2) resursele
pentru asigurarea funcționalității UEI.
Resursele financiare pentru crearea UEI au fost alocate de Consiliul Raional Ialoveni (contribuție
la construcția spațiilor) și Lumos (contribuție la construcția și dotarea spațiilor, instruirea
personalului), conform Acordului de colaborare și Contractului specific încheiat în acest scop.
În total, pentru crearea și dotarea UEI a fost alocată suma de 9 184 221 MDL, inclusiv:▪
▪

contribuția Consiliului Raional Ialoveni – 1 100 000 MDL;
contribuția Lumos – 8 184 221 MDL:o pentru construcție – 4 378 681 MDL,o pentru dotări – 3 805 540 MDL, din care 2 102 645 MDL pentru procurarea a douăunități de transport specializat.

Alocațiile financiare pentru asigurarea funcționării UEI sunt direcționate de la nivel central,bugetul anual constituind 1 856 500 MDL, în baza estimărilor realizate în conformitate cu
reglementările în domeniu. Aceste alocații sunt destinate pentru:▪
▪
▪
▪

remunerarea muncii angajaților (salarii) și formarea profesională continuă;procurarea materialelor didactice;procurarea produselor igienice și întreținere spații;acoperirea cheltuielilor de întreținere/gestionare a unităților de transport.

Ponderea cea mai mare din cheltuielile bugetare o constituie cele care asigură satisfacerea
necesităților copiilor. Acestea sunt direcționate la:

26

▪
▪
▪
▪
▪
▪

▪
▪

salarizarea și formarea profesională continuă a personalului implicat în asistența
copiilor;
procurarea materialelor didactice;transportarea copiilor la și de la școală;alimentarea copiilor (de două ori pe zi);procurarea produselor de igienă/ îngrijire a copiilor;procurarea și completarea, la necesitate, a echipamentelor pentru facilitarea mobilități
copiilor (elevator pentru urcarea/coborârea la alt nivel al blocului instituției deînvățământ, construcția liftului);procurarea echipamentului pentru re-poziționarea copiilor cu dizabilități fizice severe(din scaunul cu rotile pe masa pentru masaj și invers ș.a.);dotarea spațiilor exterioare pentru activități în aer liber ș.a.

Ponderea cheltuielilor destinate nemijlocit satisfacerii necesităților copiilor în structura
bugetului anual este următoarea:
Anul
Buget anual alocat UEI (total, mii lei)
Alocații destinate nemijlocit copiilor (mii lei)
Pondere din bugetul anual alocat (%)

2017
1 856,5
1 222,2
65,83%

2018
1 856,5
1 383,074,5%

2019
1 856,5
1 564,5
84,35%

Creșterea alocațiilor nemijlocit destinate copiilor este condiționată de majorarea salariilor în
sistemul educațional. În acest context, se constată și o creștere a cheltuielilor per copil:
Anul
Nr. copii asistați în UEI
Buget anual alocat UEI (total, mii lei)
Valoarea alocațiilor totale per copil (mii lei)
Alocații destinate nemijlocit copiilor (mii lei)
Valoarea alocațiilor financiare destinate
nemijlocit unui copil (mii lei)

201726
1 856,571,4
1 222,2
47,0

2018
26
1 856,571,4
1 383,0
53,2

2019
25
1 856,574,26
1 564,562,6Deși aparent costurile per copil sunt mai mari comparativ cu valorile costurilor standard pentru
un copil în învățământul general, acestea sunt, totuși, mai mici față de costurile de întreținere
a unui copil cu dizabilități severe și necesități complexe în instituții rezidențiale speciale. Înanumite cazuri, costurile respective variază în jurul valorii de 100,000 MDL.
Important și remarcabil, însă, este faptul că educația copilului în instituția de învățământ
general are beneficii incomparabile față de plasamentul în instituții rezidențiale și pilotarea
Modelului UEI demonstrează cu prisosință acest lucru (a se vedea capitolul Rezultatele pilotării).

3. Rezultatele pilotării
3.1.

Pentru copii

Pornind de la scopul dezvoltării și implementării Modelului de incluziune educațională a copiilor
cu dizabilități severe și necesități complexe, rezultatele pilotării sunt analizate din diverse
perspective, toate fiind focalizate, direct sau indirect, pe beneficiile pentru copii.

27

Rezultatele pentru copii sunt multiple, multidimensionale și comportă beneficii pe termen lung,manifestate atât în progresele înregistrate în dezvoltarea lor personală, cât și în relațiile lor cu
familia, școala, colegii, comunitatea și lumea exterioară, în general.
Grupul de copii cu dizabilități severe înrolați în LT ”Petre Ștefănucă” experimentează bucuriaînvățării alături de semenii lor după perioade îndelungate de excludere, marginalizare, plasare
în anonimat. Ei sunt cunoscuți și recunoscuți de comunitatea școlară, sunt incluși, cu drepturi și
responsabilități egale, în toate procesele școlare.
Eșantionul de copii înrolați la momentul demarării procesului de pilotare a Modelului auînregistrat progrese în dezvoltare începând cu primul an, acestea fiind în creștere continuă pânăla finele pilotării. Fiind cuantificate din punct de vedere cantitativ, rezultatele copiilor pedomenii de dezvoltare prezintă următoarea situație:Rezultate pe domeniul dezvoltării cognitive:▪

Ponderea copiilor cu lipsă totală de competențe a scăzut de la 53,8% la etapa inițială deînrolare, la 38,5% la finele primului an și 0% la finele pilotării;▪

Ponderea copiilor cu competențe achiziționate a crescut de la 7,7% la etapa inițială deînrolare, la 23,1% la finele primului an, și 71,4% la finele pilotării.
80
60

%

70
53.8

71.4

50
38.5

40

20

28.6

41.7

38.5

20
23.1

7.7

8.3
0

0

2018-20192019-2020
Anii de studiu

0Inițial laînrolare2016-20172017-2018Lipsă de competențe
Debut de achiziționare de competențe
Competențe însușite

Rezultate în dezvoltarea limbajului și comunicării:▪

Ponderea copiilor cu lipsă totală de competențe a scăzut de la 53,8% la etapa inițială deînrolare, la 30,8% la finele primului an și 0% la finele pilotării;▪

Ponderea copiilor cu competențe achiziționate a crescut de la 15,4% la etapa inițială deînrolare, la 53,8%, la finele primului an, și 60,0% la finele pilotării.

28

70

%

60

53.8

53.8

58.3

50
40

30.8

30.8

15.4

15.4

35.4

60

60

40

40

0

0

2018-20192019-2020
Anii de studiu

30
20

8.3

10
0
Inițial laînrolare2016-20172017-2018Lipsă de competențe
Debut de achiziționare de competențe
Competențe însușite

Rezultate în dezvoltarea socio-emoțională:▪

Ponderea copiilor cu lipsă totală de competențe a scăzut de la 61,5% la etapa inițială deînrolare, la 46,2% la finele primului an și 0% la finele pilotării;▪

Ponderea copiilor cu competențe achiziționate a crescut de la 0% la etapa inițială deînrolare, la 35,4% la finele primului an, și 85,7% la finele pilotării.
100
80

85.7

%
61.5

60

60

38.5
40

46.2
35.4

38.5
35.4

20

8.3

0

40

14.3
0

0

2018-20192019-202000Inițial laînrolare2016-20172017-2018Lipsă de competențe
Debut de achiziționare de competențe
Competențe însușite

Anii de studiu

Rezultate în dezvoltarea autonomiei personale:▪

Ponderea copiilor cu lipsă totală de competențe a scăzut de la 46,2% la etapa inițială deînrolare, la 23,1% la finele primului an și 0% la finele pilotării;▪

Ponderea copiilor cu competențe achiziționate a crescut de la 0% la etapa inițială deînrolare, la 23,1% la finele primului an, și 71,4% la finele pilotării.

29

80

71.4

%
53.8
46.2

60

60

53.8

50
41.7

40

30

23.1 23.1
20

8.3

28.6

10

0

0

0
Inițial laînrolare2016-20172017-20182018-2019Lipsă de competențe
Debut de achiziționare de competențe
Competențe însușite

2019-2020
Anii de studiu

Rezultate în dezvoltarea motricității fine:▪

Ponderea copiilor cu lipsă totală de competențe a scăzut de la 61,5% la etapa inițială deînrolare, la 23,1% la finele primului an și 0% la finele pilotării;▪

Ponderea copiilor cu competențe achiziționate a crescut de la 7,7% la etapa inițială deînrolare, la 15,4% la finele primului an, și 85,7% la finele pilotării.
100

85.7

%
80

61.5

60
40
20

30.8
7.7

58.3

53.8

50

35.4

30.8

8.3

40
10

2017-20182018-2019

15.4

14.3
0

0

Inițial laînrolare2016-2017Lipsă de competențe

2019-2020
Anii de studiu

Debut de achiziționare de competențe

Competențe însușite

Rezultate în dezvoltarea motricității grosiere:▪

Ponderea copiilor cu lipsă totală de competențe a scăzut de la 46,3% la etapa inițială deînrolare, la 0% la finele pilotării;▪

Ponderea copiilor cu competențe achiziționate a crescut de la 15,4% la etapa inițială deînrolare, la 32,1% la finele primului an, și 85,7% la finele pilotării.

30

100

85.7

%
70

80
60
40

20

46.3

38.5
15.4

53.8

50

23.1

35.3

0
Inițial laînrolare2016-2017

20

14.3

16.7

10

0

2017-20182018-20192019-2020Lipsă de competențe

Anii de studiu

Debut de achiziționare de competențe

Competențe însușite

Asistența individualizată, axată pe necesitățile, particularitățile individuale de dezvoltare și
competențele copilului, care a determinat progresul deosebit al copiilor, a demonstrat
posibilitatea de oferire a șanselor pentru finalizarea învățământului gimnazial. Unul din copii afost inclus în sesiunea de evaluare 2019, a absolvit cu succes învățământul gimnazial și a primit
certificatul respectiv.
Un exemplu de progres în dezvoltare și dovadă a eficienței abordării integrate, îl constituieînsușirea meseriei de cizmar de către unul din copii, paralel cu participarea la procesul
educațional.
Progresele în dezvoltarea copiilor au condiționat comportamente noi, necunoscute de către
aceștia până la înscrierea în instituția de învățământ general. Un rezultat remarcabil poate fi
considerată implicarea și participarea activă a copiilor în vița școlară și comunitară. Acest lucru
a devenit posibil grație:
▪
▪
▪
▪
▪
▪

Formării competențelor de învățare – pe discipline integrate și separate;Formării abilităților de comunicare verbală și non-verbală;Dezvoltării deprinderilor de relaționare în cadrul colectivităților;Formării deprinderilor de autoadministrare;
Ameliorării capacității de mobilitate;
Orientării profesionale.

31

3.2.

Pentru personal

Pilotarea modelului UEI a constituit o provocare profesională pentru personalul LT ”PetreȘtefănucă” Ialoveni, pe care au acceptat-o și gestionat-o reușit.
Personalul a beneficiat de multiple formări în domeniul educației incluzive, în general și, înasistența copiilor cu dizabilități severe, în particular, realizate la nivel instituțional, național șiinternațional.
Cele mai importante rezultate pentru cadrele didactice se exprimă în:
▪
▪
▪
▪
▪
▪

Creșterea competențelor specifice de planificare, organizare și furnizare a suportului
educațional pentru copiii cu dizabilități severe;
Cunoașterea și realizarea cu succes a procesului PEI, inclusiv a adaptărilor/modificărilor
curriculare;
Cunoașterea și aplicarea celor mai avansate tehnologii educaționale pentru asigurarea
incluziunii copiilor cu CES/dizabilități;Consolidarea capacității de lucru în comun cu alți specialişti și de valorizare a contribuției
părinților în asistența copiilor;
Cultivarea și promovarea unor atitudini noi față de educația copiilor și drepturile
persoanelor cu dizabilități în general;
Dezvoltarea continuă a capacității de informare, autoinstruire și dezvoltare profesională
generală.

Cadrele didactice din liceu au dezvoltat și promovat practici incluzive inedite, inovative, pe carele-au diseminat:▪
▪
▪

în cadrul sesiunilor de formare profesională continuă (nivel raional, național,
internațional);
în cadrul vizitelor în liceu a multiplelor delegații din raion, din țară, de peste hotare;în cadrul emisiunilor radio/TV.

În scopul creșterii capacităților resurselor umane, motivării profesionale a angajaților,
administrația liceului încurajează cadrele în susținerea gradelor didactice, în stimularea
activităţii creative, promovarea experienței avansate şi inovatoare, în autoformare şi
perfecționare continuă.
Situația privind confirmarea/conferirea de grade didactice personalului implicat în asistența
directă a copiilor cu dizabilități severe indică următoarele:▪
▪

toate cadrele didactice de sprijin, logopedul și psihologul sunt deținătoare ale gradului
didactic doi;coordonatorul UEI este deținător al gradului managerial doi.

Avansarea în carieră este o prioritate a personalului și unii specialişti se pregătesc pentru
accedere la niveluri superioare: logopedul face studii de doctorat în Psihopedagogie specială la
Universitatea Pedagogică de Stat „Ion Creangă”; iar psihologul susține atestarea la gradul
didactic unu în anul de studii 2020/2021.
Însușind o nouă paradigmă a învățării, cadrele didactice au demonstrat că orice copil, fără nicio condiționalitate cu referire la starea de sănătate, situația socială sau materială, poate învăța
și au demitizat, în acest fel, ideea copiilor ”ne-educogeni”.

32

3.3.

Pentru instituție

LT ”Petre Ștefănucă” este una din primele instituții din țară care au demarat procesele dedezvoltare a educației incluzive imediat după aprobarea, în 2011, a Programului Național EI.
Acceptarea de către liceu a pilotării unui model educațional nou, necunoscut și unic în țară aconstituit o adevărată provocare, dar și o mare responsabilitate.
Pentru a implementa Modelul de incluziune educațională a copiilor cu dizabilități severe, au
fost operate schimbări calitative și adaptări în toate aspectele de organizare și funcționare
instituțională:
▪
▪
▪
▪
▪
▪

A fost reconsiderată planificarea strategică și operațională;Au fost elaborate, adoptate și implementate politici și proceduri instituționale noi;Au fost completate cu roluri și responsabilități noi atribuțiile subdiviziunilor structurale,
ale unităților instituționale, ale administrației și cadrelor didactice;
A fost reconcepută structura și activitatea Consiliului Elevilor;
A fost regândită proiectarea și furnizarea procesului educațional;
Au fost promovate noi abordări în lucrul cu părinții etc.

Pilotarea Modelului a condus la noi abordări ale managementului instituției, și a influențat, întrun anumit fel, agenda organelor de conducere ale liceului.
Aspecte, probleme aferente pilotării Modelului,
au fost examinate în 21 de ședințe ale Consiliuluide Administrație și 27 de ședințe ale Consiliului
profesoral.
Liceul a dezvoltat, promovat și demonstrat în
această perioadă, performanțe pe cele trei
dimensiuni ale educației incluzive: politici
incluzive, practici incluzive, cultură incluzivă.

Anii destudiu2016-20172017-20182018-20192019-2020
Total:

Nr. ședințe
Consiliul deadministrație
8
6
3
4
21

Consiliul
profesoral
8
8
5
6
27

În cadrul Concursului național privind acordarea Trofeului „Alexandra Grajdian”, pentru Curaj și
Inovație în Promovarea Educație Incluzive, LT „Petre Ștefănucă” Ialoveni i-a fost acordată
Diploma pentru promovarea educației incluzive la nivel național (05.12.2018).
Succesele obținute în incluziunea copiilor cu CES/dizabilități au contribuit la consolidarea
Liceului în calitate de centru metodologic care împărtășește experiența avansată și bunele
practici instituțiilor de învățământ, altor instituții, organizații, autorități din raion, din țară și depeste hotare.
Pe toată perioada de pilotare, experiența liceului a fost diseminată în cadrul vizitelor dedocumentare, efectuate de persoane/delegații – în total 1168 de persoane, care au apreciat
rezultatele remarcabile în incluziunea copiilor cu dizabilități severe:
Nivel dediseminareLanivel ▪
raional▪
▪

Delegații persoane care au vizitat liceulpreședintele raionului, vice-președinții raionului, șefii de subdiviziuni ale
Consiliului Raional Ialoveni;
primari ai localităților din r. Ialoveni;
directori de școli, instituții preșcolare.

33

La
nivel
republican

▪
▪
▪
▪
▪
▪
▪
▪
▪
▪
▪
▪
▪
▪

La
nivel ▪
internațional ▪
▪
▪
▪
▪
▪
▪
▪
▪
▪
▪
▪
▪
▪
▪

reprezentanți ai Guvernului Republicii Moldova;
reprezentanți ai Parlamentului Republicii Moldova;
reprezentanții MECC, MF, MMPS, CRAP, IFC;
șefii organelor locale de specialitate în domeniul învățământului din raioanele
republicii;șefi ai direcțiilor asistență socială și protecție a familiei din raioanele republicii;
consilieri municipali și reprezentanții APL din mun. Chișinău;primari din diferite raioane ale republicii;
studenți și profesori de la Universitatea de Stat din Moldova;
studenți și profesori de la de la Universitatea Pedagogică de Stat „Ion Creangă”;șefii SAP din 35 de raioane ale republicii;
reprezentanți ai structurilor Comitetului executiv din UTA Găgăuzia (dindomeniile educație, social, sănătate);
reprezentanți ai Alianței ONG-urilor active în domeniul Protecției Sociale a
Copilului și Familiei (APSCF);
reprezentanți ai Fondului de Investiții Sociale din Moldova;
reprezentanți ai ONG0-urilor în domeniu (A.O. CCF Moldova, A.O. Keystone
Moldova, A.O. Motivație, A. O. Tony Hawks Centru ș.a.);experți din Marea Britanie;
experți ai Băncii Mondiale;
reprezentanții UNICEF;
deputați în Parlamentul României;
directorul Colegiului Național ”Mihail Sadoveanu” din municipiul Pașcani;delegația din Irlanda;delegația din Franța;delegația tinerilor din Ucraina;
studenți din Turcia, China, Japonia;
reprezentantul Ambasadei Finlandei în Republica Moldova;
donatori din California, SUA;
delegații din Rusia, Ucraina, Kârgâzstan, Lituania;
reprezentanți ai diferitor județe din România;experți internaționali evaluatori ai Programului național EI
ambasadorului Lumos Sophie Ellis Bextor;
reprezentanții Lumos din Columbia, Haiti, Kenya, Bulgaria, Grecia

Pilotarea modelului a fost diseminată și la nivel de instituție școlară, prin informații în cadrul:▪
▪
▪

Ședințelor Consiliului profesoral, Consiliului de Administrație al liceului;
Conferinței anuale a cadrelor didactice din liceu;Ședințelor cu părinții.

Experiența LT ”Petre Ștefănucă” în calitate de instituție-pilot în asigurarea incluziunii copiilor cu
dizabilități severe a fost promovată în cadrul:
▪
▪
▪
▪
▪
▪

conferințelor raionale;ședințelor Comitetului de coordonare intersectorială a protecției copiilor în situație derisc;
atelierelor specializate intersectoriale, organizate anual;ședințelor Consiliului Consultativ al DGEC Ialoveni;
reuniunilor metodice anuale (ale cadrelor didactice, președinților CMI);
meselor rotunde cu cadrele didactice din raion etc.

34

De asemenea, Liceul a fost prezentat, în calitate de instituție cu bune practici în incluziunea
copiilor cu dizabilități severe, în cadrul forumurilor naționale – Conferința națională
„Dezvoltarea educației incluzive în Republica Moldova”, edițiile 2018 și 2019.
Succesele în incluziunea copiilor cu dizabilități au fost înalt apreciate și la nivel internațional, înrezultatul prezentărilor făcute de reprezentanții instituției și ai Consiliului Raional în:
▪
▪

▪
▪
▪
▪

Conferința Internațională ,,Fii voluntar în comunitatea ta”, organizată în municipiul Sf.
Gheorghe, județul Covasna, România (11-13 mai 2017);
Conferința internațională din Geneva, Elveția „Protecția și abilitarea copiilor în calitate
de promotori ai drepturilor omului” organizată la sediul Organizației Națiunilor Unite(27-29 septembrie 2018);
Conferința internațională din Sofia, Bulgaria „Aspecte și bune practici în promovarea
educației incluzive” ( 29 noiembrie 2018);
Seminarul în domeniul educației incluzive din Varna, Bulgaria (14-18.10.2019);
Conferința EI din Bacu, Azerbaidjan (02-05.10.2019);
Webinarele organizate cu reprezentanți ai serviciilor de asistență psihopedagogică
diferite regiuni din Ucraina (2020).

Toate schimbările care s-au produs în activitatea LT ”Petre Ștefănucă” în perioada pilotării auconstituit oportunități de dezvoltare a liceului, creștere constantă a capacității instituționale,care s-a extins nu doar pe domeniul educației incluzive, ci pe toate aspectele de organizare șifuncționare. În acest mod, liceul a devenit o școală deschisă inovării, schimbării și a implementat
și alte proiecte care au contribuit la consolidarea instituției de învățământ.
3.4.

Pentru sistem

Pentru sistemul educațional din Republica Moldova, rezultatele pilotării Modelului deincluziune educațională a copiilor cu dizabilități severe sunt valoroase din mai multe
perspective. Pilotarea:▪

oferă sistemului un model verificat/testat de incluziune educațională a copiilor cu
dizabilități, cu toate elementele acestuia: cadru de reglementare, suporturi
metodologice, modele operaționale, asigurare cu resurse etc.;▪

furnizează dovezi privind fezabilitatea încadrării în învățământul general a copiilor cu
cele mai complexe probleme de dezvoltare (anterior, considerați ”ne-educogeni”). S-a
dovedit că toți (dar toți!) copiii pot învăța;▪

demonstrează cost-eficiența incluziunii copiilor cu dizabilități severe în instituția deînvățământ general comparativ cu plasarea acestora în instruiți rezidențiale specializate.
Anume în mediul general de învățare copiii atestă progres continuu;▪

indică necesitatea realizării unei analize cuprinzătoare a situației copiilor cu dizabilități
severe la nivelul țării și asigurarea condițiilor pentru incluziunea lor școlară;▪

confirmă relevanța și importanța abordării pe principii integrate a incluziunii copiilor cu
dizabilități severe, cu acordare serviciilor holistice;▪

prezintă o nouă paradigmă a învățării, bazată pe necesități, care este în favoarea
dezvoltării tuturor copiilor și însușirii celor mai valoroase calități umane,35

▪

aduce dovezi că prezența copiilor cu dizabilități severe în școala generală, în sala de clasă
nu împiedică ascensiunea celor cu performanțe înalte în studierea aprofundată amaterie de studiu, dimpotrivă, contribuie la practicarea unor nou experiențe
educaționale;▪

demonstrează necesitatea revizuirii unor prevederi ale actelor normative și
metodologice, pentru asigurarea sustenabilității incluziunii copiilor cu dizabilități severe.

Suplimentar, rezultatele implementării Modelului (care nu a eșuat la nici una din etape!) oferă
și o metodologie concretă de creare în instituția de învățământ general a condițiilor pentru
incluziunea efectivă a copiilor cu dizabilități: cadru instituțional, procese, resurse.
Privite dintr-o perspectivă mai largă, rezultatele înregistrate în cadrul LT ”Petre Ștefănucă” oferă
sistemului și țării, în general, o practică concretă prin care se poate demonstra respectarea decătre Republica Moldova a angajamentelor asumate prin ratificarea/semnarea convențiilor
internaționale privind asigurarea dreptului tuturor copiilor la educație de calitate.
3.5.

Evaluări externe

Evaluările externe ale pilotării Modelului de incluziune educațională a copiilor cu dizabilități
severe au fost prevăzute de Metodologia de pilotare și au fost realizate de instituții/experți
independenți.
În total, au fost realizate două astfel de evaluări:1. Evaluarea națională, realizată de către IȘE și CRAP în perioada decembrie 2017 – mai 2018,s-a desfășurat prin:▪

examinarea documentației aferente asigurării incluziunii copiilor cu dizabilități severe;▪

organizarea ședințelor de lucru și interviurilor;▪

realizarea focus-grupurilor (cu copiii, părinții și personalul didactic);▪

efectuarea vizitelor de monitorizare, asistenței la lecții și alte activități;▪

observarea proceselor instituționale.

Evaluarea realizată de IȘE și CRAP s-a desfășurat în baza a 108 indicatori, structurați pe 6
domenii:▪

Calitatea procesului educațional;▪

Serviciile oferite copiilor înrolați;▪

Relevanța personalului angajat, din perspectiva calității și și eficienței serviciilor pe carele prestează;▪

Progresul în dezvoltarea copiilor;▪

Satisfacția beneficiarilor (copiii cu dizabilități severe și părinții acestora).

Scala de evaluare a presupus patru calificative: în foarte mare măsură, în mare măsură, înmăsură satisfăcătoare, în măsură insuficientă.

36În realitate, în rezultatul
evaluării au fost acordate doardouă calificative în foarte maremăsură și în mare măsură. Din
cei 108 indicatori evaluați,ponderea, 76%, au constituit-oindicatorii
apreciați
cu
calificativul în foarte maremăsură.

în mare măsură;24%

în foarte mare măsură;76%

Domenii

Situația concretă pe domeniile evaluate la momentul respectiv a reflectat următorul tablou:
Calitatea procesului educațional
Servicii oferite
Personalul
Progrese în dezvoltarea copiilor
Satisfacția beneficiarilor - copii
Satisfacția beneficiarilor - părinții copiilor

18

82

33
27

12
0

50
50

67
73
82
100

Pondere indicator, în %În mare măsură

În foarte mare măsură

În conformitate cu Raportul de evaluare, s-au reliefat următoarele concluzii de bază:▪

Pilotarea se desfășoară în conformitate cu Metodologia respectivă, aprobată de ME;▪

Toate procesele organizate în UEI sunt parte a proceselor organizate în instituție, suntorientate pe copii, individualizate și răspund necesităților copiilor;▪

Serviciile/formele de suport asigură progrese evidente în dezvoltarea copiilor. Este
foarte importantă integrarea serviciilor educaționale și non-educaționale;▪

Cadrele didactice implicate în activitatea UEI demonstrează competențe profesionale
foarte înalte, care le califică pentru a fi supervizori/mentori pentru alți specialiști;▪

În mod special, se evidențiază calitatea procesului PEI, a planurilor elaborate și
implementate;▪

Tehnologiile și dotările contribuie, în mod substanțial, la calitatea proceselor în UEI;▪

Toți beneficiarii (părinți și copii) exprimă un grad înalt de satisfacție referitor laprocesele UEI.

2. Evaluarea internațională a fost realizată de Centrul de Educație Incluzivă (UCL) din cadrul
London Institute of Education, Marea Britanie, în perioada ianuarie – iunie 2019.
Metodologia evaluării a vizat:
a. Examinarea, analiza documentației referitoare la pilotare și a altor acte normative,
suporturi metodologice în domeniul EI, aplicate în Republica Moldova;
b. Evaluarea resurselor Modelului: metodologice, de personal, materiale etc.;
c. Asistența la ore, observarea copiilor în diverse contexte educaționale;37

d. Organizarea ședințelor cu autoritățile și instituțiile relevante:▪ Instituția de învățământ – ședințe organizatorice, de informare, interviuri/discuții cu
administrația; focus-grupuri cu cadrele didactice, copiii, părinții;▪ IȘE și CRAP – ședințe de informare, de prezentare a rezultatelor evaluării naționale;▪ MECC – ședințe informative și de prezentare a rezultatelor preliminare ale evaluării
internaționale.
Raportul de evaluare produs în rezultatul evaluării (autor dr. Amelia Roberts) reflectă, în modobiectiv, dezvoltarea și implementarea Modelului UEI la nivel de unitate școlară, cu accent pedeterminarea calității, impactului și transferabilității acestuia la nivelul întregii țări.
Concluziile generale, prezentate de expertul internațional, susțin:▪

▪
▪

Modelul UEI corespunde celor mai bune practici naționale și internaționale; întrunește
și respectă standardele pentru incluziunea educațională a copiilor cu dizabilități severeși necesități complexe;
Modelul are un nivel înalt al calității, cu impact considerabil asupra asigurării accesului
copiilor la educație, asupra dezvoltării și bunăstării lor;
Există premisele necesare pentru extinderea Modelului în Moldova și chiar la nivel
internațional.

4. Concluzii și recomandări
4.1.

Eficiența, calitatea, relevanța Modelului

Concluziile factorilor implicați în pilotarea Modelului, constatate și de evaluările externe, sunturmătoarele:a. Cu referire la relevanță:Modelul implementat respectă proiectul său original și corespunde celor mai bune practici
naționale și internaționale. Toate obiectivele stabilite pentru pilotarea modelului sunt realizateîn mod cuprinzător:
▪
▪
▪
▪
▪
▪

Este asigurat accesul copiilor la programe și servicii educaționale relevante și
corespunzătoare. Programele răspund cerințelor individuale ale copiilor;
Sunt dezvoltate abilitățile de bază care stimulează dezvoltarea copiilor;
Au fost create condiții favorabile învățării, care susțin dezvoltarea copiilor din punct devedere fizic, intelectual, social și emoțional;Părinții sunt implicați pe deplin ca parte a procesului educațional;
A fost prevenit abandonul școlar, instituționalizarea și separarea de familie;
Au fost create spații de ultimă generație pentru incluziunea copiilor.

b. Cu referire la calitate:▪

▪

Serviciile educaționale și non-educaționale prestate copiilor, fiind oferite de specialiști
calificați și responsabili, sunt de calitate înaltă, dovedită prin progresul în dezvoltarea
copiilor;
Monitorizările și evaluările la nivelul instituției de învățământ, dar și cele externe,
confirmă calitatea demersului educațional cu toate elementele și la toate etapele
acestuia;38▪

Calitatea incluziunii este demonstrată și prin gradul înalt de satisfacție a beneficiarilor;
se schimbă viața copiilor, familiilor și comunităților.

c. Cu referire la impact:
▪

▪
▪
▪

▪

▪

Modelul a produs schimbări semnificative în viața beneficiarilor, în special în aspecte
legate de formarea abilităților
de învățare, comportamente, adaptare,autoadministrare, relaționare etc.
Realizările individuale ale copiilor arată că se obțin progrese în ceea ce privește
obiectivele academice, cele de dezvoltare fizică și social-emoțională.
Implementarea Modelului a influențat reconsiderarea globală a managementului
instituțional, determinând schimbări calitative pe toate palierele acestuia.
Personalul implicat în asigurarea incluziunii copiilor cu dizabilități severe este preocupat
de instruire, autoinstruire și dezvoltare profesională continuă, fapt ce se reflectă pozitiv
în achizițiile copiilor.
Modelul a impulsionat procese de autoguvernare și participare a copiilor. Copii cu și fărădizabilități învață împreună, își promovează drepturile, pledează pentru incluziune
totală, pentru comunități și societăți incluzive.
Crearea spațiilor corespunzătoare necesităților copiilor, dotarea cu echipamente,tehnologii performante și materiale didactice de calitate, contribuie esențial la
asigurarea mediului educațional incluziv.

d. Cu referire la eficiență:▪
▪
▪
▪

Resursele de toate tipurile, alocate pentru implementarea Modelului, sunt folosite în
mod eficient pentru obținerea rezultatelor.
Eficiența este dovedită și prin fezabilitatea Modelului pentru extindere/replicare în altesituații și contexte.
Dezvoltarea unor noi atare modele poate crea economii de resurse, în condițiile în caredeja există procese, politici, proceduri verificate și constatate ca fiind rezultative.
Prin intermediul programelor de formare a cadrelor didactice, în toate raioanele, pot fi
introduse, adaptate la situații concrete și îmbunătățite practicile incluziunii copiilor cu
dizabilităţi severe.

Toate părțile participante la procesul de pilotare – decidenți, implementatori, evaluatori –constată necesitatea extinderi Modelului la nivel de țară, pentru ca și alți copii copiilor cu
dizabilități severe să iasă, în sfârșit, din case și să meargă, împreună cu semenii lor, la aceeași
școală.
4.2.

Limitele Modelului

Pe parcursul pilotării Modelului de incluziune a copiilor cu dizabilități severe, au fost identificate
diverse limite/blocaje:a. Cu referire la suportul normativ și metodologic:▪
▪

Lipsa prevederilor normative privind instituirea funcțiilor lipsă în statele de personal ale
instituției de învățământ general (asistent personal sau alt personal de îngrijire);
Lipsa mecanismului de finanțare a serviciilor integrate prestate copiilor cu dizabilități
severe în instituția de învățământ;

39

▪

▪
▪
▪

▪
▪

Inconsistența prevederilor normative care reglementează numărul de copii cu
dizabilități severe care revin în asistența uni specialist (normativele actuale sunt preamari, copleșitoare);Lipsa coeficienților relevanți pentru calcularea bugetului instituției, din perspectiva
cheltuielilor necesare incluziunii copiilor cu dizabilități severe și necesități complexe;
Existența divergențelor în salarizarea unor categorii de personal de suport în instituția
de învățământ față de salarizarea acestora în alte domenii (sănătate, social);
Abordarea inechitabilă în ceea ce privește stabilirea categoriei de salarizare apersonalului didactic care activează în UEI (categoria 52, față de 56 pentru celelaltecadre didactice);Insuficiența suporturilor metodologice pentru asistența copiilor cu dizabilități severe și
necesități complexe;
Lipsa programelor de formare continuă pentru personalul implicat în asistența copiilor
cu dizabilități severe și necesități complexe.

b. Cu referire la personalul implicat în pilotare:
▪
▪
▪
▪

▪
c.

Insuficiența competențelor pentru abordarea copiilor cu dizabilități severe (cazuri
specifice/complicate, dizabilități senzoriale, tulburări din spectrul autist);
Lipsa mecanismelor de încurajare, motivare a personalului care este implicat înasistența copiilor cu dizabilități severe;
Lipsa/insuficiența suporturilor didactice relevante;
Lipsa metodologiilor de evaluare a progresului, pe domenii de dezvoltare a copilului,care ar permite o abordare cuprinzătoare, măsurabilă pe domenii și indicatori concreți
de dezvoltare;Oportunități limitate pentru formare continuă în domeniul asistenței copiilor cu
dizabilități severe (cazuri specifice);

Cu referire la părinții copiilor înrolați în UEI:▪
▪

Persistența stereotipurilor în abordarea copiilor cu dizabilități;Insuficiență de competențe pentru consolidarea progresului în dezvoltarea copiilor.

d. Cu referire la parteneriate:
▪
▪
4.3.

Lipsa mecanismelor de abordare integrată a copiilor cu dizabilități severe, la nivel decomunitate, sistem;
Informare insuficientă a comunității privind oportunitățile de incluziune a copiilor cu
dizabilități severe.
Recomandări pentru validarea Modelului

Validarea preliminară a rezultatelor pilotării Modelului de incluziune educațională a copiilor cu
dizabilități severe și necesități complexe a avut loc prin prezentarea rezultatelor evaluării
internaționale, făcute publice în cadrul Conferinței naționale privind dezvoltarea educaţiei
incluzive în Republica Moldova, ediția 2019.
Privite în ansamblu și pe compartimente/elemente distincte, rezultatele pilotării înregistrateprin monitorizări și evaluări interne, reflectate în rapoartele semestriale prezentate MECC,
precum și rezultatele evaluărilor externe – naționale și internaționale – constituie temei șifurnizează premise pentru validarea Modelului.

40În sistemele cu responsabilități în domeniul asigurării drepturilor copiilor există resurse care pot
și trebuie să fie orientate spre realizarea dreptului la educație pentru toți copiii, inclusiv pentru
cei cu dizabilități severe și necesități complexe.
Rezultatele pilotării sunt înaintate MECC pentru aprobare și validare.
4.4.

Recomandări pentru replicare/extindere

Potrivit Raportului de evaluare externă internațională a Modelului, cu referire la durabilitate,”Modelul trebuie reprodus la nivel național. Având în vedere că au fost efectuate schimbări
legale/normative, metodologice, financiare și instituționale pentru a face posibil succesul
proiectului-pilot UEI, deja există premisele necesare pentru a susține posibila extindere a acestui
model în Moldova și chiar la nivel internațional.”
Această constatare, alături de obligativitatea sistemului de a asigura accesul la educație decalitate pentru toți copiii, inclusiv pentru cei mai vulnerabili, cu dizabilități severe/complexe,
fundamentează necesitatea extinderea Modelului pilotat în LT ”Petre Ștefănucă”, Ialoveni, la
nivel național.
În acest scop este necesară întreprinderea următoarelor:▪ Difuzarea în sistem a rezultatelor pilotării modelului;▪ Revizuirea cadrului normativ și metodologic existent, din perspectiva modificărilor
necesare pentru asigurarea incluziunii educaționale a copiilor cu dizabilități severe;▪ Conceptualizarea și aprobarea modelelor alternative de creare a condițiilor pentru
incluziunea copiilor cu dizabilități severe, adaptate la necesitățile fiecărui raion;▪ Elaborarea și punerea în aplicare a unui program de formare continuă a cadrelor
didactice, în domeniul asistenței copiilor cu dizabilități severe;▪ Orientarea eficientă a resurselor existente în sistemul de educație și în sistemele conexe
spre realizarea/asigurarea dreptului la educație pentru toți copiii.
▪ Dezvoltarea parteneriatelor intersectoriale pentru asigurarea incluziunii și coeziunii
sociale.
4.5.

Recomandări pentru asigurarea normativă

Rezultatele pilotării au scos în evidență și lacunele existente în cadrul normativ care creează
impedimente în asigurarea incluziunii educaționale a copiilor cu dizabilități severe. În scopul
remedierii acestor vulnerabilități normative, se propun pentru:
a. Elaborare și aprobare:▪ Coeficienți pentru ajustarea bugetului instituției de învățământ la necesitățile incluziunii
copiilor cu CES/dizabilități;▪ Normative privind numărul de copii în clasa în care sunt înscriși copii cu dizabilități
severe;▪ Statele de personal ale instituției de învățământ primar și secundar general;▪ Metodologia de evaluare a progresului în dezvoltarea copilului cu dizabilități severe, pedomenii de dezvoltare;▪ Repere pentru adaptarea Modelului UEI, în funcție de necesitățile raionului.
b. Revizuire:▪ Legea cu privire la salarizare în sistemul bugetar;▪ Regulamentul de funcționare a instituției de învățământ primar și secundar general.
41