akademos
Revistă de ştiinţă,inovare, cultură şi artăÎnregistrată la Ministerul Justiţiei la
25.05.2005, nr. 189.

Fondator:
Academia de Ştiinţe a Moldovei
Colegiu de redacţie:Acad. Gheorghe DUCA
Acad. Teodor FURDUI
Acad. Ion BOSTAN
Acad. Valeriu CANŢER
Acad. Boris GAINA
Acad. Andrei EŞANU
M.cor. Ion TIGHINEANU
M.cor. Dumitru MOLDOVAN
M.cor. Stanislav GROPPA
Dr. hab. Mariana ŞLAPAC
Dr. hab. Ion GUCEAC
Dr. hab. Vasile MARINA
Dr. Ghenadie CERNEIRedactor-şef:Viorica CUCEREANU
Fotografii:
Eugenia Tofan***
Acest număr este ilustrat cu lucrări deMaria Saca-Răcilă (din colecţia MuzeuluiNaţional de Artă al Moldovei şi colecţia
personală a autoarei)
Adresa Redacţiei:MD 2001
mun. Chişinău,bd. Ştefan cel Mare 1
et. 4, birou 432
Tel.: (+373 22) 212381
www.akademos.asm.md
e-mail: akademos@asm.md
vcucereanu@yahoo.fr
ISSN 1857-0461
Editat la Tipografia AŞM
Redacţia nu-şi asumă răspunderea pentru
opiniile exprimate de autori
Distribuire gratuităCUPRINS
Republica Moldova s-a integrat în Spaţiul European de Cercetare ................................. 3
Acad. Gheorghe Duca. Un parteneriat strategic cu Uniunea Europeană ................................ 4
Marie Gheoghean Quinn, comisarul european pentru cercetare, inovare şi ştiinţă. Bun
venit în familia europeană a ştiinţei! ......................................................................................... 6
Dirk Steffen Schuebel, şeful Delegaţiei UE în Moldova. Vă încurajez să beneficiaţi de PC7! 7
Laurent Bochereau, şef de Departament, Directoratul General Cercetare şi Inovare, CE.
Moldova, parte la procesul decizional european în ştiinţă ....................................................... 8
Hasan Turgay Tursun, responsabil pentru relaţii internaţionale, Centrul Comun deCercetare, CE. Centrul Comun de Cercetare al Comisiei Europene: oferte pentru Moldova . 10
Kamila Partyka, responsabilă pentru Acţiunile Marie Curie, Directoratul General
Educaţie şi Cultură, CE. Acţiunile Maria Curie pentru Moldova ....................................... 12
Acad. Teodor Furdui. Academicianul Gheorghe Duca – savant chimist notoriu, manager
iscusit şi militant al vieţii publice ........................................................................................... 14
Dr., conf. univ. Viorica Gladchi, dr. Lidia Romanciuc. Conferinţele internationale în
materie de chimie ecologică soluţionează problemele mediului. ........................................... 19
Dr. Victor Juc, dr. Angela Cuşnir. Iniţierea negocierilor pe marginea Acordului de Liber
Schimb dintre Republica Moldova şi Uniunea Europeană ..................................................... 23
Dr. Alexandru Roşca. Noua paradigmă a dezvoltării economice şi societatea bazată pecunoaştere ............................................................................................................................... 28
Dr. hab. Anatol Rotaru, Rodica Cujba, dr. Svetlana Alexeeva. Unele aspecte ale capitalului
uman din Republica Moldova. Studiu comparativ ................................................................. 32
Dr., conf. univ. Diana Stah. Mobilitatea academică în contextul PC7 ................................. 37
Dr. Ruxanda Berlinschi, drd.Victoria Clipa. Migraţii, remiteri şi dezvoltare: câteva idei din
literatura recentă şi recomandări în cazul Republicii Moldova .............................................. 41
Dr. Dorin Duşceac. Căile de contracarare a exodului de creieri pentru Republica Moldova 46
Sergiu Porcescu, Vitalie Varzari. Diaspora ştiinţifică va impulsiona dezvoltarea Republicii
Moldova .................................................................................................................................. 50
Dr. Victor Croitoru, drd. Oxana Samoteeva. Diaspora academică „Nobel Forum” ........ 53
Dr., prof.univ. Adriana Bîrcă. Participarea la programul AŞM-OIM: experienţă personală,beneficii, perspective de colaborare. ....................................................................................... 56
M. cor. Ion Tighineanu. Ascensiunea nanotehnologiilor în Moldova ................................. 60
Dr. Petru Bogatencov, dr. Grigore Secrieru. Calculul performant: oportunităţi şi perspective
pentru cercetare ..................................................................................................................... 64
Acad. A.Andrieş, m. cor. Ion Tighineanu, dr. Petru Bogatencov, Igor Cojocaru, Rodica
Cujba. Iniţiativa regională de dezvoltare a eInfrastructurii pentru cercetare şi inovare –SEERA-EI ............................................................................................................................... 70
Rodica Cujba, Igor Cojocaru, Irina Cojocaru. Extinderea cooperării pentru cercetare în
domeniul TIC între UE, Europa de Est şi Caucazul de Sud (ianuarie 2009-iunie 2011) ........ 76
А.И.Дикусар, член-корреспондент АНМ. Электрохимический темплатный синтез –новый метод получения функциональных наноматериалов ............................................. 80
Acad. Constantin Turtă. Complecşii fotocatalitici în vizorul echipei moldo-române-engleze 83
Dr., conf. univ. Tamara Potlog. Sisteme fotovoltaice pe baza compuşilor binari cu cost redus
de producţie pe suporturi flexibile .......................................................................................... 87
Valeriu Cazac, John Kalogiros, Marios Anagnostou,Frank Marzano, Juan
Stella, Emmanaouil Anagnostou, Errico Picciotti, Giovanni Cinque, Mario Montopoli,
Livio Bernardini, Andrea Volpi, Andrea Telleschi. Using mini-radar network for flood
forecasting in Moldova: HYDRORAD Project .................................................................... 90
Dr. Romul-Mircea Mărgineanu, dr. Ana-Maria Blebea-Apostu, dr., prof. univ. OctavianGheorghe Duliu, dr. Carmen Varlam, dr. Vasile Pătraşcu. Fondul radioactiv în zona decoastă a Mării Negre ............................................................................................................... 97
Dr. hab., prof. univ. Mihail Chiorsac. Proiectul PROMITHEAS...................................... 101
Dr. Alexandru Popa, dr. Sergiu Musteaţă, dr. Hans-Ulrich Voss. LANDSKAPE
ARCHAEOLOGY şi propspecţiuni magnetometrice în Republica Moldova: rezultate şi
perspective ale unui proiect moldo-german .......................................................................... 102
Dr. Silvia Corlăteanu-Granciuc. Cercetarea ştiinţifică bilaterală moldo-italiană. Schimb deoameni şi culturi. Studiu de caz Italia-Republica Moldova. ................................................. 109
Dr. Lilia Plugaru. Sănătatea populaţiei în perioada transformărilor sociale ....................... 112
Conf. univ. Valeriu Chicu, prof. univ. Victor Vovc. Impactul proiectului PC 7 „Promovarea şifacilitarea cooperării internaţionale cu ţările Est-Europene şi din Asia Centrală” (EECALINK)
asupra cercetărilor medicale în Republica Moldova ............................................................. 117
Acad. Boris Gaina. Ştiinţa agroalimentară şi Programul Cadru 7 ...................................... 120
Dr., cercet. conf. Alexandru Teleuţă, dr., cercet. conf. Eugeniu Alexandrov. Modelareacreşterii arborilor şi arbuştilor (topiary) ................................................................................ 121
Dr. Oleg Budeanu. Colaborare bilaterală moldo-germană în domeniul plantelor medicinale 124
Iurie Cristea. Antrenarea elevilor în activităţi internaţionale .............................................. 126
Acad. Ion Bostan, dr. prof. univ. Petru Todos, dr. conf. univ. Boris Carabulea, dr. prof.
univ. Jorj Ciumac. Centrul universitar ştiinţific, de instruire şi transfer tehnologic în industria
alimentară ............................................................................................................................. 127
Silvia Evtodiev, Rodica Mateian, Călin Mateian, Svetlana Mardari, Igor Evtodiev.
Tehnologii şi soluţii pentru învăţământ modern ................................................................... 131
Gala premiilor în ştiinţă „Savantul anului 2011” ............................................................ 135
Acad. Haralambie Corbu. Bobiţele de cristal din paharul omeniei. 100 de ani de la naşterea
lui Andrei Lupan. .................................................................................................................. 137
Dr. Ana Simac. Dialogul între tradiţie şi modern în creaţia Mariei Saca-Răcilă ................. 142
Dr. Constantin Manolache. O monografie cu impact internaţional ................................... 148
Dr. Constantin Manolache. O lucrare de pionierat. Chimia ecologică tălmăcită în cinci
limbi ...................................................................................................................................... 149
Dr. Liviu Vacarciuc. Tehnologii inovatoare de prelucrare a deşeurilor .............................. 150
Dr. Alexandru Bohanţov. Mihai Volontir: „Până la dor al pământului…” ......................... 153
Dr. Nina Corcinschi. Mihai Cimpoi: Dialectica relecturărilor critice ................................. 155
Matematician de performanţă. Acad. Mitrofan Cioban la 70 de ani ................................ 157
Savant notoriu în legumicultură. Dr. hab. Vasile Botnari la 60 de ani .............................. 158
Pedolog remarcabil. Acad. Serafim Andrieş la 70 de ani ................................................... 159
Marele cercetător al microlumii vii. Acad. Valeriu Rudic la 65 de ani ............................. 161
Fondatorul Grădinii Botanice. Acad. Alexandru Ciubotaru la 80 de ani .......................... 162
Un strălucit (neo)romantic. Eugeniu Doga la 75 de ani..................................................... 164
Vocaţie de Etnolog. Dr. Elena Postolachi la 70 de ani ........................................................ 166
Criticul considerărilor şi reconsiderărilor. M.cor. Nicolae Bileţchi la 75 de ani ................ 167

nr. 1(24), martie 2012 - 1

Akademos

2012, ANUL DE VÂRF AL ŞTIINŢEI MOLDOVENEŞTI

Academicianul Gheorghe Duca, preşedintele AŞM, şi Máire Geoghegan-Quinn, comisarul
european pentru cercetare, inovare şi ştiinţă, au semnat la Bruxelles Memorandumul deÎnţelegere între Uniunea Europeană şi Republica Moldova privind asocierea Republicii Moldova
la cel de-al Şaptelea Program Cadru al Comunităţii Europene pentru Cercetare şi Dezvoltare
Tehnologică (PC7).

2 - nr. 1(24), martie 2012

Eveniment

REPUBLICA MOLDOVA
S-A INTEGRATÎN SPAŢIUL EUROPEAN
DE CERCETAREÎncepând cu 1 ianuarie 2012, Republica Moldova face parte oficial din Spaţiul European de Cercetare. Comisarul european pentru cercetare, inovareşi ştiinţă, Máire Geoghegan-Quinn, şi academicianul Gheorghe Duca, preşedintele AŞM, au semnatla Bruxelles Memorandumul de Înţelegere între
Uniunea Europeană şi Republica Moldova privindasocierea Republicii Moldova la cel de-al Şaptelea Program Cadru al Comunităţii Europene pentru
Cercetare şi Dezvoltare Tehnologică (PC7).
Astfel, Republica Moldova devine prima ţarădin cadrul Parteneriatului Estic şi a doua din cadrul
Politicii Europene de Vecinătate, care obţine statutulde ţară asociată la PC7. În urma asocierii, Republica
Moldova obţine drepturi similare statelor membreale UE, aderând cu acte în regulă la comunitatea
academică europeană.
Cu un buget de peste 53 miliarde de euro în perioada 2007-2013, PC7 este principalul instrument pentru finanţarea cercetării ştiinţifice în Europa. Statutulde ţară asociată va pemite cercetătorilor moldovenisă devină parte componentă a reţelei europene a oamenilor de ştiinţă, să conlucreze cu factorii decizionali şi cercurile de afaceri care stabilesc agenda ştiinţifică a UE. Republica Moldova va avea posibilitate

să coopereze, să concureze şi să se antreneze în calitate de partener egal în toate concursurile anunţate dePC7, să beneficieze de potenţialul ştiinţific european
pentru soluţionarea problemelor interne.
Spre deosebire de o ţară terţă, statut pe careChişinăul l-a deţinut până în prezent, un stat asociat
dispune de dreptul de a iniţia proiecte de cercetareşi crea consorţii europene. Savanţii moldoveni vor
participa la toate ofertele de finanţare, vor detaşa reprezentanţi în comitetele de administrare şi în grupurile de lucru ale PC7 şi ale Spaţiului European
de Cercetare, vor beneficia de suportul Comisiei înceea ce priveşte consolidarea reţelei de Puncte Naţionale de Contact PC7.
Totodată, Republica Moldova va lua parte lainiţiativele de cercetare ce cad sub incidenţa articolelor 169 şi 171 din Tratatul de instituire a Comunităţii Europene, cum ar fi Programul „Eurostar” sauIniţiativele Tehnologice Comune ce promovează
parteneriatele public-privat. Ea va dispune de aceleaşi drepturi şi obligaţii în materie de proprietate
intelectuală ca şi statele membre ale UE etc.
Participarea la PC7 este deschisă unei gamelargi de organizaţii şi persoane – centre de cercetare,universităţi, IMM-uri, corporaţii multinaţionale, autorităţi publice şi persoane fizice. Memorandumulde Înţelegeree între Uniunea Europeană şi Republica
Moldova privind asocierea Republicii Moldova la
PC7 a fost semnat la 11 octombrie 2011. Lansarea oficială a statutului Republicii Moldova de ţarăasociată la Programul Cadru 7 a avut loc pe data de
27 ianuarie 2012.

Participanţii la istoricul eveniment: Sergiu Porcescu, şeful Direcţiei Integrare Europeană şi Cooperare
Internaţională, AŞM; Ghenadie Cernei, directorul Agenţiei de Inovare şi Transfer Tehnologic, AŞM; Chiril Lucinschi,preşedintele Comisiei parlamentare cultură, educaţie, cercetare, tineret, sport şi mass-media; Daniela Cujbă, şefamisiunii diplomatice a Republicii Moldova pe lângă Comunităţile Europene; acad. Gheorghe Duca, preşedintele
AŞM; Máire Geoghegan-Quinn, comisarul european pentru cercetare, inovare şi ştiinţă; Isi Saragossi, director
Cooperare Internaţională, Directoratul General Cercetare şi Inovare, CE; Krzysztof Maruszewski, directorul
Institutului pentru materiale şi măsurări de referinţă, Centrul Comun de Cercetare, CE; Martin Penny, responsabil
pentru relaţiile cu Ţările din Europa de Est şi Asia Centrală, Directoratul General Cercetare şi Inovare, CE.
Bruxelles, 11 octombrie 2011

nr. 1(24), martie 2012 - 3

Akademos

UN PARTENERIATSTRATEGIC CU UNIUNEAEUROPEANĂ
Acad. Gheorghe DUCA
Preşedintele AŞMA
STRATEGICPARTNERSHIP
WITH
EUROPEAN UNION
Two years ago, when Moldova launched its
Initiative for Excellence in Knowledge, an action
plan for association to the Seventh Framework
Programme, we have set a very ambitious goalto become a full member of European scientificcommunity. European Commission and, in particular,
the General Directorate for Research and Innovation,
proved to be reliable partners who have provided
invaluable support throughout the process. On theother hand, a full national consensus has allowed
us to insist on the idea of Moldova’s association to
FP7 and strengthen our national research capacity.
Association to the FP7 is extremely important for
Moldova in general.

– Stimată Márie Geoghean-Quinn,
Distinsă audienţă,Doamnelor şi domnilor!
Este o mare plăcere şi o onoare pentru mine să
fiu prezent la un eveniment care va deveni istoric
pentru ţara mea.
Acum doi ani, când am lansat Iniţiativa Moldovei pentru Excelenţă în Cunoaştere, un plan deacţiune menit să pregătească asocierea la cel de-alŞaptelea Program Cadru, ne-am stabilit un obiectiv
extrem de ambiţios – de a deveni membru cu drepturi depline al comunităţii ştiinţifice europene.
Trebuie să menţionez din start: Comisia Europeană şi, în particular, Directoratul General pentru
Cercetare şi Inovare, s-au dovedit a fi parteneri deîncredere care ne-au acordat un sprijin de nepreţuit
pe parcursul întregului proces.
Pe de altă parte, un consens deplin la nivelnaţional ne-a permis să insistăm pe ideea asocierii
Republicii Moldova la PC7 şi să consolidăm capacităţile noastre naţionale de cercetare.
Bazându-ne pe cele mai bune practici europeneşi ţinând cont de particularităţile naţionale, ne-am
asumat acţiuni care urmăresc dezvoltarea unei reţele adecvate a Punctelor Naţionale de Contact pentru
a consolida capacităţile de cercetare şi infrastructura, a spori vizibilitatea grupurilor noastre de cercetare la nivel european, a stimula parteneriatul cu

4 - nr. 1(24), martie 2012

IMM-urile, a pune în aplicare indicatorii europeni
de ştiinţă, a încuraja tinerii cercetători şi a implica
diaspora ştiinţifică în activităţi de cercetare şi dezvoltare a ţării sale de origine.
Pe parcursul acestor doi ani, am implementat
programe bilaterale cu România, Germania, Federaţia Rusă, Ucraina, Belarus, Italia, Franţa, toate
ele urmărind crearea de consorţii PC7. Două dintre
acestea – consorţiile europene INCO-NET şi EECA
BS-ERA.NET, constituite în cadrul proiectelor
PC7, coagulează sinergia dintre politicile naţionale de cercetare şi obiectivele Spaţiului European deCercetare.
Mai recent, am lansat un exerciţiu naţional deforesight, în vederea elaborării unei viziuni integrate de cercetare-dezvoltare în Republica Moldova
până în anul 2020.
În acest sens, procesul de proiectare a noului
Cadru comun strategic european Orizont 2020, s-a
dovedit a fi extrem de util pentru noi.
Credem că eforturile asumate şi progresele pe
care le-am înregistrat sunt definitorii şi dovedesc hotărârea şi angajamentul nostru de a susţine progresul
din domeniul cercetării şi dezvoltării în Republica
Moldova, pentru a reduce decalajul dintre domeniul
respectiv şi sectorul real al economiei.
Totuşi, într-o lume globalizată şi mereu înschimbare, un atare obiectiv nu se poate realiza prin
eforturi izolate, ci dimpotrivă – doar prin unificarea
resurselor şi capitalului uman. În acest sens, asocierea la PC7 pentru noi înseamnă un parteneriat
strategic cu Uniunea Europeană în ansamblu şi cu
fiecare membru în parte, ceea ce este crucial pentru
realizarea eficientă şi oportună a obiectivelor propuse.
Astăzi, ne reafirmăm angajamentul nostru de asusţine în continuare excelenţa ştiinţifică şi de a promova competenţe puternice în cercetare, de a implica mai incisiv sectorul de afaceri, precum şi tânăra
generaţie, în activităţile de cercetare pe termen lungpentru a sprijini dezvoltarea economică a ţării şi aconstrui o societate bazată pe cunoaştere competitivă, capabilă să ofere soluţii problemelor europeneşi mondiale.
Pentru noi, statutul de ţară asociată la PC7 deschide noi perspective şi oportunităţi, precum şi noi
provocări. Acum va trebui să lucrăm şi mai multpentru a amplifica participarea noastră la programele PC7, oportunitate ce decurge din noul statut.
Sunt mândru să constat angajarea noastră în procesul menţionat prin intermediul unei reţele active,
foarte profesioniste, a Punctelor de Informare, carevor deveni, din 1 ianuarie 2012, Puncte Naţionale

Evenimentde Contact, formate din oameni de ştiinţă, tineri şi
manageri de succes, vizibile la nivel de comunitate
şi integrate deja în reţelele europene ale PNC.
Pe de altă parte, statutul de ţară asociată înseamnă mai multe oportunităţi pentru participarea
la PC7: acces la un potenţial enorm de cunoştinţe
şi la infrastructura ştiinţifică europeană de cercetare, o politică de convergenţă mai mare cu Spaţiul
European de Cercetare, multiple posibilităţi pentru
oamenii noştri de ştiinţă, pentru tinerii inovatori şi
pentru IMM-uri.
Evenimentul de astăzi este extrem de important, de asemenea, pentru parcursul european al ţării
mele. Discuţiile actuale dintre Comisia Europeană şi
Republica Moldova privind regimul de vize gratuite
în zona de comerţ liber sunt dinamice şi progresive. Participarea la Spaţiul European de Cercetareva permite oamenilor de ştiinţă din Moldova, prin
atragerea celor mai avansate cunoştinţe europene,să contribuie la crearea bunăstării la nivel naţional.
Avem încă o dată dovada faptului că ştiinţa nu cunoaşte frontiere.

Doamnelor şi domnilor!
Nu există nicio îndoială că ştiinţa şi inovareasunt premise indispensabile ale creşterii moderne.
Criza financiară acută demonstrează că avem nevoie de soluţii inovatoare, şi anume transformarea problemelor în oportunităţi. Republica Moldova şi UE
se confruntă cu aceleaşi provocări sociale majore,
printre care sănătatea publică, îmbătrânirea societăţii, problema alimentară, securitatea energetică şi
schimbările climatice.
Astăzi, prin semnarea Memorandumului de înţelegere cu privire la asocierea Republicii Moldova
la PC7, am creat platforma adecvată pentru aderarea
oamenilor noştri de ştiinţă şi inovatorilor la o reală
societate a cunoaşterii, cea europeană, din care faceparte şi Republica Moldova.
Vă mulţumesc foarte mult pentru atenţie!
Alocuţiune la semnarea Memorandumuluide Înţelegere cu privire la Asocierea
Republicii Moldova la PC7.
Bruxelles, 11 octombrie 2011

Academicianul Gheorghe Duca, preşedintele AŞM, şi Máire Geoghegan-Quinn, comisarul european
pentru cercetare, inovare şi ştiinţă. Bruxelles, 11 octombrie 2011

nr. 1(24), martie 2012 - 5

Akademos

BUN VENIT ÎN FAMILIAEUROPEANĂ A ŞTIINŢEI!
Marié GEOGHEGAN-QUINN
Comisarul european pentru cercetare,inovare şi ştiinţă
WELCOME TO THE EUROPEAN FAMILY OFSCIENCE!
Moldova was the first country to draw up andimplement a plan of national actions to prepare for
association, including efforts to strengthen links with
the Moldovan diaspora in Europe and worldwide, toincrease networking and potential collaborative links
for FP7 proposals.

-Dle preşedinte Duca, dle preşedinte Lucinschi,
dna ambasador Cujbă, sunt încântată să vă spun bun
venit la Bruxelles cu această ocazie importantă!
Mă bucur că acum suntem în faza finală aprocedurii de asociere a Republicii Moldova la
Programul Cadru 7, care a început cu interesul
exprimat în luna mai, 2008. Astăzi, în urma semnării
Memorandumului, Republica Moldova va devenia paisprezecea ţară asociată la PC7, începând cu
luna ianuarie 2012. Moldova trebuie să fie felicitată
călduros că este prima ţară din cadrul statelor
Parteneriatului Estic asociată la PC7 şi a doua ţarădin cadrul Politicii Europene de Vecinătate.
Importanţa acestui Memorandum de Înţelegerea fost remarcată şi salutată în concluziile recentului
Summit al Parteneriatului Estic, organizat subpreşedinţia poloneză, în Varşovia, în perioada 29-30
septembrie 2011.
Acesta este un pas important pentru avansarearelaţiilor UE-Moldova, care sunt în curs dedezvoltare continuă, prin intermediul diverseloriniţiative, cum ar fi:- prezentele negocieri cu referire la un Acord deAsociere nou şi mai comprehensiv;- negocieri lansate recent cu privire la un Acord
în domeniul spaţiului aerian;- discuţiile despre iniţierea negocierilor cu
privire la Acordul de Comerţ Liber.
O asociere de succes la PC7 este una binepregătită şi susţinută prin creşterea investiţiilornaţionale în domeniul cercetării şi inovării, fapt careva contribui la modernizarea infrastructurilor decercetare, sporirea investiţiilor sectorului privat în
cercetare şi inovare, crearea legăturilor suplimentareîntre mediul academic, institutele de cercetare
şi industrie, precum şi la sprijinirea reformelornaţionale, îmbunătăţirea condiţiilor Cadru pentru
cercetare şi inovare.
Acest lucru, desigur, nu poate fi realizat într-o

6 - nr. 1(24), martie 2012

singură zi, dar sper că piatra de temelie care afost pusă astăzi, va încuraja Moldova să continue
eforturile de modernizare în această privinţă.
Aş dori să-l felicit şi să-i mulţumesc preşedintelui
Duca şi personalului Academiei de Ştiinţe a Moldovei
pentru munca lor asiduă de a pregăti comunitateaştiinţifică pentru a se deschide noilor oportunităţi,oferite de acum înainte prin asocierea la PC7.
Într-adevăr, Moldova a fost prima ţară carea elaborat şi a pus în aplicare un plan de acţiuni
naţional cu scopul de a se pregăti pentru asociere,
inclusiv prin eforturile de consolidare a legăturilor
diasporei moldoveneşti în Europa şi în lume, pentru
a creşte legăturile de reţea şi potenţiale propuneri decolaborare pentru PC7.
Am fost impresionată în mod special când am
aflat mai multe despre abordarea inovatoare pe
care o aveţi în ce priveşte nominalizarea PunctelorNaţionale de Contact (NCP), prin intermediul unuiconcurs naţional pentru tinerii cercetători.
Am înţeles că acest lucru a condus la apariţia
unui grup NCP foarte dinamic, activ şi entuziast.
Aştept ca această echipă să fie în contact cât mai
strâns cu noi, să beneficieze şi să valorifice toate
serviciile Comisiei puse la dispoziţia lor!
Cred că acesta este un exemplu de bune practici
care ar putea fi utilizat de statele membre ale UEşi alte ţări asociate. Sper că şi NCP pe domeniile
PC7, care nu sunt acoperite în prezent, vor fi, deasemenea, recrutate în acelaşi fel. De asemenea,
sper că mediatizarea Ceremoniei de semnare dinaceastă zi va sensibiliza comunităţile europene şiinternaţionale de cercetare cu privire la asocierea
Republicii Moldova la PC7 şi va conduce lastabilirea mai multor contacte noi pentru viitoarele
aplicări de proiecte.
Participarea cercetătorilor moldoveni în PC7 esteîn creştere. 30 de Grupuri de cercetare din Moldova
participă sau sunt pe cale de a participa la 25 deproiecte de cercetare colaborative, care primesc
2,24 milioane de euro din fondurile UE. Printre
domeniile-cheie în care sunt puternic implicate
grupurile de cercetare se numără Programul Marie
Curie, infrastructurile de cercetare, sănătate şi
sectoarele TIC.
Ştiu că acest eveniment este doar un început
al cooperării pentru o perioadă viabilă de care va
beneficia Republica Moldova, îmbogăţind totodată
restul comunităţii ştiinţifice europene. Sunt foarteîncrezută că Moldova va profita de oportunităţile
oferite de către Programul Cadru 7 şi succesorul
său, Orizont 2020.
Încă o dată, felicitări şi bine aţi venit în familia
PC7!
Alocuţiune la semnarea Memorandumuluide Înţelegere cu privire la asocierea
Republicii Moldova la PC7.
Bruxelles, 11 octombrie 2011

EvenimentVĂ ÎNCURAJEZ
SĂ BENEFICIAŢI DE PC7!
Dirk Steffen SCHUEBEL
Şeful Delegaţiei Uniunii Europene
în Republica Moldova
I ENCOURAGE YOU TO BENEFIT FROM
FP7!
Scientists must be supported in terms ofestablishing contacts and partnerships with Member
States and other States associated to Fp7. In thisrespect, I would like to encourage you to support a
grater number of researchers to benefit from Fp7.
Also, I want to encourage you to take advantage of
the European Neighborhood Policy Instrument andCross-Border Programmes for the development ofcapacities and creating new partnerships.

-Mă bucur să fiu aici la un eveniment istoric
al relaţiilor dintre Republica Moldova şi Uniunea
Europeană. Acesta este un pas important spre omai mare apropiere de UE. La 29 septembrie 2010,
Comisarul European Stefan Fule şi prim-ministrul
Republicii Moldova, dl. Vlad Filat, au semnat
protocolul la Acordul de parteneriat şi cooperare,pentru instituirea unui parteneriat între Republica
Moldova, pe de o parte, şi Comunităţile Europeneşi statele membre ale acestora, pe de altă parte.
Acest protocol stabileşte principiile generale pentru
participarea Republicii Moldova la un număr deprograme europene în domenii precum sănătatea,
asistenţa vamală, inovare, antreprenoriat etc.
Dar totuşi, cel mai important program este cel
pe care îl consemnăm astăzi, şi anume Programul
Cadru Şapte de cooperare în cercetare. La 11
octombrie 2011, la Bruxelles, Comisarul Máire
Geoghegan-Quinn şi Preşedintele AŞM, dl Duca, au
semnat Memorandumul de Înţelegere care defineşte
termenii şi condiţiile specifice pentru participarea
Republicii Moldova la PC7.
Ca ţară oficial asociată la PC7, desigur că
Moldova trebuie să contribuie financiar pentru
participare în cadrul Programului, dar ne bucurăm
să menţionăm că suntem deschişi să sprijinim pe
cât e posibil o participare deplină a Moldovei laPC7. Asocierea la PC7 va plasa Moldova în rândul
celorlalţi participanţi ai UE, în domeniul cercetării.
Cercetătorii şi grupurile acestora sunt din acest
moment eligibili să participe la PC7, având aceleaşi
drepturi şi obligaţii ca şi participanţii statelor
membre a UE.
Pot doar să salut eforturile depuse de Republica
Moldova în vederea pregătirii comunităţii ştiinţificedin ţară pentru asocierea la PC7 prin intermediul
Planului de Acţiuni UE – Republica Moldova careurmează acum să fie implementat şi de către AŞM.
Mai sunt, totuşi, momente la care trebuie săse lucreze pentru creşterea numărului aplicărilor
propunerilor de proiecte. De asemenea, este
necesară creşterea vizibilităţii echipelor de cercetare
din Republica Moldova pentru a fi sensibilizate
oportunităţile şi eforturile care trebuie depuse în
PC7. Savanţii trebuie sprijiniţi în ceea ce priveşte
stabilirea contactelor şi parteneriatelor între statele
membre şi alte state asociate la PC7. De asemenea,
doresc să va încurajez să profitaţi de finanţările oferitede Instrumentul Politicii Europene de Vecinătate,
din Programele Transfrontaliere, pentru dezvoltarea
capacităţilor şi crearea noilor parteneriate.
Şi la final, doresc să vă încurajez săsporiţi numărul de aplicări la Granturi Micide Mobilitate pentru participarea la conferinţeşi întruniri în vederea identificării potenţialilor
parteneri. În calitate de şef al Delegaţiei Uniunii
Europene în Republica Moldova pot să vă asigur
că susţinem autorităţile publice de la Chişinău
în eforturile lor de a atinge scopurile stabilite înMemorandumul de Înţelegere semnat în octombrie
2011, de a soluţiona problemele tehnice ce ţin deasocierea Republicii Moldova la PC7. Sunt convins
că prezenţa astăzi aici în număr atât de mare acolegilor din Bruxelles este un semn bun al unuiînceput excelent de cooperare. Or, creşterea nivelului
cooperării depinde de simpla comunicare de zi cu
zi. Consider că aceasta este una dintre „pietrele detemelie” pentru cooperarea din următorii trei ani.
Aduc mulţumiri Preşedintelui AŞM pentru această
strânsă cooperare cu Delegaţia UE şi doresc tuturor
mult succes! Vă puteţi mândri cu această realizare!
Din discursul ţinut la evenimentul de lansare
oficială a statutului Republicii Moldova
de ţară asociată la PC7.
Chişinău, 27 ianuarie 2012

nr. 1(24), martie 2012 - 7

Akademos

MOLDOVA, PARTE
LA PROCESULDECIZIONAL EUROPEAN
ÎN ŞTIINŢĂ
Laurent BOCHEREAUŞeful Departamentului pentru Politici
de Cooperare Internaţională,Directoratul General pentru Cercetareşi Inovare, Comisia EuropeanăMOLDOVA’S PARTICIPATION IN EUROPEANDECISION-MAKING IN SCIENCE.
Due to the linking to the 7th Framework
Programme, Moldova is much closer than before in
making decisions, having its representatives in all
program committees. Moldova has already designatedobservers that will be in management committee inBrussels, whose decisions will influence the content
of the work program. Moldovan scientists will havefinancial coverage for many scientific projects
and training. Of course, this means that you willcontribute financially to the budget of the program,which under the Agreement is proportionally to you
GDP. We have negotiated a very favorable reductionof about 8 percent of what normally it is supposed tobe the contribution, plus a fraction of the available
funding under the European Neighbourhood Policy
helps to cover a large part of these expenses.

-Este o satisfacţie şi onoare pentru mine să
fiu pentru a doua oară la Chişinău. Prima dată am
fost când am început să discutăm acest Acord.
Aşadar, Republica Moldova este în prezent în
mod formal asociată la Programul Cadru 7, fiind înacest sens prima ţară din Parteneriatul Estic şi adoua ţară din Politica Europeană de Vecinătate. La
ora actuală sunt 14 ţari asociate, toate ţări din aşanumită vecinătate şi toate parte la Acordul European
de Schimb Liber, precum Elveţia, Norvegia, Islanda şi Lichtenshtein.
Ce înseamnă, practic, să fii asociat, pentru
că dvs. aţi participat deja la PC7 ca ţară parteneră la cooperare internaţională (ICPC)? În primul
rând, la PC7 pot participa toate entităţile din Moldova în aceiaşi termeni şi condiţii ca şi orice entitate de bază din statele membre ale UE, ceea ceconstituie un pas important. Aceasta înseamnă, deasemenea, în termeni de eligibilitate, că dacă participă la un proiect măcar două state membre sau asociate, Republica Moldova se poate alătura la grupul
de bază.

8 - nr. 1(24), martie 2012

Există oportunităţi specifice în ceea ce priveşte Programul Oameni, colega mea se va referi laaceasta ceva mai târziu. Ideea este că subvenţiile
acordate de către Consiliul European de Cercetare sunt de mare prestigiu, acum toate entităţile din
Moldova fiind eligibile pentru a aplica la acest Program pentru subvenţii, care sunt foarte mari – de launu până la două milioane de euro, pentru o perioadă de până la cinci ani. Deşi concurenţa a crescut an
de an, cercetătorii sunt încurajaţi să aplice.
Aceasta mai înseamnă că Moldova este acum
mult mai aproape decât înainte de procesul de luare a deciziilor. Adică va avea reprezentanţi în toate comitetele programului PC7. În comitetul de management, care va lua decizii cu privire la conţinutul
programului de lucru al proiectelor, Republica Moldova a desemnat deja observatori.
Să nu uităm, de asemenea, că există şi Punctele Naţionale de Contact, care deja activează şi suntsigur că voi toţi (inclusiv NCP) veţi participa la toate sesiunile de formare care vor avea loc la Bruxelles, pentru care veţi fi rambursaţi. Altfel spus, dacăpână în prezent dvs. vă autofinanţaţi, de acum înainte toate cheltuielile de participare vor fi acoperite deprogram. Aceasta înseamnă că Republica Moldova poate participa la Centrul Comun de Cercetare alConsiliului Guvernatorilor. Preşedintele Duca este
acum membru al Consiliului şi colegul meu de laCentrul Comun de Cercetare va explica în continuare ce înseamnă aceasta.
În aceste condiţii, desigur, şi dvs. veţi contribui financiar la bugetul programului, care conform
Acordului este proporţional cu PIB-ul dumneavoastră. Noi am negociat o reducere foarte favorabilă decirca 80 la sută din ceea ce, în mod normal, se presupune a fi contribuţia, plus finanţarea disponibilă
din cadrul Instrumentului Politicii Europene de Vecinătate care oferă asistenţă pentru a acoperi cea
mai mare parte din cheltuieli.
În cadrul acestei cooperări ne propunem să finanţăm milioane de reţele de cercetare care asigură colaborarea între mediul academic şi cel industrial. Pentru cei care nu sunt deocamdată convinşi dea fi mai activi, de a face ştiinţă la un nivel european,de a fi mult mai implicaţi în cadrul de cercetare european, declar: noi considerăm că cercetarea este
acum extrem de globalizată. Foarte puţini oamenide ştiinţă activează în laboratoarele din afara ţării.
Avem nevoie de mobilitate, în special a tinerilor,de cercetători capabili să lucreze cu alţi colegi, este
necesar de a perfecţiona capacităţile de cerceta-

Evenimentre, acest lucru fiind tot mai expansiv. Şi, desigur,
datorită participării, vor primi finanţare.
Voi încerca să explic celor care nu sunt preabine familiarizaţi cu aceasta: suntem tentaţi să simplificăm cât mai mult posibil sistemul. Se prevedecrearea unei zone de apel unic. Aş vrea să căutaţi
mai riguros care sunt posibilităţile de apel, acestea
fiind publicate o dată pe an şi toată informaţia fiind disponibilă on-line. Încercăm să facem un portal
al participanţilor şi mai sunt şi Punctele Naţionale
de Contact care vă vor ajuta să deveniţi un bun partener şi să fiţi mai activi.
Deci, dacă dvs. aţi luat hotărârea să participaţi,atunci trebuie să vă gândiţi ce trebuie sa faceţi pentru a avea succes, găsind parteneri şi propuneri desucces. În primul rând, trebuie sa vă axaţi pe contactele existente, pe oamenii care activează în domeniile similare. Căutaţi printre participanţii la programele precedente care dispun deja de experienţă, ei
au o poziţie mai favorabilă, participaţi la conferinţe
unde, de asemenea, puteţi întâlni colegi, discutaţi şi
evaluaţi cu ei proiectul şi ideile dvs. Apoi puteţi fi
invitaţi şi dvs. la Bruxelles în calitate de evaluatori,
pentru a evalua propunerile de proiecte împreună
cu experţii noştri. Aceasta se face pentru ca dvs. săînţelegeţi mai bine cum funcţionează sistemul. Sunteţi în drept, fiindcă v-aţi schimbat statutul şi sunteţi
ţară asociată la PC7.
Până acum am avut 151 de propuneri de la cercetătorii din Moldova, dintre care 24 au fost selectate, astfel încât 17 la sută s-au bucurat de succes.
Este un coeficient destul de bun, o bază bună pentru
dvs. Aceste 24 de granturi obţinute beneficiază de ofinanţare în valoare de 2,36 mil. euro.
Pentru a fi mai concret, ţin să aduc trei exemple
relevante de granturi obţinute de cercetătorii moldoveni şi finanţate de PC7, veţi auzi mai târziu despre
cazurile acestea de succes. Primul proiect finanţat
de PC7, HITT, ţine de domeniul sănătăţii: politicide sănătate, prevalenţa factorilor de risc, rezultatele în domeniul sănătăţii, performanţa serviciilor desănătate, oportunităţi pentru dezvoltarea unui modde viaţă mai sănătos. Este un proiect important pentru populaţia Moldovei şi e nevoie de o implicare
mai amplă în el. Vom vedea aici doi parteneri locali– Centrul independent „Opinia” şi Centrul „Concluza Prim”.
Al doilea proiect este numit MOLD-ERA, faceparte din domeniul nanotehnologiilor. Prin intermediul lui dorim să îmbunătăţim capacităţile de cercetare în Republica Moldova – sfera nanotehnologii-

lor este una foarte promiţătoare, ţine de antrenareaşi pregătirea tinerilor cercetători şi mă bucur să văd
tineri şi aici în sală deoarece acesta este viitorul ţării. Proiectul respectiv este coordonat în Moldova
de Institutul de Inginerie Electronică şi Nanotehnologii cu alţi doi parteneri din Moldova, şi acesta e
doar începutul.
Al treilea şi ultimul exemplu este la fel din domeniul sănătăţii. Este vorba de ESPOIR, denumirede origine franceză, ceea ce în traducere înseamnă
„speranţă”, o denumire bună pentru un proiect. Acesta este un studiu clinic multicentric privind valve
cardiace regeneratoare în care unul din parteneri este
Universitatea de Stat de Medicina şi Farmacie din
Moldova, şi acesta abia a demarat.
După cum am mai menţionat, în continuare trebuie să întreprindeţi următorii paşi: contactaţi Punctele Naţionale de Contact; participaţi la zilele deinformare şi la cursurile de formare pentru că veţiafla o informaţie mai detaliată, mai specifică şi nu
vă intimidaţi să aplicaţi.
Aş vrea să comentez puţin programul următor
pe care îl pregătim intens, care va demara în 2014 şi
se va numi sugestiv Orizont 2020. În acest pachet
compartimentul de cercetare şi inovare beneficiază
de o creştere semnificativă comparativ cu celelalte
propuneri, care mai mult sau mai puţin sunt bazate
pe un buget stabil. Noul program prevede un bugetde 80 de miliarde de euro, spre deosebire de 55 demiliarde pe care i-a gestionat PC7. Este, prin urmare, o creştere impunătoare, care uneşte cercetarea şi
inovarea. Programul este anunţat pentru a răspunde la criza economică care vă afectează acum şi cu
care Moldova se descurcă destul de bine.
Propunerea noastră este ca programul să se axeze pe trei priorităţi:1. Stimularea excelenţei în ştiinţă;2. Liderismul industrial;
3. Provocările sociale.
Cu aceasta închei şi vă urez toate cele bune!
Din discursul ţinut la evenimentul de lansare
oficială a statutului Republicii Moldova
de ţară asociată la PC7.
Chişinău, 27 ianuarie 2012

nr. 1(24), martie 2012 - 9

Akademos

CENTRUL COMUN
DE CERCETARE
AL COMISIEI EUROPENE:
OFERTE PENTRU
MOLDOVA
Hasan TURGAY TURSUN
Responsabil pentru Relaţii Internaţionale,
Centrul Comun de Cercetare,
Comisia Europeană
EUS JOINT RESEARCH CENTRE: OPPORTUNITIES FOR MOLDOVAThis speech was held at the Moldova FP7 launch event, which took place on January 27, 2012.
Through the European Commission Joint ResearchCentre, researchers from Moldova will have a special opportunity - "Action on enlargement and integration", which provides scientific support for the
candidate and associated countries. As part of thiscampaign are available participation and applying
for jobs and seminars. There will be also organizedscientific seminars, courses and small projects will
be supported under this action. These JRC work seminars promote the exchange of knowledge available
and seek to benefit from the knowledge of Moldovan
researchers.

-Doamnelor şi domnilor, am o mare plăcere sămă aflu aici în Moldova!
Voi explica pe scurt ce înseamnă Join ResearchCentre (JRC) – Centrul Comun de Cercetare şi ce
perspective oferă acesta cercetătorilor moldoveni.
Misiunea JRC este de a asigura suport ştiinţific
pentru politica europeană – punerea în aplicare, monitorizarea şi dezvoltarea concepţiilor şi politicilor
europene. JRC este organizaţia de cercetare a Comisiei Europene care efectuează cercetări ştiinţificeîn laboratoarele sale din întreaga Europă. Centrul
a fost fondat în 1957 şi în prezent dispune de şapte
institute situate în cinci ţări (Italia, Belgia, Germania, Olanda, Spania), având aproximativ 3 000 deangajaţi. Aproape 2 000 dintre aceştia lucrează înlaboratoare.
Bugetul Centrului este de peste 400 milioane
de euro şi 50 la sută din bugetul nominalizat este obţinut pe cale competitivă. Administraţia JRC cu sediul central se află la Bruxelles. În Belgia ne reprezintă Institutul pentru Materiale de Referinţă şi Măsurători, în Germania – Institutul de Elemente Transuraniene, în Olanda şi Italia – Institutul de Energie

10 - nr. 1(24), martie 2012şi Transport, în partea de nord a Italiei activează
trei institute ale noastre – Institutul de Protecţie şi
Securitate a Cetăţenilor, Institutul pentru Mediu şi
Durabilitate şi Institutul de Sănătate şi Protecţie aConsumatorilor, în Spania – Institutul pentru Studii
Tehnologice Prospective.
JRC are în fruntea sa Consiliul Guvernatorilor,care reuneşte reprezentanţi din fiecare cele 40 de state-membre sau ţările asociate şi se întruneşte de trei
ori pe an pentru a discuta toate chestiunile ştiinţificeşi strategice care ţin de competenţa lor. Mă bucur săvă dau vestea că Dl. preşedinte Gheorghe Duca va
fi reprezentantul Republicii Moldova în Consiliul
Guvernatorilor. Acest Consiliu oferă consultanţă cu
privire la toate aspectele de management strategic şiasigură legătura strategică cu ţările lor. Următoareaîntrunire a Consiliului va avea loc în Olanda,
Sprijinul JRC pentru elaborarea politicilor UE
e la vedere, acordăm suport ştiinţific pentru anticiparea, formularea, adoptarea şi punerea în aplicare aacestor politici în toate domeniile. Oferim controalede conformitate, expertiză independentă, consultanţă de specialitate. Principalele domenii ale activităţii
JRC sunt energia şi transportul ecologic, mediul şischimbările climatice, agricultura şi securitatea alimentară, sănătatea şi protecţia consumatorilor, siguranţa şi securitatea nucleară, societatea informaţională şi securitatea cibernetică, criza şi gestionarea riscurilor (în caz de situaţii excepţionale). Susţinem, desigur, Strategia Ştiinţifică a Europei până în2020 pentru consolidarea prospectivă, capacitatea
de modelare, extinderea cercetării socio-economice
ş.a.
Iată şi unele exemple concrete din activitatea
JRC. Se lucrează la îmbunătăţirea reţelelor de energie electrică ale UE. Se analizează vulnerabilitatea
sistemului de energie electrică a statelor-membre şi
sistemele de transport. De asemenea, JRC se centrează pe emisiile de gaze cu efect de seră pentru
punerea în aplicare a Directivei europene privindenergia din surse regenerabile.
Avem o mare experienţă în domeniul energiei nucleare şi ne axăm pe problemele acestui sector. În vizorul nostru se află solurile, producem
mostre pentru biodiversitatea solului. Activăm şiîn vederea gestionării crizelor, oferim operaţiuni desalvare, iar, în unele cazuri, oferim notificare prealabilă partenerilor. Procesăm informaţii cu privire
la inundaţiile şi incendiile forestiere. Ne ocupăm dedepistarea produselor modificate genetic în produsele alimentare.
Unul dintre obiectele noastre de studiu suntEvenimentnanotehnologiile, în care suntem foarte competenţi,lucrăm de asemenea cu informaţii spaţiale, puteţi
găsi exemple de referinţă în raportul elaborat deJRC (exemple despre produse modificate genetic,măsuri de securitate, nanotehnologii şi altele). Multe dintre aceste problemele se cercetează în Spania
la Institutul pentru Studii Tehnologice Prospective.
În 2011, am organizat mai multe conferinţe peteme care ţin de competenţa noastră, printre care: laBruxelles – Conferinţa privind securitatea alimentară la nivel mondial (în septembrie); în Statele Unite – Conferinţa consacrată Podului transatlantic decercetare (în noiembrie).
JRC activează în baza unui parteneriat de reţea: colaborăm cu peste o mie de instituţii publice şi
private din întreaga lume, cu instituţiile guvernamentale, agenţiile de cercetare, universităţi etc.
Ţin să explic posibilităţile cercetătorilor din
Moldova, ce puteţi face cu ajutorul JRC. Avem, în
acest sens o oportunitate specială – „Acţiunea privind extinderea şi integrarea”, prin care oferim suport ştiinţific pentru ţările candidate şi ţările asociate. Ca parte a acestei campanii, vom pune la dispoziţie locuri de muncă. Aceste oportunităţi de carieră
sunt deschise pentru aplicare doar pentru 12 ţări,inclusiv Republica Moldova – adică include ţările asociate şi ţările candidate, precum am spus. De
asemenea, vor fi organizate seminare ştiinţifice, cursuri, sprijinite proiecte mici în cadrul acestei acţiuni. Prin aceste seminare vom încerca să promovăm
cunoştinţele de care dispune JRC şi vrem să beneficiem şi de cunoştinţele dvs. Pentru mai multă informaţie puteţi accesa link-urile oferte de muncă:http://ec.europa.eu/dgs/jrc/index.cfm?id=3070
şi activităţi (Workshop-uri, training-uri şi proiecte):
http://ec.europa.eu/dgs/jrc/index.cfm?id=3080
Ca să vă înregistraţi sau aplicaţi pentru un loc demuncă,vă rugăm să trimiteţi un mesaj la o adresa dee-mail funcţională: jrc-enlargement@ec.europa.eu
În privinţa oportunităţilor privind locurile
de muncă la care puteţi aplica: prima ofertă este
acum disponibilă şi-i elaborată în conformitate
cu standardele Codului de Conduită pentru Recrutarea Cercetătorilor; poziţia a doua este cea
de experţi naţionali, la care puteţi aplica pânăla 15 mai, toate informaţiile le găsiţi prin intermediul web-site-ului pe care l-am anunţat. Pentru experţii naţionali detaşaţi sunt nişte condiţii aparte –aceştia trebuie să fie funcţionari publici sau să lucreze într-o organizaţie internaţională.
În ceea ce priveşte durata poziţiei pretinse,
aceasta variază între 6 luni până la 4 ani, iar pentru experţii naţionali durata este de la 12 la 36 luni.
Avem şi poziţia de „grantholder”, cu termenul limită de aplicare în luna martie. Pentru această poziţie
de grantholder puteţi aplica în patru domenii:
1. Deşertificarea;
2. Eficienţa energetică;3. Impactul economic asupra activităţilor deformare şi de cercetare;
4. Controlul exportului.
Cercetătorii moldoveni sunt încurajaţi sa aplice la trei tipuri de granturi destinate doctoranzilor,
post-doctoranzilor, cercetătorilor cu experienţă.
Noi oferim ateliere de lucru specializate, organizăm cursuri ştiinţifice care sunt deschise pentru
participanţi (inclusiv pentru cercetători din Moldova). Dacă aplicaţia dvs. va fi acceptată, costurile
de deplasare şi acomodare vor fi plătite de JRC. Se
organizează anual în jur de 40 de sesiuni şi cursuriştiinţifice. Este elaborată o listă a acestor evenimente organizate pe domenii: energie şi transport;
biocombustibil; eficienţa energetică; domeniul nuclear-transuranium (observaţi ca unele expoziţii
s-au desfăşurat şi în ţările asociate, ca de exemplu
în Canada).
Puteţi aplica şi dvs. pentru a organiza în Moldova un workshop în orice domeniu anul viitor. Un
workshop se va desfăşura în Spania, în domeniul
substanţelor chimice, care la fel cuprinde cercetareasocial-economică şi vizează securitatea şi sănătatea
consumatorului. Anul acesta, la 22-25 mai, se va organiza un workshop la Bălţi, Republica Moldova îndomeniul pedologiei: „Solul – drept o moştenire”.
Pentru a participa la toate aceste evenimente
trebuie să trimiteţi aplicaţia dvs. la e-mail-ul nostrufuncţional, ele vor fi analizate şi dacă vor fi acceptate, atunci toate costurile vor fi achitate de JRC.
Vă îndemn să aplicaţi, vă urez mult succes şivă mulţumesc!
Din discursul ţinut la evenimentul de lansare
oficială a statutului Republicii Moldova
de ţară asociată la PC7.
Chişinău, 27 ianuarie 2012

nr. 1(24), martie 2012 - 11

AkademosACŢIUNILE MARIE CURIEPENTRU MOLDOVA
Kamila PARTYKA
Responsabilă pentru Acţiunile
Marie Curie,
Directoratul General Educaţie şi Cultură,Comisia Europeană
MARIE CURIE ACTIONS FOR MOLDOVA
Indeed, Marie Curie Actions is Global Program for international cooperation. So far, through this research program were funded morethan 130 nationalities, research organizations
participating from over 70 countries. The primary objective of these activities is to stimulate the quantity and quality of human resources
involved in research and to promote research
as an attractive career. We aim to attract people to engage in Europe research work. MCA
is an important element of employment and excellent conditions of training and work in the
Recruitment Code. We are happy that Moldova
has recently signed The European Charter for
Researchers and The Code of Conduct for the
Recuitment of Researchers.
- Onoraţi oaspeţi, doamnelor şi domnilor!
Am o plăcere enormă să mă aflu astăzi aici şi săvorbesc despre Marie Curie Actions (Acţiunile Marie Curie), unul dintre programele specifice ale Programului Cadru 7. În conformitate cu planurile dedezvoltare ştiinţifică din Europa până în anii 2020,
sunteţi bineveniţi la activităţile PC7. În această ordine de idei, aş vrea sa vă explic care sunt oportunităţile de finanţare ale PC7 şi Marie Curie Actions(MCA) pentru Republica Moldova.
Voi începe cu o privire generală asupra acestui

12 - nr. 1(24), martie 2012program, care înseamnă un anumit tip de pregătire, de mobilitate şi de dezvoltare a carierei pentru
cercetători. Face parte din Programul Cadru pentru dezvoltare şi cercetare de mulţi ani şi de 15 ani
avem aceasta marcă de Marie Curie Actions.
În cadrul PC7 dispunem de 9 la sută din buget,bani care sunt subordonaţi programelor înaintate depersoane. Noi cuprindem aspecte variate legate decariera de cercetare. Finanţarea este destinată cercetătorilor aflaţi la toate etapele, începând cu studiilede doctorat. Astfel noi cuprindem posibilităţi variate pentru cercetările din Europa.
Obiectivul primordial al acestor activităţi estede a stimula cantitatea şi calitatea resurselor umane implicate în domeniul cercetării şi de a promova
cercetarea ca pe o carieră atractivă. Ne propunem
să atragem oameni care să se implice şi să lucreze în domeniul cercetărilor în Europa. Un element
important al MCA este ocuparea forţei de muncă şi
condiţiile excelente de angajare şi de lucru, în baza
Codului de Conduită pentru Recrutarea Cercetătorilor. Suntem fericiţi că Moldova a semnat de curând
acest Cod.
Voi vorbi în continuare despre principalele caracteristici ale Acţiunilor Marie Curie. În primul
rând, suntem deschişi pentru toate domeniile dinEvenimentştiinţă. Nu există direcţii predefinite. De aceea, puteţi aplica şi promova toate ideile dvs. inovaţionale,
pentru a fi finanţaţi în cadrul acestui program. Cuvântul cheie pentru MCA este – mobilitatea, carepresupune în sine nu doar mobilitatea între ţări, ci şiîntre diverse domenii de activitate, precum industria
şi mediul academic, de exemplu, făcându-le să coopereze între ele şi să propună proiecte inovaţionale
noi.
Trebuie menţionat faptul că MCA este cel mai
extins program pe plan internaţional din cadrul PC7.
Până acum, am finanţat cercetători de mai mult de
130 de naţionalităţi, participând organizaţii de cercetare din peste 70 de ţări. Deci, MCA este într-adevăr un Program global de cooperare internaţională.
Ne bucură faptul că din ce în ce mai mult se observă
interesul de participare a industriei şi a întreprinderilor mici şi mijlocii, precum şi dorinţa acestora dea coopera cu mediul academic, universităţile şi centrele de cercetare.
Astfel, oportunităţile de finanţare oferite de
MCA cuprind întreaga planetă şi generează posibilităţi de cooperare nu doar cu ţările din Europa, ci
şi cu cele din afara ei. Până în prezent, am urmărit
creşterea cererii de participare a Moldovei în MCA,
am primit 25 de aplicaţii care includ organizaţii din
Moldova, dintre care şase au fost de mare succes.
Deci, am finanţat, cu 368 000 euro, şase proiecte
moldoveneşti, dintre care patru participă şi la programul IRSES. Alte proiecte din Moldova, participante la IRSES, sunt acum la etapa negocierii de afi implicate în PC7.
Este de menţionat şi faptul că programul de lucru pentru 2013 se va începe cu accesul la o gamăde servicii europene care nu sunt strict ataşate deAcţiunile Maria Curie, dar în general de întregul
program PC7 şi persoanele implicate vor beneficia
de aproximativ 200 000 de euro.
Un alt aspect semnificativ este că IRSES dovedeşte un mare interes pentru mobilitatea lunară, decila moment, au fost finanţate mai mult de 180 luni demobilitate între Moldova şi ţările UE, acesta fiind
un bilanţ relativ de mobilitate a ţărilor UE, un început bun pentru o cooperare mai prosperă în viitor.
Pe lângă programul IRSES, sunt şi cercetători
moldoveni implicaţi în alte acţiuni din programul
MCA. E vorba de tinerii cercetători, candidaţi ladoctorat.
Am mai accentuat faptul că IRSES este un proiect foarte interesant pentru Moldova, fapt care sevede din acţiunile organizaţiilor moldoveneşti care
aplică la acest proiect. Din moment ce Moldova esteţară asociată, apare o cale diferită de aplicare şi implicare la aceste acţiuni. Până acum, dumneavoastră puteaţi face schimb de cercetări şi cercetători în
cadrul ţării voastre şi între ţările UE. Oricum, apar
noi posibilităţi de a rămâne deschişi pentru IRSES,
acest lucru presupune în sine ideea că puteţi faceschimb cu alte ţări din sfera spaţiului european sauţări ne asociate, ceea ce înseamnă că puteţi preconiza schimbul de personal cu alte ţări-partenere dinest, cum ar fi Ucraina sau cu alte ţări care au semnat
Acordul pentru Ştiinţă şi Tehnologie, de exemplu
Rusia, SUA, Canada.
Bazându-vă pe experienţa din cadrul programului IRSES, puteţi începe de asemenea să aplicaţi laalte activităţi MCA, precum „Host-driven”, aceastaînsemnând consorţiul diferitor organizaţii din afara
programului. Una dintre aceste acţiuni este reţeaua
de formare iniţială (ITN) – pregătirea tinerilor cercetători pentru doctorat. Aici se poate aplica pentru
a stimula formarea în conformitate cu orientările
principale existente în UE, aceasta presupunând încurajarea mobilităţii şi transferul de cunoştinţe.
Din discursul ţinut la evenimentul de lansare
oficială a statutului Republicii Moldova
de ţară asociată la PC7.
Chişinău, 27 ianuarie 2012

nr. 1(24), martie 2012 - 13

Akademos

ACADEMICIANUL
GHEORGHE DUCA –SAVANT NOTORIU,
MANAGER ISCUSITŞI MILITANT
AL VIEŢII PUBLICE
Acad. Teodor FURDUIACADEMICIAN GHEORGHE DUCA NOTORIOUS SCHOLAR, SKILLED MANAGER
AND MILITANT OF THE PUBLIC LIFE.
Acad. Gheorghe Duca, President of ASM- withthis name are related a number of Moldovan science
performance and it’s condition in the society, among
these can be named the improvement of the legal
framework on science and innovation, the increasingof state funding of science, optimization of scienceand innovation infrastructure, promotion of young
scientists, expanding international cooperation inall spheres, etc.
Multi-faceted
personality(multilateraldeveloped personality ), Acad. Duca is the founderof scientific school in ecological chemistry, a field
marked by numerous valuable scientific results.
On the occasion of the 60th anniversary of GheorgheDuca, the author talk this anniversary speech.

- Stimate domnule preşedinte al AŞM,Distinşi colegi, onorată audienţă,Este o mare răspundere, dar şi o mare onoare dea creiona în faţa celor mai cunoscute personalităţi în
domeniul chimiei ecologice, la frumoasa aniversarede 60 de ani de la naştere şi 40 de ani de activitateştiinţifică, portretul unui distins savant care se bucură de o recunoaştere largă în rândul oamenilor deştiinţă. E vorba de preşedintele Academiei de Ştiinţe, academicianul Gheorghe Duca, despre care,parafrazând cunoscuta maximă, putem spune cu
certitudine că este omul potrivit la locul şi timpul
potrivit.
Activând în comun pe parcursul mai multor ani,
avem onoarea să-l cunoaştem îndeaproape ca savant
şi manager al ştiinţei. Dat fiind spectrul larg al intereselor sale ştiinţifice, organizatorice şi civice, măvoi opri doar asupra unor repere din activitatea prodigioasă a acad. Gh.Duca.
Înzestrat fiind cu incontestabile capacităţi de lider şi cu dexteritatea de a se orienta uşor în oriceîmprejurări, academicianul Gh.Duca are talentul dea-şi atinge scopul întotdeauna, indiferent de circum-

14 - nr. 1(24), martie 2012stanţe. Fiind o persoană curajoasă, deschisă la minte
şi la suflet, dispune de o forţă de muncă inepuizabilă. Principiul de care se conduce în activitatea sa
este să convingă societatea că dezvoltarea ţării poate avea succes numai dacă se va baza pe ştiinţă şi
inovare, că viitorul nostru depinde, în mare parte,de starea ştiinţei.
A venit pe lume la 29 februarie 1952 în satulCopăceni, raionul Sângerei. A avut noroc de părinţi
cărturari: tatăl său a fost profesor de chimie, iar maică-sa – învăţătoare la clasele primare. Dragostea decarte şi dorinţa de a asimila cât mai multe cunoştinţe
le-a moştenit de la ei, dezvoltând aceste frumoase
calităţi încă din copilărie.
A absolvit cu medalie de aur şcoala medie dinoraşul Sângerei, unde părinţii săi fuseseră transferaţi cu locul de muncă. Avea de pe atunci o mareatracţie pentru obiectul de chimie: rezolva şi alcătuia de sine stătător probleme cât mai variate. A creat chiar şi un laborator la el acasă, fapt pentru careconducerea şcolii i-a permis, pe când era încă elev
în clasele IX şi X, să ţină lecţii de chimie în clasele
VIII - X, înlocuindu-l deseori pe profesor.
După absolvirea şcolii medii în 1969, fiind îndrăgostit de chimie, doreşte să-şi continue studiile la Facultatea de Chimie a Universităţii de Stat
din Chişinău, unde pe atunci activau cei mai cunoscuţi chimişti din ţară: academicienii A.Ablov,
Gh.Lazurievski, Iu.Lealikov, prof. T.Migali,
D.Batâr.
În scurt timp, devine unul din cei mai activi şibine instruiţi studenţi, formându-se ca manager,
viitor om de ştiinţă şi profesor universitar. Cunoştinţele profunde obţinute pe parcursul a cinci ani destudii i-au permis să susţină teza de licenţă cu tema„Compuşii manganului cu etilendiamina în cataliză”, în care erau prezentate noi aspecte în comportarea compuşilor coordinativi ai manganului.
În anul 1974, după absolvirea cu menţiune a facultăţii, i se rezervă loc de lucru la una din cele mai
prestigioase catedre – cea de chimie fizică, şef alcăreia era profesorul universitar Alexei Sâciov, pedagog prin vocaţie, îndrumător al tinerilor, care din1974 până în 1988 a fost şi prorector pentru activitatea ştiinţifică al Universităţii de Stat din Moldova.
Însă organizaţia comsomolistă, luând în consideraţie aptitudinile organizatorice şi autoritatea proaspătului absolvent în rândul tinerilor, îl alege unanim
secretar al comitetului comsomolist al universităţii,funcţie pe care o deţine până în anul 1976, când seînscrie la studii la doctorantură la catedra preferată
de chimie fizică.
Conducătorul ştiinţific al tezei sale de doctor,

Portret de savant
profesorul universitar A.Şâciov, după cum era şi firesc, i-a sugerat lui Gh. Duca să-şi consacre studiilecatalizei în procesele de oxidoreducere, domeniu încare cel dintâi era recunoscut ca specialist. Această
propunere i-a fost pe plac, deoarece încă din anii
studenţiei era conştient de rolul determinant al reacţiilor de oxidare-reducere în viaţa de fiecare zi aomului şi în menţinerea stării de autopurificare a
mediului ambiant, precum şi de faptul că dezvoltarea intensă a industriei şi agriculturii este însoţită de marele pericol al poluării masive a mediului
ambiant.
Prima sa lucrare ştiinţifică Gh.Duca o prezintă
la cea de-a XIII-a Consfătuire în domeniul chimiei
combinaţiilor complexe, care a avut loc la Moscova,
în 1978. În următorul an, 1979, publică patru lucrări
ştiinţifice în cea mai prestigioasă revistă „Журнал
физической химии”. În acelaşi an susţine cu brioteza de doctor în chimie „Катализ окисления
винной и дигидроксифумаровой кислоты”, graţie căreia a devenit posibilă elaborarea metodelor destabilizare şi înnobilare a proprietăţilor organoleptice ale vinurilor.
După susţinerea tezei de doctor, ocupă prin concurs postul de asistent, iar în 1981 este ales preşedinte al comitetului sindical al Universităţii. În 1983, lavârsta de 30 de ani, când doctorul în ştiinţe Gh.Duca
avea deja publicate 34 articole şi, în comun cu alţiautori, monografia „Reacţiile catalitice şi ocrotirea
mediului înconjurător”, el prezintă la Concursul Republican al Premiilor pentru Tineret lucrarea „Cataliza oxidării acizilor dicarboxilici”, în care se examinează procesele de oxido-reducere ce au loc în
vin şi rolul lor în tehnologia de producere a vinului.
Prin vot unanim, această lucrare a fost menţionată
cu Premiul pentru Tineret. Şi tot în acelaşi an, Gh.
Duca s-a bucurat de încă o înaltă preţuire deja dinpartea colegilor de breaslă, fiind ales prin concurs în
calitate de docent la catedra de chimie fizică.
După susţinerea tezei de doctor în ştiinţe acordă
o deosebită atenţie cercetărilor cu caracter practic –publică lucrările „Гидромониторинг в поливном
земледелии”, „Способ определения нитритионов в природных водах”, „Chimia şi viaţa apei”(carte), „Экологическая химия сточных вод вусловиях МССР”, „Способ интенсификации
очистки сточных вод с применением УФоблучения” etc. Efectuează un stagiu de instruirela postdoctorat la Institutul de Fizică şi Chimie al
Academiei de Ştiinţe din Federaţia Rusă.
Eforturile dlui Gh. Duca sunt axate preponderent pe identificarea mecanismelor fundamentale
ale catalizei omogene de oxidare şi reducere a sub-stanţelor organice, a radiaţiei ultraviolete şi a radicalilor liberi în mediul ambiant. Aceste cercetări
inedite i-au permis deja în anul 1989 să finalizezeşi să susţină teza de doctor habilitat „Studiul mecanismelor ecochimice ale proceselor din mediul
ambiant” la specialităţile cinetica şi cataliza şi protecţia mediului ambiant, în care au fost dezvăluite
mecanismele tipice ale proceselor de oxido-reducere a componentelor în procesul de formare a calităţii
apei şi propuse conceptele tratării fizico-chimice şibiochimice a apelor reziduale. Teza a servit ca bazăîn dezvoltarea teoriei fenomenului redox în mediul
ambiant.
În acelaşi an, este ales şef al catedrei de chimie
fizică, funcţie pe care o deţine cu succes până în
1992, când fondează în cadrul Universităţii de Stat oaltă catedră – cea de chimie industrială şi ecologică.
În anul 1991 i se conferă titlul didactic de profesor
universitar. De rând cu activitatea de şef de catedrăşi şef al Centrului Ştiinţific de Chimie Ecologică şi
Aplicată cu trei laboratoare de cercetare pe care l-acreat pe lângă catedră, în anul 1992 şi-a mai asumatşi responsabilitatea de decan, gestionând Facultatea
de Ecologie a Universităţii Libere Internaţionale din
Moldova.
Activitatea ştiinţifică şi organizatorică fructuoasă este apreciată la înalta-i valoare şi de membrii
Academiei de Ştiinţe: profesorul universitar, doctorul habilitat în chimie Gh. Duca este ales în anul
1992 membru corespondent al AŞM.
Bucurându-se de o mare popularitate în societate, membrul corespondent Gh. Duca a fost alesîn anul 1998 în calitate de deputat în Parlamentul
Republicii Moldova de legislatura a XIV-a, fiind
desemnat preşedinte al Comisiei permanente pentru
cultură, ştiinţă, învăţământ şi mijloace de informareîn masă (1998-2001). În 2000 comunitatea ştiinţifică
academică îl recunoaşte ca savant de performanţă,el fiind ales membru titular (academician) al AŞM.
Exigentul profesor universitar Gh.Duca a deţinut untimp îndelungat şi importanta funcţie de preşedinteal Consiliului de Experţi pe lângă Ministerul Economiei al Republicii Moldova.
Academicianul Gh.Duca s-a impus nu numai caorganizator al ştiinţei, dar, în aceeaşi măsură, şi casavant notoriu, fapt ce se confirmă prin multiplele
publicaţii ştiinţifice în limbi de circulaţie universală
şi prin conferirea numeroaselor titluri academice şididactice în semn de recunoaştere a valoroasei sale
opere ştiinţifice.
Succesul semnificativ al activităţii ştiinţifice a
acad. Gh.Duca se datorează pregătirii profesionale
profunde, muncii asidue, precum şi faptului că denr. 1(24), martie 2012 - 15

Akademosla bun început Dumnealui şi-a organizat cercetările
în baza unui concept de studiu original, bine argumentat. Studierea proceselor chimice în mediul ambiant, inclusiv în cel acvatic, a proprietăţilor şi capacităţilor lui de autopurificare s-au efectuat în baza
evidenţierii mecanismelor de formare a compuşilor
complecşi cu transfer parţial de sarcină, ce condiţionează reacţiile de oxido-reducere şi contribuie laformarea stării redox a mediului ambiant.
Prin studiul mecanismelor elementare de formare a compuşilor complecşi cu transfer parţial de sarcină, care stau la baza reacţiilor de oxido-reducere
şi formării stării redox a mediului, a contribuit ladezvoltarea unei direcţii ştiinţifice noi – procesede oxido-reducere ca reglator al stării mediului ambiant.
A elaborat: teoria stării redox a mediului ambiant; teoria compuşilor complecşi cu transfer parţial
al sarcinii în procesele de oxido-reducere; modele
matematice de transformare a substanţelor chimiceîn mediul acvatic; căile de circulaţie a apei oxigenate în mediul ambiant ocean-mare-lac-râu, atmosferă-hidrosferă, sol-hidrosferă. Pentru prima dată în
mediul acvatic, a identificat mecanismele de oxidare catalitică a substanţelor organice cu oxigen, apăoxigenată, raze ultraviolete şi formarea radicalilor
liberi, precum şi mecanismele de transformare anitraţilor, nitriţilor, nitrozoaminelor în scopul inhibării formării acestora în sol şi asigurării securităţii
produselor alimentare.
Datorită cercetărilor academicianului Gh.Duca,a devenit posibilă selecţia orientată şi eficientă a sistemelor catalitice pentru realizarea anumitor transformări oxido-reducătoare atât în tratarea apelor
reziduale şi a aerului poluat, cât şi în determinarea
capacităţii de autopurificare a sistemelor acvatice şia proprietăţilor mediului adecvate valorii biologicede habitare. Au fost obţinute metode de determinare a stării redox a mediului acvatic, de detoxicare
a apelor reziduale, metode de tratare a gazelor deevacuare, un sistem nou de apreciere a calităţii apelor, a fost elaborat un bioreactor de tip fluid pentru
denitrificarea apei potabile, metode non-poluante destimulare şi creştere a plantelor, metode de obţinerea acidului tartric şi dihidroxifumaric, a reductonului
din deşeuri alimentare şi agricole, metode de îmbunătăţire a proprietăţilor ecologice şi organolepticeale sucurilor, metode de diminuare a conţinutului
nitriţilor şi nitrozoaminelor în produsele de carneetc.
În domeniul oenologiei a elaborat noi substanţe pentru protejarea vinurilor naturale şi spumantede oxidare, noi metode de demetalizare a sucurilor

16 - nr. 1(24), martie 2012şi vinurilor, de prelucrare efectivă a produselor secundare din vinificaţie, tehnologia de fabricare a
produselor complexului vitivinicol etc.
Acad. Gh.Duca este iniţiatorul şi promotorul
elaborării şi implementării auditului ecologic, careconstituie un mecanism nou de acţiune în realizarea
practică a complexului de măsuri în domeniul ocrotirii mediului ambiant.
Rezultatele cercetărilor ştiinţifice sunt reflectate în peste 600 de publicaţii în ţară şi peste hotare, inclusiv monografii, manuale şi cărţi. Manualele „Введение в экологическую химию”,„Гидрохимия”, „Reologia” au devenit cărţi decăpătâi pentru studenţi. Monografiile „Ecological Chemistry”, „Redox Catalisis and Ecological
Chemistry”, „The role of Ecological Chemistry in
Pollution Research and Sustainable Development”,„Contributions to knowledge”, „Основы процессов
обезвреживания вредных отходов виноделия”
fac parte din fondul de aur al ştiinţei mondiale. Este
autorul a peste 130 de brevete de invenţie.
Din anul 2001 şi până la alegerea sa în calitate
de preşedinte al Academiei de Ştiinţe în 2004, deţine postul de ministru al Ecologiei, Construcţiilor şi
Dezvoltării Teritoriului al Republicii Moldova.
Către anul 2004 ştiinţa se afla într-o stare critică: baza tehnico-materială degradase, continua exodul masiv al savanţilor din ştiinţă, tineretul pierduseîncrederea în ziua de mâine a ştiinţei, salariile cercetătorilor erau unele din cele mai mici din ţară. În
mass-media se polemiza şi se discuta pe larg problema, dacă va fi sau nu ştiinţa. În aceste împrejurări,dacă Adunarea Generală a membrilor AŞM nu l-ar
fi ales preşedinte pe acad. Gheorghe Duca, savant şipolitician recunoscut, consecinţele dezastruoase ale
situaţiei create ar fi avut, cu certitudine, un caractergrav şi ireparabil.
Academicianul Gh.Duca la acea perioadă dispunea de o bogată experienţă managerială la nivel
de preşedinte al Comisiei parlamentare şi de ministru al Ecologiei, Construcţiilor şi Dezvoltării Teritoriului al Republicii Moldova. Înzestrat cu talentul
excepţional de a conlucra cu autorităţile publice,
indiferent de culoarea lor politică, acad. Gh. Duca adevenit, pe bună dreptate, savant şi manager al Cetăţii Ştiinţei.
Deşi rolul acad. Gh.Duca în salvarea ştiinţei
autohtone într-o perioadă foarte dificilă pentru destinul acesteia întru realizarea predestinaţiei ca forţă motrice în dezvoltarea societăţii şi integrarea înlumea ştiinţifică internaţională este bine cunoscut
departe de hotarele ţării, la noi în ţară Dumnealui
este cel mai des împroşcat cu „suliţe otrăvitoare” înPortret de savant
aceste timpuri de stagnare şi degradare. Dintre personalităţile naţionale, poate numai poetul Gr.Vieru,
scriitorul N.Dabija şi acad. I.Bostan au fost huliţi
şi mustraţi în aşa măsură cu invective grosolane decătre cei care nu doresc prosperarea ţării.
Printre rezultatele sale obţinute în plan managerial vom menţiona:- crearea unui nou cadru juridic de reglementare şi gestionare a ştiinţei şi inovării – Codul cu
privire la ştiinţă şi inovare, conform căruia pentru
prima dată ştiinţa a fost recunoscută drept prioritate
strategică naţională, au fost introduse forme noi decolaborare şi parteneriat între AŞM şi autorităţile
publice centrale şi locale, iar AŞM declarată unica
instituţie publică de interes naţional în sfera ştiinţei
şi inovării, coordonator plenipotenţiar al activităţii
ştiinţifice şi consultant ştiinţific al autorităţilor publice centrale;- crearea condiţiilor satisfăcătoare de muncă
pentru persoanele angajate în activitatea de cercetare; renovarea substanţială a bazei tehnico-ştiinţifice;majorarea remunerării muncii; eficientizarea gestionării patrimoniului AŞM;- renovarea integrală a blocului central al AŞM;reparaţia blocurilor aparţinând institutelor biologice, de chimie, fizică şi matematică etc.; reconstruirea
blocului fostului Centru de Calcul cu reamplasarea
ulterioară în incinta acestuia a Bibliotecii ŞtiinţificeCentrale a AŞM;- optimizarea infrastructurii sferei ştiinţei şiinovării, eficientizarea activităţii ştiinţifice şi sporirea suportului ştiinţific în soluţionarea problemelorsocial-economice şi culturale ale ţării.
Acad. Gh.Duca este nu doar iniţiatorul şi promotorul elaborării Codului cu privire la ştiinţă şi
inovare, ci şi a Legii cu privire la parcurile ştiinţifico-tehnice şi incubatoarele de inovare, creării
Agenţiei pentru inovare şi transfer tehnologic etc.
Eforturile întreprinse de acad. Gh.Duca, în comun cu echipa sa, pentru implementarea prevederilor acestor legi au asigurat posibilitatea de a obţine resurse financiare considerabile de la bugetul
de stat, a majora salariile şi crea condiţii adecvatede muncă, revitaliza şi actualiza ştiinţa autohtonă,iniţia şi dezvolta structura inovaţională, consolida
comunitatea ştiinţifică, stopa exodul savanţilor dinsfera ştiinţei. Concomitent, Academia de Ştiinţe şi-aextins prerogativele, devenind cel mai prestigios
centru ştiinţific din ţară cu impact real asupra economiei ţării.
O atenţie deosebită acad. Gh. Duca acordă eficientizării în pregătirea şi susţinerea cadrelor ştiinţifice tinere. La insistenţa lui a fost creat Centrul deInstruire Postuniversitară şi Perfecţionare, au fostmajorate bursele doctoranzilor, instituite 20 de burse de excelenţă ale Guvernului, 7 burse nominale în
cinstea savanţilor autohtoni notorii, lansate programe de granturi individuale şi colective pentru tineret, de procurare a echipamentului etc.
Mai mult decât atât, acad. Gh.Duca a întreprins
eforturi excepţionale pentru a convinge conducereaţării să permită organizarea pe lângă Academia deŞtiinţe a pregătirii ştiinţifice a copiilor dotaţi, careulterior vor activa în domeniul ştiinţei şi inovării,prin crearea unui Liceu academic pentru copii dotaţi
şi a Universităţii AŞM. Fondarea acestor instituţii
academice de instruire a viitoarelor cadre ştiinţifice– Liceul teoretic pentru copii dotaţi şi Universitatea
AŞM – poate fi apreciată ca un caz de succes al preşedintelui Academiei de Ştiinţe. Precum şi crearea
Institutului de Dezvoltare a Societăţii Informaţionale, a Institutului de Inginerie Electronică şi Tehnologii Industriale, elaborarea unui sistem de indicatoride monitorizare şi evaluare a activităţii ştiinţificeetc.
Autoritatea acad. Gh.Duca şi reputaţia sa impecabilă în mediul comunităţii ştiinţifice din ţară şial celei internaţionale este atestată şi de alegerea sa
în calitate de membru de onoare al academiilor deştiinţe din Ucraina, România, Academiei Centrale
Europene de Ştiinţă şi Artă, Academiei Internaţionale de Informatică, Academiei Pedagogice din
Rusia, membru de onoare al Societăţii Chimiştilor din SUA şi Doctor Honoris Causa al ASEM, al
universităţilor din Bălţi, Iaşi, Arad şi Universităţii
din Tiraspol cu sediul la Chişinău; menţiunile pe
care le-a obţinut participând cu lucrările sale la diverse Saloane Mondiale – diplome de merit, Medalia de Aur a Organizaţiei Internaţionale pentru
Inventică, Ordinul „Meritul Cultural” în grad deComandor, Crucea de Comandor al Ordinului deOnoare (Polonia), „Ordinul pentru Invenţii” (Belgia), medalia „Henri Coandă” (România), medalia,,N.S.Kurnakov” (Rusia) etc.; decernarea Premiuluide Stat al Republicii Moldova în domeniul ştiinţei,tehnicii şi producţiei în anul 1998 pentru ciclul delucrări ştiinţifice „Aspecte fundamentale şi aplicative ale proceselor de cataliză omogenă” (în comuncu prof. univ. A.Sâciov şi V.Isac) şi în 2004 – pentru
ciclul de lucrări în domeniul chimiei ecologice, protecţiei mediului ambiant şi tehnologiilor de utilizareraţională a resurselor naturale (în comun cu dr. închimie A.Crăciun, M.Gonţa, T.Sajin şi m. c. al Academiei Ruse I.Skurlatov); obţinerea nominalizării
„Savantul anului” (2006); desemnarea în calitate deConsul onorific al Greciei în Republica Moldova şi

nr. 1(24), martie 2012 - 17

Akademospreşedinte al Comisiei interguvernamentale a Moldovei şi Poloniei în domeniul economiei, tehnicii
şi ştiinţei. În 2012 i se conferă distincţia supremă aţării – Ordinul Republicii.
Marea preocupare a academicianului Gh. Ducaeste integrarea ştiinţei în arealul european, fapt carevine în concordanţă cu politica de stat de integrarea ţării în plan regional şi european. Datorită insistenţei sale, au fost stabilite şi dezvoltate relaţii decolaborare cu academiile de ştiinţe din Rusia, Polonia, România, China, Belarus etc., obţinându-se
acces la infrastructuri performante de cercetare dinstrăinătate, la proiecte şi programe internaţionale,
promovându-se astfel imaginea comunităţii ştiinţifice a ţării în Europa. Au fost semnate acorduri de colaborare cu Fondul de Cercetări Fundamentale din
Rusia, Belarus, cu Ministerul Federal al Cercetării
din Germania, Autoritatea Naţională pentru Cercetare Ştiinţifică din România, Academia Agricolă din
Bulgaria, Academia de Ştiinţe din Republica Cehăetc.
Anii de activitate în comun ne permit să afirmăm cu certitudine că acad. Gheorghe Duca, în calitatea sa de preşedinte al AŞM, a întreprins tot posibilul, iar uneori chiar imposibilul, pentru dezvolta-rea ştiinţei şi consolidarea comunităţii ştiinţifice dinţară, rămânând a fi în permanentă căutare a căilor
de dezvoltare a ştiinţei autohtone şi de pregătire acadrelor ştiinţifice dotate, un militant activ pentru
democraţie şi integrarea în arealul ştiinţific internaţional. Succesul nu s-a lăsat mult aşteptat: în anul
2011, ca rezultat al eforturilor considerabile depuse
în această direcţie, Republica Moldova a aderat laspaţiul european unic de cercetare, obţinând dreptul
de asociere, începând cu 1 ianuarie 2012, la Programul Cadru 7.
Graţie realizărilor ştiinţifice şi manageriale devaloare, la vârsta onorabilă de 60 de ani, Domnia
sa a devenit o personalitate unică în ştiinţă, a cărei
nume, cu siguranţă, va rămâne înscris în istoria ţării
noastre.
Cu ocazia acestei frumoase aniversări, Vă urămtradiţionalul „La mulţi ani!” şi Vă dorim din sufletsănătate, inspiraţie în procesul de cercetare şi în activitatea managerială, noi realizări întru prosperareaştiinţei, Academiei de Ştiinţe şi a întregii societăţi!
Discurs ţinut în cadrul Conferinţei
internaţionale „Chimia ecologică - 2012”.
Chişinău, 2 martie 2012

Maria Saca-Răcilă. Baladă păstorească. Tapiserie, 1982

18 - nr. 1(24), martie 2012Ştiinţele vieţii

CONFERINŢELE
INTERNAŢIONALEÎN MATERIE DE CHIMIEECOLOGICĂ IDENTIFICĂ
SOLUŢII PENTRU
PROBLEMELE MEDIULUIDr., conf. univ. Viorica GLADCHI
Dr. Lidia ROMANCIUC
THE INTERNATIONAL CONFERENCES ON
ECOLOGICAL CHEMISTRY DETERMINE THE
SOLUTIONS FOR THE PROBLEMS OF THE ENVIRONMENT
As scientific direction, Ecological Chemistry has
been successfully developing in Moldova over the
past three decades at the Department of Industrial
and Ecological Chemistry (DIEC) of the Moldova
State University. Its history began in 1985, when theFirst International School on Ecological Chemistry of the Environment was organized by the staffof the DIEC under the coordination of academician
Gheorghe Duca.

Dorinţa de cunoaştere, ca şi seteade îmbogăţire, sporesc cu fiecare nouă avuţie.
Lawrence SterneDeşi degradarea mediului ambiant şi poluarea
intensivă a acestuia, potrivit opiniei publice, în mareparte este provocată de industria chimică şi se asociază cu ştiinţa numită chimie, totuşi anume chimiştii, mai ales in ultimii 30 de ani, propun modalităţi
şi procedee pentru soluţionarea complexă a problemelor naturii înconjurătoare, pentru ameliorarea şiprevenirea vicierii habitatului şi a condiţiilor de trai,
inclusiv a aerului, solului, apei.
O contribuţie substanţială în acest sens aducspecialiştii care activează în domeniul chimiei ecologice – ştiinţa despre procesele ce determină compoziţia şi proprietăţile chimice ale mediului ambiant, adecvat valorii biologice de habitare. Acest domeniu nou a fost conceput şi se dezvoltă eficient şiîn ritm susţinut datorită înţelepciunii şi previziunii
ştiinţifice a unui grup de savanţi în frunte cu academicianul Gheorghe Duca – fondatorul şcolii dechimie ecologică în Republica Moldova.
Graţie capacităţilor excepţionale de cercetareştiinţifică ale academicianului şi acţiunilor acestuia îndreptate spre formarea unei echipe de disci-poli pasionaţi de rolul nobil al chimiei în protecţia
mediului, pe parcursul a mai mult de trei decenii,
constatăm apariţia şi consolidarea în ţara noastră aşcolii ştiinţifice de chimie ecologică. Reprezentanţii
acestei „şcoli a lui Duca”, sub conducerea dascăluluisău, încearcă să identifice soluţii pentru mai multe
probleme ce ţin de calitatea mediului. Pe parcursul
perioadei vizate, au fost stabilite multiple relaţii ştiinţifice cu savanţii de peste hotare – cei care în toată
lumea încearcă să rezolve problemele de protecţie amediului ambiant prin aplicarea legităţilor chimice
ale transformării poluanţilor, tehnologiilor chimicenoi şi dezvoltării durabile.
Multiplele rezultate ştiinţifice ale şcolii naţionale de chimie ecologică, precum şi diversitatea problemelor de cercetare, soluţionate de aceasta, au determinat un interes sporit faţă de domeniul chimiei
ecologice atât în ţară, cât şi peste hotarele ei. În scopul promovării ideilor inovatoare, realizării schimbului de idei dintre partenerii de ştiinţă, precum şiformării specialiştilor în domeniul dat, începând cu
anul 1985 se desfăşoară întruniri ştiinţifice internaţionale sistematice ale chimiştilor care nu sunt indiferenţi faţă de viitorul planetei noastre.
Aşadar, istoria evoluţiei schimbului de rezultateştiinţifice în domeniul chimiei ecologice începe înanul 1985, atunci când sub conducerea acad. Gh.
Duca în Chişinău a fost organizată Prima Şcoală Internaţională de Chimie Ecologică. La acest for ştiinţific au participat peste 50 de savanţi din diferite
centre ştiinţifice ale fostei URSS, precum şi reprezentanţi din alte ţări ale lumii. Decizia de bază aurmărit dezvoltarea domeniului chimiei ecologiceşi organizarea periodică a conferinţelor ştiinţifice înacest domeniu în scopul amplificării cercetărilor şischimbului de experienţă.
Cel de-al doilea eveniment important în acest
sens a constituit organizarea Conferinţei internaţionale „Chimie Ecologică-1995”, care s-a desfăşurat
în octombrie 1995 în Chişinău, devenit între timp
un recunoscut centru de cercetări în acest domeniu.
La lucrările Conferinţei au participat peste 150 desavanţi, reprezentanţi ai instituţiilor academice şiuniversitare din CSI, Europa, SUA şi alte ţări ale
lumii. Rezultatele conferinţei au fost publicate în
culegeri de articole şi abstracte ale comunicărilor.
Această conferinţă a fost organizată de către Catedra Chimie industrială şi ecologică a Universităţii
de Stat din Moldova şi a fost sponsorizată de mai
multe organizaţii internaţionale, printre care UNEP,GTZ şi altele.
Întrunirea ştiinţifică în cauză s-a soldat cu dezvoltarea rapidă a domeniului chimiei ecologice. La

nr. 1(24), martie 2012 - 19

Akademos
Catedra Chimie industrială şi ecologică a Universităţii de Stat din Moldova s-au înfiinţat specialităţi
noi, a crescut considerabil numărul de studenţi, auînceput să se organizeze Conferinţe studenţeşti cu
discutarea problemelor în domeniul respectiv. Dincolo de dimensiunea academică, în activitatea publică a catedrei sunt antrenate noi organizaţii neguvernamentale implicate în procese de protecţie amediului şi de educaţie ecologică. La fel, după acest
for internaţional, în cadrul laboratoarelor ştiinţifice
ale Centrului de Cercetări Ştiinţifice „Chimie aplicată şi ecologică”, care activa pe lângă catedră, auapărut multiple proiecte noi realizate cu parteneri depeste hotare.
Ritmul avansat al cercetărilor în domeniul chimiei ecologice au determinat organizarea şi desfăşurarea în anul 2002 a Conferinţei internaţionale„Chimie Ecologică-2002”, care a fost susţinută decătre mai multe fundaţii internaţionale – SOROS,
ACS, UNDP, UNEP, CRDF, TACIS, REC-Moldova, NOVIB, GTZ etc. O colaborare ştiinţifică eficientă a fost iniţiată cu partenerii din Franţa, România, Ucraina, Rusia, Armenia etc. La lucrările
conferinţei au participat peste o sută de savanţi din
mai multe ţări, precum şi peste 50 de studenţi de la
Universitatea de Stat din Moldova, care se pregăteau să devină specialişti în tehnologie chimică şi
protecţia mediului.
Următoarea Conferinţă internaţională în domeniul chimiei ecologice şi-a ţinut lucrările la Chişinău în zilele de 20-21 mai 2005. La lucrările Conferinţei au participat peste 470 de savanţi din 38 deţări, inclusiv 25 persoane din SUA, circa 100 de
cercetători din Rusia, Ucraina, Armenia, Kazahstan,
Georgia, oameni de ştiinţă din Germania, România,Polonia, Turcia care activează în institute naţionale şi internaţionale de cercetări, universităţi, organizaţii din sfera cercetării, ministere, întreprinderi
de producere, companii şi firme de prestigiu care autangenţe cu cercetarea, elaborarea şi implementarea
unor componente în domeniul protecţiei mediului
ambiant. La şedinţele plenare şi în cadrul secţiilor
au fost examinate peste 250 de referate şi comunicări.
La organizarea şi desfăşurarea Conferinţei şi-au
adus contribuţia Academia de Ştiinţe a Moldovei,
Asociaţia de Susţinere a Dezvoltării Ştiinţei din
Moldova (MRDA), Fondul American pentru Susţinerea Cercetărilor Civile şi Dezvoltării (CRDF),
Fondul Ştiinţific Naţional din SUA (NSF), Asociaţia
Chimiştilor din SUA, Biroul European al Cercetărilor finanţat de SUA (ERO), Oficiul UNESCO din
Moscova pentru Rusia, Azerbaidjan, Armenia, Bi-

20 - nr. 1(24), martie 2012

elorusia, Georgia şi Moldova, Comisia naţională a
Republicii Moldova pentru UNESCO, ambasadele
Germaniei şi Poloniei în Republica Moldova, Ministerul Ecologiei şi Resurselor Naturale din Republica Moldova, Universitatea de Stat din Moldova,agenţi economici.
Rezultatele Conferinţei au arătat că în ultimii
ani chimia ecologică, care se preocupă de procesele chimice şi interacţiunea lor cu factorii mediuluiînconjurător, studiază consecinţele acestor interacţiuni, a devenit o ramură a ştiinţei recunoscută efectiv
de comunitatea ştiinţifică internaţională. Conferinţa
internaţională „Chimia ecologică - 2005” a preluat
tradiţiile forurilor ştiinţifice anterioare desfăşurate
la Chişinău care au impulsionat derularea cercetărilor în domeniul chimiei ecologice pe mapamond.
Participanţii la Conferinţă au subliniat importanţa deosebită pentru dezvoltarea chimiei ecologice a Forurilor internaţionale consacrate dezvoltării
durabile de la Rio de Janeiro (1992) şi Johannesburg (2002). Ei au constatat cu satisfacţie că Republica Moldova a ratificat majoritatea Convenţiilor
internaţionale în domeniul protecţiei mediului înconjurător adoptate sub egida ONU: cu privire lapoluarea transfrontalieră a aerului la distanţe mari(Geneva, 1979); cu privire la poluanţii organici
persistenţi (Stockholm, 1989); cu privire la evaluarea interacţiunii asupra mediului înconjurător în
context transfrontalier (Espoo, 1991); cu privire lainteracţiunea transfrontalieră pentru lichidarea consecinţelor avariilor industriale (Helsinki, 1992); cu
privire la protecţia şi utilizarea apelor curgătoaretransfrontaliere şi lacurilor internaţionale (Helsinki,1992); Protocolul de la Montreal cu privire la substanţele ce distrug stratul de ozon (2001); Protocolul cu privire la colaborarea în domeniul protecţiei
şi valorificării raţionale a fluviului Dunărea (Sofia,
1994); Convenţia cu privire la accesul la informaţie,participarea publicului la adoptarea deciziilor şi accesul la justiţie în problemele de ocrotire a mediului(Orhus, 1998) ş.a.
Savanţii care au luat cuvântul în cadrul conferinţei au menţionat că sistemele ecologice continuă să fie supuse unei presiuni antropice uriaşe,resursele naturale sunt valorificate până la epuizare
totală şi, ca urmare, se pune în pericol sănătatea şiviaţa oamenilor. Printre principalele probleme au
fost enumerate: poluarea antropică a surselor de alimentare cu apă potabilă şi înrăutăţirea calităţii apei
potabile, poluarea excesivă a aerului şi solului, sporirea riscului de acţiune a compuşilor cancerigeni
şi mutageni asupra organismului uman, scăderea
longevităţii şi creşterea ratei mortalităţii în rânduri-Ştiinţele vieţii
le populaţiei. Chimia ecologică poate fi definită ca
fiind ştiinţa despre procesele chimice care au loc în
mediul înconjurător şi consecinţele activităţilor antropice asupra lor.
În acest context, sarcinile de bază ale chimiei
ecologice sunt cunoaşterea mecanismelor de transformare şi prevenire a formării substanţelor poluante în mediul înconjurător, studierea şi aplicarea factorilor de autoepurare a acestui mediu. Principalele
direcţii de prevenire a poluării mediului ambiant se
axează pe constatarea cauzelor, căutarea unor noisoluţii eficiente de purificare a apelor reziduale şi aaerului, elaborarea măsurilor menite să diminueze
gradul de poluare chimică a mediului înconjurător
cu substanţe toxice deosebit de periculoase, prevenirea formării şi eliminarea acţiunilor lor nocive
asupra biosferei.
Participanţii la conferinţă au semnalat importanţa deosebită a cercetărilor comune în domeniul
ecologiei şi epidemiologiei în vederea evaluării
riscului, pronosticării modului de comportare a poluanţilor chimici în mediul ambiant în context cu
factorii nocivi de origine naturală şi antropică. Pe dealtă parte, studierea aprofundată a proceselor ecochimice în mediul ambiant deschide noi perspective
pentru soluţionarea problemelor ecologice în cele
mai diverse direcţii ale activităţii umane.
Ţinând cont de succesele ştiinţifice şi practiceobţinute în domeniul protecţiei mediului, aportul
substanţial al chimiei ecologice ca fiind o disciplină
ştiinţifică nouă dar cu mari perspective, participanţii la conferinţă au identificat direcţiile principalede desfăşurare a cercetărilor. În opinia lor, pentru
a depăşi efectele negative ce ţin de poluarea naturală şi antropică a mediului este raţional a canaliza eforturile comunităţii ştiinţifice asupra studierii
aprofundate a factorilor interacţiunii chimice dintreorganismele vii şi habitatul lor natural, a cerceta indicii cantitativi şi calitativi ai poluării chimice, ai
migraţiei organismelor vii şi transformării acestora
sub influenţa factorilor naturali, excluzând apariţia
unor produse toxice secundare, a monitoriza acţiunea substanţelor toxice asupra habitatului natural.
Pentru a diminua nivelul de poluare chimică a mediului cu substanţe toxice este necesar de continuat
evaluarea acţiunii lor toxice asupra sănătăţii şi eredităţii organismului uman, pronosticarea comportării
poluanţilor de origine chimică în context cu factorii
de ordin tehnogen şi natural, precum şi cu cei legaţi
de schimbarea climei, o atenţie deosebită urmând să
fie acordată elaborării unor valoroase recomandări
practice. Printre priorităţi se înscrie perfecţionarea
proceselor tehnologice de prelucrare a materiei pri-me, de utilizare a deşeurilor, de curăţare a substanţelor poluante din aer şi din apele reziduale, sporirea eficienţei instalaţiilor de epurare prin micşorarea
cheltuielilor legate de acest proces, implementarea
în activitatea curentă a tehnologiilor industriale şi
agricole ecologic mai pure, bazate pe diminuarea
consumului de energie şi materie primă în context
cu cerinţele de ocrotire a mediului înconjurător.
Participanţii la conferinţă au susţinut dezvoltarea colaborării internaţionale a tuturor structurilor
statale, a factorilor de decizie din educaţie şi ştiinţă
în vederea elaborării în comun a unei strategii şi aunui plan de dezvoltare durabilă a societăţii contemporane; elaborarea de proiecte şi programe internaţionale, unificarea metodelor analitice, de monitorizare şi normativelor de evaluare a gradului depoluare a mediului înconjurător; efectuarea unui eficient schimb internaţional de informaţii cu privire la
realizările obţinute în domeniul chimiei ecologice şiiniţierea unei colaborări tehnico-ştiinţifice mai largiîn domeniul valorificării resurselor naturale şi protecţiei habitatelor naturale, promovarea unor măsuri
de prevenire a poluării mediului înconjurător.
Peste trei ani, în 2008, a fost organizată următoarea conferinţă a savanţilor ce desfăşoară cercetări
în domeniul chimiei ecologice, care a fost susţinută
de programul NATO-ARW Science for Peace, şi înlucrările căreia au participat 60 de savanţi din 17ţări ale lumii.
Evoluţia cercetărilor în domeniul chimiei ecologice pe parcursul a două decenii a culminat cuediţia a V-ea – Conferinţa-simpozion internaţională ,,Chimie Ecologică-2012”, care s-a desfăşurat laChişinău în perioada 2-3 martie 2012. În cadrul ei
s-a produs un amplu schimb de experienţă şi de informaţii acumulate de savanţii din mai multe ţări în
domeniul chimiei ecologice care ţin de cercetarea
proceselor ecochimice în apele naturale şi reziduale,în sol şi aer, de impactul antropogen asupra astfel
de procese şi influenţa lor asupra sănătăţii umaneşi mediului ambiant, s-au analizat metodele de prevenire şi diminuare a poluării mediului, precum şi
integrarea în cercetarea ştiinţifică a tinerilor savanţi.
La fel, s-au planificat pe termen scurt şi durabil colaborări internaţionale în domeniul chimiei ecologice,acţiuni de propagare a modului sănătos de viaţă princercetarea proceselor ecochimice de poluare şi detratare a mediului ambiant, implementarea tehnologiilor nonpoluante, precum şi de educaţie ecologică
a tineretului studios, au fost elaborate recomandări
privind diminuarea poluării şi influenţei acesteia
asupra sănătăţii umane şi a mediului ambiant.
La lucrările Conferinţei jubiliare au participat

nr. 1(24), martie 2012 - 21

Akademos
circa 200 de savanţi, specialişti şi tineri cercetători
din ţările Uniunii Europene, CSI, SUA şi alte ţări,care activează în domeniul chimiei ecologice şi în
domeniile adiacente. Totodată, la lucrările conferinţei au participat studenţi, masteranzi şi doctoranzi
din instituţiile de învăţământ superior şi institutele
de cercetare din Republica Moldova. Printre participanţii la conferinţă s-au numărat şi reprezentanţii
diasporei naţionale, reprezentanţii societăţii civile,
precum şi ai autorităţilor publice centrale care sunt
implicate în luarea deciziilor în domeniul protecţiei
mediului ambiant.
Subiectele Conferinţei au fost discutate în cadrul următoarelor ateliere de lucru: Chimia Ecologică a apelor; Chimia Ecologică a atmosferei;
Chimia Ecologică a solului; Chimia Ecologică şi
modul de viaţă sănătos; Chimia Ecologică şi dezvoltarea durabilă.
Comitetul Organizatoric Local a fost reprezentat de Academia de Ştiinţe a Moldovei, Institutul
de Chimie al AŞM, Societatea chimiştilor din Moldova, Facultatea de Chimie şi Tehnologie Chimică
şi Catedra Chimie industrială şi ecologică a USM,
Centrul de Cercetări Ştiinţifice „Chimie aplicată
şi ecologică”, MRDA, iar conducătorul şi sufletul
Conferinţei a fost academicianul Gheorghe Duca,cel care cu vrednicie şi dârzenie pe parcursul acestor decenii a dezvoltat şi promovat domeniul chimiei ecologic, instruind o pleiadă de discipoli nu
numai în ţară, dar şi peste hotarele ei.

Generalizând, menţionăm că evenimentele
principale care s-au desfăşurat pe parcursul acestor
ani dovedesc importanţa şi necesitatea continuării
cercetărilor în domeniul chimiei ecologice, care va
contribui nu numai la consolidarea forţelor pentrusoluţionarea problemelor legate de calitatea mediului, dar şi la formarea unei noi generaţii de cercetători în acest domeniu. În această ordine de idei este
oportună opinia academicianului Gheorghe Duca,
potrivit căreia soluţionarea problemelor ecologicecare au devenit un adevărat flagel global nu este
posibilă fără o colaborare intensă între biologi şichimişti, dat fiind că cei dintâi recepţionează schimbările nefavorabile ce au loc în mediul natural, iar
ceilalţi – stabilesc cauzele sau încearcă să menţină
pe o balanţă fină procesul de evoluţie a componentelor vii şi moarte ale mediului înconjurător.
Bibliografie
1. Gheorghe Duca, Iurie Skurlatov, Aurelio Misiti,
Matei Macoveanu, Mioara Surpăţeanu. Chimie ecologică. Univ. de Stat din Moldova. – Ed. a 2-a, revăz. – Chişinău: CE USM, 2003. – 304 p.
2. Dumitru Batîr. Treptele unui urcuş. Chişinău,2004. – 176 p.
3. Gheorghe Duca. Alocuţiune cu prilejul decernării titlului onorific „Doctor Honoris Causa”. (Din arhiva
personală a acad. Gh. Duca, 2000).
4. Rezoluţia Conferinţei internaţionale în domeniul
chimiei ecologice, 21 mai 2005.

Maria Saca-Răcilă. Primăvara (triptic). Tapiserie, 1983

22 - nr. 1(24), martie 2012Ştiinţe politiceINIŢIEREANEGOCIERILOR
PE MARGINEAACORDULUI DE LIBERSCHIMB DINTRE
REPUBLICA MOLDOVAŞI UNIUNEA EUROPEANĂ
Dr. Victor JUC
Dr. Angela CUŞNIR
THE INITIATION OF NEGOTIATIONS ON
FREE TRADE AGREEMENT BETWEEN THE REPUBLIC OF MOLDOVA AND THE EUROPEAN
UNION.
The news of investigations is determined by theneed to research the process of initiation and development of Free Trade Agreement between the Republic of Moldova and the European Union; documentthat is necessary for Moldova‘s inclusion in the business community.
In conclusion is emphasized the need for fasterprogress in dialogue with the Transnistrian side, without which is create the obstacles to achieving theobjectives in several areas of the Action Plan including in the strengthening of the administrative capacity, identifying and analyzing all existing sourcesof statistical data of transnistrian external trade.
In this context is necessary a more active involvementof Government in negotiations active involvementwith the Transnistrian region towards review , change and implement opportunities a legal and regulatory framework that would allow uniform application of customs legislation throughout the Republicof Moldova. Review existing fees for customs procedures, bringing them under the WTO and EU provisions.

Integrarea în Uniunea Europeană, care a devenit
un obiectiv strategic pentru Republica Moldova, ar
oferi oportunităţi deosebite pentru realizarea unei
dezvoltări economico-sociale durabile şi va permite plasarea acesteia într-un sistem de stabilitate şiprosperitate. Totodată, asumarea şi implementarea
cu responsabilitate a angajamentelor care rezultă
din parcursul european reprezintă cea mai eficientă
modalitate de modernizare a statului sub aspect politic, economic şi social.
Din punct de vedere economic, modelul european este unul demn de urmat, deoarece, oferind

competitivitate şi eficienţă economiei naţionale, generează multiple posibilităţi pentru rezolvarea problemelor ce ţin de o dezvoltare umană armonioasăîn ţara noastră. Un pas important în evoluţia relaţiilor economice dintre Republica Moldova şi Uniunea Europeană este negocierea şi implementarea
normelor unui Acord de Liber Schimb Aprofundatşi Cuprinzător (ALSAC).
Relaţiile comerciale între Republica Moldova şi
Uniunea Europeană (UE) au evoluat în mai multe
etape. În 1998, UE a oferit Republicii Moldova sistemul generalizat de preferinţe (GSP). În ianuarie
2006, UE a înlocuit sistemul GSP „normal” cu GSP„plus”. În martie 2008, au intrat în vigoare noile
preferinţe comerciale autonome ale UE pentru Republica Moldova (ATP). Pe de altă parte, Republica
Moldova a păstrat un nivel mai înalt de protecţie
faţă de importurile din UE. Regimul comercial actual Republica Moldova-Uniunea Europeană este un
regim unilateral acordat de UE pe un termen limitat(2015). ALSAC va fi un acord încheiat pe o perioadă nelimitată, oferind beneficii la export mai maridecât ATP şi o previzibilitate pe termen lung pentru afaceri şi investiţii. El va implica liberalizarea
graduală (până la 10 ani din momentul semnării) a
comerţului cu bunuri şi servicii, libera circulaţie aforţei de muncă, reducerea taxelor vamale, barierelor tehnice şi netarifare, abolirea restricţiilor cantitative şi armonizarea legislaţiei Republicii Moldova
la Acquis UE.
La 26 octombrie 2010, Comisia Europeană atransmis Guvernului Republicii Moldova Recomandările cheie şi Recomandările adiţionale, enumerând domeniile (în total 13) în care sunt necesare progrese suplimentare pentru a pregăti lansarea
şi ulterior a facilita negocierile privind instituirea
Zonei de Liber Schimb Aprofundat şi Cuprinzător(ZLSAC) Republica Moldova-UE. Pe baza acestor
recomandări a fost elaborat şi aprobat, prin Hotărârea Guvernului nr.1125 din 14 decembrie 2010,
Planul de Acţiuni cu măsuri specifice pentru fiecare
domeniu în parte şi termeni de implementare pentru
acestea, care prevede şi prezentarea în adresa Comisiei Europene a rapoartelor de progres trimestrial.
[1].
Uniunea Europeană a decis pe 5 decembrie 2012
lansarea negocierilor oficiale cu Republica Moldova şi Georgia pentru semnarea Acordului de Liber
Schimb Aprofundat şi Cuprinzător (ALSAC) dintre
cele două părţi. Karel De Gucht, comisar UE pentru
comerţ, a declarat: „Vrem să stabilim un cadru stabil şi solid pentru legăturile noastre economice cuţările din Parteneriatul Estic, mai exact Moldova şi

nr. 1(24), martie 2012 - 23

AkademosGeorgia. Cele două ţări au marcat progrese suficiente, dar şi au înregistrat un set de condiţii pentru a
putea să purceadă la integrarea economică cu piaţa
internă din UE”.[2]Analizând primele trei rapoarte elaborate pânăîn prezent de către Ministerul Economiei referitoarela măsurile de implementare a Planului de Acţiuni,
vom menţiona că, pe lângă progresele atestate, încele 13 domenii ale acestuia pot fi menţionate şi
deficienţe, iar în unele cazuri chiar şi tergiversarea
procesului de implementare a măsurilor prevăzute
ceea ce poate conduce la prelungirea perioadei denegociere a ALSAC.
Domeniul 1. Coordonarea generală şi consolidarea capacităţilor administrative
Domeniul respectiv este unul de bază în pregătirea pentru negocierile unui Acord de Liber Schimb,
Aprofundat şi Cuprinzător. Ca să-şi atingă obiectivele în cadrul negocierilor, Guvernul are nevoie decapacitate instituţională şi o echipă tehnică de negocieri bine definită şi funcţională. În acest context
este important de luat în considerare următorii paşi:identificarea obiectivelor de negociere; identificareaintereselor pe domenii economice; conlucrarea cu
mediul de afaceri şi societatea civilă în ansamblu.
Pe parcursul primelor trei trimestre ale anului
2011 s-a înregistrat un progres relativ moderat laacest capitol.[3] Cu toate că s-au întreprins măsuri
pentru actualizarea mandatelor echipelor de negociatori, instruirea acestora, precum şi cooperarea cu
experţii de rang înalt ai UE în vederea identificării şi
stabilirii priorităţilor pentru următorii 2-3 ani, unele din aceste măsuri au fost efectuate cu întârziere(implicarea şi cooperarea cu experţii UE de rang înalt pentru consultări practice în vederea identificării
şi stabilirii priorităţilor pentru următorii 2-3 ani),
altele formal (includerea ALSAC în Programul deConsolidare a Capacităţilor Instituţionale (CIB) al
UE în scopul asigurării continuităţii de consiliere şi
sprijin pentru activităţile de reformă).
Domeniul 2. Accesul bunurilor pe piaţă/Statisticele pe comerţ
Pentru estimarea costurilor şi beneficiilor unuiacord de liber schimb, prognozarea fluxurilor comerciale şi evitarea greşelilor sau fraudelor în raportarea statistică, atât pentru Republica Moldova,
cât şi pentru Uniunea Europeană sunt necesare statistici ample şi credibile privind fluxurile comerciale. Statistica comerţului exterior reprezintă un
aspect foarte important în procesul negocierilor ALSAC. În acest domeniu cele mai importante acţiuni
ţin de elaborarea conceptului de colectare a datelor
statistice pe întreg teritoriul ţării, crearea grupului

24 - nr. 1(24), martie 2012de lucru privind cooperarea în domeniul statisticii
între cele două maluri ale Nistrului şi armonizarea
legislaţiei la acquis-ul comunitar în domeniul statisticii. Menţionăm că pe parcursul anului 2011 s-auînregistrat progrese modeste la acest capitol.[3]Domeniul 3. Bariere tarifare şi netarifare(NTBs)
În prezent, Moldova are deja unul dintre cele mai
mici tarife vamale medii din lume. Cu toate acestea,
producătorii şi exportatorii moldoveni se confruntă
cu bariere însemnate în ceea ce priveşte accesarea
altor pieţe. Deşi anumite din aceste bariere sunt tarifele vamale, totuşi majoritatea lor reprezintă de fapt
bariere tehnice în calea comerţului. Comerţul Moldovei în general, şi comerţul cu UE în particular, eafectat de bariere tehnice şi administrative care îşiau originea în interiorul ţării şi care ţin de sfera deresponsabilitate a Guvernului de la Chişinău.
Deşi Republica Moldova este membră a OMCîncă din 2001, cadrul normativ privind NTB deviază
de la angajamentele asumate de ţara noastră faţă deaceastă organizaţie. În acest domeniu se atestă însădeja progrese importante. La 18 octombrie 2011 a
fost prezentat Guvernului pentru aprobare „Planulde acţiuni privind eliminarea barierelor tarifare şi
netarifare în calea comerţului ce contravin normelor
OMC”.[3]Domeniul 4. Bariere tehnice în calea comerţului (TBT)
Obstacolele tehnice în calea comerţului reprezintă cea mai largă categorie de măsuri netarifare cu
care se confruntă exportatorii. Acest domeniu este
unul din cele mai dificile de realizat, deoarece necesită un volum enorm de lucru şi un efort financiar
considerabil. Numai în domeniul standardizării urmează a fi adoptate mai mult de 17 000 de standarde.
[4] Pentru realizarea obiectivelor acestui domeniu
sunt responsabile mai multe instituţii guvernamentale: Ministerul Economiei, Ministerul Agriculturii
şi Industriei Alimentare, Ministerul Construcţiilor
şi Dezvoltării Regionale, Departamentul de Standardizare şi Metrologie, Centrul de Acreditare în
Domeniul Conformităţii Produselor (CDACP) ş.a.
În lipsa unei cooperări eficiente a acestor instituţii
în vederea realizării măsurilor prevăzute, se atestă
întârzieri.
În ce priveşte desemnarea laboratoarelor de încercări în calitate de organizatori de teste de competenţă (TC) şi încercări inter-laboratoare (IIL) la
nivel naţional, conform propunerilor OrganismuluiNaţional de Acreditare, precum şi pregătirii lor în
conformitate cu ISO/CEI 17043), unele obiective
au fost atinse doar parţial. (Desfăşurarea lucrărilorŞtiinţe politicede pregătire a aderării la CEI în calitate de membru
asociat la prima etapă, şi la a doua etapă – la CENELEC)
Domeniul 5. Măsuri sanitare şi fitosanitare(SPS)
Acordul privind Măsurile Sanitare şi Fitosanitare (Acordul SPS) evidenţiază crearea unui cadru
multilateral de reguli care să conducă la dezvoltarea,
adoptarea şi aplicarea de măsuri sanitare (privind
protecţia sănătăţii oamenilor) şi fitosanitare (privind
protecţia plantelor), în vederea reducerii la minim
a efectelor lor negative asupra comerţului internaţional. Acest aspect al acquis-ului comunitar este
unul dintre cele mai complicate, însă fără realizarea
obiectivelor prevăzute în cadrul lui este imposibilă
activitatea în condiţii normale atât a exportatorilor,cât şi a importatorilor de produse alimentare.
Ajustarea parametrilor de performanţă în domeniul respectiv este o premisă pentru intrarea producţiei moldoveneşti pe pieţele europene. Cu toate
că aici se atestă un progres moderat, unele măsuri au
fost totuşi realizate parţial sau cu întârziere. Printre
acestea – perfecţionarea mecanismului conlucrării
Serviciului Vamal cu autorităţile competente, conform principiilor stipulate în Convenţia internaţională privind armonizarea controalelor mărfurilor la
frontieră semnată la Geneva la 21 octombrie 1982,
evaluarea necesităţilor de instruire a personalului
implicat în accesarea Sistemului Rapid de Alertă
pentru Alimente şi Furaje al UE.
Domeniul 6. Facilitarea comerţului şi administrarea vamală
În pofida unor progrese, sistemul vamal al Republicii Moldova prezintă încă deficienţe considerabile, cum ar fi corupţia larg răspândită şi lipsa derăspundere. Există decalaje importante între cadrul
juridic din Republica Moldova şi cel european, referitor la administraţia vamală, în timp ce anumite
regulamente adoptate de către Serviciul Vamal contravin chiar obligaţiilor Republicii Moldova faţă de
OMC. Aspectele-cheie ale reformei în acest domeniu se referă la simplificarea cadrului regulator şi
legal, resetarea mentalităţii colaboratorilor, îmbunătăţirea controlului asupra funcţionării Serviciului
Vamal, eficientizarea managementului resurselor
umane (angajarea, promovarea, premierea etc.) din
acest serviciu şi asigurarea transparenţei activităţii
lui. Angajamentele asumate în temeiul ALSAC urmează să se concentreze pe armonizarea în continuare a procedurilor vamale şi a documentelor Republicii Moldova cu cele ale UE. Progresul înregistratîn reformarea acestui domeniu poate fi catalogat ca
fiind moderat. Se bate pasul pe loc în ce priveşte

examinarea posibilităţilor de revizuire, modificareşi implementare a unui cadru legal şi normativ carear permite aplicarea omogenă a legislaţiei vamalepe întreg teritoriul Republicii Moldova, inclusiv
perceperea drepturilor de import la tranzacţiile cuagenţii economici din Transnistria. Nu au fost revizuite taxele existente pentru procedurile vamale.
Nu s-a soldat cu rezultate substanţiale perfecţionarea mecanismului de contrapunere a datelor privind
traficul de mărfuri peste frontiera moldo-ucraineană, obţinute prin intermediul sistemului de schimb
prealabil de date între Republica Moldova şi Ucraina.[3]Domeniul 7. Reguli de origine
Originea mărfurilor reprezintă un factor foarte
important în promovarea produselor moldoveneşti
pe piaţa UE. Începând cu 1 ianuarie 2008, Serviciul
Vamal este unica autoritate abilitată cu certificarea
originii preferenţiale a mărfurilor şi eliberarea dovezilor de origine. Obligaţiile noi pe care şi le-a asumat Republica Moldova în domeniul regulilor deorigine prin Planul de Acţiuni pentru implementare
aparent sunt descurajant de complicate şi ambigue
în acelaşi timp: implicarea adecvată a Serviciului
Vamal în certificarea şi verificarea originii produselor ce provin din regiunea transnistreană şi aplicarea
uniformă a regulilor de origine pe întreg teritoriulţării. Confruntarea sistemului vamal cu o serie dedeficienţe sistemice împiedică implementarea eficientă a recomandărilor UE în domeniul regulilor deorigine. Din acest motiv, implementarea măsurilor
din domeniul 7 a înregistrat un progres modest. Nu
au fost revizuite taxele existente pentru procedurile
vamale, există deficienţe şi în fortificarea funcţiei deaudit vamal pentru verificarea originii mărfurilor.
Domeniul 8. Servicii şi investiţii
Sectorul financiar este unul din cele mai dezvoltate sectoare economice din Republica Moldova.
Totuşi, nici acesta nu este lipsit de probleme, printre
care poate fi menţionat sistemul bancar. Deşi este
suficient capitalizat, acesta rămâne încă slab integrat în economia naţională, în comparaţie cu ţările
din regiune, piaţa de capital amorfă, spectrul îngust
de produse de asigurare (inclusiv cu pensii). Progresul în acest domeniu poate fi calificat drept destul debun. Astfel, autorităţile de resort au reuşit să respecte planul de acţiuni prestabilit.
În Planul de Acţiuni pentru implementarea Recomandărilor Uniunii Europene se conţin trei recomandări referitoare la dreptul înfiinţării (dreptul societăţilor comerciale), două dintre care deja au fost
implementate de Moldova. O acţiune raportată de
Guvern ca fiind deja implementată este asigurarea

nr. 1(24), martie 2012 - 25

Akademosfuncţionării eficiente a structurilor administrative
corespunzătoare, inclusiv funcţionarea unui organism de coordonare central care facilitează înregistrarea companiilor. În prezent, la data înregistrării
persoanelor juridice şi întreprinzătorilor individuali, informaţiile necesare se iau la evidenţă automat,fără implicarea suplimentară a solicitantului, de către organele de evidenţă socială, medicală, fiscală şi
statistică. Termenul de înregistrare s-a redus de la
15 zile în anul 2006 la 5 zile în 2011, iar în caz deurgenţă, poate fi solicitată înregistrarea în 24 ore sauîn 4 ore. Astfel, singura recomandare relevantă rămâne efectuarea screening-ului complet al legislaţiei naţionale, astfel încât să fie identificate bariereleîn calea înregistrării companiilor, în scopul eliminării graduale a acestora.
Domeniul 9. Dreptul proprietăţii intelectuale
Pe parcursul ultimilor ani s-a înregistrat o serie de progrese semnificative în domeniul asigurării
drepturilor de proprietate intelectuală (PI), fapt atestat şi de interesul crescând faţă de această sferă. Racordarea legislaţiei Republicii Moldova la standardele şi normele europene, uniformizarea practicii
judiciare în domeniul proprietăţii intelectuale, dar şi
intensificarea colaborării dintre mediul public şi cel
privat contribuie la edificarea unei percepţii clareprivind caracterul imperativ al protejării şi respectării drepturilor de PI. Importanţa drepturilor de proprietate intelectuală nu se referă doar la asigurarea
condiţiilor optime pentru crearea şi protecţia proprietăţii intelectuale, dar şi la crearea unui mecanism
viabil de combatere a încălcărilor acestui drept şi deprevenire a importului, fabricării şi comercializării
produselor contrafăcute. O importanţă deosebită în
asigurarea acestui drept revine Serviciului Vamal,
care prin controlul eficient al importului şi exportului împiedică tranzitul ilegal al mărfurilor necorespunzătoare ce violează drepturile de proprietate
intelectuală, având în vedere că ţara este folosită cao rută de tranzit pentru aceste mărfuri. Progresul înacest domeniu a fost semnificativ. Toate măsurile
programate au fost implementate cu succes sau suntpe cale să fie realizate.
Domeniul 10. Achiziţii publice
Un sistem de achiziţii publice funcţionând corespunzător, în conformitate cu standardele UE, este
foarte important pentru Republica Moldova. Piaţa
pentru contractele de achiziţii publice se estimează la 16% din PIB în medie în Uniunea Europeană,şi la 20% în economiile în dezvoltare. Prin urmare,deschiderea pieţei pentru furnizorii neindigeni este
un element important în încurajarea schimburilor
comerciale. Numai transparenţa în procesul de achi-

26 - nr. 1(24), martie 2012ziţii publice poate reduce corupţia în achiziţiile publice şi, prin urmare, crea condiţiile propice pentru
concurenţă, fluxul de investiţii, comerţ şi raportul
calitate-preţ. În contextul realizării Planului de acţiuni este convenită dezvoltarea legislaţiei şi politicilor în domeniul achiziţiilor publice în Moldova lastandardele UE. Planul de acţiuni pentru Dezvoltarea Achiziţiilor Publice (PADAP) pentru anii 20102013 a fost elaborat de Agenţia de Achiziţii Publiceşi remis Ministerului Finanţelor pentru examinareîncă în luna mai 2011. Tot în primul trimestru a început şi elaborarea unui plan calendaristic de ajustare a legislaţiei naţionale în domeniul de achiziţii
publice la acquis-ul comunitar. Alte acţiuni în domeniu nu se atestă.
Recomandări:- Lansarea negocierilor pe marginea ALSAC generează necesitatea consolidării capacităţilor echipelor tehnice de negociere, iată de ce ar fi deosebit
de benefică conlucrarea acestora cu mediul academic pentru simularea şi evaluarea progresului.
- Rezultatele implementării Planului de Acţiuni
în primele trei trimestre ale anului 2011 au arătat căeste nevoie de urgentarea procesului de armonizare a legislaţiei la acquis-ul comunitar în mai multedomenii: statistică, măsuri sanitare şi fitosanitare,serviciul vamal etc.
- Pentru facilitarea comerţului între UE şi Republica Moldova este nevoie de un studiu aprofundatal măsurilor sanitare şi fitosanitare aplicate de ambele părţi, precum şi pregătirea exportatorilor moldoveni privind implementarea standardelor respective, accelerarea procesului de aprobare a proiectului de lege ce vizează perfecţionarea mecanismului
activităţii Serviciului Vamal, facilitarea controlului
sanitar la frontieră fiind un aspect foarte important.
- Ar fi utilă o cooperare mai eficientă a instituţiilor prin desemnarea persoanelor responsabile
din cadrul fiecăreia în vederea reducerii obstacolelor tehnice în calea comerţului, este indispensabil
ca instituţiile responsabile de implementarea ISO/
CEI în laboratoarele desemnate să urmeze graficul
de timp stabilit în Planul de Acţiuni cel puţin în cea
de-a doua fază a proiectului – achiziţia materialelorde referinţă.
- Este absolut necesară dezvoltarea unei conluccrări mai productive dintre Ministerul Economiei şi
Serviciul Vamal, simplificarea procedurilor vamale
şi consolidarea capacităţilor de audit vamal prin utilizarea noilor tehnici de control.
- În scopul protejării şi respectării dreptului proprietăţii intelectuale este nevoie de a urgenta procesul de armonizare a legislaţiei în domeniul brevete-Ştiinţe politicelor de invenţie, mărcilor şi a legislaţiei vamale ce sereferă la acest domeniu.
- Lasă de dorit transparenţa în procesul de achiziţii publice, precum şi eficienţa acestuia în Republica Moldova. Este deosebit de necesară dezvoltarea sistemului de statistică a achiziţiilor publice laelaborarea căruia trebuie de atras şi Biroul Naţionalde Statistică.
- Urmează să fie impulsionat dialogul cu partea
transnistreană. Absenţa acestuia creează impedimente în calea realizării obiectivelor în mai multedomenii ale Planului de Acţiuni inclusiv şi în ceea cepriveşte consolidarea capacităţilor administrative,
identificarea şi analizarea tuturor surselor existente
de date statistice privind comerţul exterior al regiunii transnistrene. În acelaşi context este necesară
o implicare mai activă a Guvernului în negocierilecu partea transnistreană referitor la posibilităţile derevizuire, modificare şi implementare a unui cadru
legal şi normativ care ar permite aplicarea omogenă
a legislaţiei vamale pe întreg teritoriul Republicii
Moldova, revizuirea taxelor existente pentru proce-

durile vamale, aducerea acestora în conformitate cu
prevederile OMC şi UE.
Bibliografie
1. Planul de Acţiuni privind implementarea Recomandărilor Comisiei Europene pentru instituirea Zonei
de Liber Schimb Aprofundat şi Cuprinzător (ZLSAC)
dintre Republica Moldova şi Uniunea Europeană pe
www.mec.md
2. UE a decis lansarea negocierilor cu Moldova pe
marginea Acordului de Liber Schimb pe www.unimedia.
md
3. Raport de progres trimestrial no.1 / 2011, no.2 /2011, no.3 / 2011 al Planului de Acţiuni privind implementarea Recomandărilor Comisiei Europene pentru
viitoarele negocieri privind instituirea Zonei de Liber
Schimb Aprofundat şi Cuprinzător dintre Republica Moldova şi Uniunea Europeană pe www.mec.md
4. Mincu G. Evaluarea angajamentelor Republicii
Moldova faţă de Organizaţia Mondială a Comerţului,
Expert Grup, Chişinău, 2008.
5. Luecke M., Oprunenco A., Prohniţchi V. Opţiuni
pentru un Acord de Liber Schimb Aprofundat şi Cuprinzător între Republica Moldova şi UE. Expert Grup, Chişinău, 2011.

Maria Saca-Răcilă. Motive moldoveneşti. Tapiserie, 1979

nr. 1(24), martie 2012 - 27

Akademos

NOUA PARADIGMĂ
A DEZVOLTĂRII
ECONOMICEŞI SOCIETATEA BAZATĂPE CUNOAŞTERE
Dr. Alexandru ROŞCA
Institutul de Studii Enciclopedice
The article is devoted to one of the most relevant and trendy terms of modern scientific discourse: «knowledge society». It traces the developmentof the «New Growth Theory»-based economic paradigm, asserting that in today’s information economy, knowledge and creativity are becoming powerful engines driving sustainable economic growth. We
also analyze the necessary supporting conditions ofthe «knowledge society», such as lifelong learning,
ICT-development and digital divide reduction. Besides, the paper briefly forecasts the challenges related
to the leading role and functioning of the scientificsystem in a «knowledge society».

Noţiunea „societate bazată pe cunoaştere” s-acristalizat spre sfârşitul anilor 1990, fiind utilizată, mai cu seamă, de cercurile academice ca alternativă pentru termenul „societate informaţională”.
UNESCO, de exemplu, a adoptat termenul de „societate a cunoaşterii” la plural, ceea ce vine să recunoască faptul inexistenţei unui model uniform,
dictat de tehnologie sau relaţii de piaţă, la care artrebui să se conformeze toate societăţile. O viziune
integrativă dictează că „societatea informaţională”
este fundamentul „societăţii cunoaşterii”, ultima incluzând aspecte sociale, culturale, economice, politice şi instituţionale, precum şi un vector anumit aldezvoltării. În general, definiţiile „societăţii bazate
pe cunoaştere” le putem separa în două categorii:(1) acelea, care tratează fenomenul ca pe o situaţie
de facto, o stare de lucruri existentă şi (2) acelea,care exprimă o năzuinţă, o viziune idealizată a unei
societăţi potenţiale.
Manuel Castells, o autoritate academică consacrată a subiectului, declară că „pentru prima dată în
istorie, mintea umană este forţa directă de producere, şi nu doar un element decisiv al sistemului deproducţie”1. Definiţia lui Castells pentru „societa1

Manuel Castells.The Rise of the Network Society: The Information Age: Economy, Society, and Culture. Vol. 1. John Wiley& Sons, 2011, p. 2.

28 - nr. 1(24), martie 2012tea bazată pe cunoaştere” sună astfel: „O societate
în care condiţiile pentru generarea cunoştinţelor şi
procesarea informaţiei au fost în mod substanţial
schimbate de o revoluţie tehnologică, focusată peprocesarea informaţiei, generarea cunoştinţelor şi
tehnologii informaţionale”2.
Deşi cunoştinţele şi inovarea au jucat mereu unrol crucial pentru dezvoltare şi creştere economică,doar pe fundalul globalizării şi revoluţiei tehnologice din ultimele decenii acestea au început să se
impună ca factori cheie ai competitivităţii. Atât ţările dezvoltate, cât şi acelea în curs de dezvoltare îşiconcep actualmente creşterea economică prin referirea urgentă şi obligatorie la reperele cunoaşterii,inovării şi stimulării capitalului uman.
Trebuie să remarcăm aici că noţiunea de „societate bazată pe cunoaştere” a fost considerabil
precedată în timp de termenul „economie bazată pecunoaştere”. Conceptul a fost introdus în circuitulştiinţific de Peter Drucker în cartea „The Age of
Discontinuity” (1969). „Cunoaşterea” în sensul pe
care l-am putea defini ca „informaţie intelectualizată” este, după Drucker, foarte diferită de cunoaştere
în accepţiunea „economiei cunoaşterii” sau „muncii
bazată pe cunoaştere”. Nu este o substanţă livrescă,o simplă informaţie sau o sumă de date. Informaţia
se transformă în cunoştinţe doar atunci când este
utilizată într-un proces creator, când devine şi ea,
apelând la termenii economici, un factor de producţie. Astfel, „apariţia economiei cunoaşterii […] nu
este o parte a „istoriei intelectuale” […], ci o partea „istoriei tehnologiei”, care se concentrează asupra
faptului, cum omul creează unelte care să-l servească. […] Pentru „economia cunoaşterii” contează
aplicabilitatea cunoştinţelor, fie acestea vechi sau
noi. Relevantă este imaginaţia şi abilitatea celuiacare le aplică, mai curând decât caracterul sofisticat
şi inedit al informaţiei”3. Aşa cum se poate observa,
ultima propoziţie din acest citat se încadrează perfect în ideea de „creativitate”.
Până relativ recent, tehnologia nu era inclusă
de economişti în modelele şi paradigmele lor. Astfel, persista situaţia în care cunoştinţele şi tehnologia erau „exogene” acestora. În 1996, Paul Romera anunţat cu fermitate începutul unei noi abordări,prin publicarea lucrării cu denumirea emblematică
2
Manuel Castells. „Materials for an exploratory theory of the network society”, în: British Journal of Sociology
51(1), 2000, pp. 5–24 http://ictconsequences.net/wiki/index.
php?title=Materials_for_an_exploratory_theory_of_the_network_society (accesat 1.02.2012)
3

Peter Drucker. The age of discontinuity: guidelines to ourchanging society. Transaction Publishers, 1992, p. 269.

Filozofie„Schimbarea tehnologică endogenă” („Endogenous
Technological Change”). „Noua teorie a creşterii”(„New Growth Theory”), care rezultă din această
abordare, se concentrează asupra înţelegerii rolului
cunoaşterii şi tehnologiei în propulsarea productivităţii şi creşterii economice. Teoria vine să argumenteze desuetudinea modelului clasic al creşteriieconomice, care ilustra starea de lucruri din trecut,
pornind de la deficitul (caracterul finit) resurselor şi
axându-se pe factorii clasici de producţie – pământul, munca, capitalul. Or, trăsătura fundamentală adezvoltării economice la etapa actuală ar fi progresul tehnologic şi creativitatea, ultima fiind capabilă
să depăşească deficitul de resurse. Prin urmare, creativitatea devine noua paradigmă a dezvoltării economice. Crearea avuţiei prin aplicarea cunoştinţelor
şi creativităţii depăşeşte continuu abordarea precedentă, axată pe extragerea şi prelucrarea resurselor
naturale.
După Romer, termenul însuşi de „factor de producţie” aparţine epocii industriale, invocând imaginea arhaică a unei fabrici. Geoffrey Hodgson,
autorul termenului „learning economy” (introdusîn circuit în 1999), se referă şi el la o deplasare a accentului de la o economie dominată de bunurile fabricate şi munca manuală spre una în care ar prevala ideile, activele intangibile, serviciile şi abilităţile
relaţionale. Hodgson menţionează că economiştii
teoriilor mainstream au supraaccentuat importanţa
relativă a mijloacelor fizice de producţie, ignorândcunoştinţele şi „activele intangibile”. Primul economist, care a inversat trendul, aducând în discuţie şi
valoarea activelor nemateriale, a fost, spune Hodgson, Thorstein Veblen4. Totuşi, teoria economică
contemporană a reţinut mai bine numele lui Robert
Solow, laureat al premiului Nobel, care a încercat sădemonstreze (în 1957), că fenomenul creşterii economice este tributar atât sporirii inputurilor (factorii
de producţie „clasici” – munca şi capitalul), cât şi
progresului tehnic, pe care l-a tratat în teoria sa sub
numele de „rezidual”. Concluzia, la care ajunsese
Solow, a fost uluitoare: între 1909 şi 1949, creşterea
economică a SUA s-a datorat, în proporţie de 85%,„rezidualului”5.
În opinia reprezentanţilor teoriei „noii creşteri
economice”, societăţii post-industriale îi este mai
potrivită o abordare computerizată, precum cea propusă de Nelson şi Roamer (1996): hardware, soft-

ware şi wetware. „Hardware” cuprinde latura materială, fizică – pământul, infrastructura, investiţiile în
tehnologie. Cunoştinţele (idei şi abilităţi) se împart,în schimb, în „software” şi „wetware”. Deosebirea
conceptuală dintre ele constă, explică P. Conceição,în nivelul de codificare6. „Software” se referă la cunoştinţele ce pot fi articulate prin cuvinte, simboluri
sau alte mijloace de exprimare, ele existând în afara
creierului uman. Acestea prezintă „capitalul structural” al organizaţiilor private şi publice.
Cunoştinţele din categoria „wetware” nu pot fi
obiectul formalizării, rămânând mereu în formă tacită şi existând în creierul uman. Acestea constituie„capitalul uman” al organizaţiilor publice şi private,„know-how”, resursele intangibile cu potenţial deinfluenţare a dezvoltării şi creşterii accelerate a întreprinderii.
Cunoştinţele de tip „software” se deosebesc princosturile reduse de reproducţie şi dinamica sporită adiseminării, luând în considerare cheltuielile înalte
pe care le reclamă producerea lor. Pe de altă parte,transmiterea cunoştinţelor „wetware” este complexă, costisitoare şi lentă.
La un nivel relevant, „wetware” (capitaluluman) este un bun „rival”, „cu excludere” – poatefi folosit numai de către posesorul său. Pe de altăparte, „software” este un bun „nonrival”, din moment ce un număr foarte mare de oameni poate beneficia de aceleaşi cunoştinţe codificate. Aşa cum adeclarat J. Stiglitz (1999), cunoştinţele sunt foarte
aproape de un bun public pur, fiind „complementare capitalului public şi privat”, deci non-rivale şifără excludere7. Excepţie fac cunoştinţele apărate delegile proprietăţii intelectuale, copyright-uri şi patente. Însă non-rivalitatea cunoştinţelor „software”
şi costurile minime de distribuţie creează situaţia
în care drepturile de proprietate sunt, practic, inaplicabile pentru ele. Nivelul avansat al telecomunicaţiilor permite utilizarea uşoară şi ieftină a informaţiilor codificate. Prin contrast, caracterul rival şi
excludabil al „wetware” dictează aplicabilitatea lor
pentru condiţiile de piaţă, atunci când sunt oferite
suficiente stimulente pentru producerea genului respectiv de cunoştinţe.
Dat fiind faptul că producerea de idei/cunoştinţe reclamă un cadru instituţional mult mai complex
decât acela oferit de piaţă, pentru stat există douăalternative de implicare la acest nivel: (1) asuma-

4

6

Geoffrey Martin Hodgson. Economics and Utopia: why thelearning economy is not the end of history. Routledge, 1999,
p. 194.
5

Ronald J. Baker. Mind over matter: why intellectual capital is
the chief source of wealth. John Wiley and Sons, 2007, p.95.

Pedro Conceição. Knowledge for inclusive development.
Greenwood Publishing Group, 2002, p. 59.
7

Michael A. Peters, Simon Marginson, Peter Murphy. Creativity and the global knowledge economy. Peter Lang, 2009, p.
191.

nr. 1(24), martie 2012 - 29

Akademos
rea rolului central în producţia de idei (cunoştinţe)prin producerea directă sau subvenţionarea ei, deexemplu asumând finanţarea R&D la nivel de universităţi; (2) crearea instrumentelor specifice pentru
reglementarea relaţiilor din sfera proprietăţii intelectuale: patente, mărci comerciale, drepturi de autor etc. Pe de altă parte, aşa cum s-a menţionat, piaţa
dispune de suficiente stimulente pentru „wetware”.
Desigur, dată fiind natura pieţii şi latura concurenţială, este vorba de exemplele individuale ale „capitalului uman”, de situaţii izolate.
Interrelaţia acestor tipuri de cunoştinţe şi valoarea dimensiunii „wetware” o explică, iarăşi,P. Roamer: „Capitalul uman este inputul complementar crucial pentru tehnologie. Aşa cum capitalul
fizic prin el însuşi nu explică nimic – nici pământul,
nici munca nu produc prin sine porumb, putând s-ofacă însă, în caz că se combină, – exact aşa capitalul
uman este cheia ideilor şi cunoştinţelor, precum pământul este complementar pentru muncă. Poţi apela
la capitalul fizic al lumii întregi şi tot nu va lucra,
în caz că nu există capitalul uman, care să-l facă să
lucreze”8.
Faptul că noile tehnologii nu se bazează doarpe ştiinţă, ci şi pe noile cunoştinţe în întregime, înseamnă că tehnologia nu mai este separată de cultură şi situată în afara ei, ci este o parte integrantă
a acesteia. Ideea dată precede viziunea deja instaurată, că inovarea tehnologică nu apare de la sinela un moment istoric potrivit, ci se condiţionează
printr-un mediu propice. „Unii critici ai socialismului sugerează, eronat, că piaţa şi proprietatea privată
sunt, prin sine înseşi, suficiente pentru antreprenoriat şi creativitate. Experienţa variatelor sisteme capitaliste arată, că inovarea depinde şi de un specificsuport cultural şi instituţional”9.
Or, capitalismul creează bunăstarea nu doar datorită proprietăţii private, pieţei libere şi a urmăririi
profitului – într-o oarecare măsură toate acestea au
existat şi în era precapitalistă. Trăsătura sa fundamentală este receptivitatea faţă de noile idei.
Deloc surprinzător, nu doar cunoştinţele dictează apartenenţa finală a unui stat la grupul de ţăriprospere sau sărace, ci şi modul în care sunt utilizate
aceste cunoştinţe. Educaţia formală nu mai este suficientă, deşi valoarea ei, desigur, este în afara oricăror discuţii. Faptul că un impact asupra creşterii economice este evident mai ales în ţările afluente, cu unnivel general înalt de şcolarizare, atestă că adopta8

Brian Snowdon, Howard R. Vane. Conversations with leading economists: interpreting modern macroeconomics. Edward Elgar Publishing, 1999, p. 312.

9

Geoffrey Martin Hodgson, op.cit., p. 50.

30 - nr. 1(24), martie 2012

rea tehnologiei avansate este intrinsec legată de nivelul de instruire al forţei de muncă. Totuşi, nivelulde şcolarizare/rata de analfabetism dintr-o ţară, deşiprezintă avantajul cuantificării, nu vorbesc nimic
despre potenţialul utilizării cunoştinţelor. Se impun
biografiile celebre ale tehnologiei contemporane –Bill Gates, Steve Jobs, Michael Dell: fără a absolvi
universităţi, aceştia au revoluţionat modul de a trăi,a comunica şi a lucra. Dimpotrivă, investind masiv
în educaţia formală, statele în curs de dezvoltare pot
să nu depăşească statutul lor economic actual.
Pentru o societate post-industrială, mai alesdacă insistăm pe aplicabilitatea termenului „societate bazată pe cunoaştere”, este crucial cadrul lifelong
learning – al instruirii continue. Acesta presupunecă învăţarea (formarea) are loc pe parcursul întregiivieţi a individului. Trăsăturile esenţiale ale formării
continue sunt: centralitatea individului şi prioritatea
subiectelor de care este nemijlocit interesat; accentul pe motivaţia personală şi conştientizată de a învăţa; multiplicitatea obiectivelor educaţionale şi recunoaşterea faptului că obiectivele de studiu se pot
schimba pe parcursul vieţii individului. În situaţia,în care producerea bunurilor şi serviciilor solicită
din ce în ce mai multe cunoştinţe, companiile sunttentate să învestească mai mult în cunoştinţele, abilităţile şi instruirea continuă a angajaţilor, decât în
capitalul fizic. Acest lucru este relevant în special
pentru firmele care activează în domeniul tehnologiilor înalte.
ICT (tehnologiile de informaţii şi comunicare) revoluţionează continuu învăţarea şi instruirea.
Noile mijloace media reduc presiunile geografice şitranzacţionale între cei care predau şi cei care învaţă; ele oferă oportunităţi unice pentru satisfacerea
nevoii actuale a instruirii continue, mai ales în medii cu resurse deficitare. ICT permit depăşirea barierelor economice şi socio-culturale, oferă un plus deinteractivitate, reduc costurile, sporesc proximitatea
şi accesul virtual, oferă o mai mare variatate a resurselor de instruire, flexibilitate şi control din partea
individului care studiază. De fapt, posibilităţile ICTdepăşesc capacitatea comunităţii educaţionale de a
exploata noile oportunităţi, ceea ce este o provocare
pozitivă.
S-a produs deja schimbarea crucială a abordării
procesului de învăţare: de la una pasivă, axată pe
figura învăţătorului/instructorului, spre una centrată
în jurul individului, proiectată pe întreaga perioadă
a vieţii sale. ICT sunt folosite de un număr tot maimare de oameni în calitate de instrumente de învăţare, din moment ce accesul la ele creşte rapid, maiales în ţările înalt sau mediu dezvoltate. Pe de altăŞtiinţe politiceparte, cu toată flexibilitatea inegalabilă a ICT şi potenţialul enorm pentru instruirea continuă şi la distanţă, există o discrepanţă considerabilă între ţările
dezvoltate şi cele în curs de dezvoltare în ceea ceţine de accesul la noile media şi utilizarea acestora– provocare, cunoscută ca digital divide – diviziunea digitală. Asociată cu sărăcia, ignoranţa şi marginalizarea (acestea, la rândul lor, opuse clusterului
globalizare-cunoştinţe-prosperitate), diviziunea digitală este un obstacol sever pentru ţările în dezvoltare. Or, convingerea actuală este că diviziunea datăpersistă nu atât la nivelul tehnologic, cât la acela alinegalităţilor „clasice”, ale educaţiei şi instruirii.
Pentru acest gen de ţări, se impune o provocare contemporană – favorizarea „pregăririi media”, media
literacy. Termenul cuprinde capacitatea indivizilor
de a utiliza noile instrumente mediatice pentru învăţare chiar şi în lipsa medierii din partea unei instituţii de învăţământ. În mod normal, ICT ar trebuie să
promoveze şi includerea digitală, promovând o maimare participare a grupurilor marginalizate – săraci,
minorităţi etc.
Altfel spus, pentru ţările în curs de dezvoltare tranziţia spre „societatea bazată pe cunoaştere”
este o chestiune de timp şi de voinţă politică pentru
crearea de condiţii propice acestei schimbări cruciale. Mai exact, ţările în curs de dezvoltare trebuiesă planifice investiţii în educaţie, capitalul uman,
tehnologiile relevante. În afara de aceasta, se cere
crearea unor întreprinderi efective şi competitive
care să identifice apariţia unor noi oportunităţi şi,concomitent, să dispună de potenţialul necesar convertirii acestor oportunităţi în profit. În plus, persistă
problema slăbiciunii instituţionale, lipsei conştientizării oportunităţilor şi inexistenţei unor stimulentecare să dicteze interesul pentru aproximarea standardelor „societăţii cunoaşterii”.
Pentru orice stat la etapa actuală, înţelegerea
noii paradigme trebuie să ghideze creativitatea socială şi instituţională într-o direcţie viabilă. Procesul
de transformare depinde într-o măsură foarte marede implicarea unor savanţi cu o sporită flexibilitate
intelectuală care să spargă rigiditatea mintală. Or,după cum s-a spus, oportunităţile tehnico-organizaţionale nu se ivesc de la sine, ci unt create de comunitatea ştiinţifică. Recunoaşterea şi implicarea timpurie în exploatarea noii paradigme uşurează transformarea acesteia într-o nouă traiectorie naţională adezvoltării, ce va duce la sporirea competitivităţii
în plan global. Prin urmare, se impune o schimbare
instituţională anticipată în sfera ştiinţifică a statelorcare recunosc importanţa noii paradigme a dezvoltării. Instituţiile publice de cercetare şi universităţile

trebuie să-şi refocusese activităţile pentru a produce
talente ştiinţifice (exponenţi ai „wetware”, ai „capitalului uman”), care sunt solicitate de către procesul
global de generare a cunoştinţelor.
Instituţiile publice de cercetare şi instituţiile deînvăţământ superior deţin funcţii cheie în procesul
de producere, transmitere şi transferul de cunoştinţe în cadrul unei economii bazate pe cunoaştere.
Însă provocarea actuală este ca sistemul ştiinţific
să-şi poată reconcilia funcţia clasică de producerea noilor cunoştinţe (prin cercetare fundamentală şi
educarea a noilor generaţii de savanţi) cu noul rol
de colaborare cu piaţa în vederea transferului decunoştinţe şi tehnologii. Instituţiile din sfera academică îşi extind progresiv relaţiile de colaborare cu
partenerii privaţi, atât din motive de finanţare, câtşi reieşind din latura de inovare. Este totuşi important să fie păstrat rolul esenţial al acestor instituţii în
calitate de promotori ai cercetării şi educaţiei la unnivel înalt.

Maria Saca-Răcilă. Cataclism. Tapiserie, 1998

nr. 1(24), martie 2012 - 31

Akademos

UNELE ASPECTEALE CAPITALULUI
UMAN DIN REPUBLICA
MOLDOVA. STUDIUCOMPARATIV
Dr. hab. Anatol ROTARU
Rodica CUJBA
Dr. Svetlana ALEXEEVASOME ASPECTS OF THE HUMAN CAPITALFROM THE REPUBLIC OF MOLDOVA. COMPARATIVE STUDYThis paper analyses the situation of human resources in sciences and technology of the Republic ofMoldova. The insufficient financial support of S&T
system in the 90s of the XX century caused a massive
brain drain from research and development as well
as a breach in the process of reproduction of researchers. These negative processes affected in special
human capital 36-45 years of age, which is considered to be the most productive in S&T activities. The
youth that comes in S&T system leaves in a shorttime for business or foreign countries. Hereby the
problem related to the human resources in scienceand technology of the Republic of Moldova remains
to be very acute because of the unsatisfactory financial support of S&T system and lack of the perspective of its development in the near future.

Capitalul uman şi, în special, cel din cercetare,este sursa de bază a dezvoltării ştiinţei, inovaţiilor,
nivelului înalt de educaţie şi a culturii în general.
În anii 1990, în urma aşa-zisei terapii de şoc a economiei naţionale, în Republica Moldova a dispărut

ştiinţa ramurală, iar o bună parte dintre şcolile ştiinţifice s-au autodizolvat. Degradarea în masă a capitalului uman în cea mai mare măsură a fost cauzată
de reducerea substanţială a finanţării sistemului decercetare-dezvoltare.
Din cauza finanţării austere a ştiinţei în anii
1990, a început exodul creierilor [1], iar reproducerea capitalului ştiinţific uman în Republica Moldova s-a diminuat [2]. Pe parcursul următorilor ani
procesul de reducere a angajaţilor în sistemul decercetare-dezvoltare a continuat, numărul acestoramicşorându-se în perioada 1991-2009 de 4 ori. E
de menţionat faptul, că pe parcursul aceleiaşi perioade numărul angajaţilor în economia Republicii
Moldova a scăzut de aproape două ori [3]. Totodată,numărul medicilor s-a redus doar cu 25%, iar cel al
profesorilor din instituţiile de învăţământ superior
chiar a crescut de 1,5 ori (Figura 1).
Pe parcursul aceleiaşi perioade, numărul de studenţi a crescut de două ori, numărul doctoranzilor
de trei ori, majorarea numărului de doctoranzi fiind
cauzată de sporirea numărului lor în special în universităţi. Totodată, numărul profesorilor din instituţiile de învăţământ superior care, în paralel cu activitatea didactică, au efectuat şi cercetări ştiinţifice,a scăzut cu 25% (Figura 2).
În urma proceselor social-economice cu impact
negativ pentru dezvoltarea sistemului de cercetaredezvoltare, Republica Moldova, după numărul decercetători la 10 000 de locuitori, este depăşită nu
numai de ţările dezvoltate, ci şi de cele ex-sovieticeşi ex-comuniste (Figura 3).
Totodată, numărul de medici raportat la 10 000
locuitori în diferite ţări arată că la acest capitol Republica Moldova se situează mai sus de România,Polonia, Slovenia, SUA (Figura 4).
În figura 5 este prezentat numărul personaluluiştiinţifico-didactic în instituţiile de învăţământ su-

180,0
160,0
140,0
120,0

123,8

80,0

100,9

103,6

100,0

100,2

101,2

80,2

75,0

80,8

79,6

80,1

77,0

50,4

48,8

44,6

60,0
40,0
20,0

150,2

110,7

100,0

100,0

129,5

153,9
138,4

37,1

74,0

73,6

74,5

74,8

64,6

62,8

59,4

56,4

29,7

29,7

28,4

23,0

2003

2005

2007

2009

0,0
1991

1995

profesori în IÎS

1997

1999

medici2001

cercetători

populaţia ocupată în economie

Figura 1. Dinamica numărului unor specialişti în perioada 1991-2009, 1991 – 100%.
Sursa: Anuarele statistice ale Republicii Moldova

32 - nr. 1(24), martie 2012

Managementul ştiinţei

Figura 2. Dinamica numărului profesorilor în instituţiile de învăţământ superior, a doctoranzilor
şi studenţilor în perioada 1991-2009, 1991-100%. Sursa: Anuarele statistice ale Republicii Moldova.
50

46

45
40
35
30

26

30

34

35

37

19

20

Letonia15

16

PoloniaRomânia

14

Italia9

Moldova128Bulgaria

15

16

Ucraina20

Grecia

23

25

10

28

32

5
SUA

GermaniaFranţaSlovenia

Rusia

Estonia

Cehia

Lituania

Slovacia

Belarus0

Figura 3. Numărul de cercetători ştiinţifici raportat la 10 000 de locuitori în diferite ţări. Sursa: Institutul pentru
Statistică UNESCO – http://stats.uis.unesco.org.

Figura 4. Numărul de medici raportat la 10 000 de locuitori în diferite ţări.
Sursa: World Health Statistics 2011 – World Health Organization – www.who.int.

perior raportat la 10 000 de locuitori în diferite ţări.
Analiza comparativă a datelor prezentate scoate în
evidenţă că la acest capitol Republica Moldova seaflă într-o poziţie mai bună, depăşind 4 state, fiindla acelaşi nivel cu Cehia.
În ţările dezvoltate, dar şi în cele ce se apropie de această categorie (Coreea de Sud, China)
tendinţa de creştere a numărului de cercetători per
10 000 de angajaţi în economie este mai mult sau
mai puţin stabilă, excepţie făcând Federaţia Rusă,unde această cifră este în continuă descreştere. În
Republica Moldova se observă o diminuare a indicelui dat până în 2002, după care se atestă stabilizarea. Totuşi, aici trebuie sa ţinem cont de faptul că în
Republica Moldova numărul angajaţilor în economie este în continuă descreştere (Figura 6), ceea ceînseamnă că, de fapt, numărul cercetătorilor continuă să scadă şi după 2002.
Procesele din sistemul de cercetare-dezvoltare pe parcursul a mai mult de 10 ani au condus lanr. 1(24), martie 2012 - 33

Akademos
schimbarea considerabilă a structurii de vârstă acercetătorilor. Influenţa vârstei cercetătorilor asupra activităţii lor profesionale demult a devenit unobiect al studiilor şi discuţiilor, în cadrul cărora s-astabilit că productivitatea maximă revine vârstei de30-39 ani [4]. Pornind de la acest fapt, vom prezenta situaţia privind vârsta cercetătorilor din Republica Moldova.
După cum arată analiza datelor, cota cercetătorilor în vârstă de peste 65 de ani a crescut de la 4,8 în1999 până la 14,2 în 2010 sau de 3 ori, pe când cota
cercetătorilor în vârstă de 35-45 ani a scăzut simţitor de la 26,5 în 1999 până la 15 în 2010, sau de 1,8ori (Figura 7). Cu alte cuvinte, circa o pătrime din
cercetători sunt de vârstă pensionară.
În acelaşi timp, cota doctorilor habilitaţi în vârstă de peste 65 de ani a crescut de la 27,1 în 1999până la 45,5 în 2010, iar numărul acestora în vârstă
de 36-45 de ani şi 46-55 de ani a scăzut de 2,5 ori şi
de 1,7 ori corespunzător (Figura 8).

Figura 5. Numărul personalului ştiinţifico-didactic în instituţiile superioare de învăţământ raportat la 10 000 locuitori
în diferite ţări. Sursa: Global Education Digest 2010, 2011 – UNESCO Institute for Statistics.

120

Japonia100
Statele Unite

Rusia

Mii persoane

80Germ ania
Corea

60

Moldova

Polonia

40
Cehia
20
China

2007

2006

2005

2004

2003

2002

2001

2000

1999

1998

1997

1996

1995

0

Figura 6. Dinamica numărului de cercetători per 10 000 de angajaţi în economie. Sursa: OECD Factbook 2010:
Economic, Environmental and Social Statistics, pentru Moldova - Anuarele Statistice ale Republicii Moldova.

34 - nr. 1(24), martie 2012

Managementul ştiinţei
Cât priveşte doctorii în ştiinţe, cota acestora în
vârstă de peste 65 de ani a crescut de la 6,5 în 1999până la 16,9 în 2010, sau de 2,6 ori, iar cotele doctorilor în ştiinţe cu vârsta cuprinsă între 36-45 de ani
şi 46-55 de ani s-au diminuat de 1,2 ori.
Din figura 7 şi 9 se observă o majorare neînsemnată a numărului de tineri (26-35 de ani) – tendinţă
care nu se păstrează pentru următoarele grupe de vârstă. Acest fapt ar putea însemna că tinerii se angajează
în instituţiile de cercetare, activează câţiva ani, susţin

30

teza de doctor, după care pleacă în economia reală
sau continuă activitatea de cercetare după hotare.
Această situaţie alarmantă în ce priveşte vârsta
cercetătorilor poate fi observată şi în Rusia. În acelaşi
timp, în Statele Unite ale Americii se poate remarcao distribuire exemplară a cercetătorilor pe vârste [5].
Republica Moldova, în comparaţie cu SUA şi Federaţia Rusă, este pe o poziţie mai slabă, cota cercetătorilor în vârstă de peste 60 de ani fiind mai mare(Figura 10).
28,4

26,5
23,5

25
20

%

20,6

18,9
15

17,7

15

17,7
10
5

14,2

2010

7,9
5

1999

4,8

0
Până la 25ani

26-35 ani

36-45 ani

46-55 ani

56-65 ani

Peste 65ani

VârstaFigura 7. Repartizarea cercetătorilor după vârstă, % din numărul total (1999, 2010). Calculele au fost efectuate deautori în baza rapoartelor anuale ale organizaţiilor care au efectuat activităţi de cercetare-dezvoltare.

50
40

45,5

40
23,5

36,8
27,1

%

30

2010

20
8,7

10
0,6
0

1999

0

0,4

Până la 25 26-35 ani
ani

13,7
3,5

36-45 ani

46-55 ani

56-65 ani

Peste 65ani

VârstaFigura 8. Repartizarea doctorilor habilitaţi după vârste, % din numărul total (1999, 2010). Calculele au fost efectuatede autori în baza rapoartelor anuale ale organizaţiilor, care au efectuat activităţi de cercetare-dezvoltare.

nr. 1(24), martie 2012 - 35

Akademos
35
30

30,3

25,8

27,7

25
24,5

%

20
13,7

15

23,8

21

1999
16,9

2010

10
6,5

9,4

5
0,3
0,1

0

Până la 25 26-35 ani
ani

36-45 ani

46-55 ani

56-65 ani

Peste 65ani

vârstaFigura 9. Repartizarea doctorilor în ştiinţe după vârste, % din numărul total (1999, 2010). Calculele au fost efectuatede autori în baza rapoartelor anuale ale organizaţiilor, care au efectuat activităţi de cercetare-dezvoltare.

Figura 10. Repartizarea cercetătorilor în SUA, Rusia şi Moldova după vârste.

Finalmente, vom menţiona că Republica Moldova suferă de o insuficienţă acută a capitalului
uman ştiinţific. Din trei grupe de specialişti, cumar fi personalul didactic din universităţi, medicii şi
cercetătorii, în cea mai gravă situaţie se află ultimii,
numărul lor fiind în continuă descreştere.
Distribuţia cercetătorilor după vârste arată că cel
mai mult a fost afectată grupa de vârstă 36-45 ani,
cu alte cuvinte – capitalul uman care se consideră afi cei mai efcient.
Tinerii care vin în cercetare la scurt timp pleacă
în alte domenii atractive de activitate sau peste hotare. Toate aceste consecinţe negative în domeniul
capitalului uman ştiinţific sunt cauzate în primul
rând de finanţarea austeră a sistemului de cercetare-dezvoltare, lipsa infrastructurii adecvate pentru
dezvoltarea ştiinţei şi inovării ş.a.
Capitalul uman al Republicii Moldova, dupăcum se poate conchide, reclamă un studiu complex
interdisciplinar cu atragerea metodologiilor noi dinteoria sistemelor complexe, teoria dinamicii neliniare, teoria riscurilor, teoria haosului şi atractorilor,
teoria catastrofelor ş.a.

36 - nr. 1(24), martie 2012

Bibliografie
1. Перчинская Н.П. «Утечка умов» из Республики
Молдова // Journal of Euroasian Research - http://www.
americancouncils.org/JER/archive2/issue6/6.htm.
2. Canţer V., Holban I. Doctoratul şi reproducerea
potenţialului de cercetare. II. Secvenţe din experienţa
Republicii Moldova // Intellectus: Revistă de proprietate
intelectuală. 2010. - Nr. 2. - P. 66-70.
3. Anuarele statistice ale Republicii Moldova
4. Г.А. Несветайлов. Научные кадры: возраст итворчество // Социология науки и образования, 1998,
стр. 115-119.
5. Дежина, И. http://195.98.70.70/cgi-bin/irbis64r_91/cgiirbis_64.exe?Z21ID=&I21DBN=CT&P2
1DBN=CT&S21STN=1&S21REF=&S21FMT=fullweb
r&C21COM=S&S21CNR=20&S21P01=0&S21P02=0&S21P03=M=&S21STR=Эволюция государственной
кадровой политики в сфере науки // Общество иэкономика. - 2006. - N 9. - С. 173 - 187.
6. Rapoartele anuale ale organizaţiilor din sfera ştiinţei şi inovării din Republica Moldova.
7. Global Education Digest 2010, 2011 – UNESCO
Institute for Statistics.
8. Institutul pentru Statistică UNESCO – http://stats.
uis.unesco.org.
9. OECD Factbook 2010: Economic, Environmental
and Social Statistics.

Cooperare ştiinţifică internaţională

MOBILITATEAACADEMICĂ
ÎN CONTEXTUL PC7
Dr., conf. univ. Diana STAH
Expert naţional, NCP pentru PC7
Programul Specific Mobilităţi
ACADEMIC MOBILITY IN THE CONTEXT OF
THE SEVENTH FRAMEWORK PROGRAMME
Academic mobility has been an issue of gradually increasing importance over the last decades. This
fact was clearly reflected in the EU policy papers in
the field of education and research, all of them aimed
at working towards facilitating student and researchexchanges for consolidating the European Researchand Higher Education Areas. With a budget of about
4 750 million EUR mobility of scholars is supported
within the Seventh Framework Programme (FP7)for Research and Development. Given the fact FP7
is open to virtually any person able to contributeto knowledge advancement, Moldovan academics
could participate in the projects supported through this scheme as Third country representatives. In
spite of the limited opportunities implied by such a
status their success rate was of 20 per cent, a resultcomparable to the European average. Against such abackground, the Association to FP7 opens up unprecedented possibilities for Moldovan researchers, oneof them being to benefit from all activities foreseen in
the PEOPLE Programme.

Spaţiul academic a fost, de-a lungul timpului,considerat unul elitist şi, în mod tradiţional, izolat
de restul societăţii. Contextul socio-economic actual impune noi rigori, astfel încât cercetătorii suntcentraţi pe problemele reale cu care se confruntă
cetăţeanul simplu, acesta din urmă fiind, de cele
mai multe ori, contribuabilul care susţine financiar
domeniul cercetării. Ştiinţa, prin urmare, devine un
instrument important de soluţionare a unor dificultăţi, chiar de anticipare, prevenire sau diminuare a
impactului nefast al unor eventuale cataclisme socio-economice.
Ultimele decenii arată că statele care au declarat
finanţarea ştiinţei o prioritate, au reuşit să se impună
în calitate de producători ai inovaţiei şi generatoarede noi cunoştinţe, fapt ce a avut un impact pozitiv
asupra sferelor economice ale acestora. Astfel, SUA
şi Japonia au devansat ţările europene care, până laun anumit moment, deţineau întâietatea, în special
la capitolul cercetare.
Consolidarea politică a ţărilor europene iniţiată
de Schuman în 1950 a condus, în timp, la crearea

unei arhitecturi bazate pe principii similare în sfera cercetării şi a învăţământului superior. Încă de la
intrarea în vigoare a Tratatului prin care se stabilea Comunitatea Europeană a Cărbunelui şi Oţelului, în 1952, a fost posibilă alocarea unor resurse
financiare pentru proiecte de cercetare realizate încomun de către ţările semnatare. Au urmat tratatul
EURATOM (1957) şi programul ESPRIT (1983),
acestea dovedindu-se etape importante, parcurgerea
cu succes a cărora a permis lansarea Primului Program Cadru prevăzut pentru o perioadă de patru ani(1984-1987).
În următorii ani şi până în prezent Programele Cadru pentru cercetare şi dezvoltare tehnologică ale Comisiei Europene s-au succedat continuu
ajungând la Programul Cadru 7 (PC7) ce se va încheia în 2013. Acesta a fost adoptat prin Decizia nr.
1982/2006/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind cel de-al şaptelea Program-cadru al Comunităţii Europene pentru activităţi de cercetare, de dezvoltare tehnologică
şi demonstrative. În esenţă, toate eforturile au fostdirecţionate spre crearea Spaţiului Comun de Cercetare European (ERA) şi transformarea acestuia înunul dinamic şi competitiv la scară globală.
De cealaltă parte, intenţia de a crea un Spaţiu European al Învăţământului Superior (EHEA) s-a aflat
pe agenda Comisiei Europene pe parcursul ultimilordouăzeci de ani: Declaraţia de la Sorbona (1988) ce
subliniază necesitatea creării unui cadru comun alcalificărilor şi cicluri de studiu, Declaraţia de la Bologna (1999) ce pretinde o dimensiune europeană
a învăţământului superior, Comunicatul de la Praga(2001) ce declară prioritară învăţarea pe parcursulîntregii vieţi, Comunicatul de la Berlin (2003) ce
pledează pentru convergenţa Spaţiului European deCercetare şi a Spaţiului European al Învăţământului
Superior, Comunicatul de la Leuvin (2009) ce aduce în prim plan creşterea inovativă şi creativitatea
pe de o parte, şi obiectivele pe termen lung în sferaînvăţământului superior, pe de altă parte.
Fiind semnat de cei 46 miniştri ai ţărilor care
au adoptat principiile Procesului de la Bologna pentru a crea o nouă arhitectură a Spaţiului Europeanal Învăţământului Superior, acesta din urmă relevă
importanţa majoră a mobilităţilor academice, fie căeste vorba despre studenţi, cercetători la început decarieră sau nume consacrate în diverse domenii ştiinţifice. În articolul 18 al comunicatului nominalizat
se pune în valoare rolul mobilităţilor în sporirea calităţii cercetării, dimensiunii internaţionale a învăţământului superior european, dar şi facilitării dialogului intercultural în spaţiul european. Se estimează

nr. 1(24), martie 2012 - 37

Akademosca în 2020, cel puţin 20 la sută din absolvenţii instituţiilor de învăţământ superior din zona europeană
vor beneficia de o perioadă de studii peste hotare.
Mobilităţile rămân, astfel, o prioritate pentru următorii 10 ani, în paralel cu dezvoltarea dimensiunii
sociale a învăţământului superior, sporirea calităţii
educaţiei prin elaborarea unor mecanisme eficientede evaluare şi implicarea în acest proces a tuturorpărţilor interesate, economia bazată pe cunoaştere
şi creşterea inovativă.
Faptul că Republica Moldova a aderat la Procesul Bologna în 2005 şi a semnat Memorandumul deînţelegere pentru Asociere la Programul Cadru 7 în2011 transformă principalele obiective formulate deComisia Europeană, printre acestea – convergenţaERA şi EHEA către 2020 – în priorităţi naţionale ale
sferei academice. În acest context, devin imperative
integrarea triunghiului cunoaşterii învăţământ-cercetare-inovare, asumarea responsabilităţii sociale auniversităţilor, favorizarea inter- şi trans-disciplinarităţii. Mai mult decât atât, schimbarea statutului
Republicii Moldova din ţară terţă în ţară asociată
la Programul Cadru 7 oferă posibilităţi fără precedent cercetătorilor stabiliţi la orice instituţie din ţaranoastră. De facto, statutul de ţară asociată marchează integrarea formală a mediului academic moldovenesc în Spaţiul European de Cercetare, ceea cepune semnul egalităţii între oportunităţile savanţilor
europeni şi autohtoni de a obţine finanţări pentru
cercetare.
Intenţia, declarată în mai multe rânduri la înaltele foruri europene, de a deveni o economie competitivă bazată pe cunoaştere într-un spaţiu politic apt
să facă faţă provocărilor globalizării, se doreşte realizată inclusiv prin intermediul mobilităţilor la toate
nivelele universitare şi academice. În acest sens, calitatea instruirii resurselor umane rămâne o prioritate, fapt reflectat în creşterea sumelor alocate pentru
programele ERASMUS şi TEMPUS, dedicate cooperării la nivelul instituţiilor de învăţământ superior, dar şi pentru Programul specific „Mobilităţi”
al PC7. Acestuia din urmă, mai numit şi Programul
specific „Oameni” sau „Acţiuni Marie Curie”, i-aurevenit 9 la sută din suma totală alocată pentru PC7,
ceea ce înseamnă 4,7 miliarde euro destinaţi pentru
mobilităţile intra-europene şi internaţionale în vederea promovării transferului de cunoştinţe, stimulării
tinerilor pentru o carieră în cercetare şi atragerea înSpaţiul European de Cercetare a celor mai buni cercetători de pe mapamond.
Spre deosebire de Programul specific „Cooperare” al PC7, Acţiunile Marie Curie nu au o tematică
predefinită, temele de cercetare fiind alese de către

38 - nr. 1(24), martie 2012

aplicanţi. Mai mult decât atât, Programul specific„Oameni” vizează cercetătorii din orice domeniu,
la orice stadiu de dezvoltare a carierei acestora.
Flexibilitatea programului dat oferă posibilităţi departicipare atât reprezentanţilor ce vin din sectorul
public, cât şi din cel privat, susţinând participareaÎntreprinderilor Mici şi Mijlocii (IMM) şi cooperarea dintre sectorul industrial şi cel academic.
La modul concret, Programul specific „Oameni”
oferă cinci tipuri diferite de activităţi. InstruireaIniţială a Cercetătorilor, în speţă, acţiunea Reţele deFormare Iniţială (ITN) cu un buget de până la 40 lasută din suma totală alocată pentru Acţiunile Marie
Curie, are drept scop valorificarea potenţialului cercetătorilor începători din sectoarele public şi privat,
sporirea gradului de motivare a tinerilor pentru o carieră în cercetare şi instruirea cercetătorilor într-un
mediu intersectorial potrivit pentru a dobândi abilităţile necesare de a exersa o gamă largă de roluri
într-o economie bazată pe cunoaştere. Programele
de instruire propuse vizează dezvoltarea şi sporirea
competenţelor în cercetare, ale persoanelor aflate laînceputul carierei, cu un accent deosebit pe competenţele transferabile. Se urmăreşte, astfel, formarea
unei generaţii de cercetători capabili să contribuie
eficient la dezvoltarea unei economii durabile, apţisă se ralieze la exigenţele intersectoriale şi transnaţionale. Datele statistice pentru apelul din 2011 relevă o rată de succes de 9 la sută, competiţia pe acest
tip de proiecte fiind una foarte strânsă.
Cu un buget ce atinge 25-30 la sută din totalul
alocat pentru Programul specific „Oameni”, Instruirea pe toată durata vieţii şi dezvoltarea carierei estecea de a doua activitate a acestuia şi cuprinde treiacţiuni distincte ce au drept scop asigurarea continuităţii în cariera cercetătorilor prin intermediulburselor individuale şi cofinanţarea programelor naţionale de mobilitate. Astfel, Bursele intra-europene
pentru dezvoltarea carierei (IEF) susţin dezvoltarea
carierei cercetătorilor cu experienţă chiar şi după operioadă de absenţă a acestora din mediul academic.
Experienţa anilor precedenţi denotă o rată desucces de 17 la sută, o cifră ce se apropie de media generală de 20 la sută pentru toate tipurile deproiecte în PC7. Un alt tip de acţiuni în cadrul acestei activităţi sunt Granturile de integrare a carierei(CIG) care au drept obiectiv consolidarea Spaţiului
European de Cercetare prin stimularea cercetătorilor de a se stabili în unul din statele membre sau
asociate după o perioadă de mobilitate în cadrul Europei, dar şi în afara ei. Pe de altă parte, se doreşte
înlesnirea transferului de cunoştinţe dobândite deCooperare ştiinţifică internaţională
către cercetători la diverse centre europene şi noneuropene şi integrarea acestora în diverse structuri
europene prin ocuparea unor posturi permanente în
cercetare. Faptul că rata de succes a acestor tipuri
de proiecte este de 30 la sută conferă acţiunii un caracter deosebit de atractiv.
Acţiunea Cofinanţarea de programe regionale, naţionale şi internaţionale (COFUND) vizează
programele ce finanţează mobilitatea transnaţională
a cercetătorilor deja formaţi, indiferent de stadiul
carierei acestora. În esenţă, acţiunea dată suplineşte
cu până la 40 la sută bugetele deja alocate programelor în curs, în vederea facilitării dialogului intersectorial, consolidării competenţelor manageriale
ale cercetătorilor, integrarea acestora în centrele decercetare din domeniul academic sau cel industrial.
Dat fiind faptul că 30 la sută din proiectele depuse
în anii precedenţi au fost finanţate prin intermediul
schemei respective, COFUND devine o buna modalitate de suplinire a fondurilor locale destinate mobilităţii cercetătorilor.
Un obiectiv de importanţă majoră a PC7 este
diminuarea distanţei dintre sectoarele de cercetare
şi industrie. În acest sens, activitatea a treia a Programului specific „Oameni”, Parteneriate şi Colaborări Industrie - Mediul Academic (IAPP), finanţează programe multianuale de mobilitate reciprocă
între industrie şi mediul academic. Acţiunii date îi
sunt destinate până la 5-10 la sută din bugetul alocat
pentru acest program specific al PC7 în scopul consolidării parteneriatelor dintre organizaţiile de cercetare publice şi întreprinderile comerciale private,
în special întreprinderile mici şi mijlocii. În cadrul
parteneriatului se propune un program de cooperare pe termen lung ce vizează schimbul de personalîntre organizaţii, inclusiv prevederea mecanismelor
de reîntoarcere a cercetătorilor la instituţiile afiliate,activităţi pentru facilitarea schimbului de cunoştinţe
şi culturi între sectorul industrial şi cel academic. În
pofida faptului că această Acţiune Marie Curie este
una relativ recentă, rata de succes a proiectelor finanţate prin intermediul IAPP este de 33 la sută, fapt ceplasează reuşita dată mult peste media PC7.
Cea de-a patra direcţie a Programului specific„Mobilităţi” vizează explorarea dimensiunii internaţionale şi oferă multiple posibilităţi atât cercetătorilor care îşi doresc o continuare a activităţilor
profesionale în cadrul instituţiilor europene, cât şiîn cele din afara lor. În acest sens, acţiunea Bursepentru Mobilitate Externă (IOF) susţine dezvoltarea
dimensiunii internaţionale a carierei cercetătorilor
europeni prin intermediul mobilităţilor către instituţiile omologate din ţările terţe. În ultimă instanţă,este încurajată reîntoarcerea acestor specialişti înunul din statele membre sau asociate la PC7. Se doreşte investirea resurselor pe termen lung. De aceea,
selectarea proiectelor este riguroasă, principiul debază fiind cel al excelenţei, rata de succes pentru
acest tip de burse atingând 17 la sută.
Cu un număr de 12 la sută de proiecte aprobate spre finanţare, acţiunea Burse pentru Cercetătorii care Vin în Europa (IIF) facilitează mobilitatea
specialiştilor de top, activi în ţările terţe, către centrele de cercetare Europene în scopul transferului
de cunoştinţe şi a cooperării ştiinţifice pentru beneficii reciproce. Schema schimbului internaţionalde cercetători (IRSES) urmăreşte, în primul rând,consolidarea parteneriatelor existente sau iniţierea
unor parteneriate noi dintre centrele de cercetare dinstatele membre/asociate la PC7 şi cele din ţările terţe cu care Uniunea Europeană a semnat acordul decolaborare în sfera S&T sau ţările terţe acoperite dePolitica de Vecinătate a Uniunii Europene. Acţiunea
vizează organizaţiile implicate în cercetare în ideea
stabilirii cooperării ştiinţifice pe termen lung. Dintre toate tipurile de Acţiuni Marie Curie, aceasta dinurmă se dovedeşte a fi cu rata cea mai mare de succes pentru ultimii ani – 53 la sută, fapt ce dovedeşte
cu prisosinţă intenţia Uniunii Europene de a stabilireţele de cooperare eficiente la nivel pan-european.
A cincea şi cea din urmă activitate a programului PC7 ce finanţează mobilităţile este destinată finanţării evenimentelor de susţinere a politicilor în
domeniul cercetării, cum ar fi acţiunea Noaptea
Cercetătorilor (RN), scopul căreia este de a spori vizibilitatea cercetătorilor în domeniul non-academic.
În calitate de ţară terţă, statut ce restricţiona participarea în anumite scheme de finanţare menţionate
mai sus, Republica Moldova a reuşit să se implice în
25 de depuneri de proiecte pentru apelurile anunţate
în cadrul Acţiunilor Marie Curie ale PC7. În consecinţă, la moment 6 instituţii din Republica Moldova
sunt implicate în diverse tipuri de proiecte Marie
Curie, patru dintre ele fiind finanţate prin schema
IRSES, iar un al cincilea proiect de acest tip este înproces de negociere. La modul concret, aceste eforturi au însemnat aproximativ 365 mii de euro alocaţi
centrelor de cercetare moldoveneşti, fapt ce a făcut
posibilă plecarea cercetătorilor autohtoni pentru o
perioadă sumativă de mai mult de 180 de luni la instituţiile de cercetare ale Uniunii Europene şi peste
130 de luni de mobilitate din Uniunea Europeană
în Republica Moldova, finanţarea a 14 cercetători
aflaţi la diferite etape de dezvoltare a carierei în cercetare şi stabilirea a numeroase colaborări cu importante centre academice din Uniunea Europeană.

nr. 1(24), martie 2012 - 39

Akademos
Devenind ţară asociată, Republica Moldova dă undăverde întregii comunităţi ştiinţifice din ţară, dar şi
diasporei, IMM-urilor, ONG-urilor, autorităţilor publice să se implice într-o gamă largă de activităţi cesusţin mobilitatea academică, în calitate de partenercu drepturi egale, alături de celelalte state membre/
asociate, între acestea fiind crearea şi/sau coordonarea consorţiilor, aplicarea pentru bursele IEF şi IOF,
găzduirea cercetătorilor ce aplică pentru IIF şi IRSES, accesarea reţelei pan-europene EURAXESS.
Bibliografie
1. Codul cu privire la ştiinţă şi inovare al Republicii
Moldova, nr.259-XV din 15 iulie 2004, Monitorul Oficial al Republicii Moldova, 2004.
2. Communication from the Commission to theEuropean Parliament and Council, Eastern Partnership, Brussels, 3.12.2008, COM(2008) 823 final,
http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.
do?uri=COM:2008:0823:FIN:EN:PDF
3. Communiqué of the Conference of European Ministers Responsible for Higher Education, Leuven andLouvain-la-Neuve, 28-29 April 2009, http://www.ehea.
info/Uploads/Declarations/Leuven_Louvain-la-Leuve_
Communiqué_April_2009.pdf
4. European Neighborhood and Partnership Instru-

ment, Strategy Paper 2010-2013 and Indicative Programme 2010 – 2013, Annex, European Commission, http://
ec.europa.eu/world/enp/pdf/country/2011_enpi_nip_regional_east_en.pdf
5. Joint Declaration of the Prague Eastern Partnership Summit, Prague, 7 May 2009, Council of the European Union, Brussels, 7 May 2009, 8435/09 (Presse 78),http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/
pressdata/en/er/107589.pdf
6. Raport privind activitatea Consiliului Suprem
pentru Ştiinţă şi Dezvoltare Tehnologică şi rezultateleştiinţifice principale, obţinute în sfera ştiinţei şi inovării
în perioada anilor 2006 – 2010, Academia de Ştiinţe a
Moldovei, Chişinău, 2011.
7. Resurse Web:www.asm.md
www.cordis.europa.eu/fp7/related_en.html
http://www.easternpartnership.org
www.ec.europa.eu/europe2020/index_en.htm
www.edu.md
www.ehea.info
www.fp7.asm.md
www.increast.eu
www.international.asm.md

Maria Saca-Răcilă. Natură statică cu crâşmăriţe. U/c, 2005

40 - nr. 1(24), martie 2012

Economie

MIGRAŢII, REMITERIŞI DEZVOLTARE: CÂTEVA
IDEI DIN LITERATURARECENTĂ
ŞI RECOMANDĂRI
ÎN CAZUL REPUBLICIIMOLDOVA
Dr. Ruxanda BERLINSCHI
Drd. Victoria CLIPA
The aim of this paper is to contribute to the academic and political discussions around the impact
of international migration on economic and institutional development in origin countries. We discuss
some of the recent developments in the economics of
migration literature and we briefly overview migration patterns in Moldova. Based on existing studies,
we suggest some policy recommendations for improving the benefits of migration in Moldova.

1. Introducere
Aproximativ 3 la sută din populaţia mondială
sunt migranţi internaţionali, i.e., persoane care locuiesc într-o ţară diferită de cea în care s-au născut.
Migraţia internaţională a luat amploare în ultimele
decenii, în special migraţia cadrelor calificate – dinţări în dezvoltare în ţări dezvoltate (Docquier şi Rapoport, 2011). Liberalizarea emigraţiei în fosteleţări comuniste, globalizarea, progresele în tehnologiile de transport şi comunicaţie, conştientizarea
disparităţilor nivelului de trai între diferite regiuni
ale lumii au contribuit la accelerarea migraţiilor internaţionale. Aceste fluxuri au consecinţe semnificative atât asupra migranţilor, cât şi asupra ţărilor deorigine şi de destinaţie.
Republica Moldova, cu aproximativ o pătrime
din forţa de muncă emigrată în ultimii zece ani şi opătrime din produsul intern brut reprezentând ponderea remiterilor, este un caz interesant al acestui
fenomen global, motiv pentru care a atras atenţia
cercetătorilor şi a politicienilor, din Moldova şi dinstrăinătate. Obiectivul prezentului articol este de acontribui la discuţiile academice şi politice cu privire la impactul migraţiei asupra economiei şi a instituţiilor în Moldova. În acest scop, vom analiza
câteva idei din literatura ştiinţifică internaţională
pe această temă (secţiunea 2), vom descrie succint
structura migraţiilor şi efectele, documentate, ale

acestora în Republica Moldova (secţiunea 3) şi vom
sugera, în baza studiilor existente, câteva idei pentru
a ameliora beneficiile migraţiilor (secţiunea 4).
2. Câteva idei din literatura economiei
migraţiilor
Migraţia internaţională este un proces foarte
complex, iar literatura ştiinţifică la acest subiect este
mult prea bogată pentru a putea fi examinată în mod
exhaustiv în câteva pagini. Vom menţiona aici doar
câteva din numeroasele idei din literatura ştiinţifică recentă care analizează impactul emigraţiei asupra economiei (secţiunea 2.1) şi asupra instituţiilor(secţiunea 2.2).
2.1. Impactul emigraţiei asupra economiei
Efectul cel mai direct al emigraţiei asupra economiei unei ţări este reducerea forţei de muncă. În
cazul în care capitalul şi tehnologia rămân neschimbate – reducerea forţei de muncă implică creşterea
salariilor de echilibru sau/şi reducerea şomajului,precum şi descreşterea producţiei naţionale. Dacăcapitalul sau tehnologia se ameliorează datorită migraţiilor – productivitatea muncii creşte, iar impactul net al emigraţiei asupra producţiei naţionale este
ambiguu.
Migraţiile pot ameliora capitalul şi tehnologiaîn ţara de origine prin câteva mecanisme. Cel mai
cunoscut dintre ele sunt transferurile de bani dinstrăinătate, utilizate pentru consumul de bunuri şi
servicii (naţionale sau importate), pentru investiţii şipentru economii. Consumul de bunuri şi servicii nu
ameliorează capitalul sau tehnologia, dar contribuie
la reducerea sărăciei şi stimulează producţia naţională prin creşterea cererii.1 Expedierile băneşti depeste hotare investite în capital fizic (maşini, echipament) sau uman (educaţie, sănătate) au un efectpozitiv asupra productivităţii muncii, a progresului
tehnologic şi a creşterii economice pe termen lung.
Transferurile economisite pot avea un impact pozitiv asupra creşterii economice dacă sunt depuse în
instituţii financiare şi îndreptate, prin intermediul
acestora, spre investiţii rentabile.
Al doilea mecanism prin care migraţiile pot
afecta capitalul şi tehnologia în ţara de origine suntinvestiţiile străine directe, comerţul internaţional şiasistenţa pentru dezvoltare. Unii economişti susţin
că migraţiile accelerează investiţiile străine directe
şi comerţul între ţările de origine şi cele de destinaţie ale migranţilor care, cunoscând ambele ţări,favorizează contactele, furnizează informaţii utile
ambelor părţi şi facilitează tranzacţiile.2 De asemenea, câteva studii teoretice şi empirice susţin că mi-nr. 1(24), martie 2012 - 41

Akademosgranţii au un impact pozitiv asupra ajutorului pentru
dezvoltare oferit ţărilor de origine, una din explicaţii fiind activităţile de lobby ale diasporei în ţările dedestinaţie pentru politici externe favorabile ţărilor
de origine.3
Migraţiile pot afecta evoluţia tehnologică şi inovaţiile şi în mod indirect, prin impactul lor asupra
capitalului uman în ţara de origine. Un nivel suficient de capital uman este necesar pentru inovaţii şi
adoptarea noilor tehnologii. Dacă migraţia este înmare parte alcătuită din cadre calificate, capitalul
uman în ţara de origine se va deprecia, cel puţin petermen scurt. Pe termen lung însă, capitalul uman înţara de origine poate creşte datorită emigraţiei dincâteva motive. În primul rând, o parte din remiteri
sunt investite în educaţie şi sănătate, ameliorândastfel capitalul uman al generaţiei următoare. În aldoilea rând, în ţările în care oferta de studii superioare de calitate este insuficientă, emigraţia permite
accesul unui număr mai mare de studenţi la o educaţie terţiară de calitate. În al treilea rând, posibilitatea de a emigra mai târziu sporeşte beneficiileaşteptate ale educaţiei, incitând astfel un număr mai
mare de persoane să investească în educaţie.4 În alpatrulea rând, o parte din migranţi se întorc eventualîn ţara lor de origine cu idei şi metode asimilate în
timpul experienţelor în străinătate, care reprezintă
un capital uman deosebit de valoros.5 Chiar dacămajoritatea migranţilor calificaţi nu se întorc definitiv şi, fiind însoţit de familii în ţara de destinaţie, nu transmit remitenţe financiare substanţiale, ei
pot contribui la ameliorarea capitalului uman prinremitenţe sociale sau intelectuale, i.e., idei, metodede lucru, relaţii şi tot felul de informaţii transmiseprin contacte personale sau profesionale cu cei deacasă.6
Teoria economică actuală şi analizele empirice
existente sugerează că migraţiile au efecte complexe asupra dezvoltării economice în ţara de origineşi că, în anumite condiţii, efectele pozitive pot compensa eventualele pierderi cauzate de emigraţie, inclusiv în cazul emigraţiei cadrelor calificate.
2.2. Impactul emigraţiei asupra instituţiilor
O tendinţă recentă în literatura migraţiilor este
analiza impactului migraţiei asupra instituţiilor înţara de origine. Instituţiile afectează dorinţa şi capacitatea agenţilor de a investi, iar importanţa lor
pentru creşterea economică este astăzi bine documentată (Acemoglu et al., 2001; Gîrbu, 2011). Democraţia, responsabilitatea politică, statul de drept,încrederea, cooperarea şi respectarea contractelorsunt câteva exemple de instituţii formale şi infor-

42 - nr. 1(24), martie 2012

male. În mare parte determinate de factori culturali
şi istorici, instituţiile unei ţări evoluează împreună
cu valorile, normele şi ideile politice ale populaţiei.
Studiind sau muncind în străinătate, interacţionând
cu alte culturi şi observând societăţi care funcţionează diferit, migranţii îşi pot revizui treptat opiniile şi descoperi alte valori. Aceste opinii şi valori se
pot transmite, treptat, în ţările lor de origine, prinmigranţii care se întorc sau prin diverse modalităţi
de interacţiune cu cei rămaşi acasă. Astfel, migraţia
internaţională poate conduce la schimbări instituţionale pe termen lung. Această ipoteză este testată
de economişti, care încearcă să cuantifice impactul
emigraţiei asupra diferitelor forme instituţionale.
Printre primele şi cele mai citate articole dinaceastă literatură este Spilimbergo (2009), careanalizează impactul emigraţiei studenţilor asupra
democraţiei în ţările de origine. Estimările autorului, bazate pe datele emigraţiei studenţilor şi ale
evoluţiei democraţiei în 183 de ţări între 1960 şi
2005, arată că democraţia (măsurată de indicatorul
Freedom House Political Rights Index) a progresat
mai rapid în ţările în care un procent mai mare deelevi au plecat să studieze în ţări cu un nivel maiînalt de democraţie. Rezultatele date sugerează că
resursele consacrate educaţiei studenţilor străini
sunt un mecanism eficient pentru transmiterea unuianumit sistem de valori şi pentru exersarea puterii„soft”.
Într-un spirit similar, Omar Mahmoud et al.
(2011) analizează impactul emigraţiei asupra rezultatelor electorale în Republica Moldova. Autorii
testează ipoteza potrivit căreia emigraţia în Vest diminuează numărul susţinătorilor Partidului Comuniştilor. În acest scop, autorii analizează corelaţia
dintre rezultatele voturilor la alegerile parlamentare
din 2009 şi ratele emigraţiei (separând emigraţiile
din Est şi din Vest) la nivel comunal. Rezultatele
analizelor arată existenţa unei corelaţii negative
semnificative din punct de vedere statistic între voturile pentru partidul comunist şi numărul de emigranţi în Vest: comunele cu mai mulţi emigranţi în
Vest au votat mai puţin pentru partidul comunist.
Această corelaţie negativă s-ar putea datora faptuluică preferinţele politice determină destinaţia emigraţiilor, şi nu invers (problema de cauzalitate inversă).
Pentru a obţine o estimaţie credibilă a efectului cauzal al migraţiei asupra preferinţelor politice, autorii
includ rezultatele electorale ale alegerilor din 1994
şi din 1998 (când rata emigraţiei era neglijabilă)printre factorii explicativi ai rezultatelor alegerilor
din 2009. Astfel, autorii identifică în mod convingător existenţa unui impact cauzal al migraţiilor

Economie
asupra rezultatelor electorale. Concluzii similare au
fost obţinute pentru rezultatele alegerilor din 2010,
dar nu şi pentru cele din 2001 şi din 2005, sugerându-se astfel că este necesar un anumit timp pentru ca
emigraţia să aibă un impact asupra ideilor politice.
Autorii încearcă să estimeze care ar fi fost rezultatele alegerilor din 2009 dacă structura migraţiilor din
Moldova ar fi fost diferită. Potrivit calculelor lor,
proporţia voturilor pentru Partidul Comuniştilor arfi fost mai mică cu 6,5 puncte dacă toţi migranţii
moldoveni ar fi emigrat în Vest, mai mare cu 3%dacă toţi migranţii moldoveni ar fi emigrat în Est şi
aproximativ aceeaşi dacă toţi emigranţii ar fi rămas
acasă. Această analiză sugerează că ţările de destinaţie ar putea accelera ritmul schimbărilor politiceîn străinătate prin politici migratorii specifice.
Batista şi Vicente (2011) au investigat impactul
emigraţiei asupra responsabilităţii civice cu ajutorul
unui experiment original în Capul Verde, o ţară micăsituată pe coasta de Vest a Africii, cu o rată de emigraţie înaltă în Statele Unite ale Americii şi în Portugalia. Autorii au chestionat un eşantion reprezentativ
al populaţiei despre percepţia corupţiei în administraţia publică, iar la sfârşitul chestionarului au oferitfiecărui respondent o carte poştală pretimbrată, explicându-le că dacă cel puţin 50% din ei vor trimite
cartea poştală la adresa indicată, rezultatele anchetei
despre corupţie vor fi făcute publice. Cum trimitereacărţii poştale necesită un anumit timp şi efort, autorii
presupun că doar respondenţii cărora le pasă suficient de mult de corupţie şi care manifestă responsabilitate civică vor face acest efort. Astfel, trimitereacărţii poştale reprezintă o măsură experimentală aresponsabilităţii civice. Estimaţiile autorilor arată că
responsabilitatea civică este mai înaltă în localităţile
cu mai mulţi emigranţi internaţionali, în special cele
cu migranţi reveniţi din Statele Unite.
Migraţiile afectează, prin urmare, economia ţărilor de origine nu doar în mod direct, prin impactul
lor asupra forţei de muncă, asupra capitalului şi atehnologiei, dar şi în mod indirect, prin impactul lor
asupra instituţiilor. Aceste diverse efecte discutate
în literatură nu reprezintă teorii generale, ci posibilităţi teoretice, validitatea cărora depinde de specificul ţărilor de origine şi de destinaţie şi de tipul
migraţiilor, motiv pentru care orice analiză trebuiesă fie specifică contextului.
3. Structura migraţiei în Republica Moldova
În Moldova, amplitudinea migraţiilor în ultimele două decenii şi efectele sale multiple şi complexe
asupra dezvoltării social-economice a ţării a plasat
acest subiect printre cele mai discutate şi analizateîn cadrul mediului academic, dar şi la nivelul autorităţilor de stat şi al întregii societăţi civile. În perioada tranziţiei, conjunctura factorilor de ordin social
şi economic, pe fondul amplasării geografice privilegiate a ţării, a favorizat migraţiunea intensă a populaţiei spre diverse destinaţii, cele mai importante
fiind Rusia, Italia, Grecia, Portugalia şi Ucraina.7
Migraţia a devenit un fenomen caracteristic populaţiei pentru toate categoriile de vârstă, dar în special
populaţiei active. Potrivit Biroului Naţional de Statistică, în pofida unei reduceri recente a fluxurilor
anuale de emigranţi, cauzată de criza economică
mondială, acestea rămân considerabile (aproximativ cinci mii de persoane). În prezent, numărul moldovenilor emigraţi se estimează la aproximativ 700
mii de persoane. Proporţia emigranţilor cu un înalt
nivel de calificare, aşa-numitul exod de creieri, este
din ce în ce mai înaltă. Potrivit unui studiu elaborat
de centrul de cercetare CIVIS, intelectualii reprezintă circa 19% din fluxul de emigranţi.8
Motivaţia principală a acestor fluxuri îşi are
originea în aspiraţiile populaţiei autohtone spre unviitor mai bun: accesul la un sistem de instruire
mai eficient, care ar permite obţinerea unei calificări profesionale înalte, o valorificare mai adecvată
a competenţelor profesionale, o sursă de venit maimare şi stabilă, un mod de viaţă mai decent.
În cazul Republicii Moldova, migraţiile au reprezentat unul dintre principalii generatori ai creşterii economice şi ai reducerii sărăciei în ultimul
deceniu, principalul canal de transmisie fiind expedierile băneşti din străinătate. În perioada anilor
2000-2010, volumul transferurilor de bani de peste
hotare în Republica Moldova a sporit de mai binede 7 ori, ajungând până la 1315,5 mil. USD în 2010,sau circa 22,8% din PIB (potrivit datelor UNCTADStat), iar nivelul sărăciei a scăzut de la 67,8% la
21,9%9. Sumele trimise din afară domină în prezentviaţa economică din Republica Moldova, stimulândcreşterea consumului casnic, şi, într-o măsură maimică, a investiţiilor.10 Expedierile băneşti reprezintă o sursă importantă de venit pentru familiile emigranţilor rămase în ţară, mai cu seamă în localităţile
rurale.11 Transferurile de bani din străinătate au temperat efectele unei serii de şocuri economice cu cares-a confruntat Republica Moldova în ultimii ani –majorările considerabile ale preţurilor energiei, embargoul Rusiei pentru exportul de vinuri din 2006,
seceta din 2007.12 Chiar şi în condiţiile crizei, cândprincipalele ţări de destinaţie ale migranţilor moldoveni au fost expuse unui şoc de amploare (şi de durată), infuziile financiare de la cetăţenii moldoveni
care lucrează peste hotare s-au dovedit a fi o sursă

nr. 1(24), martie 2012 - 43

Akademosde venit mai viabila decât celelalte fluxuri de capital
extern (investiţiile directe din străinătate, comerţul
exterior şi ajutorul pentru dezvoltare).
Transferurile curente din afară au stimulat
nu doar creşterea producţiei de bunuri şi servicii
în Moldova, ci şi a importurilor (afectând negativ
soldul balanţei comerciale), au accelerat creştereapreţurilor, în special în sectorul imobiliar.13 În plus,
sumele trimise din străinătate au avut un impact pozitiv asupra dezvoltării sectorului financiar în Republica Moldova,14 iar independent de expedierilebăneşti de peste hotare, emigraţiile masive au avut
un impact pozitiv semnificativ asupra salariilor celor ramaşi acasă.15
Celelalte efecte posibile ale migraţiilor, documentate în literatura economică recentă (remiterilesociale şi intelectuale, impactul asupra comerţului
cu ţările de destinaţie, asupra ajutorului pentru dezvoltare, asupra acumulării capitalului uman) nu au
fost încă analizate suficient în contextul Republicii
Moldova.
4. Cum ar putea fi ameliorat impactul migraţiei în Republica Moldova?
Prima noastră recomandare ar fi încurajarea
unor analize aprofundate, bazate pe metode econometrice avansate, ale interacţiunilor dintre fluxurile migratorii şi diverse dimensiuni ale dezvoltării
economice şi instituţionale în Republica Moldova.16
În lipsa acestor analize, politicile migratorii se pot
baza parţial pe teoria economică şi pe experienţa altor ţări.
Un consens la care s-a ajuns în literatura existentă este necesitatea de a investi o parte suficientă
din transferurile de bani pentru ca migraţiile să aibăun impact pozitiv asupra dezvoltării economice petermen lung. Investiţiile remiterilor pot fi încurajate, pe de o parte, prin politici structurale care arameliora stabilitatea politică, accesul şi încrederea
populaţiei în instituţiile bancare şi, pe de altă parte,prin iniţiative specifice, cum este programul pilot„PHARE 1+1”, lansat în Moldova la sfârşitul anului
2010. În cadrul acestui program, destinat lucrătorilor migranţi şi rudelor de gradul întâi ale acestora,
Guvernul Moldovei investeşte un leu pentru fiecare
leu investit din transferuri într-o afacere în Republica Moldova, până la un plafon de 200 mii lei. Dupăun an de activitate, în cadrul acestui program au fost
acceptate spre finanţare 67 de proiecte investiţionale, cu o valoare totală de 32 mil. lei, dintre care circa
60% în sectorul agriculturii şi industriei alimentare.
Astfel de iniţiative trebuie evaluate în mod sistematic şi extinse în cazul rezultatelor pozitive.

44 - nr. 1(24), martie 2012

Este recunoscut în literatura ştiinţifică impactul
benefic asupra ţărilor de origine al revenirii migranţilor calificaţi – cu experienţa de lucru, abilităţile,economiile şi contactele acumulate în străinătate.
Dacă revenirea definitivă a migranţilor nu poate fi
influenţată uşor, astfel de decizii depinzând de existenţa oportunităţilor profesionale, de calitatea instituţiilor, a infrastructurilor şi, nu în ultimul rând, desituaţia familială,17 atunci întoarcerea temporară amigranţilor poate fi încurajată prin politici şi programe specifice. Spre exemplu, ar putea fi acordate
burse de studii în străinătate, cu condiţia ca beneficiarii să se întoarcă şi să lucreze un anumit număr deani în Republica Moldova.
Practica sportivilor de performanţă care, angajaţi fiind în cluburi profesioniste străine, se întorc
cu regularitate şi pe termen scurt în ţara de origine
pentru a reprezenta echipele naţionale, ar putea fi
aplicată şi în alte domenii.18 În cooperare cu ţările de destinaţie, Guvernul ar putea testa programeprin care profesioniştii emigraţi ar reveni să lucrezeîn ţara de origine pe perioade scurte de timp, pentru schimb de experienţă şi stimularea contactelor.
Proiecte de acest tip există în alte ţări19, unele fiind lansate şi în Republica Moldova, cum este, deexemplu, programul „Returul temporar al DiasporeiŞtiinţifice în Moldova”, finanţat de Uniunea Europeană şi implementat de OIM, în colaborare cu Academia de Ştiinţe. Migraţia circulară a cercetătorilor
va fi posibilă într-o măsură mult mai mare datorită
accesului Moldovei la programul european PC7, iar
eventuala liberalizare a regimului de vize ar putea
fluidiza migraţiile şi stimula remiterile sociale şi intelectuale.
5. ConcluzieÎn acest articol, am trecut în revistă câteva dintre
ideile dezvoltate recent în literatura economiei migraţiilor, mesajul principal al cărora este că migraţiile, chiar şi cele ale persoanelor talentate şi calificate,
pot avea multe impacte pozitive asupra economiei şi
instituţiilor din ţara de origine, în special în termenlung. În Republica Moldova, impactul pozitiv al
remiterilor financiare asupra creşterii economice şia reducerii sărăciei este clar stabilit, însa mai puţin
se ştie despre celelalte efecte discutate în literatură,cum ar fi impactul migraţiilor asupra exporturilor
moldoveneşti în ţările de destinaţie sau remiterile sociale şi intelectuale. Se cer a fi efectuate mai
multe analize în acest sens. Proiecte care stimulează
migraţia circulară, revenirea temporar a migranţilor
calificaţi şi contactele cu diaspora pot fi recomandate în baza literaturii şi a experienţei altor ţări.

Economie(Endnotes)
1
Cererea creşte dacă valoarea remitenţelor este mai maredecât veniturile pe care migranţii le-ar fi câştigat rămânând acasă, condiţie care nu este neapărat satisfăcută, după cum arată
Gibson şi McKenzie, (2010).
2
Această ipoteză nu a fost testată suficient. În eşantionul
de migranţi calificaţi din cinci ţări considerat de Gibson şi Mckenzie (2010), doar un mic procent din migranţi au fost implicaţi
în comerţ şi investiţii în ţara lor de origine.
3
Lahiri şi Raomondos-Moller (2000); Berthelemy et al.
(2009).
4
Această ipoteză a fost formulată teoretic de Stark (2004)
şi confirmată empiric cu date macro de Beine et al. (2008) şi cu
date micro de Batista şi Vicente (2011). Beine et al. (2008) au
demonstrat că rata creşterii capitalului uman între anii 1990 şi
2000 a fost mai mare în ţările în care rata emigraţiei calificate în1990 era mai înaltă, ţinând constanţi alţi factori care afectează
evoluţia capitalului uman. Batista şi Vicente (2011) au arătatcă în Capul Verde, o persoană are cu cel puţin 4% mai multeşanse să termine liceul dacă probabilitatea de a emigra creşte
cu 10%.
5
Pentru a testa ipoteza că migranţii se întorc cu un capitaluman mai important, articolele existente compară nivelul deeducaţie sau veniturile migranţilor reveniţi acasă cu a celor carenu au emigrat niciodată (Wahba, 2007; De Vreyer et al., 2009,
Gibson şi McKenzie, 2010).
6
Această ipoteză nu a fost testată suficient. În eşantionul demigranţi calificaţi din cinci ţări considerat de Gibson şi Mckenzie (2010), un procent foarte mic din emigranţi au oferit consultanţă sectorului public sau privat în ţara de origine, un procent
mai mare au oferit informaţii despre oportunităţile de a lucra şi
a studia în străinătate şi au fost angajaţi în proiecte ştiinţifice
comune cu cercetători din ţara de origine.
7
Principalele ţări de destinaţie sunt documentate de BiroulNaţional de Statistică şi au fost analizate în diverse studii, ex.
Ghencea şi Gudumac (2004), Moşneaga (2009).
8
CIVIS, „Strengthening the Link between Migration andDevelopment in Moldova” .
9Ministerul Economiei (2010), „Sărăcia în Republica Moldova”.
10
Ghencea şi Gudumac (2004), Moşneaga (2009) efectuează analize detaliate a migraţiei şi a remiterilor în Moldova.
11
Hristev et al. (2009) au analizat efectele migraţiei şi ale
remiterilor asupra gospodăriilor din localităţile rurale din Moldova în baza unui sondaj efectuat de CBS-Axa în 2007. Potrivit
studiului, 26% din gospodăriile rurale primesc remiteri, cu ovaloare mediană lunară de 1427 MDL. Majoritatea transferurilor sunt consumate pentru produse alimentare, haine şi bunuri
durabile, şi doar în cazul transferurilor de peste 5000 lei pe lună,o parte este investită în ferme. Investiţiile în alte activităţi antreprenoriale sunt foarte rare din cauza infrastructurii de proastă
calitate şi a guvernării ineficiente, potrivit respondenţilor. Remiterile măresc ponderea cheltuielilor pentru educaţie, de la
5,4% pentru familiile fără remiteri, la 11,2% pentru familiile
cu remiteri de cel puţin 10000 MDL. Restul remiterilor sunteconomisite, cel mai des în valută internaţională cash, şi doar
6% din respondenţi au un cont bancar, iar o treime nu au încredere în instituţiile financiare. Remiterile au un impact negativ
semnificativ asupra indicilor subiectivi de sărăcie.
12
IEFS (2011), „Tendinţe în economia Moldovei”, nr. 1.
13
Pantiru et al. (2007) documentează aceste efecte.
14
Avila, F. R. şi Schlarb, E., (2008).
15
Bouton et al. (2011) demonstrează impactul pozitiv alemigraţiei asupra salariilor în Moldova.
16
O bună parte din datele despre migraţii în Moldova afost colectată în cadrul mai multor sondaje efectuate de CBSAxa, dar aceste date rămân sub-exploatate.
17
Factorii care determină decizia de a reveni în cazul migranţilor moldoveni au fost analizaţi de Pinger (2007).

18
Berlinschi et al. (2011) documentează efectele pozitive
ale emigraţiei fotbaliştilor profesionişti asupra performanţei
echipelor naţionale.
19
De exemplu, programul OIM „Migration for Development in Africa” facilitează accesul emigranţilor calificaţi lafuncţii pe termen scurt în ministere şi alte organizaţii în ţările
de origine. Programul UN „Transfer of Knowledge through Expatriate Nationals” joacă un rol similar.
Bibliografie
1.Acemoglu, D., S. Johnson, S., J. A. Robinson (2001).
„The Colonial Origins of Comparative Development: An Empirical Investigation”. American Economic Review 91(5), 13691401.
2. Avila, F. R., E. Schlarb (2008). „Bank Accounts and Savings-the Impact of Remittances and Migration: A case studyof Moldova”. Working paper 448, Kiel Institute for the World
Economy.
3. Batista, C., A. Lacuesta, P.C.Vicente (2011). „Testing
the Brain Gain Hypotheşis. Micro Evidence from Cape Verde”,
Journal of Development Economics, forthcoming.
4. Batista, C., P.C.Vicente (2011). „Do migrants improvegovernance at home? Evidence from a voting experiment”. The
World Bank Economic Review 25(1), 77-104.
5. Beine, M., F. Docquier, H. Rapoport (2008). Brain drain
and Human Capital Formation in Developing Countries: Winners and Losers. The Economic Journal, 118(528), 631-652.
6. Berlinschi, R., Schokkaert, J., Swinnen, J. (2011).
„When Drains and Gains Coincide: Migration and International
Football Performance”, LICOS Discusşion, Paper 265.
7. Berthélemy, J.-C., M. Beuran, M. Maurel (2009). „Aidand Migration: substitutes or complements?”. World Development 37 (10), 1589-1599.
8. Bouton, L., S. Paul, E. R. Tiongson. (2011). „The impact of Emigration on source Country wages. Evidence from
Moldova”. Policy Research Working Paper 5764, World Bank,
Washington D.C.
9. Docquier, F., H. Rapoport (2011). Globalization, Brain
Drain and Development. Journal of Economic Literature, forthcoming.
10. Ghencea, G., I. Gudumac (2004). „Labour migration
and remittances in the Republic of Moldova”, Marketing andResearch Department, Moldova Microfinance Alliance.
11. Gibson, J., D. McKenzie. (2010). „The Economic
Consequences of Brain Drain of Best and Brightest: Microeconomic Evidence from Five Countries.” Discusşion Paper No.
5124. Institute for the Study of Labor, Bonn.
12. Hristev, E., G. Mincu, M.Sandu, M. Walewski. (2009).
„The Effect of Migration and Remittances in Rural Moldova”.
Case Network Studies and Analyses No 389.
13. Lahiri, S, P. Raimondos-Moller (2000). „Lobbying by
Ethnic Groups and Aid Allocation”. The Economic Journal 110(462), C62-C79.
14. Mosneaga, V. (2009). „The role of labor migration in
Social and Economic Stabilization of Moldova”, Working Paper, Moldova State Univerşity.
15. Omar Mahmoud, T., H. Rapoport, A. Steinmayr, C.
Trebesch (2011). „Emigration and political change“. Kiel Institute for the World Economy.
16. Pantiru, M. C., R; Black, R. Sabates Wheeler (2007).
„Migration and Poverty Reduction in Moldova”. Working Paper C7, Development Research Centre on Migration, Globalization and Poverty, Brighton.
18. Pinger, P. R. (2007). „Come back or Stay? Spend hereor there? Temporary versus permanent migration and remittance patterns in the Republic of Moldova”. Working Paper No
438, Kiel Institute for the World Economy.
19. Spilimbergo, A. (2009). „Democracy and Foreign Education”. American Economic Review 99(1), 528-543.
20. Stark, O. (2004). „Rethinking the Brain Drain”. World
Development 32(1), 15-22.

nr. 1(24), martie 2012 - 45

AkademosCĂILEDE CONTRACARARE
A EXODULUIDE CREIERI PENTRU
REPUBLICA MOLDOVA
Dr. Dorin DUŞCIAC
Inginer-cercetător, Comisariatul pentru
Energie Atomică şi Energiile Alternative,
Saclay, FranţaPOSSIBLE WAYS TO FIGHT AGAINST THE
BRAIN DRAIN PHENOMENON IN THE REPUBLIC OF MOLDOVAThe Republic of Moldova has been confronted,
since its independence in 1991, to the brain drain
phenomenon. In this article, several possible waysof diminishing the negative effects of the brain drain
are proposed. Special attention needs to be drawn
toward programs, facilitating temporary return ofmembers of the Moldovan scientific diaspora to theircountry of origin. The integration of the Republic ofMoldova into the European academic and scientificspace is an important step on the country’s way towards European integration in general, and constitutes an efficient way to fight against negative effectsof the brain drain phenomenon.

Exodul de creieri. IntroducereÎncepând cu primii ani de independenţă, Republica Moldova s-a confruntat cu fenomenul generic
denumit ,,exodul creierilor”. Esenţa lui constă în
plecarea în afara ţării, într-un număr deosebit deimportant şi pentru o perioadă nedefinită de timp,
a persoanelor cu înaltă calificare. În majoritatea covârşitoare a cazurilor, este vorba de persoane cu studii superioare (absolvite sau în curs de instruire) şi(eventual) cu o experienţă profesională în domeniulde specializare.
Există, indubitabil, o multitudine de cauze carese află la originea acestui fenomen. Criza endemică
şi generalizată a sistemelor politice, economice şisociale din noile state independente, aflate în plin
proces de transformare după căderea regimului totalitar sovietic, a condus la suprimarea într-un număr
foarte mare a locurilor de muncă din sectorul academic şi cel ştiinţific. Nivelul extrem de redus desalarizare, degradarea şi lipsa unei baze materiale
moderne şi adaptate evoluţiilor din domeniu, reducerile bugetare pentru instituţiile respective – toţi46 - nr. 1(24), martie 2012aceşti factori au condus la devalorizarea treptată aactivităţii academice şi ştiinţifice. În aceste condiţii,o parte a intelectualităţii din spaţiul post-sovietic în
general, şi din Republica Moldova în special, a emigrat în căutarea unui nivel de viaţă acceptabil şi aunei recunoaşteri sociale binemeritate.
Exodul creierilor are mai multe manifestări şi
cuprinde mai multe categorii de persoane – de la tinerii motivaţi a face studii în străinătate, până la intelectualii de vârstă medie sau înaintată care pleacă
pentru a-şi îmbunătăţi condiţia materială. Oricare arfi mobilul plecării peste hotare, consecinţele acestui
fenomen sunt întotdeauna negative: ţara de origine
a migranţilor cu înaltă calificare se confruntă cu oacută problemă a deficitului de cadre competente în
toate domeniile ştiinţei, culturii, artei etc. Şansele
de ieşire din criza economică şi de ancorare într-oeră a progresului social durabil ale unei astfel desocietăţi sunt compromise [1]. Este lesne de înţelescă în asemenea circumstanţe este imperios necesară
elaborarea, la nivel de stat, a unor strategii şi politici de combatere a fenomenului exodului creierilor.
În acest articol, ne vom referi la un şir de elemente
care ar trebui, în opinia noastră, să formeze soclul
unor astfel de politici de stat.
Diaspora ştiinţifică. Definiţie
Noţiunea de ,,diasporă” se referă la dispersia, înîntreaga lume, a unei comunităţi de persoane emigrate, originare din aceeaşi ţară [2]. Printr-o restricţie semantică, adeseori această noţiune se referă
doar la partea activă, organizată şi structurată a comunităţii de compatrioţi emigranţi. În cazul nostru,
vom face uz de noţiunea de ,,diasporă ştiinţifică”,
utilizată pentru a desemna emigranţii originari din
aceeaşi ţară cu înaltă calificare şi cu studii de cele
mai multe ori la nivelul doctoratului, care îşi desfăşoară activitatea curentă în domeniul ştiinţific şi/
sau tehnic.
Fenomenul exodului creierilor, despre care am
vorbit în introducerea acestui articol, contribuie, întimp, la formarea diasporei ştiinţifice. Este de notat
faptul că, în paralel, exodul creierilor contribuie şila formarea diasporei culturale, artistice etc.
Măsuri incitative privind reîntoarcerea definitivă a membrilor Diasporei ştiinţifice
Statul de origine al emigranţilor cu înaltă calificare se confruntă, după cum am remarcat mai sus,
cu o serie de grave deficienţe şi carenţe, cauzate delipsa unui număr suficient de cadre în toate ramurile activităţii economice, ştiinţifice etc. Este evident
faptul că în condiţiile unei prea mari diferenţe dintreDiaspora ştiinţifică
nivelul de trai al ţării de origine a migranţilor calificaţi şi ţara lor de destinaţie, perspectiva unei reveniri masive şi rapide a acestei categorii de persoane
este iluzorie.
Totodată, posibilitatea reîntoarcerii definitive aunui număr mai restrâns de migranţi cu înaltă calificare nu trebuie exclusă. În atenţia acestei categorii
statul trebuie să propună o serie de măsuri incitative
care ar ţine cont de situaţia personală a fiecărui migrant vizat. În cazul familiilor tinere, de exemplu,
se va ţine cont, în special, de asigurarea cu spaţiu
locativ abordabil, precum şi de oferirea facilităţilor
în ceea ce priveşte educaţia copiilor. Perspectiva
unei creşteri profesionale într-un mediu academicşi ştiinţific transparent şi dinamic este, bineînţeles,o condiţie sine qua non, care ar constitui un argument de bază în favoarea reîntoarcerii definitive a
migranţilor cu înaltă calificare.
Pentru a stimula reinstalarea definitivă a migranţilor cu înaltă calificare la baştină, este important ca nivelul asigurării lor materiale în Republica
Moldova să fie cel puţin echivalent cu cel din ţara în
care migrantul a locuit o anumită perioadă de timp.
Acest lucru este foarte dificil, practic imposibil derealizat, dacă e să ţinem cont de grilele de remunerare existente actualmente în instituţiile academiceşi ştiinţifice din ţara noastră. Iată de ce, este absolut necesară identificarea unor surse de remunerare
complementară, provenite de la partenerii externide dezvoltare. Fluxurile financiare utilizate în acest
scop pot avea origini diverse – de la programe promovate de către anumite organizaţii internaţionale (de exemplu, Organizaţia Internaţională pentru
Migraţie), până la proiecte ştiinţifice de anvergură
susţinute de către Comisia Europeană, care ar condiţiona, printre altele, acordarea de granturi cu reîntoarcerea definitivă (sau, cel puţin, de lungă durată)a migranţilor înalt calificaţi în ţara lor de origine.
Reîntoarcerea temporară a membrilor Diasporei ştiinţifice
Spre deosebire de reîntoarcerea definitivă a migranţilor înalt calificaţi, care în viitorul previzibil va
antrena, probabil, un număr restrâns de persoane,
fenomenul reîntoarcerii temporare a membrilor diasporei ştiinţifice este capabil să motiveze o proporţie mult mai mare de persoane din această categoriesocio-profesională. Se are în vedere participarea
emigranţilor înalt calificaţi în diverse programe descurtă durată (de la câteva săptămâni până la câteva luni), care ar favoriza iniţierea unor colaborări
academice şi ştiinţifice între migranţi şi echipele decercetare din care aceştia fac parte în ţările de desti-naţie, şi omologii lor din Republica Moldova. Astfel, în 2011-2012, s-a derulat un program finanţat
de către Organizaţia Internaţională pentru Migraţie
care a permis reîntoarcerea în Republica Moldova
a unui număr de 30 de membri ai diasporei ştiinţifice, pentru perioade de 1-2 săptămâni [3]. Efectul
lui pozitiv stă în în iniţierea, de către beneficiari şi
colegii lor din Republică Moldova, a unor colaborări internaţionale de lungă durată. În cadrul acestor
colaborări sunt formate echipe mixte de cercetarecare elaborează de comun acord programe ce se implementează cu sprijinul partenerilor finanţatori.
Realizarea unor asemenea programe permite
familiarizarea migranţilor calificaţi din Republică
Moldova (mai ales a acelor persoane care au plecat din ţară cu mulţi ani în urmă) cu situaţia actuală
din sectorul academic şi ştiinţific din ţara lor de origine. Totodată, membrii echipelor de cercetare din
Republica Moldova au posibilitatea de a beneficia,
în cadrul proiectelor de colaborare internaţională delungă durată, de un schimb de experienţă în urma
vizitelor efectuate în ţările unde sunt stabiliţi colegii
lor, beneficiari ai programului.
Programele care permit reîntoarcerea temporară
a membrilor diasporei ştiinţifice în ţara lor de origine sunt benefice pentru toate părţile implicate. Numărul potenţialilor beneficiari ai acestui tip de programe este deosebit de mare, iar efectele pozitive
se conturează relativ rapid. Autorităţile publice dindomeniul academic şi ştiinţific trebuie să contribuiela sporirea numărului de programe de acest fel.
Crearea unui forum intelectual al cetăţenilor
moldoveni emigraţi
Existenţa unui colocviu al persoanelor instruite este necesară pentru identificarea unor soluţii dedezvoltare durabilă a Republicii Moldova. Guvernul are posibilitatea să coordoneze crearea unui Comitet pentru Dezvoltarea Republicii Moldova, constituit din personalităţi, cetăţeni ai Republicii Moldova, care şi-au făcut studiile superioare la cele mai
prestigioase instituţii universitare din afara ţării. Încorespundere cu exigenţele generate de înalta misiune care ar reveni acestui organ, Guvernul urmează
să elaboreze o serie de criterii bazate pe competenţă, profesionalism şi calitatea parcursului ştiinţific alacestor cetăţeni. Participarea membrilor la activităţile Comitetului se va efectua pe bază de voluntariat
şi nu va fi remunerată. El urmează să adopte un Regulament intern care să prevadă întruniri periodiceale membrilor săi în scopul elaborării unor propuneri referitoare la metodele de redresare economică
şi socială a Republicii Moldova. Aceste propuneri

nr. 1(24), martie 2012 - 47

Akademos
vor avea calitatea de recomandări, ele vor fi examinate ulterior de către autorităţile statului şi vor contribui în mare măsură la completarea sau amendareaşirului de iniţiative economice şi sociale orientate
spre îmbunătăţirea generală a stării de lucruri din
Republica Moldova. Prin crearea Comitetului pentru Dezvoltarea Republicii Moldova, Guvernul va
contribui la formarea unui for intelectual mondial
al membrilor diasporei ştiinţifice, la care urmează
să participe un grup restrâns dar foarte calificat decetăţeni care vor utiliza cunoştinţele, aptitudinile,
deprinderile de muncă şi experienţa lor proprie deviaţă cu scopul de a contribui la progresul societăţiiîn ţara lor de origine.
Integrarea Republicii Moldova în spaţiul academic şi ştiinţific european, punerea în practică aprogramelor de reîntoarcere temporară a membrilor
diasporei ştiinţifice vor permite iniţierea unor colaborări de lungă durată a acestor persoane şi a echipelor din care fac parte, cu colegii lor din Republica
Moldova. Iniţierea unor astfel de colaborări este favorizată şi de evoluţiile de ultimă oră care vizează
integrarea ţării noastre în spaţiul european academicşi ştiinţific.
În anul 2005, Republica Moldova a aderat laProcesul de la Bologna [4], participând astfel la uniformizarea standardelor de educaţie universitară şi
post-universitară. Acest lucru facilitează considerabil participarea studenţilor, doctoranzilor şi postdoctoranzilor din Republica Moldova în programede instruire academică în toate ţările participante laProcesul de la Bologna.
Implicarea activă a Republicii Moldova în acest
proces, chiar de la începutul implementării sale, areun efect global pozitiv şi atestă dorinţa autorităţilor
publice de la Chişinău de a participa, în calitate deactor interesat, la crearea şi consolidarea spaţiului
european comun de instruire academică şi de cercetare. În acelaşi timp, punerea în aplicare a măsurilor
specifice prevăzute în cadrul Procesului de la Bologna nu trebuie în niciun caz să aibă ca efect diminuarea calităţii studiilor administrate în instituţiile deînvăţământ superior din Republica Moldova.
Începând cu 11 octombrie 2011, Republica
Moldova a obţinut statutul de membru-asociat alprogramelor de cercetare şi tehnologice finanţate
de către Comisia Europeană [5]. Astfel, echipele
de cercetători moldoveni au acum posibilitatea dea iniţia şi de a coordona programe, consorţii, echipe
mixte de cercetare la nivel european.
Implicarea cercetătorilor moldoveni în Programul Cadru 7 al Comisiei Europene trece astfel la oetapă calitativ nouă, care deschide un câmp larg de

48 - nr. 1(24), martie 2012posibilităţi. Aceste noi circumstanţe vor conduce lasporirea gradului de participare a membrilor diasporei ştiinţifice în programele de tip mixt împreună cu
colegii lor din Republica Moldova. Pe termen mediu şi lung, aceasta va contribui la stabilirea unorlegături strânse între cercetătorii moldoveni din diferite ţări, legături care vor fi benefice pentru toţipartenerii implicaţi.
Aderarea Republicii Moldova în structurile
europene, occidentale nu poate avea loc fără integrarea europeană a sectorului academic şi ştiinţific. Privită din acest unghi, antrenarea în Procesul
de la Bologna, precum şi participarea în calitate demembru-asociat al programelor de cercetare finanţate de către Comisia Europeană, constituie o etapă
fundamentală a parcursului european al Republicii
Moldova. Integrarea în spaţiul academic şi ştiinţific
european va permite contracararea eficientă a efectelor exodului de creieri, prin facilitarea contactelor
directe şi a schimburilor de experienţă între membrii diasporei ştiinţifice şi colegii lor din Republica
Moldova.
Concluzii
În această lucrare au fost explorate câteva piste
care ar contribui la combaterea eficientă a efectelor negative ale fenomenului exodului de creieri cu
care se confruntă Republica Moldova, mai ales înultimele două decenii. Este absolut evident faptul
că într-un viitor previzibil nu se va reuşi reîntoarcerea definitivă a tuturor, sau a majorităţii membrilor
diasporei ştiinţifice. În condiţiile gravelor carenţe lacapitolul dezvoltării economice, al funcţionării instituţiilor democratice şi a statului de drept în Republica Moldova, un astfel de obiectiv este, practic,
unul iluzoriu.
Deşi reîntoarcerea definitivă a cercetătorilor
moldoveni în ţara lor de origine nu trebuie exclusă
irevocabil ca posibilitate, atenţia statului trebuie să
fie concentrată pe utilizarea potenţialului existent alemigranţilor înalt calificaţi în condiţiile în care aceştia vor continua să se afle în următorii ani în ţările dedestinaţie. În acest sens, punerea în aplicare a unuişir de măsuri incitative de reîntoarcere temporară aemigranţilor înalt calificaţi este o cale mult mai realistă, care ar permite stabilirea unor legături strânse
dintre membrii diasporei ştiinţifice şi colegii lor din
Republica Moldova.
Proiectele de colaborare internaţională astfel
construite vor permite realizarea unui transfer decompetenţe şi de tehnologii către Republica Moldova, fapt care va avea un efect benefic asupra întregii
societăţi. Statul trebuie să motiveze, să faciliteze şiDiaspora ştiinţifică
să stimuleze participarea membrilor diasporei ştiinţifice la procesul de identificare a soluţiilor pentru
dezvoltarea Republicii Moldova. Crearea unui Comitet consultativ cu participarea personalităţilor originare din Republică Moldova stabilite peste hotare,care ar elabora o serie de recomandări privind cele
mai importante orientări ale statului nostru, va avea
un efect mobilizator considerabil. Republica Moldova poate şi trebuie să facă uz de capacităţile, demotivaţia şi de entuziasmul cetăţenilor săi cu înaltă
calificare, stabiliţi în afara ţării.
Participarea la Procesul de la Bologna şi laprogramele de cooperare academică şi ştiinţifică lanivel european va contribui în mod obligatoriu nu
numai la accelerarea procesului de integrare europeană, dar şi la o contracarare mai eficientă a efectelor exodului de creieri. În privinţa acestui fenomen,
Republica Moldova trebuie să renunţe definitiv laretorica fatalistă. În condiţiile existenţei şi răspân-

dirii modalităţilor de comunicare moderne, distanţa
fizică între oameni nu mai poate fi un impedimentîn calea unei convergenţe a celor mai bune idei şipractici, în favoarea Republicii Moldova.
Bibliografie[1] Raportul Organizaţiei Internaţionale pentru Migraţie „How Moldovan Households Manage Their Finances. Knowledge and Practices” (2008)[2] Centrul Naţional de Resurse Textuale şi Lexicale– www.cnrtl.fr (consultat în data de 16/01/2012)[3] Programul ,,Temporary return of representatives
from Moldovan Scientific Diaspora” al Organizaţiei Internaţionale pentru Migraţie – www.iom.md (consultat îndata de 15/01/2012)[4] http://www.mfa.gov.md/studii-statele-ue/ (consultat în data de 22/01/2012)[5] http://international.asm.md (consultat în data de
21/01/2012)

Maria Saca-Răcilă. Masca. Tapiserie, 1990

nr. 1(24), martie 2012 - 49

Akademos

DIASPORA ŞTIINŢIFICĂ
VA IMPULSIONADEZVOLTAREAREPUBLICII MOLDOVA
Sergiu PORCESCUŞeful Direcţiei Integrare Europeană
şi Cooperare Internaţională a AŞM
Vitalie VARZARI, specialist principal
THE SCIENTIFIC DIASPORA FOR THE
DEVELOPMENT OF THE REPUBLIC OF
MOLDOVAThe Academy of Sciences of Moldova isdeveloping several initiatives the central aim of whichis to connect the scientific and highly skilled diaspora
originating from the Republic of Moldova to thedevelopment of the country of origin. The activities
are focused on the practical, methodological andpolicy aspects, designed to support primarily thecommunication and collaboration with Moldovan
scientists working abroad, creating mechanisms fortheir effective involvement in science and innovation
field in Moldova.

Mobilitatea internaţională a talentelor este esenţială pentru procesul de dezvoltare. Persoanele cuînaltă calificare din diasporă pot fi punţi de legătură spre pieţele şi sursele internaţionale de investiţii.
Reprezentanţii influenţi ai diasporei pot oferi expertiză, contribui la dezbateri publice şi formarea deopinii, sunt în măsură să articuleze planuri de reformă, să ajute la elaborarea şi implementarea unor
politici novatoare.
De-a lungul ultimilor ani, amplificarea procesului de globalizare a accelerat fluxurile internaţionalede migraţie, inclusiv a persoanelor cu o înaltă calificare. Se poate remarca, de asemenea, creşterea
preocupărilor pentru identificarea unor abordări eficiente care să conecteze diaspora ştiinţifică cu înaltă
calificare la dezvoltarea ţării de origine. În prezent,
există un consens larg în rândul comunităţii internaţionale cu privire la avantajele migraţiei pentru ţările de origine, ţările de destinaţie şi pentru migranţii
înşişi.
Atât timp cât piaţa forţei de muncă pentru cercetători se liberalizează, în ţările dezvoltate există
o cerere crescândă pentru persoane bine instruite şi
talentate. Se pune accentul pe promovarea constantă
a politicilor şi programelor de atragere a capitalului

50 - nr. 1(24), martie 2012uman calificat din zonele în curs de dezvoltare sprezonele dezvoltate.
Astfel stând lucrurile, emigraţia cercetătorilor
din Republica Moldova nu poate fi evitată. Însă impactul ei negativ asupra dezvoltării poate şi trebuie
atenuat prin identificarea şi elaborarea măsurilor
specifice care să implice emigranţii moldoveni cuînaltă calificare în activitatea de cercetare şi inovare
din Republica Moldova. Luând în consideraţie aceste circumstanţe şi pornind de la necesitatea de implicare a diasporei ştiinţifice a Republicii Moldova
în dezvoltarea ţării de origine, Academia de Ştiinţe
a Moldovei a lansat în 2008 iniţiativa „Dezvoltarea
cooperării în cadrul diasporei ştiinţifice a Republicii
Moldova”. Aceasta are drept scop primordial crearea unei platforme de interacţiune între diaspora ştiinţifică şi comunitatea ştiinţifică din Moldova princonstituirea etapizată a Reţelei Diasporei Ştiinţificea Republicii Moldova (RDSRM).
RDSRM îşi propune susţinerea comunicării şicolaborării între cercetătorii din Republica Moldova şi conaţionalii lor aflaţi în străinătate, oferirea
mecanismelor de sprijinire a savanţilor aflaţi peste
hotare în dorinţa lor de implicare în procesul de cercetare-inovare din Moldova; încurajarea instituţiilor
de cercetare autohtone în vederea implicării lor în
proiecte iniţiate de instituţiile de cercetare gazdă
ale cercetătorilor originari din Republica Moldova.
Pentru realizarea acestor obiective, la prima etapă,s-a purces la crearea unei baze de date electronicea cercetătorilor originari din Moldova aflaţi peste
hotare, precum şi la lansarea unei platforme electronice intitulată Diaspora Network, care ar înlesni
colaborarea şi schimbul de idei între toţi savanţii
originari din Moldova.
AŞM şi-a asumat desfăşurarea unui set de activităţi centrate pe conturarea unui cadru politic, teoretic şi practic care vizează, în principal, susţinerea
comunicării şi colaborării cu cercetătorii originari
din Republica Moldova care activează în străinătate, crearea mecanismelor de implicare a acestora în
sfera ştiinţei şi inovării din Moldova, inclusiv prin
accesarea în comun a fondurilor europene şi internaţionale, expertizarea proiectelor naţionale, participarea la pregătirea cadrelor ştiinţifice etc. Menţionăm în acest sens susţinerea acordată AŞM de către
Organizaţia Internaţională pentru Migraţie, misiunea în Republica Moldova, Fundaţia Naţională deCercetare din Elveţia, Institutul Federal de Tehnologii din Lausanne (Elveţia), Agenţia Elveţiană pentru
Dezvoltare şi Cooperare etc.
Sub aspect practic, strategia Reţelei DiasporeiŞtiinţifice a Republicii Moldova vizează:Diaspora ştiinţifică
• repatrierea temporară a savanţilor originari

din Republica Moldova prin intermediul vizitelorde lucru de scurtă durată la instituţiile din sfera decercetare şi inovare din ţara de origine în cadrul
Proiectului internaţional „Fenomenul exodului decreiere: un mod de abordare în vederea consolidării Republicii Moldova ca platformă de cercetare şi
dezvoltare” [1];• informarea diasporei ştiinţifice despre oportunitatea reîntoarcerii şi reintegrării în Republica
Moldova prin intermediul Programului Marie Curieal PC7 intitulat „Burse de Integrare” [2];• lansarea şi valorificarea, prin intermediul noilor tehnologii on-line, a platformei electronice Diaspora Network destinată interacţiunii de la distanţă
a membrilor diasporei ştiinţifice şi a comunităţii ştiinţifice din Republica Moldova [3].
Printre cele mai importante realizări practice senumără lansarea în anul 2010 a Programului „Fenomenul exodului de creiere: un mod de abordare în
vederea consolidării Republicii Moldova ca platformă de cercetare şi dezvoltare”, gestionat de AŞMîn parteneriat cu Organizaţia Internaţională pentru
Migraţie. Scopul principal al acestui program estede a extinde impactul migraţiei circulare asupra
dezvoltării sectorului cercetare-dezvoltare prin revenirea temporară a reprezentanţilor diasporei ştiinţifice. În acest sens, în perioada 2010-2011, 28
de membri ai diasporei ştiinţifice stabiliţi în Franţa,Germania, Elveţia, Japonia, Rusia, Austria, Canada,
SUA, Israel, Belgia, România şi Belarus au fost încurajaţi şi susţinuţi să întreprindă vizite la instituţiile
de cercetare, inovare şi educaţionale din Republica
Moldova.
Ca rezultat, un şir de instituţii din Moldova precum AŞM, UTM, ASEM, ULIM, USM, UnAŞM,UPS „Ion Creangă”, USMF „Nicolae Testemiţanu”
au beneficiat de expertiza membrilor diasporei ştiinţifice. În plus, membrii diasporei au susţinut lecţii publice, au participat la workshop-uri, conferinţe
internaţionale, seminare, campanii informaţionale, laelaborarea publicaţiilor ştiinţifice comune, discutarea
metodologiilor noi de cercetare, desfăşurarea unorlucrări de laborator, expertizarea lucrărilor ştiinţifice şi, nu în ultimul rând, la elaborarea proiectelor decercetare pentru apelurile de concurs ale PC7 şi alte
fonduri internaţionale etc. Ideea dominantă este că
fiecare savant originar din Republica Moldova poate
şi trebuie să contribuie, prin noile cunoştinţe, tehnologii, prin experienţa şi contactele pe care le are peste
hotare, la dezvoltarea ţării de origine.
În urma asocierii Republicii Moldova la Pro-

gramul Cadru PC7, începând cu 1 ianuarie 2012 se
deschid noi posibilităţi de valorificare a fondurilor
europene destinare cercetării, inovării şi dezvoltării pentru toţi cercetătorii originari din Republica
Moldova, inclusiv pentru diaspora ştiinţifică. Cu odurată de la 2 la 4 ani, Bursele de Reintegrare sunt
destinate cercetătorilor din diasporă care doresc să
revină în ţara de origine pentru a se angaja în sferade cercetare-dezvoltare şi a contribui cu experienţa
şi cunoştinţele acumulate la dezvoltarea acesteia.
De menţionat că, la 1 noiembrie 2011, Academia de Ştiinţe a Moldovei, în parteneriat cu Institutul Federal de Tehnologii din Lausanne (EPFL),Elveţia şi cu suportul financiar al programului
SCOPES al Fundaţiei Naţionale Elveţiene pentruŞtiinţă (SNSF) a lansat în premieră platforma electronică Diaspora Network, destinată tuturor cercetătorilor şi persoanelor înalt calificate originare din
Republica Moldova care îşi desfăşoară activitatea
profesională în ţară sau peste hotare şi care doresc
să creeze un spaţiu deschis al cunoaşterii, comunicării şi cooperării.
Platforma Diaspora Network poate fi utilizată
de orice persoană care s-a înregistrat în calitate deutilizator nou în sistemul on-line. Spaţiul electronic
al cooperării poate fi valorificat de către membrii săi
pentru a identifica parteneri în vederea dezvoltării
unor proiecte de cercetare şi inovaţionale comune,
pentru a populariza acasă şi peste hotare propriile
realizări ştiinţifice şi profesionale, a plasa cele mai
recente anunţuri referitoare la poziţii vacante, conferinţe, prezentări publice, publicaţii, proiecte etc.,
a se informa despre oportunităţile oferite de alţimembri ai reţelei electronice, a se pronunţa asupra
ultimelor evoluţii din domeniul cercetării şi inovării
din Republica Moldova şi din lume; a participa ladezbaterea şi avizarea documentelor strategice referitoare la dezvoltarea sectorului cercetare-inovare
din Republica Moldova; a disemina alte informaţii
utile pentru comunitatea cercetătorilor şi persoanele
antrenate în sectoare cu un grad înalt de tehnologizare.
Sub aspect conceptual, eforturile AŞM suntorientate spre elaborarea unei metodologii comprehensive privind identificarea celor mai eficiente căide cooptare a membrilor diasporei ştiinţifice la procesul de dezvoltare a Republicii Moldova. Această
activitate teoretico-metodologică are loc în cadrul
Proiectului internaţional „Conectarea diasporei ştiinţifice a Republicii Moldova la dezvoltarea ştiinţifică şi economică a ţării de origine” [4].
În acelaşi context, pentru reliefarea unui cadru
politic eficient de promovare a iniţiativelor practicenr. 1(24), martie 2012 - 51

Akademos
ale AŞM, în data de 31 ianuarie 2010, acad. Gheorghe Duca – preşedintele Academiei de Ştiinţe a
Moldovei, prof. Emil Constantinescu – preşedintele
Forului Ştiinţific Academic, preşedinte al României
(1996-2000), şi compozitorul Eugen Doga, Artist al
Poporului, membru titular al Academiei de Ştiinţe
a Moldovei, au elaborat şi semnat Declaraţia de laChişinău. Astfel, oamenii de ştiinţă şi cultură, născuţi pe teritoriul actualului stat Republica Moldova,
cu statut reprezentativ în comunităţile ştiinţifice şi
culturale din Republica Moldova şi România, reuniţi la Chişinău, au decis să fondeze, sub auspiciile
Academiei de Ştiinţe a Moldovei, Sfatul Oamenilorde Ştiinţă şi Cultură Originari de pe teritoriul actualului stat Republica Moldova [5]. Sensibilizarea şimobilizarea personalităţilor noastre notorii din diaspora ştiinţifică şi culturală în vederea accelerării
procesului de aderare a Republicii Moldova la Uniunea Europeană este obiectivul prioritar al Sfatului
instituit de cele trei personalităţi.
Actualmente, în cadrul Academiei este intens
studiată experienţa altor state în domeniul de referinţă, sunt cartografiate politicile naţionale ce vizează migraţia persoanelor cu înaltă calificare din
Republica Moldova, din regiune şi din UE. Au fostelaborate şi lansate instrumentele de investigaţie so-

ciologică şi stabilite contacte cu experţi notorii din
regiune care şi-au exprimat dorinţa de a asista AŞMpe tot parcursul cercetării etc.
Investigaţia sociologică de teren va pune în evidenţă atât viziunea membrilor diasporei ştiinţifice,a colegilor lor din Moldova, cât şi a experţilor naţionali şi internaţionali în domeniul migraţiei referitoare la cele mai eficiente căi de intensificare a colaborării reciproce pentru contribuirea la dezvoltareaţării de origine. Rezultatele cercetării vor constituibaza unui studiu complex ce va propune recomandări specifice autorităţilor Republicii Moldova, autorităţilor ţărilor gazde, savanţilor moldoveni, organizaţiilor internaţionale în privinţa optimizării colaborării dintre diaspora ştiinţifică şi ţara de origine.
Totodată, pentru a progresa în continuare în
această direcţie, este necesar:- a coopta membri ai diasporei în colegiile deredacţie ale revistelor ştiinţifice autohtone;- a antrena membri ai diasporei în expertizarea
proiectelor ştiinţifice naţionale;- a înfiinţa un Fond special pentru proiecte decercetare comune şi pentru granturi speciale de reîntoarcere temporară a diasporei ştiinţifice;- a angaja membri remarcabili ai diasporei încalitate de profesori asociaţi în cadrul universităţilor
din Moldova;- a garanta condiţii de muncă stimulatorii în
cadrul sistemului de cercetare autohton pentru
membrii diasporei ştiinţifice ce intenţionează să seîntoarcă;- a sprijini comunicarea şi colaborarea dintre
cercetătorii moldoveni din străinătate şi cei din ţarăetc.
Bibliografie
1. Revenirea temporară a reprezentanţilor Diasporeiştiinţifice: Apel pentru propuneri – 2010-2011. Chişinău,2010. http://international.asm.md/ds/despre-diasporastiintifica .html (vizitat: 17.01.2012).
2. Noi oportunităţi pentru membrii diasporeiştiinţifice: burse de reintegrare PC7. Chişinău, 2011. http://international.asm.md/ds/despre-diaspora-stiintifica.html(vizitat: 17.01. 2012).
3. Ce este Diaspora-Network? Chişinău, 2011. http://international.asm.md/ds/diaspora-network .html (vizitat:
17.01.2012).
4. Apel către comunitatea şi diaspora ştiinţifică a
Republicii Moldova, Chişinău, 2010. http://international.
asm.md/ds/despre-diaspora-stiintifica .html (vizitat:
17.01.2012).
5. Declaraţia de la Chişinău, semnată la 31 ianuarie
2010. Chişinău, 2010. http://international. asm.md/
files/diaspora/declaratia_de_la_chisinau.pdf(vizitat:17.01.2012).

Maria Saca-Răcilă. Peregrini. Tapiserie, 1995

52 - nr. 1(24), martie 2012

Diaspora ştiinţificăDIASPORA ACADEMICĂ,,NOBEL FORUM”
Dr. Victor CROITORU, preşedinte
Drd. Oxana SAMOTEEVA, vicepreşedinte
Diaspora Academică „Nobel Forum”
Stockholm, Suedia
ACADEMIC DIASPORA “NOBEL FORUM”“Nobel forum” is the representative member delegate of Sweden in Diaspora Network, a communication
platform under the auspices of the Academy of Sciences of Moldova providing multilateral academic
support to Moldovan Diaspora. Nobel Forum has
been established on 12 October 2010 during the IVthMoldovan Diaspora Congress. In essence, membersof the Academic Diaspora who aspire to be involved
and directly contribute to the development of science, innovation, knowledge transfer for the benefit of
the economy and society in the country of origin are
welcome at the Nobel Forum. The criterion for membership is completion of a program of higher education in Scandinavia. Through collaboration with the
Academy of Sciences of Moldova, Nobel Forum promotes scientific projects and joint initiatives taking
advantage of education and knowledge obtained outside the homeland.

Motto:
Forta quattro – cercetare,inovare, competenţă, motivare
Prezentare:
Diaspora Academică ,,Nobel Forum” reprezintă
Regatul Suediei în Diaspora Network [1] – platforma de comunicare sub auspiciul Academiei de Ştiinţe a Moldovei menită să ofere suport multilateraldiasporei academice a Republicii Moldova.
Nobel Forum a fost constituit la 12 Octombrie2010 în cadrul Congresului al IV-lea al Diasporei
Moldoveneşti [2]. În esenţă, membrii Diasporei
Academice care doresc să se implice şi să contribuie la dezvoltarea ştiinţei, inovării, transferului decunoştinţe spre beneficiul economiei şi societăţii
din tara lor de origine sunt bineveniţi la ,,Nobel Forum”. Criteriul de membru este absolvirea unui program de studii superioare în Scandinavia. Prin colaborare cu Academia de Ştiinţe a Moldovei, ,,Nobel
Forum”participă cu proiecte şi iniţiative comune devalorificare şi diseminare a cunoştinţelor obţinutepeste hotarele Patriei.

Mesaj:
Diaspora Academică ,,Nobel Forum” a răspuns
receptiv la apelul Direcţiei Integrare Europeană şi
Cooperare Internaţională (DIECI) a Academiei deŞtiinţe Moldovei, care a lansat iniţiativa ,,Dezvoltarea cooperării în cadrul diasporei ştiinţifice a Republicii Moldova”. Iniţiativa are drept scop primordialcrearea unei platforme de interacţiune între diaspora ştiinţifică a Republicii Moldova şi comunitateaştiinţifica din Moldova prin instituirea etapizată aReţelei Diasporei Ştiinţifice a Republicii Moldova(RDSRM) [3]. În acest context, mesajul Diasporei
Academice ,,Nobel Forum” către societate este:
Valorile Moldovei sunt oamenii săi.
Cercetarea şi optimizarea nu cunosc limite.
Tindem spre perfecţiune şi vom reuşi.
Divergenţa ideilor contribuie la convergenţa
soluţiilor.
Obiective:
Principalele obiective ale Diasporei Academice,,Nobel Forum” constau în diversificarea comunicării şi colaborării, diseminării cunoştinţelor şi experienţei între cercetătorii din Republica Moldova şi cei
din afara Patriei; participarea activa la iniţiativele şi
mecanismele de sprijinire a savanţilor aflaţi în Scandinavia în dorinţa lor de a se antrena în procesul deinovare din Moldova; sprijinirea instituţiilor de cercetare din Republica Moldova în vederea implicării
lor în proiecte moldo-suedeze şi multinaţionale.
În prezent, eforturile Academiei de Ştiinţe a
Moldovei [4] şi ale Diasporei Academice ,,Nobel
Forum” sunt concentrate pe două aspecte principale:
1. Repatrierea temporară a savanţilor originari
din Republica Moldova prin intermediul vizitelorde lucru de scurtă durată în cadrul instituţiilor dinsfera de cercetare şi inovare din ţara de origine [4].
2. Reîntoarcerea şi reintegrarea cercetătorilor
originari din Republica Moldova prin intermediul
unor astfel de Programe ca: Marie Curie al PC7 intitulat Burse de Integrare (CIG): [1, 8], TEMPUS şi
alte iniţiative ştiinţifice şi de cercetare ale Uniunii
Europene care sunt îndreptate spre facilitarea integrării Republicii Moldova în spaţiul european.
Atenţionăm în acest sens asupra existenţei platformei electronice Diaspora Network [1], destinată
tuturor cercetătorilor şi persoanelor înalt calificate
originare din Republica Moldova care îşi desfăşoară
activitatea profesională în ţară sau peste hotare şi
care doresc să creeze împreună un spaţiu deschis alcunoaşterii, comunicării şi cooperării. În parteneriat
cu Academia de Ştiinţe a Moldovei, Vă recoman-nr. 1(24), martie 2012 - 53

Akademos
dam să utilizaţi acest spaţiu electronic al cooperării
pentru a prezenta idei inovatoare şi crea parteneriate
de succes, precum şi consorţii academice de performanţă şi aplicaţii comune la finanţări UE.
Diaspora Academica ,,Nobel Forum”, la unison
cu Academia de Ştiinţe a Moldovei, îşi propune:- să identifice parteneri academici în vederea
dezvoltării proiectelor de cercetare şi inovaţionale
comune;- să popularizeze în Patrie şi peste hotareleei, propriile realizări ştiinţifice şi profesionale;- să-şi expună poziţia competentă referitor la
ultimele evoluţii din domeniul de cercetare şi inovare care au loc în Republica Moldova, în tara gazda şiîn plan academic internaţional;- să participe la expertizarea, dezbaterea şiavizarea documentelor strategice privind dezvoltarea sectorului de cercetare-inovare în Republica
Moldova;- să disemineze informaţii utile pentru comunitatea cercetătorilor şi a persoanelor antrenate în
sectoare ce implică tehnologii avansate, netradiţionale, hi-tech, alternative şi de generaţie nouă;- să identifice surse de finanţare pentru a facilita transferul de cunoştinţe prin schimb direct deexperienţă (călătorii bilaterale, producerea materialelor didactice comune, burse pentru studenţii cei
mai promiţători şi ajutor material pentru instituţiile
de învăţământ în procurarea utilajelor de laborator,
computerizarea cercetării şi alte necesităţi);- să contribuie la promovarea practicilor europene avansate în domeniile strategic importantepentru Republica Moldova;- să identifice şi stabilească o strategie eficientă de comunicare şi colaborare între mediile academice.
Activităţi:Diaspora Academică ,,Nobel Forum” este activă, inclusiv membrii săi predecesori afilierii au fostlaborioşi prin următoarele acţiuni:
1998 - 1999 – Nominalizarea prin concurs labursele Swedish Institute pentru studii postuniversitare în Suedia.
1998 - 1999 – Nominalizarea prin concurs labursele de merit Soros Foundation Moldova.
2003 - 2011 – Programul de cercetare în consorţiul Moldova-Suedia: ,,Lyme disease incidence
status with subsequent isolation of Borrelia genospecies from Ixodes ticks mapping the territory of
Moldova during 2003 – 2011”.
2004 - 2008 – Participarea activă la nivel de management şi implementare în patru proiecte TEMPUS, dintre care cel mai valoros a rezultat în crearea
unui program de Masterat la Universitatea Tehnică

54 - nr. 1(24), martie 2012a Moldovei, cu participarea mai multor instituţii
academice din Republica Moldova şi Europa. Programul pregăteşte masteranzi de nivel european în
domeniul mediului şi tehnologiilor curate.
12 octombrie 2010 – Constituirea Diasporei
Academice ,,Nobel Forum”, Congresul IV al Diasporei Moldoveneşti [2].
Octombrie 2010 – Organizaţia Internaţională pentru Migraţie, misiunea în Republica Moldova (OIM), în parteneriat cu Academia de Ştiinţe a
Moldovei (AŞM) susţine prin concurs cercetătorii,
membri ai Diasporei ştiinţifice din Moldova, caredoresc să revină în patrie pentru o vizită de scurtă
durată de 7-11 zile cu scopul de a realiza unele activităţi de cercetare şi de a-şi împărtăşi experienţa
la una din universităţile academice sau instituţiile
de cercetare-dezvoltare din Moldova [4]. În baza
unui acord, Universitatea Academiei de Ştiinţe [5]angajează prin cumul extern un profesor universitar
asociat în genetica moleculară, titular la Karolinska
Institutet, Stockholm.
Sfârşitul 2010 – Acord de asociere prin sponsorizare cu Polar Logistics AB, Arlanda, Suedia.
12 aprilie 2011 – Participare la seminarul moldo-suedez ,,Oportunităţi de afaceri în Moldova”, organizat de Camera Suedeză de Comerţ.
Pe parcursul 2011 – Forumul Academic participă împreună cu Academia de Ştiinţe a Moldovei,
în parteneriat cu Institutul Federal de Tehnologii din
Lausanne (EPFL), Elveţia şi cu suportul programului SCOPES al Fundaţiei Naţionale Elveţiene pentruŞtiinţă (SNSF) la colectarea datelor despre cercetătorii scandinavi originari din Republica Moldova,
finalizat prin lansarea, în noiembrie 2011, a platformei electronice Diaspora Network [1]. Diaspora
Academica participă prin modulul Expert On-Linela expertizarea şi recomandarea prin recenzie a temelor de doctorat pentru anul 2012.
23-26 august 2011 – Reprezentanţi ai Diasporei
Moldoveneşti din 21 de ţări s-au întâlnit la Chişinău
în cadrul Conferinţei Internaţionale „Cultura toleranţei, valorile comune, dialogul intercultural: 20 deani de realizări”, organizată de Biroul pentru Relaţii
Interetnice în parteneriat cu Organizaţia Internaţională pentru Migraţie (OIM), Misiunea în Moldova [6]. Diaspora Academica a mediatizat în cadrul
acestei conferinţe deschiderea sa spre colaborare cu
Asociaţia Moldovenilor din Ţările Nordice şi Asociaţiile Diasporelor din Regiunea Marii Baltice.
13 septembrie 2011 – În cadrul vizitei sale la
Stockholm, Premierul moldovean Vlad Filat şi ministrul pentru Comerţ al Suediei, Ewa Bjorling au
inaugurat masa rotundă a oamenilor de afaceri din
Suedia şi Moldova, la care au participat activ mem-Diaspora ştiinţifică
brii Diasporei Academice în două sesiuni specializate: HEALTHCARE şi TRANSPORT [7].
10 noiembrie 2011 – Hotărâre de Guvern nr.
834, publicată la 18.11.2011 în Monitorul Oficial
nr. 197-202, art. nr: 915, ,,COMPONENŢA NOMINALĂ a Consiliului coordonator al persoanelor
originare din Republica Moldova – diasporei moldoveneşti”, cu amendamente la afilierea Dr. Victor
Croitoru exclusiv la Diaspora Academică.
Decembrie 2011 – Iniţiativa ,,Un cadou pentru
un copil” este în stadiu de desfăşurare [9].
4 ianuarie 2012 – Este acceptată invitaţia departicipare la sărbătoarea ,,Mărţisor”, organizată de
Asociaţia de prietenie moldo-libaneză.
1 februarie 2012 – Participarea activă la elaborarea propunerii pentru un nou proiect TEMPUS în
domeniul studiilor la distanţă.
6 martie 2012 – Participarea la Programul Marie Curie al PC7 intitulat Burse de Integrare (CIG)[8].
Pe parcursul 2012 – Aviz pozitiv de participare activă în Consiliul Coordonator al persoanelor
originare din Republica Moldova – Diasporei Moldoveneşti (CCD).
Septembrie-octombrie 2012 – Aviz pozitiv departicipare la Congresul V al Diasporei Moldoveneşti.
2010 - prezent – Colaborare fructuoasă cu Biroul Relaţii Interetnice al Guvernului Republicii
Moldova [10].
2005 - prezent – Prezenţa cu sugestii constructive şi opinii transparente vizavi de activitatea şi
performanţa Diasporei în cadrul Ambasadei Republicii Moldova la Stockholm [11].
Articole ştiinţifice în presa academică a Republicii Moldova:
1. V. Croitoru, (2010). ,,Viziune actuală asupra factorilor de iniţiere a translaţiei la procariote”.
/ ,,Current view on translation initiation factors inprokaryotes”.
Buletinul Academiei de Ştiinţe a Moldovei, Ştiinţele Vieţii, Ediţie specială. Invitat ca recenzent laCongresul al IX-lea al Geneticienilor şi Amelioratorilor, 2(311):33-40/
2. V. Croitoru, V. Rudic. (2011). ,,Biosinteza enzimelor lipolitice de către Pseudomonas CNM-PSB,
microflora-satelit a Dunaliella salina. / ,,Biosynthesis of lipolytic enzymes by Pseudomonas CNMPSB, satellite microflora of Dunaliella salina”.
Revista de Ştiinţă, Inovare, Cultură şi Artă ,,Ştiinţă şi Inovare” Akademos, 3(22):89-92.
Prin această publicaţie, exprimăm speranţa unei
colaborări fructuoase privind conştientizarea valorilor naţionale în aspiraţia perpetuă spre perfecţiune.

Referinte
Publicaţie electronică: http://international.asm.md/
ds/diaspora-network.html
Publicaţie
electronică:http://diaspora.
md/?pag=news&tip=congrese&l=
Publicaţie electronică: http://international.asm.md/
ds/despre-diaspora-stiintifica.html
Publicaţie electronică:http://iom.md/index.php/ro/
media-center/news-archive/145-temporary-return-of-representatives-of-the-moldovan-scientific-diasporaPublicaţie electronică:http://www.edu.asm.md/ro
Publicaţie electronică:http://iom.md/index.php/ro/
media-center/media-kit/191-diaspora-conference-august-2011
Comunicat de presă: http://www.gov.md/libview.
php?l=ro&idc=436&id=4218
Anunţ electronic: http://international.asm.md/ds/
despre-diaspora-stiintifica/95-opportunities-diaspora-network/1108-noiioportunitatipentrumembriidiasporeistiintificebursedereintegrarepc7.html
Anunţ electronic: http://www.moldova.diaspora.md/
index.php?t=24Baza de date:
http://bri.gov.md/index.php?pag=sec&id=44&l=
Site oficial: http://www.suedia.mfa.md/forums-diaspora-ro/

Maria Saca-Răcilă. Vodă. Tapiserie, 1990

nr. 1(24), martie 2012 - 55

Akademos

PARTICIPAREALA PROGRAMUL
AŞM-OIM: EXPERIENŢĂPERSONALĂ, BENEFICII,PERSPECTIVE
DE COLABORARE
Prof. univ., dr. Adriana BÎRCĂ
Universitatea „George Bariţiu”Braşov, România
The paper presents the experience of participation at the program „Temporary return of representatives of the Moldovan Scientific Diaspora”, fundedby the European Union and implemented by The International Organization for Migration, Mission in
the Republic of Moldova (IOM), in partnership with
the Academy of Sciences of Moldova (ASM).

După cum menţionează Jean-Claude Bolay în
lucrarea Diaspora intelectuală, ambasador al ştiinţei ţării de origine [2], tendinţa de a migra dintr-o
regiune în alta, oricare ar fi cauzele, dar mai alesdin ţările în curs de dezvoltare către ţările industrializate, va fi în creştere de acum încolo, deoareceţările industrializate sunt solicitate de migranţi cu ocalificare înaltă. Aceasta se referă atât la persoanele
care deţin o calificare în ceea ce priveşte anumitecompetenţe în muncă, cât şi la cele care au competenţe investigative – cercetătorii care pleacă şi sestabilesc în mediile academice de acolo. Trebuie să
percepem această migraţie a cadrelor de calificareînaltă mai ales în mediul academic ca parte a fenomenului migraţiei per ansamblu. Trăim într-o lume
globalizată, în care există concurenţă, persoanele îşicaută o nişă în care să se simtă mai confortabil, un
mediu în care ar putea să se realizeze din punct devedere profesional şi personal. Pe de altă parte, ar
trebui să înţelegem acest fenomen şi să reflectăm
minuţios asupra lui, să dăm un şir de răspunsuri laîntrebările pe care le ridică dezvoltarea durabilă, atâtîn termeni internaţionali, cât şi în termeni locali” .
Mă numesc Adriana Bîrcă, sunt originară din
Republica Moldova. De aproape 15 ani m-am stabilit în România, în prezent fiind profesor doctor la
Universitatea „George Bariţiu”. Aş vrea să împărtăşesc, poate în termeni prea personali, impresiile în
urma vizitei de scurtă durată la Chişinău din decembrie 2011.
Nu mai fusesem de mult timp la Chişinău şi am

56 - nr. 1(24), martie 2012hotărât să îmi revăd prietenii, rudele, să merg acasă
(cei care se află departe de baştină îmi vor înţelege
nostalgia: indiferent de câţi ani eşti plecat, întotdeauna doreşti să revii acasă). Am ţinut să aflu noutăţi
din domeniul didactic şi ştiinţific din Moldova şi,
navigând pe internet, am descoperit site-ul Direcţiei
Integrare Europeană şi Cooperare Internaţională aAŞM [3]. M-a bucurat mult faptul, că Academia deŞtiinţe a Moldovei oferă suport diasporei ştiinţificea Republicii Moldova, care doreşte să se implice şisă contribuie la dezvoltarea ştiinţei şi economiei înţara de origine, sub forma unor proiecte şi iniţiative
comune de valorificare a cunoştinţelor obţinute peste hotarele ţării.
Personal, nu am rupt relaţiile cu colegii de la
Universitatea Tehnică a Moldovei, pe care am absolvit-o – spun lucrul acesta cu mândrie. Nu am
ratat nicio posibilitate de a participa la conferinţe,simpozioane, manifestări ştiinţifice din domeniile
mele de competenţă, organizate de Universităţile
din Republica Moldova.
Printre alte informaţii din site-ul DIECI [3],foarte interesante pentru mine, am citit că Organizaţia Internaţională pentru Migraţie, misiunea în
Republica Moldova, în parteneriat cu Academia deŞtiinţe a Moldovei, a lansat un proiect în premieră
pentru Diaspora Ştiinţifică din Moldova. Astfel, înbază de concurs, 30 de cercetători, reprezentanţi ai
Diasporei, urmau să revină în ţara de origine pe oscurtă durată de 7-11 zile pentru a desfăşura activităţi de cercetare la una din universităţile academicesau instituţiile ştiinţifice. Prin revenirea temporară
a reprezentanţilor Diasporei Ştiinţifice se urmărea
extinderea posibilităţilor Republicii Moldova de aspori impactul migraţiei circulare asupra dezvoltării
sectorului cercetare-dezvoltare.
Interesant a fost faptul că, apelul fiind deschis,
era ultima lună de depunere a proiectelor. În ceea cemă priveşte, nu am avut experienţa aplicării pentru
programe europene şi eram destul de sceptică. Dar
mi-am propus să încerc. Mi-am spus: nu am ce pierde, de ce nu?
Am studiat apelul pentru propuneri [4], în carese menţiona că Organizaţia Internaţională de Migraţie (OIM) are drept scop promovarea migraţiei organizate şi umane pentru beneficiul tuturor. Această
activitate este realizată prin intermediul diferitelor
servicii, inclusiv a serviciilor de consultanţă acordate guvernelor şi migranţilor. OIM activează pentru
a asigura gestionarea migraţiei organizate şi umane,a promova cooperarea internaţională, a asista în căutarea soluţiilor practice pe problemele de migraţie
şi a acorda asistenţă socială migranţilor, inclusiv
refugiaţilor. Pe de altă parte, Academia de Ştiinţe
a Moldovei (AŞM) este singura agenţie publică deDiaspora ştiinţifică
semnificaţie naţională în sfera ştiinţei şi inovării,coordonator al activităţii ştiinţifice şi inovaţionale
şi consultant ştiinţific pentru autorităţile publice ale
Republicii Moldova.
Nemaiavând experienţă de participare în proiecte internaţionale, am scris mesaje la adresele indicate
în site [3] în care mi-am expus dorinţa de a participa
la programul OIM-AŞM. Chiar a doua zi au sositrăspunsuri de la Dl. Vitalie Varzari, senior specialist al DIECI a AŞM şi de la Dna Ludmila Vasilov,
asistent Migraţie şi Dezvoltare la OIM. Dumnealor
au fost primii care m-au sprijinit în demersul meu,
mi-au spus unde sunt descrise condiţiile proiectului, ce documente urmează a fi depuse, cum trebuie
redactate etc., cu alte cuvinte, fără a mă cunoaşte
personal, mi-au oferit un ajutor important. Nu aş fi
avut cum să reuşesc, desigur, fără suportul conducerii Universităţii Tehnice a Moldovei: m-au susţinut
dl academician, prof. univ., dr. hab. Ion Bostan –rectorul UTM, dl prof. univ., dr. hab. Valerian Dorogan – prorectorul UTM, conducerea Facultăţii deTehnologie Alimentară ş.a.
Apoi a urmat o muncă susţinută în vederea alcătuirii proiectului: totuşi, era vorba de un concurs.
Am alcătuit un plan amănunţit de activitate la Universitatea Tehnică a Moldovei – instituţia gazdă pe
perioada vizitei de scurtă durată, precum şi o descriere detaliată a colaborării viitoare cu colegii din
Moldova, am făcut descrierea implicării posibile în
dezvoltarea sectorului de cercetare-dezvoltare din
Moldova, în procesul de cercetare-educaţie-inovaţie în Moldova şi am pregătit documentele necesare.
Pentru a clarifica unele momente, legate de posibila
vizită, am stabilit o întâlnire la AŞM, în care am avut
parte de o primire caldă din partea reprezentanţilorDIECI, am cunoscut-o pe dna Lidia Romanciuc, directorul Centrului Proiecte Internaţionale al AŞM,pe dl Vitalie Varzari. Ulterior am avut plăcerea de a
discuta cu dnul Sergiu Porcescu, Şeful DIECI, dna
Ludmila Vasilov, de la OIM, dna Iulia Iaţco şi dnul
Veaceslav Boldescu de la Punctele Naţionale deContact ale Programului Cadru 7 etc. Momentul cel
mai plăcut a fost primirea scrisorii de acceptare...,într-adevăr, am simţit că voi reveni ACASĂ.
Pe parcursul vizitei, am avut activităţi foarte
interesante şi importante. Am vizitat Întreprindereade Stat „Centrul Naţional de Verificare a Calităţii
Producţiei Alcoolice”, Organizaţia Internaţională pentru Migraţie, filiala Chişinău, Academia deŞtiinţe a Moldovei – Direcţia Integrare Europeană
şi Cooperare Internaţională (DIECI), Institutul deBiotehnologie şi Microbiologie, Grădina Botanică
(Institut), precum şi Academia de Studii Economice a Moldovei. S-a decis asupra informării cadrelor
didactice şi cercetătorilor din Republica Moldova

cu privire la simpozioanele, congresele şi alte manifestări ştiinţifice, organizate de Universităţile din
România, Ucraina, Rusia, Bulgaria, Belarus pentru
a extinde participarea la aceste manifestări ştiinţifice şi publicarea lucrărilor în volumele şi culegerilede lucrări ştiinţifice, în colaborare cu colegii din alte
universităţi. S-a propus elaborarea unor publicaţii
ştiinţifice comune, a volumelor, cărţilor, îndrumarelor metodice, editate în Republica Moldova şi peste
hotare.
În timpul vizitelor întreprinse la catedrele Tehnologia şi organizarea alimentaţiei publice şi Utilaj
tehnologic industrial am discutat programele analitice şi planurile de învăţământ, am făcut schimb
de experienţă în ce priveşte procesul educaţional în
România şi în Republica Moldova, transferul de cunoştinţe în acest domeniu. Am studiat posibilităţi dea invita cercetători şi cadre didactice pentru a-i implica în procesul de educaţie din instituţiile de aici.
Astfel, vor fi invitaţi profesori recunoscuţi din Plovdiv, Doneţk, Razgrad, Kiev pentru susţinerea unor
conferinţe ştiinţifice în cadrul Universităţii Tehnicea Moldovei şi a altor instituţii din Republica Moldova.
Au fost semnate acorduri bilaterale între catedrele Universităţii Tehnice a Moldovei şi cele de la
Universitatea de Stat de Alimentaţie şi Comerţ din
Harkov, Ucraina şi Universitatea Naţională de Economie şi Comerţ „Mihail Tugan-Baranovski” dinDoneţk, Ucraina. S-a propus revizuirea acordului
bilateral de colaborare între Universitatea „Politehnica” din Timişoara şi Universitatea Tehnică a
Moldovei în conformitate cu condiţiile actuale. Au
fost pregătite şi vor fi semnate în cel mai scurt timp
acorduri de colaborare bilaterală între Universitatea
Tehnică a Moldovei şi Universitatea „Ioan Slavici”
din Timişoara.
Am avut acces la studierea metodelor şi tehnicilor noi de cercetare a produselor alimentare, încadrul laboratoarelor Academiei de Ştiinţe, Universităţii Tehnice a Moldovei, Academiei de Studii
Economice a Moldovei. Am găsit oportunităţi defolosire a infrastructurii Instituţiilor de învăţământ
şi cercetare din Moldova, dar şi a altor state europene.
Consider însă că cel mai important eveniment
al vizitei temporare a fost organizarea unui Seminarinternaţional tehnico-ştiinţific „Colaborarea internaţională în vederea participării la PC7”.
Subiectele abordate în cadrul seminarului au vizat teme generale, precum relaţiile moldo-comunitare în sfera cercetare şi inovare; oportunităţi pentru
cercetătorii din Republica Moldova, oferite de PC7;
redactarea unei propuneri de proiect PC7; parteneriate în cercetarea ştiinţifică avansată cu posibilităţi

nr. 1(24), martie 2012 - 57

Akademosde accesare a fondurilor europene. Au fost şi teme
specifice axate pe direcţiile principale de cercetare la
Universitatea de Alimentaţie şi Comerţ din Harkov,
Universitatea de Economie şi Comerţ din Doneţk,Universitatea Tehnică a Moldovei, Universitatea
de Tehnologie Alimentară din Plovdiv, Universitatea de Industrie Alimentară din Kiev, Universitatea„Transilvania” din Braşov, Universitatea „Politehnica” din Timişoara, Universitatea „Ioan Slavici”
din Timişoara, printre acestea numărându-se:- conservarea prin uscare a produselor agroalimentare;- tehnologii ale fluidelor în industria alimentară;- plante energetice pentru mediu şi dezvoltare
durabilă;- metode noi de fabricaţie a produselor de panificaţie;- tendinţe moderne în reologia alimentară;- metode noi de ambalare a mărfurilor;- experienţa în participarea la programul OIM –AŞM „Revenirea temporară a reprezentanţilor
Diasporei Ştiinţifice din Moldova”.
Pe site-ul Diasporei Ştiinţifice au fost publicate
date despre seminar, fapt care a determinat interesulfaţă de problemele propuse spre a fi abordate şi participarea persoanelor interesate în cunoaşterea programelor europene de la alte universităţi şi instituţii
de învăţământ şi cercetare din Chişinău şi Bălţi. Au
participat peste 45 de cadre didactice şi cercetători
din Republica Moldova şi alte ţări europene: România, Bulgaria, Ucraina, Rusia.
Seminarul internaţional organizat în cadrul Universităţii Tehnice a Moldovei a avut ca scop de astudia noile oportunităţi ce vor surveni ca urmare aasocierii Republicii Moldova la PC7. Pe de altă parte, seminarul şi-a propus să aducă în discuţie problema constituirii unor colective de cercetare multidisciplinare naţionale şi internaţionale care sa facăfaţă competiţiei existente în acest moment la nivelnaţional şi, mai ales, internaţional, astfel încât echipele internaţionale să poată accesa cu succes programe de cercetare europene. Toate aceste obiective
au justificat organizarea seminarului.
După seminarul internaţional şi masa rotundă
cu participarea instituţiilor de învăţământ şi cercetare din Republica Moldova şi alte ţări europene,
au fost găsiţi parteneri din diferite domenii şi vor
fi elaborate propuneri pentru proiecte bilaterale şiinternaţionale.
S-a convenit depunerea unui proiect IRSES(care a şi fost depus în data de 15 ianuarie 2012), şia proiectelor PC7 după apelurile din 2012 de către
consorţiile alcătuite în timpul desfăşurării Seminarului tehnico-ştiinţific internaţional din 9 decembrie
2011.

58 - nr. 1(24), martie 2012

Consider că vizitele de scurtă durată permit
dezvoltarea unei colaborări ştiinţifice durabile între
Diaspora Ştiinţifică şi cadrele didactice şi cercetătorii din Republica Moldova. Cred că oportunităţile
oferite de aceste vizite sunt următoarele:- dezvoltarea sectorului cercetare-dezvoltare din
Moldova prin intermediul schimbului de experienţă
şi cunoştinţe;- stabilirea unor noi relaţii de colaborare cu colegii din Moldova sau reînnoirea relaţiilor stabilite
anterior;- promovarea integrării cercetătorilor din Moldova în comunitatea ştiinţifică internaţională; consolidarea relaţiilor de colaborare a cercetătorilor dinalte ţări cu cercetătorii din Moldova pentru a participa în comun la programele internaţionale;- diaspora ştiinţifică se va putea implica în procesul educaţional (instruirea studenţilor, masteranzilor, doctoranzilor etc.), ceea ce va creşte nivelul
de pregătire şi educaţie a tinerilor;- se vor crea posibilităţi de elaborare a publicaţiilor ştiinţifice comune pentru a fi editate în Moldova
sau peste hotare.
Vizitele de scurtă durată ar putea avea un impact pentru dezvoltarea socială şi economică a Republicii Moldova, deoarece vizita efectuată de minea permis:- încheierea contractelor bilaterale între instituţiile ştiinţifice şi universităţile din alte ţări europene;- studierea posibilităţilor de înaintare a propunerilor de proiecte bilaterale şi internaţionale în
cadrul Programului Cadru 7 al Comisiei Europene,
programelor IRSES, SCOPUS, NATO, CEI, NSF,
IEVP etc.;- stabilirea noilor relaţii de colaborare cu colegii din Republica Moldova;- încheierea contractelor de colaborare bilaterală între instituţiile din Moldova şi alte ţări europene;- încheierea acordurilor cu privire la elaborarea
publicaţiilor ştiinţifice comune editate în Republica
Moldova sau peste hotare;- participarea la concursuri de granturi destinate
cercetătorilor care doresc să participe la evenimente
PC7 şi au nevoie de o susţinere financiară suplimentară;- participarea la crearea unei baze de date electronice a cercetătorilor originari din Moldova aflaţi
peste hotare;- organizarea campaniilor informaţionale pentru conştientizarea societăţii referitor la exodul decreieri şi mecanismele de stopare a procesului încauză.

Diaspora ştiinţifică
Sunt de acord cu Dl. Profesor Jean-Claude Bolay care subliniază următoarele [2]:„…în momentul în care se va crea un parteneriat
internaţional, de exemplu între universităţile SUA şi
Republica Moldova, şi acest parteneriat va fi susţinut în primul rând financiar de către autorităţi, doritori de a face schimb cu Republica Moldova pe
probleme de cercetare comună vor fi mai mulţi. Ţinsă menţionez că un astfel de mecanism va fi viabil
doar dacă va beneficia de o finanţare adecvată, fapt
care va duce la creare de parteneriate internaţionale
generatoare de noi idei.
Mai mult decât atât, spaţiul academic moldovenesc va deveni mai tranşant, cu numeroase parteneriate universitare moldo-europene şi, în consecinţă,cu un potenţial mai mare de atracţie a fondurilorinternaţionale. Toate acestea vor duce la transformarea Republicii Moldova într-un punct de atracţie
atât pentru persoane originare din Moldova, cât şi
pentru persoanele care nu sunt originare din Moldova dar, dorind să-şi îmbogăţească experienţa sausă cerceteze o problemă de interes comun, ar veniîncoace. Iată de ce revenim iarăşi la problema finanţării, ceea ce înseamnă crearea unor condiţii propicedezvoltării profesionale”.
Dna Dr. Gabriela Tejada în aceeaşi lucrare [2]menţionează: „Ar fi foarte dificil, desigur, să facem

un prototip al migrantului, dat fiind faptul că ei vin
din culturi atât de diferite. Totuşi, ar fi câteva trăsături ce se regăsesc la majoritatea – o mare dorinţă decreştere profesională, de a se afirma în ţara în carea venit, de a-şi valorifica toate şansele posibile, unentuziasm nestăvilit, motivaţie foarte puternică, darşi dorinţa de a-şi ajuta ţara de origine şi de a deveni
un caz de succes pentru ea. Dacă e să vorbim dereprezentanţii mediului academic, aceştia manifestă
o deschidere deosebită pentru colaborarea cu universităţile din ţara de origine, mai ales că aceasta
este o bună cale de a-şi etala rezultatele profesionale. Aceasta, împreună cu sentimentul de nostalgie,
comun pentru majoritatea migranţilor, contribuie lastabilirea dialogului între membrii diasporei şi ţaralor de origine.”
Bibliografie
1. http://ec.europa.eu/research/iscp/pdf/moldova_association_fp7_ro.pdf
2. Bolay, Jean-Claude, Diaspora intelectuală, ambasador al ştiinţei ţării de origine, revista „Akademos”,
2010, nr. 2 (17) http://www.akademos.asm.md/files/Diaspora%20intelectuala% 20ambasador%20al%20stiintei%20tarii%20de%20origine.pdf
3. http://international.asm.md
4. http://international.asm.md/files/diaspora/c4p_diaspora_ro.doc

Maria Saca-Răcilă. Bujori. U/c, 2009

nr. 1(24), martie 2012 - 59

Akademos

ASCENSIUNEANANOTEHNOLOGIILOR
ÎN MOLDOVAMembru corespondent al AŞM
Ion TIGHINEANU
DEVELOPMENT OF NANOTECHNOLOGIESIN MOLDOVA
Some features related to the development of
nanotechnologies in the world and in the Republicof Moldova are highlighted. It is shown that overthe last ten years the researchers from Moldova
succeeded to win important international grants
including grants under the 7th European Framework
Programme which enabled one to build key segmentsof the nanotechnological infrastructure. As a resultof consolidated efforts, Moldovan researchers
published scientific papers in monographs and toprank international journals, some of the obtained
data being highly appreciated by internationalsites such as NanoTechWeb.org (Great Britain),MaterialsViews.com (Germany) etc. Besides, anumber of technological breakthroughs have beenhighlighted on Cover of international journals.
Success stories are related to the development of
concrete device structures realized under contracts
with international companies.

Invitat la conferinţa internaţională SPIE în San
Jose din SUA, în ianuarie 2009, după prezentarea
unui referat, am fost întrebat de colegii americani
cum reuşim să dezvoltăm nanotehnologiile într-oţară atât de mică precum Republica Moldova. Răspunsul a fost inopinat pentru colegi, purtând şi un
accent ironic. Le-am spus că „SUA este o ţară marecu un potenţial enorm, ce asigură dezvoltarea progresului tehnic pe toate planurile, până şi pe cel al
megatehnologiilor. Republica Moldova însă are spaţiu doar… pentru dezvoltarea nanotehnologiilor”.
Mai în glumă, mai în serios constatăm totuşi că
avem un drum lung de urcat. Tehnologiile la scara
nanometrică sunt considerate ca fiind mijloace operaţionale de vârf. Pentru a le dezvolta, deci, urmează
să dispunem şi de o bază tehnologică performantă,şi de potenţial ştiinţific pe potrivă.
Nanotehnologiile penetrează astăzi toate domeniile activităţii umane: economică, cosmică, ocrotirea sănătăţii, cercetarea – ca metodă de studiu,
inclusiv şi în cultură. Există deja şi un ansamblu
de muzică roc, denumirea căruia conţine sintagma„Nano-Teh”. Iar cunoscuţii muzicieni de la Discoteca „Avaria” (Rusia) recent au lansat clipul „NanoTehno”. În China, oamenii de ştiinţă au elaborat un

60 - nr. 1(24), martie 2012

difuzor minuscul în baza nanotuburilor de carboncare, utilizând efectul termoacustic, ar putea să revoluţioneze domeniul de difuzare a muzicii.
Potenţialul uimitor al nanotehnologiilor a fostprezis cu mulţi ani în urmă. În 1959, savantul american R. Feynman, în cadrul unei lecţii publice, adeclarat: „There is plenty of room at the bottom!”(„Există un spaţiu enorm la nivelul atomilor!”). Surprinzător este faptul că această frază istorică a fostpronunţată tocmai atunci când erau lansaţi primii
sateliţi ai Pământului, când omenirea era entuziasmată de oportunitatea cuceririi unui spaţiu fără hotare – cel cosmic.
Termenul „nanotechnology” a fost utilizat pentru prima dată în 1974 de profesorul japonez N. Taniguchi. În 1981 a fost deja inventat microscopul detunelare, iar peste cinci ani – microscopul de forţe
atomice, ambele aparate demonstrând ulterior capacitatea de a vizualiza molecule şi chiar atomi. Primul
laborator de nanotehnologii a fost creat în 1993 în
SUA, şi peste 7 ani preşedintele Bill Clinton a lansat primul program în nanotehnologii cu genericul„Noua Iniţiativă Nanotehnologică”. În 2002, odată
cu lansarea Programului Cadru 6, nanotehnologiile
au devenit o direcţie prioritară de cercetare-inovareşi în comunitatea europeană.
Întâmplător sau nu, dar anul naşterii nanotehnologiilor în Republica Moldova poate fi considerat
acelaşi, 2002, când au fost procurate primele aparate moderne: microscopul electronic cu baleaj şi
microscopul de forţe atomice. Aceste două aparate
au fost achiziţionate de Centrul Naţional de Studiu
şi Testare a Materialelor (CNSTM), creat în cadrul
Universităţii Tehnice a Moldovei cu sprijinul unuigrant câştigat prin concurs de la CRDF-MRDA.
Subsemnatul a antrenat în cercetare la Centrul nominalizat şi primii cercetători tineri – Veaceslav Popa, Eduard Monaico, Lilian Sîrbu, Olesea
Volciuc, care la momentul respectiv erau studenţi
ai Facultăţii de Calculatoare, Informatică şi Microelectronică. Dotaţi şi instruţi, aceştia, pe parcurs, auobţinut mai multe granturi (CRDF-MRDA, NATO,
BMBF, DAAD), au vizitat laboratoare în Occident
pe perioade extinse, acumulând o bună experienţă
în cercetare şi aducând ca urmare o contribuţie aparte la consolidarea şi dezvoltarea CNSTM. Totodată,ei au susţinut cu brio tezele de doctorat, au devenit
laureaţi ai Premiului de Stat pentru tineret în domeniul ştiinţei şi tehnicii. E îmbucurător că trei din cei
patru cercetători actualmente continuă să activeze
în Republica Moldova, doi din ei fiind şi posesori
ai bursei „Alexander von Humboldt” din Germania(dr. V. Popa şi dr. V. Monaico). E de menţionat că,Proiecte internaţionale
la nivel naţional, pe parcursul ultimului deceniu au
fost susţinute cu succes circa zece teze de doctorîn ştiinţe având tangenţă directă sau indirectă cu
nanotehnologiile. La finele anului 2011, cercetătorul Universităţii Tehnice din Moldova Oleg Lupana susţinut şi prima teză de doctor habilitat în acest
domeniu.
În 2004 a fost lansat primul Program de Statîn materie de nanotehnologii sub conducerea acad.
Valeriu Canţer. În 2008 a urmat al doilea Program,care este coordonat de subsemnat. Concomitent a
fost iniţiat procesul de creare a infrastructurii nanotehnologice. Astfel, Institutul de Fizică Aplicată este
dotat cu utilaj performant pentru creşterea dotelor
cuantice, echipamentul constituind o donaţie a Universităţii din Kiel (Germania). Institutul de Inginerie
Electronică şi Nanotehnologii (IEEN) „D. Ghiţu” alAŞM a achiziţionat un microscop de forţe atomice,precum şi utilaj de creştere a straturilor subţiri prinmagnetron sputtering şi de caracterizare a lor prin
metoda dispersării micro-Raman. Ca rezultat, aici
este creat Laboratorul de Nanotehnologii, înzestrat
cu utilaj modern de producere a nanotemplatelor
semiconductoare. Unităţi de utilaj performant au
achiziţionat, de asemenea, Institutul de Cercetări
ştiinţifice „ELIRI”, UTM, USM. Recent la UTM,
în cadrul Centrului Naţional de Studiu şi Testare a
Materialelor, la care deja ne-am referit, a fost dat
în exploatare complexul litografic ce serveşte dreptbază pentru elaborarea elementelor de dispozitiv,
succesul datorându-se şi donaţiei de utilaj din partea
Universităţii Tehnice din Darmstadt (Germania).
Programele de Stat şi infrastructura nanotehno-

logică naţională fireşte că au consolidat comunitateaştiinţifică din domeniu şi au avut un impact pozitiv
asupra promovării proiectelor multidisciplinare.
În acest context, remarcăm o interacţiune eficientă a colaboratorilor IFA şi USM (acad. A. Andrieş,m.c. L. Culiuc, prof. M. Revenco etc.), IEEN şi Institutul „ELIRI” (dr. hab. Albina Nikolaeva, dr. N.
Leporda, dr. E. Badinter etc.), USM şi UTM (prof.
D. Nedeoglo, dr. E. Monaico, dr. V. Popa etc.), IEENşi Institutul de Microbiologie şi Biotehnologie (acad.
V. Rudic, dr. A. Nicorici), IFA, IEEN şi UTM (acad.
V. Canţer, m.c. T. Şişianu, m.c. A. Dicusar, prof.
N. Sîrbu, prof. V. Dorogan, prof. V. Şontea, dr. hab.
Emil Rusu, dr. hab. V. Ursachi, dr. hab. Oleg Lupanetc.).
Domeniul nanotehnologiilor a promovat o imagine favorabilă Republicii Moldova la scară regională şi internaţională. Iată doar câteva realizări deproporţii.
În 2009 şi 2011 au văzut lumina tiparului douăvolume ale revistei internaţionale Journal of Nanoelectronics and Optoelectronics, editată în SUA, culucrări realizate preponderent în ţara noastră, editoriinvitaţi fiind regretatul membru corespondent Eugen
Pocotilov şi dr. Denis Nica. În aceşti ani cercetătoriinoştri au reuşit să publice peste hotare şi primele
monografii colective în domeniul nanotehnologiilor:
Nanoscale Phenomena – Fundamentals and Applications (Springer; editori: H. Hahn, A. Sidorenko,
I. Tiginyanu); Fundamentals of Superconducting
Nanoelectronics (Springer; editor A. Sidorenko);
Nanocoatings and Ultra-Thin Films – Technologies
and Applications (Woodhead Publishing; editori: A.

nr. 1(24), martie 2012 - 61

Akademos

Makhlouf, I. Tiginyanu). Totodată, savanţii moldoveni au publicat lucrări ştiinţifice de valoare în astfel
de reviste prestigioase ca Nature Materials (Impact
Factor 29,5); Advanced Materials (10,86); Advanced Functional Materials (8,49); Electrochemistry
Communications (4,282); Applied Physics Letters(3,82); Nanotechnology (3,652) etc.
Este bine cunoscut faptul că cele mai valoroase
rezultate şi elaborări importante de ultimă oră suntplasate pe coperta revistelor ştiinţifice de specialitate, fiind comentate de experţi internaţionali. Republica Moldova s-a evidenţiat şi în acest context – înfiecare an una-două lucrări sunt reproduse pe coperta unor reviste internaţionale de prestigiu. Vizibilitatea internaţională, la rândul ei, a condus la creştereanumărului de citare a unor lucrări ştiinţifice semnatede autori din ţara noastră. În conformitate cu bazade date SCOPUS, doar lucrarea m.c. E. Pokatilov,
D. Nika ş.a., publicată în Applied Physics Letters (a.
2008), a acumulat deja peste 170 de citări. O ascensiune considerabilă, din acest punct de vedere, aînregistrat pe parcursul ultimilor ani şi dr. hab. Oleg
Lupan de la UTM, fiind practic în permanenţă în
Top 25 Hottest Articles, potrivit bazei de date ScienceDirect (http://www.sciencedirect.com/).
Cu regularitatea de aproximativ un an, o lucrare ştiinţifică efectuată totalmente sau parţial în Republica Moldova este apreciată pe site-urile specializate internaţionale, cum ar fi NanoTechWeb.org(Marea Britanie), MaterialsViews.com (Germania),
SPIE Newsroom etc. Informaţiile din aceste prestigioase medii ştiinţifice sunt preluate de multe portaluri şi agenţii internaţionale, ducând astfel faimaţării noastre departe de frontierele ei. În această

62 - nr. 1(24), martie 2012

ordine de idei, menţionăm elaborarea membranelor ultrasubţiri de nitrură de galiu, preluată de la
NanoTechWeb.org(http://nanotechweb.org/cws/
article/tech/44967) de multe site-uri internaţionaleşi naţionale, inclusiv de UNIMEDIA. La promovarea imaginii ţării noastre contribuie mult şi revista„Электронная обработка материалов” (redactorşef acad. Mircea Bologa), reeditată în Occident înengleză cu titlul „Surface Engineering and Applied
Electrochemistry” şi diseminată la scară internaţională de editura „Springer”. Menţionăm că această
revistă este prima de la noi, apreciată cu factor deimpact (0,4).
Toate aceste succese, desigur, se datorează mai
multor generaţii de savanţi, care pe parcursul a zeci
de ani au creat şcoli ştiinţifice în ţara noastră cu cercetători capabili astăzi, la rândul lor, să dezvolte noi
domenii de cercetare. Printre savanţii notorii care au
avut sau au tangenţe cu ştiinţa materialelor îi menţionăm pe academicienii Sergiu Rădăuţanu, DumitruGhiţu, Tadeuş Malinovschi, Andrei Andrieş, Mircea
Bologa, Sveatoslav Moscalenco, Vsevolod Moscalenco, Alexei Simaşchevici, Ernest Aruşanov, pe
membrii corespondenţi Eugen Pokatilov, TeodorŞişianu etc. Patru dintre aceste mari personalităţi
ale ştiinţei moldoveneşti astăzi spre regret nu mai
sunt în viaţă.
Dezvoltarea nanotehnologiilor necesită investiţii semnificative, în primul rând, pentru achiziţionarea utilajului performant. În condiţiile finanţării
austere de la buget, au fost întreprinse eforturi considerabile privind atragerea surselor extrabugetarede subvenţionare, în particular prin proiecte internaţionale. În ultimul deceniu majoritatea granturi-

Proiecte internaţionale
lor au venit de la CRDF-MRDA, INTAS, STCU,
BMBF, Programele Cadru UE. Cele mai consistente granturi obţinute recent prin programul UE PC7
corespund proiectelor MOLD-ERA şi MOLD-NANONET, ambele fiind din domeniul nanotehnologiilor. Prin aceste proiecte ne-am propus să creăm
noi capacităţi în Republica Moldova în sfera tehnologiilor avansate, achiziţionând utilaj performant,pregătind cadre tinere, organizând cursuri teoretice
şi training-uri practice, susţinând mobilitatea şi însuşirea artei de pregătire a propunerilor de proiecte
pentru programele europene.
Proiectele sunt realizate de consorţii constituite
din 5-6 parteneri din diverse ţări, instituţia coordonatoare în ambele cazuri fiind din Republica Moldova(IEEN pentru MOLD-ERA şi Institutul „ELIRI” pentru MOLD-NANONET). În cadrul primului proiect,bunăoară, constituim fundamentul pentru cercetări
ştiinţifice multidisciplinare în domenii Nano-Bio.
Savanţii moldoveni se impun şi prin organizarea forumurilor internaţionale cu invitarea experţilor străini. A devenit deja tradiţie organizarea manifestărilor ştiinţifice „International Conference on
Materials Science and Condensed Matter Physics”,„International Conference on Microelectronics andComputer Science”, „International Conference on
Telecommunications, Electronics and Informatics”,
precum şi Simpozionul NANO, finanţat de Fundaţia „Alexander von Humboldt”. În iulie 2011 şi-aluat startul forumul multidisciplinar „International
Conference on Nanotechnologies and Biomedical
Engineering”.
După cum vedem, chiar şi în condiţiile vârstei„fragede” a nanotehnologilor din Republica Moldova, acest domeniu se impune nu numai prin promovarea imaginii ţării noastre, pregătirea cadrelor
tinere, ci şi prin atragerea surselor financiare. Pelângă importante granturi europene, parvin şi contractele economice cu companii internaţionale, Institutul „ELIRI”, reuşind să realizeze mai multe înaceastă activitate. Nu încape îndoială că milionul
de nanofire, integrat aici într-o microfibră optică,va aduce Republicii Moldova multe milioane în diverse valute forte. Un exemplu demn de urmat şi
pentru alte instituţii din sfera cercetării şi inovării.
Cu certitudine, dezvoltarea în continuare a domeniului nanotehnologiilor va contribui la promovarea
şi ascensiunea unei culturi tehnologice avansate în
societate şi la prosperarea ţării noastre.

Maria Saca-Răcilă. Doina. Tapiserie, 1990

nr. 1(24), martie 2012 - 63

Akademos

CALCULULPERFORMANT:OPORTUNITĂŢI
ŞI PERSPECTIVEPENTRU CERCETARE
Dr. Petru BOGATENCOV
Dr. Grigore SECRIERU
Institutul de Matematică
şi Informatică, AŞM
HIGH PERFORMANCE COMPUTING: OPPORTUNITIES AND PERSPECTIVES FOR RESEARCHES
The role of High Performance Computing (HPC)
in the modern scientific research is crucial. It considerably determines the level of development of thescientific knowledge based society. Mathematicalmodeling forms a solid theoretical and applied basis
in describing, simulating and studying the complex
problems. The regional and European cooperationin the field of HPC represents an important factor for
developing the area of scientific research and perspectives of the European future for our state.

Introducere
Ultimele cinci decenii se caracterizează prindezvoltarea vertiginoasă a instrumentelor (hardware) şi tehnologiilor de calcul, fapt care a avut un impact semnificativ asupra cercetării, educaţiei, economiei şi societăţii în ansamblu. Transpunerea pe
calculator a modurilor de rezolvare a problemelor,în funcţie de complexitatea acestora, este o abordare generală şi presupune elaborarea unor succesiuni
de operaţii (numită programă-software) care, fiind
descrise într-un limbaj de programare şi executate
de calculator, urmează să ducă în mod univoc la obţinerea soluţiilor numerice.
Conceptul clasic al lui Von Neumann despre
computerul serial a fost incorporat în maşinile decalcul, a căror viteză de calcul a crescut considerabilodată cu înlocuirea tuburilor cu tranzistore şi circuite integrate. Totuşi, un semnal electric se propagă
într-un mediu cu o anumită rapiditate ce determină
limita fizică a numărului de operaţii pe secundă.
Următorul pas în creşterea vitezei de calcul s-a
datorat paralelismului şi calculatoarelor cu procesoare multiple. Un algoritm paralel permite efectuarea simultană a mai multor operaţii la un calculator cu multe procesoare. În acest context un rol

64 - nr. 1(24), martie 2012

important îi aparţine tehnologiilor HPC (High-Performance Computing – calculul performant), bazate
pe supercalculatoare cu multiple procesoare, tehnologii Grid, Cloud computing etc. Ca urmare, estede menţionat faptul că puterea de calcul a supercalculatoarelor a depăşit pragul fenomenal de peta
(1015) operaţii pe secundă în anul 2008.
Acest articol prezintă evoluţia calculatoarelor
seriale şi a calculatoarelor cu procesoare multiple,
aspecte de transpunere practică în modelarea proceselor fizice (dinamica gazului, mecanica corpului solid) şi experienţa autohtonă de participare la
realizarea proiectului 261499 HP-SEE (High-Performance Computing Infrastructure for South East
Europe’s Research Communities) [1], finanţat deComisia Europeană în cadrul programului PC7, precum şi la realizarea altor proiecte internaţionale îndomeniul calculului performant.
Evoluţia tehnicii de calcul: probleme şi soluţii
Pentru exemplificare şi o mai bună înţelegerea noţiunilor şi tehnologiilor expuse, în continuare
vom trece în revistă unele aspecte importante ale
evoluţiei maşinilor de calcul.
Primele încercări în acest sens datează de prinsecolul al XVII-lea. Este vorba, bunăoară, de maşina inventată de Blaise Pascal în anul 1642.
Un salt esenţial şi principial s-a produs în anii
1944-1946 odată cu apariţia primelor calculatoare
electronice seriale în baza arhitecturii cu program
memorat von Neumann. Unul dintre acestea ar fi, deexemplu, calculatorul ENIAC (Electronic Numerical Integrator And Calculator).
Ideile arhitecturii cu program memorat au avut
consecinţe tehnologice şi organizatorice importanteprin transmiterea calculatorului însuşi a funcţiei degestionare a procesului de calcul prin intermediul
unei liste de instrucţiuni. Prin urmare, omul a fostîndepărtat pentru totdeauna de la realizarea fizică a procesului de calcul. Cu timpul, design-ul şi
performanţele tehnice ale calculatoarelor s-au dezvoltat considerabil în comparaţie cu anii patruzeci
ai secolului trecut, dar principiile arhitecturii von
Neumann stau în continuare la baza calculatoarelor
contemporane.
Un computer de tip „scalar” conţine un singur
procesor central. La baza unui sistem de calcul paralel se află un computer cu mai multe procesoare(numite nuclee sau miezuri), care lucrează concomitent, fiind numit şi supercalculator datorită unor
caracteristici fenomenale de calcul. Imaginea celui
mai puternic supercalculator din lume este văzută
în figura 1.

Proiecte internaţionale

Figura 1
Clasificaţia sistemelor de calcul paralel:
performanţă şi realizări
Odată cu înlocuirea tuburilor cu tranzistore şi circuite integrate a crescut considerabil viteza de calcul.
Dar pentru modelarea numerică a problemelor complexe cu care se confruntă ştiinţa şi tehnica, se cer
calculatoare cu o putere de calcul tot mai mare.
O altă direcţie în căutarea metodelor de mărire a vitezei de calcul este paralelismul, care permite efectuarea simultană a mai multor operaţii [2].
Structura unui sistem modern de calcul paralel e
constituită în continuare din componenta tehnică
hardware şi componenta produselor program (software). Modul de calcul al supercomputerelor senumeşte „calcul paralel”. Prin calcul paralel numim
realizarea în paralel pe mai multe procesoare a unor
instrucţiuni care pot fi aceleaşi sau diferite. Preventiv, problema este supusă divizării în sub-probleme
mai simple care pot fi rezolvate simultan. Această
idee de subdivizare stă la baza calculului paralel înscopul rezolvării mai rapide a unei probleme.
Programarea paralelă nu este o simplă extensie
a programării seriale. Experienţa arată ca modul deabordare a eficienţei algoritmilor bazaţi pe tehnici
seriale nu este acelaşi în cazul paralel. Pe de o parte,
Locul

nu toţi algoritmii secvenţiali pot fi paralelizaţi. Pe
de altă parte, o mulţime de algoritmi numerici seriali standard dispun de un grad înalt de paralelism:conţin numeroase segmente de calcul, care sunt independente unul de altul şi pot fi executate simultan
la calculatoare cu multe procesoare. Viitorul calculatoarelor paralele depinde, în mare măsură, de efortul care se face pentru elaborarea celor mai eficienţi
algoritmi paraleli.
O altă problemă este viteza totală de calcul caredepinde de numărul de procesoare şi de arhitecturainternă a supercalculatorului, de însăşi problema, demetoda de programare utilizată şi de alţi factori. Un
supercalculator funcţionează coordonat astfel încât
se atinge o mare şi totală performanţă de calcul. Înacest domeniu există o listă (actualizată de două ori
pe an) a celor mai rapide 500 de supercalculatoaredin lume („Top 500”), care se bazează pe testul standardizat „Linpack” [3]. În tabelul 1, conform ediţiei
38 a „Top 500” din noiembrie 2011, sunt prezentate
primele trei cele mai rapide supercalculatoare şi cel
mai puternic supercalculator din fostele republici
URSS.
Viteza de calcul (performanţa) a celor mai puternice supercalculatoare din lume se măsoară în
Tabelul 1

CalculatorulNumărul deVitezanuclee(PetaFlops)
70502410.5

ŢaraJaponia1.

K computer, SPARC64 VIIIfx 2.0GHz, Tofuinterconnect

2.

NUDT YH MPP, Xeon X5670 6C 2.93 GHz, NVIDIA
2050

186368

2.5

China

3.

Cray XT5-HE Opteron 6-core 2.6 GHz…
T-Platforms T-Blade2/1.1, Xeon X5570/X5670 2.93
GHz, Nvidia 2070 GPU, Infiniband QDR / 2011
T-Platforms

224162

1.7

SUA

33072

0.67

Rusia

18.

nr. 1(24), martie 2012 - 65

Akademos
Peta (1015) Flops. Flops este acronimul expresiei
din limba engleză „Floating point Operations Per
Second (operaţii în virgulă mobilă pe secundă)” şi
reprezintă o măsură a performanţei calculatorului,îndeosebi în domeniul calculelor ştiinţifice unde se
foloseşte frecvent calculul în virgulă mobilă.
În prezent, Japonia găzduieşte cel mai rapid calculator din lume „K computer, SPARC64 VIIIfx
2.0GHz, Tofu interconnect”, cu 705024 nucleeşi o viteză de 10.5 PetaFlops. Dar un nou pas esteanunţat să-l facă compania americană Cray care îşi
propune să creeze în anul 2013 un sistem (numit Titan) cu o putere de 20 PetaFlops pentru suma de 97
milioane de dolari.
Cu certitudine că provocarea de a construi cel
mai puternic supercalculator din lume continuă.
Modelul paralel depinde, în mare măsură, şi de caracteristica memoriei accesate de procesoare: partajată, distribuită sau mixtă. Dinamica creşterii puteriide calcul în ultima perioadă de timp se prezintă în
felul următor:• Anul 1988: Cray Y-MP cu 8 procesoare, viteza GigaFlops (1012);• Anul 1998: Cray T3E cu 1 024 procesoare,viteza TeraFlops (1012);• Anul 2008: Cray XT5 cu150 000 procesoare, viteza PetaFlops (1015).
De unde şi concluzia că fiecare zece ani puterea
de calcul se majorează de 1 000 de ori (numărul procesoarelor de circa 100 de ori). O simplă extrapolare ne sugerează depăşirea barierei de 1 ExaFlops- 1018 operaţii în virgulă mobilă pe secundă în jurul
anului 2018.
În apropierea Republicii Moldova cel mai performant calculator se află în România, supercalculatorul „IBM BlueGene/P”, pornit în Universitatea de Vest din Timişoara în anul 2011 [4]. Este un
calculator cu o putere de calcul de 13 Tera Flops(1012) care a costat 1 milion de euro, realizat în cadrul unui proiect internaţional în valoare totală de 10
milioane de euro finanţat din fondurile europene,care se va finaliza în anul 2013 cu amenajarea a 60
de laboratoare.
În Republica Moldova funcţionează clustere cu
multe procesoare la USM (Universitatea de Stat a
Moldovei) şi IMI (Institutul de Matematică şi Informatică) al AŞM. La USM clusterul are 48 de procesoare şi a fost lansat în cadrul unui proiect internaţional CRDF-MRDA. În AŞM clusterul cu procesoare de tip Two Intel Xeon 5130 (Quad Core),care conţine 48 de procesoare, a fost creat în urma
cooperării dintre IMI AŞM şi Asociaţia RENAM.
Puterea de calcul a acestor clustere este modestă în
comparaţie cu calculatoarele menţionate anterior
din „Top 500” şi din România.

66 - nr. 1(24), martie 2012

Colaborarea regională şi europeană
în domeniul HPC
Instituţiile europene acordă o deosebită atenţie
dezvoltării resurselor şi tehnologiilor HPC prin lansarea de iniţiative importante. În ultimii ani, acesteiniţiative vizează crearea centrelor de supercomputere şi integrarea lor într-o infrastructură unică
europeană de HPC. Având în vedere contribuţiile
valoroase direcţionate spre dezvoltarea resurselor
HPC, în Europa a fost elaborată şi pusă în aplicare
modalitatea utilizării colective a resurselor unice şi
costisitoare de calcul.
În prezent, coordonarea activităţilor în domeniul respectiv este organizată în cadrul valorosului
proiect european PRACE (Partnership for Advance
Computing in Europe – Parteneriatul pentru Computing avansat în Europa). Iniţiativa PRACE nu este
doar un proiect, ea reprezintă de asemenea şi asociaţia pan-europeană, activitatea căreia este orientată
spre crearea unei Ecosisteme unice de calculatoare,care va reuni furnizori de resurse de calcul şi diverse comunităţi de utilizatori – instituţii academice,
instituţii de învăţământ, firme specializate de HPC
software, întreprinderi mari, mici şi mijlocii.
Infrastructura unică HPC în dezvoltare include
mai multe nivele şi poate fi reprezentată ca o piramida. În vârful acestei piramide stau resursele decalcul – nivelul zero (Tier-0), care constituie 6-7
centre de supercomputere de calitate europeană (cuo putere de calcul de petaflops); mai jos se plasează
resursele nivelului 1 (Tier-1) – nivelul centrelor naţionale de supercomputere. La baza piramidei suntplasate resursele nivelului 2 (Tier-2) – sistemul centrelor HPC a instituţiilor de cercetare, universităţilor
şi companiilor mari. Pentru resursele de calcul alefiecărui nivel, în cadrul iniţiativei PRACE, sunt elaborate cerinţe specifice şi fiecare sistem trebuie să
fie certificat pentru a putea fi inclus în infrastructura
europeană unică HPC.
Odată cu iniţiativele pan-europene, Comisia Europeană sprijină dezvoltarea infrastructurilor şi serviciilor HPC pentru comunităţile regionale. Pentru
Moldova importantă este participarea în proiectul
regional HP-SEE (High-Performance Computing
Infrastructure for South East Europe’s ResearchCommunities) [1,5].
Obiectivele de bază ale proiectului HP-SEE ţinde dezvoltarea instrumentelor de organizare a accesului la infrastructura şi serviciile HPC în regiunea
Europei de Sud-Est şi asigurarea comunităţii decercetare multidisciplinare cu acces la resursele şiserviciile de calcul performant cu dezvoltarea programării paralele.
Conceptul proiectului consolidează împreună
14 ţări din regiunea europeană de Sud-Est. ProiectulProiecte internaţionale
a pornit cu doar câteva instalaţii HPC disponibile,
inaccesibile pentru cercetările transfrontaliere, întimp ce ţările cu puţine resurse, ca Republica Moldova, nu au nici măcar mecanismul stabilit pentru
interfaţa pan-europeană a iniţiativei HPC. Iniţiativa
europeană HP-SEE condiţionează participarea egală a tuturor ţărilor din regiune la dezvoltarea eInfrastructurii în conformitate cu tendinţele europene.
Proiectul HP-SEE se concentrează pe o serie deacţiuni strategice. În primul rând, pe unirea instalaţiilor existente şi viitoare HPC din regiune într-o
infrastructură comună şi oferirea soluţiilor operaţionale pentru ea. În al doilea rând, pe deschiderea
accesului la infrastructuri HPC pentru comunităţi
de utilizatori noi, inclusiv cele din ţările cu resursemodeste, încurajarea colaborării şi furnizarea de capacităţi cercetătorilor, cu accente asupra grupurilor
strategice din fizica computaţională, chimie şi ştiinţele vieţii.
În cele din urmă, se va asigura crearea de iniţiative naţionale HPC. Proiectul HP-SEE are ca scop
atragerea sprijinului politic şi financiar local pe termen lung pentru eInfrastructura durabilă.
Resursele de calcul pentru infrastructura regională HPC sunt furnizate de către organizaţiile dinşase ţări: Grecia, Bulgaria, România, Ungaria, Serbia, Macedonia.
Alcătuirea internă a infrastructurii regionale
HPC este eterogenă, cuprinde supercomputere, Intel / AMD CPU şi GPU clustere. Resursele HPC
disponibile pentru comunitatea de utilizatori include supercalculatorul Blue Gene / P instalat laAgenţia Executivă „Electronic Communications
Networks and Information Systems” în Centrul
de Supercomputing bulgar (BGSC), constituit dindouă rack-uri, 2048 PowerPC 450 de noduri de calcul cu 8192 de nuclee de procesare şi un total de 4
TB (tera bait) de memorie de acces aleatoriu. Sunt
acceptate paradigme paralele de programare MPI
şi OpenMP. O altă sursă este clusterul HPCG IICT
plasat în Academia de Ştiinţe a Bulgariei. El are 576
de nuclee, organizate într-un sistem „blade”. Există perspective de colaborare cu instituţia parteneră
Universitatea de Vest din Timişoara (România) privind accesul cercetătorilor moldoveni la supercalculatorul Blue Gene / P.
Este planificat a se adapta pe aceste resurse 26
de aplicaţii, printre ele şi aplicaţia din IMI AŞM –http://www.hp-see.eu.
În cursul derulării proiectului în Republica
Moldova, au fost specificate şi propuse pentru a fi
realizate tehnologii de asigurare a accesului la resursele şi serviciile de calcul performant, disponibile în cadrul infrastructurii HPC care se dezvoltă
în spaţiul SEE. În acest scop a fost modernizată

infrastructura clusterului IMI şi organizată testarea
unor forme de acces la resursele HPC pentru utilizatorii finali. IMI-RENAM Grid cluster (8 servere) a
fost complet transferat pe platformă de virtualizare
Citrix XenServer. Au fost obţinute conturi de acces
pentru specialiştii IMI AŞM către resursele HPC
ale Academiei de Ştiinţe a Bulgariei (IICT-BAS)şi SGI UltraViolet 1000 supercomputer instalat în
Academia de Ştiinţe a Ungariei (National Information Infrastructure Development Institute – NIIFI).
A fost organizată testarea accesului către resursele
HPC a clusterului instalat în IICT-BAS şi aplicaţiilor respective elaborate în IMI AŞM. Persoane din
Republica Moldova au participat la o serie de training-uri specializate, care au fost organizate în cadrul cooperării proiectelor HP-SEE, LinkSCEEM-2
şi PRACE HPC.
Proiectul internaţional HP-SEE include participanţi din Republica Moldova: Asociaţia RENAM(National Research and Educational Network of
Moldova – Reţeaua Ştiinţifico-Educativă Naţională
din Moldova) şi IMI AŞM [5]. Eforturile RENAM
sunt concentrate asupra implicării comunităţilor naţionale de utilizare a infrastructurii regionale pentru
activităţi de calcul performant, de formare şi asistenţă operaţională. Principala sarcină a IMI AŞM
este dezvoltarea de aplicaţii HPC şi realizarea lor
în cadrul infrastructurii HPC regionale. RENAM şi
IMI AŞM sunt implicaţi în comun în promovarea
ideilor proiectului, în organizarea şi participarea laevenimente de training la nivel naţional şi regional.
Obiectivele proiectului HP-SEE se încadrează
în direcţia cercetărilor aplicative legate de tehnologiile calculului performant cu utilizarea calculatoarelor cu multe procesoare. Impactul acestor obiective va contribui la sporirea avansării competitivităţii
potenţialului uman şi prezintă interes pentru cercetătorii în domeniul matematicii, fizicii, chimiei,
medicinii etc. în vederea soluţionării problemelor
complexe care necesită resurse majore de calcul.
Proiectul urmăreşte consolidarea colaborării
ştiinţifice şi stimularea cercetării performante prinacţiunile care vizează constituirea iniţiativelor HPC
pentru a contribui la dezvoltarea regională şi alinierea ţărilor din Sud-Estul Europei la tendinţele paneuropene HPC.
Modelări practice şi aplicaţii concrete
Scopul principal al unui model matematic estede a îngloba principalele caracteristici ale fenomenului modelat cu un grad înalt de aproximaţie, astfelîncât modelul să poată fi utilizat pentru analiză şi
predicţie. Alternativa modelării matematice o constituie experienţa fizică (naturală), dar foarte costisitoare sau imposibilă în multe probleme practice.

nr. 1(24), martie 2012 - 67

AkademosÎn această ordine de idei, modelele numerice, împreună cu sistemele de calculul paralel, tehnologiile
cloud computing şi Grid, furnizează o perspectivă
amplă şi eficientă pentru soluţionarea problemelorştiinţifice complexe.
Problematica modelării matematice şi elaborării
metodelor moderne de calcul pentru simularea numerică a curgerii gazelor/fluidelor şi dinamicii corpului solid este un domeniu de cercetare practicat demulţi ani în IMI AŞM. În continuare vor fi prezentate rezultatele modelării numerice a unor probleme
concrete [6-8].
Procesul curgerii gazelor/fluidelor este modelatîn baza unui set de ecuaţii diferenţiale în derivateparţiale, completate de ecuaţiile suplimentare care
descriu diverse proprietăţi fizice specifice. Acesteecuaţii sunt discretizate prin diferite metode, cumar fi metoda diferenţelor finite. Pentru a majora eficienţa calculelor numerice se folosesc metodele grilelor adaptive AMR (Adaptive Mesh Refinement).
Tehnologia AMR se bazează pe structura ierarhică
a celulelor. Fiecărui nivel de ierarhie îi corespunde
nivelul spaţial şi temporal de soluţionare. O astfel
de organizare oferă posibilitatea de a adăuga local
şi dinamic în punctele necesare ale reţelei numărul
necesar de celule. O atare metodă are un grad înalt
de eficacitate la rezolvarea problemelor dinamicii
gazelor, în care apar discontinuităţi considerabile
ale parametrilor.
Dinamica curgerii gazelor. Fundamentul teoretic al modelării curgerii gazelor reprezintă ecuaţiile Navier-Stokes, care descriu curgerea unei fazede gaz unice. Eliminând din aceste ecuaţii termenii
care descriu viscozitatea, se obţine un model mai
simplu, descris de ecuaţiile lui Euler:Prin urmare, modelarea procesului curgerii

gazelor se reduce la rezolvarea setului de ecuaţii,completat de numeroase ecuaţii suplimentare, pentru tratarea schimbului de căldură, gravitaţiei sau afazelor disperse etc. Domeniul de modelat este divizat în celule mici, rezultând în reţele de discretizare
cu multe noduri. Ecuaţiile, scrise pentru fiecare nod,sunt asamblate într-un sistem de ecuaţii global, necesar de rezolvat.
Soluţiile obţinute prin modelare sunt validate
prin compararea cu valori măsurate pe standuri experimentale (de exemplu, tunele aerodinamice), sau
cu soluţiile problemelor test.
Experimentul numeric se referă la soluţionarea
problemei Sedov-Tailor de explozie într-un punct(răspândirea undei de şoc sferic-simetrică), complicată prin explozia în două puncte de putere egală şiinteracţiunea undelor de şoc. Acest exemplu serveşte şi ca test care oferă posibilitatea verificării calităţii schemei în diferenţe finite, prezenţa sau lipsa
oscilaţiilor în urma frontului undelor de şoc şi gradul de abrupere a frontului undei de şoc. Figura 2
reprezintă modelarea numerică a interacţiunii undelor de şoc în două momente de timp: a) - t=2.2631
şi b) - t=4.6978.
Rezultatele calculelor numerice prezentate au
fost realizate pe grile consecutiv imbricate cu dimensiuni 1024x1024x1024 şi 5 nivele de imbricare.
S-a demonstrat că algoritmul efectiv se paralelizează pe 8-12 procesoare.
Dinamica corpului solid. În practică se folosesc
diverse obiecte, precum rezervoarele pentru depozitarea substanţelor inflamabile, toxice şi chimice,care pot fi supuse sarcinilor intensive. Investigareastării acestor obiecte prezintă un interes semnificativ
în vederea reducerii riscului de dezastre şi de impact
asupra mediului. Dinamica învelişului elastoplasticîngropat în sol sub presiunea încărcării explozive sea)b)
Figura 2

68 - nr. 1(24), martie 2012

Proiecte internaţionale

Figura 3

Figura 4

modelează în cadrul unui sistem complex de ecuaţii
bidimensionale în derivate parţiale:Z/ w Z
V c k 0 ( H kk  D v ( T  T 0 ) w
3 ³0 w VÎn concluzie, soluţiile identificate ne demonstrează că dezvoltarea infrastructurii calculului performant este necesară atât pentru mediul academic,cât şi pentru mediul de afaceri în vederea cercetării
şi tranşării unor numeroase probleme economice.
Astfel, rolul HPC în rezolvarea unor chestiuni decomplexitate majoră este pe deplin conştientizat şi
prezintă un factor de importanţă primordială pentru
dezvoltarea potenţialului uman şi viitorul european
al Republicii Moldova.

(Wijc )  OWijc 2P0eij , W ijc W ijc d 2 Y 0 2 ,
3

2

(1)

&
 div q ,U c 0 T  D v V T W ij H ij  / ZZ B(V c  V * ) m H (V c  V * )W ij S ij  ȽH ij , W ijc W ij /(1  Z ),, .
V c V /(1  Z ) .
pr

Aici Т este temperatură, ρ este densitatea, qeste flux de căldură, σij sunt componentele tensorului de tensiune, H(x) este funcţia Heaviside şi alte
caracteristici ale materialelor [6].
Pentru sistema (1) a fost elaborată schema cu diferenţe finite de ordinul doi, care este o dezvoltare aschemei Wilkins [6-8] ce permite efectuarea calculului numeric performant pentru cercetarea dinamicii învelişului (deformarea, degradarea) sub sarcinaîncărcării explozive. Unele rezultate numerice suntprezentate în fig. 3-4.
Domeniul de calcul bidimensional, conturul învelişului (liniile duble negre), locaţia materialului
exploziv (circuitul îndoit al învelişului) şi imaginea
calitativă tipică a stării de stres în momentul t = 150
mks sunt evidenţiate în Fig. 3. Se observă deformarea învelişului ca urmare a încărcării explozive şireflectarea caracteristică a undelor de la frontierele
rigide. În domeniul de calcul, pentru a studia comportamentul parametrilor mediului elastoplastic, pot
fi stabilite poziţii (numite indicatori I1-I7) prezentate în figura 3 cu puncte negre din partea interioară
a învelişului. Figura 4 prezintă profile ale dinamicii
de stres pentru indicatorii I1 – I4.

Bibliografie
1. http://www.hp-see.eu
2. Rybakin B. P Параллельное программированиедля графических ускорителей. Москва: Издательство
НИИСИ РАН, 2011, 261 p. ISBN 978-5-93838-046-2.
3. http://www.top500.org
4. http://www.adevarul.ro
5. Iliuha, N.; Altuhov, A.; Bogatencov, P.; Secrieru,
G.; Golubev, A. SEE-HP Project – Providing Access to
the Regional High Performance Computing Infrastructure. În: Proceedings IIS „International Workshop on Intelligent Information Systems”, September 13-14, 2011,Chişinău, 183-186. ISBN 978-9975-4237-0-0.
6. Rybakin, B.; Secrieru, G.; Bogatencov, P.; Gutsuleac, E. Numerical Analysis of the Coupled Problem
on Interaction of Ground and Elastic-Plastic Shell under High-Speed Loads. În: Abstracts 8th International
Conference on „Large-Scale Scientific Computations”
LSSC`11, June 6-10, 2011, Sozopol, 72.
7. Wilkins M.L. Modeling the behavior of materials.
Struct. Impact and Grashworth. Proceeding of International Conference. V.2, London, New York, 1984, p. 243277.
8. Lugovoi P.Z., Meish V. F., Rybakin B. P., Secrieru
G. V. Numerical simulation of the dynamics of a reinforced shell subject to nonstationary load. In: Springer,
International Appleid Mechanics, 2008. Vol.44. No 7, p.
788-793.

nr. 1(24), martie 2012 - 69

Akademos

REGIONAL INITIATIVE OF eINFRASTRUCTURE DEVELOPMENT FOR RESEARCH
AND INNOVATION - SEERA-EI
Republic of Moldova has undertaken sustained
efforts to join the electronic Europe and to align its
national priorities to EU recommendations. SEERAEI project, as well as related regional projects, which
are focused on issues of developing eInfrastructures
for research and development, will enable implementation of the basic components of modern electronic
infrastructures in Moldova.

Introducere
Facilitarea cercetărilor inovatoare pe scară largă,prin colaborarea echipelor dispersate ale oamenilorde ştiinţă din Spaţiul European de Cercetare (ERA),
deschide calea spre o viziune pe termen lung a unei
infrastructuri electronice durabile, transparente şi
omniprezente (eInfrastructură), care este deschisă
unei game largi de comunităţi ştiinţifice, asigurânddezvoltarea societăţii informaţionale în Europa.
Infrastructura electronică reprezintă un element
important al politicii europene comune de dezvoltare a infrastructurilor de cercetare. Totodată, constituie acel element esenţial, care reuneşte cercetătorii aflaţi în diferite părţi ale globului, care permite
schimbarea abordărilor tradiţionale şi iniţiază onouă abordare pentru organizarea şi dezvoltarea
cercetărilor ştiinţifice. Principalele caracteristici ale
acestei noi abordări sunt (figura 1):• Comunităţi virtuale globale (de cercetare)• Procese ştiinţifice perfecţionate (noi instrumente / facilităţi de cercetare)

70 - nr. 1(24), martie 2012

eInfrastructure - new way of
doing Science

networking
grids
instrumentation
computingdata curation…

value added of
distributed
collaborative
research (virtualorganisations)Application pull

Acad. Andrei ANDRIEŞ1
M. cor. Ion TIGHINEANU2
Dr. Petru BOGATENCOV1
Igor COJOCARU3
Rodica CUJBA2
1
Asociaţia RENAM
2
Academia de Ştiinţe a Moldovei
3
Institutul de Dezvoltare
a Societăţii Informaţionale• Transdisciplinaritate• Creşterea rolului simulărilor• Masive de date – necesitatea obiectivă de aprocesa, stoca şi prezenta volume enorme de date.

Technology pushINIŢIATIVA REGIONALĂ
DE DEZVOLTAREA eINFRASTRUCTURIIPENTRU CERCETAREŞI INOVARE – SEERA-EI

a new way for all scientists to work on research challenges
that would otherwise be difficult to address

Fig 1. Metode noi ale ştiinţei moderne

Definiţii ale eInfrastructurii
Infrastructura electronică sau eInfrastructura
este un mediu în care resursele de cercetare (hardware, software şi conţinut) pot fi uşor accesate încomun pentru a promova o mai bună şi mai eficientă
cercetare [1].
În general, eInfrastructura şi componentele saleprincipale pot fi descrise ca:• Dezvoltarea globală a eInfrastructurilor, careoferă comunităţii ştiinţifice şi economiei o piaţă comună a resurselor electronice, accesibilă 24 de ore
din 24, indiferent de locaţie, şi un instrument unic
pentru dezvoltarea de aplicaţii colaborative.
• Infrastructura reţelelor de cercetare şi educaţionale.
• Mediu de calcul distribuit bazat pe Grid, calcul ştiinţific în nori (research cloud computing) şicalcul de înaltă performanţă (high-performancecomputing).
Definiţia mai specifică a eInfrastructurii a fost
propusă în documentul elaborat de către organismul
european de coordonare – eInfrastructure Reflection Group (e-IRG) [2] şi dezvoltată în continuare deconsorţiul proiectului SEERA-EI [3]:eInfrastructura este un mediu nou de cercetare, în care toţi cercetătorii – indiferent dacălucrează în cadrul instituţiilor lor de origine sau în
proiecte ştiinţifice naţionale sau multinaţionale – auacces partajat la facilităţi ştiinţifice unice sau distribuite (inclusiv date, instrumente, calcule şi comunicaţii), indiferent de tipul lor şi locaţia în lume.
eInfrastructura oferă acces la distanţă la date şti-

Proiecte internaţionaleinţifice şi instrumente aflate în laboratoarele de cel maiînalt nivel din întreaga lume şi permite colaborarea lanivel mondial a cercetătorilor care lucrează la provocări similare şi sunt dispuşi să partajeze resurse.
eInfrastructura oferă servicii unice de cercetare utilizatorilor din diferite ţări, inclusiv din regiunile periferice şi îndepărtate, precum şi oportunităţi deatragere a tinerilor în ştiinţă prin crearea sistemelorde partajare de facilităţi. Astfel, eInfrastructura are
un rol-cheie în structurarea comunităţii ştiinţifice şiîn crearea unui mediu de cercetare şi inovare eficient.
eInfrastructura constă din următoarele niveluri (a se vedea figura 2):• Reţele de comunicaţii (Reţeaua Europeană
pentru Cercetare şi Educaţie GÉANT, Reţele naţionale pentru cercetare şi educaţie (National Research& Education Networks, NRENs);• Calcul distrubuit (GRID, High Performance
Computing, Cloud computing etc.);• Middleware (software intermediar între sisteme locale de management al resurselor IT şi aplicaţii);• Aplicaţii şi sisteme software specializate;• Date ştiinţifice (sisteme de management al
datelor, depozite de date, eBiblioteci etc.);

Fig 2. eInfrastructură – blocuri de implementare

eInfrastructurile joacă un rol tot mai activ înprogresul cunoaşterii şi tehnologiei şi în exploatarea
acestora. Datorită capacităţii de a întruni o „masă
critică” de oameni şi de investiţii, ele contribuie ladezvoltarea economiei naţionale, regionale şi europene. eInfrastructurile se află, prin urmare, în centrul triunghiului cunoaşterii: cercetare, educaţie şi
inovare.
Utilizarea pe scară largă a eInfrastructurii este
un pas important spre reducerea decalajului digitalşi a exodului de creiere.
Consiliul Uniunii Europene recunoaşte rolul decisiv al eInfrastructurilor pentru atingerea excelenţei
ştiinţifice, potenţialul lor pentru îmbunătăţirea acce-

sibilităţii şi a impactului acestora în transformarea
modului de realizare a cercetărilor ştiinţifice. eInfrastructura aduce o contribuţie majoră la realizarea
obiectivelor strategiei „Digital Agenda for Europe”(Agenda digitală a Europei) şi a viziunii pentru Spaţiul European de Cercetare (ERA), având un rol cheieîn sprijinirea implementării de noi facilităţi de cercetare.
Iniţiative de suport al eInfrastructurilor în
EuropaÎn Europa a fost formată o serie de iniţiative
menite să sprijine dezvoltarea infrastructurilor decercetare (RI) şi a eInfrastructurii, în special, ca un
instrument important pentru dezvoltarea cercetării
ştiinţifice în general. Politica generală de dezvoltare
a RI în Europa este determinată de Forumul strategic european privind infrastructurile de cercetare (ESFRI)[4]. Misiunea ESFRI este de a sprijini oabordare coerentă şi bazată pe strategie în elaborarea de politici privind infrastructurile de cercetare înEuropa, dar şi de a facilita iniţiativele multilaterale
care să conducă la o mai bună utilizare şi dezvoltare ainfrastructurilor de cercetare, la nivel comunitar precum şi cel internaţional. Totodată, ESFRI monitorizează aspectele regionale ale dezvoltării şi utilizării
RI, elaborează recomandări pentru asigurarea accesului egal la resurse RI europene pentru toate regiunile şi ţările care contribuie la dezvoltarea Spaţiului
European de Cercetare. Cu sprijinul ESFRI au fostelaborate şi lansate o serie de proiecte interdisciplinare masive de dezvoltare a RI specializate în diverse
domenii. Unele dintre aceste proiecte includ sau suntbazate pe componentele de eInfrastructură. În 2010,
ESFRI a identificat priorităţile pentru dezvoltarea următoarelor componente ale eInfrastructurii: reţele decomunicaţii, reţele grid distribuite, facilităţi de calculde înaltă performanţă şi depozite digitale.
Pentru soluţionarea unor probleme strategiceprivind dezvoltarea componentelor eInfrastructurii
Comisia Europeană a format o structura specială
de organizare şi coordonare a activităţilor – eInfrastructure Reflection Group. Activităţile e-IRG suntorientate spre:• crearea unui rezumat al ofertelor şi serviciilor actuale de eInfrastructură;• ilustrarea modului în care aceste dispoziţii actuale sunt în stare să îndeplinească cerinţele în
proiectele de dezvoltare a RI;• propunerea unor mecanisme de angajament
mai bun între RI şi eInfrastructuri;• identificarea unor probleme specifice, lacune şi oportunităţi potenţiale pentru eInfrastructurile
din Europa.

nr. 1(24), martie 2012 - 71

Akademos
e-IRG determină strategia de dezvoltare a eInfrastructurii europene ca un întreg şi pune un accent
special pe abordările pentru susţinerea diverselor
componente ale eInfrastructurii. e-IRG coordonează iniţiativele pan-europene şi proiectele de dezvoltare a infrastructurii electronice comune pentru cercetare şi inovare în Europa. Unele dintre proiectele
pan-europene sunt:– GEANT – Reţea Europeană multi-gigabit
pentru Cercetare şi Educaţie şi serviciile asociate(www.geant.net);– PRACE – Parteneriat pentru Procesare Avansată din Europa (http://www.prace-project.eu/);– EGI-InSPIRE – Reţea pan-europeană durabilă integrată pentru cercetători – European Grid Initiative(www.egi.eu).
În plus, e-IRG monitorizează eficienţa utilizării
eInfrastrucurilor comune pan-europene şi elaborează abordări şi recomandări clare pentru adaptarea
componentelor eInfrastructurii la necesităţile comunităţilor virtuale de cercetare, atât existente, câtşi cele noi.
Pentru a avea acces la instrumentele modernede suport al cercetărilor ştiinţifice, pentru a utiliza
resursele eInfrastructurii Europene, pentru a asigura condiţiile necesare pentru prelucrarea, stocarea şi prezentarea datelor ştiinţifice ale comunităţii
ştiinţifice, Republica Moldova, precum şi alte ţăridin Europa de Sud-Est, trebuie să se implice activ
în proiectele europene legate de dezvoltarea RI, în
general, şi de dezvoltare a eInfrastructurilor şi serviciilor conexe, în special. Asocierea Republicii Moldova la Programul Cadrul 7 a deschis oportunităţi
noi de utilizare largă a eInfrastructurii europene, iar
statutul de membru asociat va asigura calitatea demembru al Moldovei în diverse structuri europene(de exemplu: ESFRI, e-IRG), care stabilesc direcţiiile, priorităţile şi perspectivele de dezvoltare a infrastructurilor de cercetare (RI) şi serviciilor conexe.
Proiectul SEERA-EI – suport pentru dezvoltarea eInfrastructurii regionaleÎn 2008, la iniţiativa Reţelei Ştiinţifice şi Tehnologice din Grecia (GRNET), a fost format un consorţiu cu participarea reprezentanţilor din Republica Moldova pentru pregătirea unui proiect regional,
care a fost denumit SEERA-EI (Spaţiul Europei deSud-Est pentru Cercetarea în eInfrastructură). Iniţiativa se bazează pe cooperarea de durată în regiunea Sud-Est, întruchipată într-o serie de activităţi
finanţate de CE: iniţiativa SEEREN a stabilit o reţea
regională, în timp ce infrastructura regională de reţea Grid a fost dezvoltată printr-o serie de proiecte

72 - nr. 1(24), martie 2012

SEE-GRID regionale [5]; proiectul SEE-GRID-SCI
a fost orientat spre fortificarea comunităţilor regionale de utilizatori în utilizarea comună a eInfrastructurii [6].
Informaţii generale despre proiect:• SEERA-EI (Nr: 228052) este un proiectde tipul „Activitate de coordonare şi suport” şi sereferă la suportul pentru dezvoltarea de politici şi
implementarea programului ERA-NET în sprijinul
cooperării pentru infrastructurile de cercetare în domenii ştiinţă şi tehnologie;• 19 parteneri din 10 ţări participante reprezintă regiunea ESE (fig. 3), iar fiecare ţară este reprezentată în proiect de către managerul naţional deprograme de eInfrastructură – minister sau agenţie
guvernamentală respectivă, precum şi partener naţional pentru implementarea eInfrastructurii – NRENşi / sau NGI;
• Proiectul a fost lansat în aprilie 2009 cu odurată de 3 ani.

Fig. 3. Partenerii proiectului SEERA-EI

Obiectivul de bază al proiectului SEERA-EI
este dezvoltarea şi consolidarea coordonării şi cooperării programelor naţionale de eInfrastructură în
regiunea Europei de Sud-Est (ESE). Acest obiectiv
îşi propune să implice managerii programelor-cheienaţionale în domeniul infrastructurilor electronice(eInfrastructuri) din ESE într-un dialog şi planificare comună, pentru a stabili o platformă de comunicare sustenabilă şi activităţi de cooperare durabilă în
elaborarea viziunii, strategiei şi planului de acţiuni
regionale comune privind infrastructurile de cercetare.
Obiectivele specifice ale proiectului sunt [7]:O1 – Intensificarea dialogului comun şi
schimbul de informaţii între managerii de programe naţionale
Acest obiectiv ţine de lipsa schimbului de in-Proiecte internaţionale
formaţii la nivelul managerilor de program privind
RI, precum şi creşterea gradului de conştientizare şiîncredere reciprocă la nivel regional.
O2 – Analiza stării actuale în cadrul programelor naţionale
Acest obiectiv se referă la necesitatea de a creao viziune de ansamblu a programelor naţionale în
vigoare, astfel încât să fie posibilă identificarea aspectelor comune şi a complementarităţii în cadrul
programelor naţionale, deschizând calea pentru înţelegerea domeniului de aplicare şi scopul de colaborare şi cooperare.
O3 – Reducerea fragmentării şi îmbunătăţirea coordonării în segmentul Europei de Sud-Est a ERA în domeniul RI, la nivelul programelor naţionale şi evitarea creării nişelor de programe non-standardizate
Mai multe iniţiative de eInfrastructură, cu diverse domenii de aplicare şi obiective, se desfăşoară
în prezent la nivel naţional, în regiunea Europei deSud-Est, dar cu finanţare insuficientă şi dispersată.
În acest context, obiectivul dat se referă la necesitatea de a alinia şi armoniza programele naţionale,
atât între ţările din regiunea ESE, cât şi în cadrulspaţiului european mai larg, ceea ce va conduce laasigurarea condiţiilor necesare pentru atragerea talentelor şi maximizarea resurselor.
O4 – Facilitarea elaborării şi suportului eficient al programelor naţionale de RI, în corespundere cu recomandările comune şi viziunea
regională
Acest obiectiv se axează pe structurarea programelor naţionale şi regionale în domeniul infrastructurilor de cercetare, precum şi facilitarea managerilor de programe în elaborarea unor programenaţionale de eInfrastructură bazate pe un set comun de criterii şi recomandări, care sunt relevanteîntr-un context mai larg al eInfrastructurilor europene şi ERA. Rezultatul principal al acestui obiectiv
este de a îmbunătăţi programele naţionale şi a deschide calea pentru asigurarea sprijinului financiar la
nivel naţional.
O5 – Stimularea cooperării concrete a managerilor de programe, a planificării comune şi arealizării unor activităţi comune, atât pe durata
proiectului, cât şi dincolo de aceasta pe termenlungAcest obiectiv se axează pe implementarea unoracţiuni soft concrete pe termen scurt, acţiuni de politici pe termen scurt şi pe termen lung, printr-o seriede activităţi focusate şi coordonate. Se presupune că
activităţile vor avea impact asupra evoluţiei de dupădurata proiectului, vor asigura condiţiile necesare
pentru atragerea talentelor, maximizarea resurselorşi asigurarea celui mai bun rezultat al investiţiilorraţionale în cercetarea din Europa şi vor contribuila optimizarea şi raţionalizarea investiţiilor în regiune.

O6 – Formularea unei viziuni şi strategii comune
Obiectivul se referă la formularea unei viziuni
şi strategii comune pentru regiune, în special pentru
beneficiul unor ţări terţe, cum este Republica Moldova, în vederea creării unei mase critice în regiune,
care va permite dirijarea politicilor regionale, dar şia celor europene.
O7 – Stabilirea unei platforme pe termenlung pentru dialog susţinut între managerii deprogram care se va extinde dincolo de durata
proiectului
Scopul final al proiectului este intensificarea
cooperării durabile între managerii de program în
regiune pe termen lung şi elaborarea, astfel, a unei
platforme pentru schimbul de informaţii şi mecanisme conexe, stabilind fundamentul pentru un impact
de durată.
O8 – Activizarea schimbului de informaţii cucelelalte ţări din ERA şi desfăşurarea activităţilor de colaborare internaţională
Pentru proiect este vital de a colabora îndeaproape cu alte iniţiative complementare desfăşuratedincolo de nivelul pan-european. Deşi în prezent nu
există nicio iniţiativă echivalentă la nivel european,obiectivul este de a asigura o colaborare strânsă celpuţin cu eIRG şi alte iniţiative potenţiale, dar şi de aoferi experienţa acumulată în cadrul proiectului iniţiativelor similare viitoare.
Proiectul va asigura angajamentul local şi oabordare armonizată faţă de iniţiativele la nivel naţional şi regional în infrastructuri electronice. Iniţiativa dată deschide calea spre viziunea, strategia
şi cooperarea regională comună durabilă, care va
oferi regiunii o voce comună pe scena europeană
şi internaţională şi va consolida ERA per ansamblu,
va permite cercetarea colaborativă de calitate pe un
spectru de domenii ştiinţifice.
Pe durata realizării proiectului, în toate 10 ţăriale ESE participante în proiect au fost analizate programele naţionale care se referă la diferite aspecteale dezvoltării componentelor eInfrastructurilor. Înacest scop, consorţiul proiectului a elaborat un chestionar special şi un sistem de evaluare asociat carea permis colectarea şi compararea informaţiilor despre programele naţionale, vizavi de tendinţele europene comune în domeniul eInfrastructurilor şi serviciilor conexe. În timpul acestei anchete, pe baza
datelor colectate din chestionare, au fost analizate
29 de programe: Grecia – 6, Albania – 3, Bosnia
şi Herţegovina – 1, Bulgaria – 3, Macedonia – 3,
Republica Moldova – 4, Muntenegru – 3, România– 2, Serbia – 3, Turcia – 1. Per ansamblu, trebuie
remarcat faptul că în regiunea ESE programele conduse de Ministere sunt de obicei de ordin superiorşi axate în special pe sectoare generale de IT, şi nu
exclusiv pe eInfrastructură. De obicei, finanţarea
pentru eInfrastructură este asigurată ca o acţiune denr. 1(24), martie 2012 - 73

Akademos
finanţare directă pentru componentele naţionale deeInfrastructură, precum Reţele ştiinţifico-educaţionale naţionale şi iniţiativele naţionale Grid (NREN/ NGI). Se atestă o lipsă evidentă de sprijin specializat al comunităţilor de utilizatori de eInfrastructuri.
Unele idei iniţiale în acest sens au fost formulate
doar în unele programe. Pentru fiecare program analizat a fost creată o cartelă de identificare a programului naţional SEERA-EI (accesibile la adresa
http://wiki.seera-ei.eu/index.php/
Category:Current_relevant_national-level_programmes).
Sumarul studiului programelor naţionale şi alrecomandărilor coordonatorilor de programe suntprezentate în documentul elaborat de Consorţiul
proiectului „White Paper: National eInfrastructure
Programme Cookbook for South East Europe” [8].
Documentul se adresează şi factorilor de decizie îndomeniu, autorităţilor finanţatoare, precum şi proprietarilor/operatorilor de eInfrastructuri din regiune. Carta albă este un document foarte util pentru
a intensifica colaborarea în domeniul eInfrastruturii
atât la nivel naţional, cât şi regional.
Concluziile studiului prezentate în Carta albăcu referire la Republica Moldova atestă că în ţarăse întreprind eforturi semnificative pentru a îmbunătăţi eInfrastructura, însă doar trei din cele patru
programe analizate ar putea fi considerate ca fiind
consacrate exlusiv eInfrastructurii. Se remarcă lipsa
de angajament guvernamental faţă de eInfrastructură, care-i inerent în cazul în care ţara are ca obiectiv strategic depăşirea graniţelor sale stabilirea colaborării internaţionale, oferind sprijin şi beneficii
pentru dezvoltarea în continuare a domeniului dat.
Iniţiativele private în acest sens sunt binevenite, darnu sunt suficiente pentru a oferi suport la nivel depolitici naţionale. Actualmente nu există programeîn desfăşurare dedicate eInfrastructurii. Este foarte
important pentru o ţară să dezvolte o viziune stabilă
şi pe termen lung în ceea ce priveşte eInfrastructurile, astfel încât să fie elaborate planuri specifice atâtla nivel intern, cât şi internaţional. Cu toate acestea,
au fost totuşi întreprinse un şir de măsuri privind
conectivitatea internaţională. Există un potenţial
pentru dezvoltare, dar este necesar mai mult suport
guvernamental pentru a satisface cerinţele de resurse la nivel organizaţional şi financiar.[8]În baza analizei comparative a programelor naţionale au fost identificate priorităţile din domeniile
regionale de colaborare. După negocierile detaliate
cu managerii de programe, participanţi la proiect,privind nevoile şi priorităţile acestora, a devenit evident că majoritatea ţărilor sunt interesate şi deschisepentru a participa la un apel comun, fără restricţii,utilizând metodologia CE în structurarea programului. Temele comune de interes sporit pentru ESE,
identificate pentru apelul comun regional de viitorsunt:

74 - nr. 1(24), martie 2012

• Infrastructură de reţea;• Cercetare şi crearea de capacităţi în cloudcomputing;• Infrastructură şi aplicaţii pentru HPC;
• E-aplicaţii pentru societate şi alte domeniietc.
După negocierea priorităţilor naţionale de dezvoltare a eInfrastructurii, analiza comparativă aacestora cu tendinţele europene în dezvoltarea infrastructurii şi serviciilor electronice, a fost propusşi selectat în calitate de compromis subiectul pentru Apelul Regional Comun – „APEL pilot comunde propuneri în cercetare şi crearea de capacităţi în
cloud computing”. Anunţul oficial al apelului este
planificat pentru mai 2012.
Ca rezultat al prezentării instrumentului naţional pentru depunerea şi evaluarea propunerilor deproiecte în cercetare-dezvoltare – EXPERT Online(www.expert.asm.md) [9], Institutul de Dezvoltare
a Societăţii Informaţionale din Republica Moldova
a fost selectat ca organizaţie responsabilă pentru suportul informaţional al secretariatului apelului comun, asigurând instrumente web pentru anunţarea
lui, depunerea, evaluarea şi monitorizarea tuturor
etapelor de organizare şi desfăşurare ale acestuia.
În Republica Moldova în cadrul proiectului SEERA-EI au fost organizate două mese rotunde. La
25 februarie 2011 a fost organizata masa rotundă
“eInfrastructură – stare actuală şi perspective dedezvoltare”, la care au participat reprezentanţi ai
ministerelor Tehnologiei Informaţiei şi Comunicaţiilor, Educaţiei, Sănătăţii, Agriculturii, ai comunităţii
ştiinţifice şi altor organizaţii cu tangenţe la eInfrastructură. În cadrul evenimentului au fost discutate
oportunităţile de dezvolatre a infrastructurii electronice în concordanţă cu priorităţile şi programele europene în domeniu. La 13 aprilie 2011 a fost organzată masa rotundă cu tema „Cloud Technology for
e-Government and beyond” la care au participat peste 40 de reprezentanţi ai ministerelor de profil, mediului academic şi organizaţiilor din domeniul TIC
din ţară (AŞM, Institutul de Dezvoltare a Societăţii
Informaţionale, Institutul de Matematică şi Informatică, RENAM, Ministerul Educaţiei, Ministerul
Agriculturii, Centrul de Telecomunicaţii Speciale,
Universitatea Tehnică a Moldovei, Universitatea deStat, Academia de Studii Economice, Centrul Naţional de Management în Medicină, Universitatea deMedicină şi Farmacie etc.), dar şi experţi internaţionali. Prezentările din cadrul evenimentului s-au
axat pe iniţiativele de Cloud computing şi utilizarea
acestora pentru e-guvernare şi e-cercetare în baza
infrastructurilor electronice. Participarea reprezentanţilor Centrului de Guverare Electronică din Moldova, partenerilor din Turcia, Bulgaria şi Grecia,
membri ai consorţiului proiectului SEERA-EI a trezit un interes deosebit, atât pentru invitaţii din ţară,cât şi pentru cei de peste hotare.

Proiecte internaţionale
Totodată, au avut loc un şir de vizite bilateraleîntre ţările partenere ale proiectului. Vizita bilaterală
România – Moldova s-a desfăşurat la Bucureşti pe
7 noiembrie 2011 şi a întrunit reprezentanţi ai Autorităţii Naţionale pentru Cercetare Ştiinţifică, Reţelei
Ştiinţifico-Educaţionale RoEduNet din România şi
Academiei de Ştiinţe a Moldovei şi Reţelei Ştiinţifico-Educaţionale RENAM din Moldova. Vizita s-asoldat cu determinarea unor priorităţi comune pentru ambele ţări privind suportul pentru dezvoltarea
eInfrastructurii, promovarea utilizării eInfrastructurilor existente de către comunităţile academice dinambele ţări, susţinerea activă a participării comune
în diverse proiecte din PC7, asigirarea suportului şi
consutaţiilor reciproce, shimb de experienţă şi specialişti, precum şi crearea de capacităţi în domeniul
eInfrastructurilor.
Proiectul va avea un impact semnificativ asupra
comunităţilor ştiinţifice din regiune în special prinintermediul evenimentelor naţionale şi regionale organizate în cadrul acestuia. Zece la număr, aceste
evenimente au inclus atât mese rotunde, forumuri
de discuţii, seminare de diseminare a rezultatelor
proiectului, cât şi conferinţe şi seminare specializate.
Unul dintre rezultatele importante ale proiectului a fost pregătirea şi semnarea Memorandumuluide înţelegere (MoU) întitulat „Viziune regională comună şi Strategia de eInfrastructură” de către zece
ministere / agenţii de stat din nouă ţări din regiune,
care stabileşte o viziune comună şi strategia de dezvoltare a eInfrastructurii pentru regiunea Europeide Sud-Est. Memorandumul de înţelegere prevede
unele dispoziţii importante de determinare a direcţiilor principale şi accentelor pentru eInfrastructurile
regionale şi serviciile conexe. De exemplu, perspectivele pentru componenta de reţele în Memorandumul de înţelegere semnat sunt formulate după cum
urmează: „Până în 2020, în Regiunea Europei deSud-Est va fi creată o reţea de fibră backbone regională, care constă din NREN interconectate, cu
fibre transfrontaliere între ţări, cu un nivel ridicat
de operaţiuni cel puţin peer-peer. Reţeaua Europeide Sud-Est şi ţările care fac parte din aceasta va fi
pe deplin interoperaţională şi integrată cu GEANT
sau o reţea de cercetare pan-europeană echivalentă”. Prevederi similare clare sunt formulate pentru
alte componente ale eInfrastructurii, cum ar fi Grid,
HPC, Cloud, care se află în centrul viziunii generalea eInfrastructurilor regionale.
Concluzii
Proiectele regionale şi naţionale de dezvoltare
a eInfrastructurii au un impact valoros asupra capacităţii comunităţilor ştiinţifice şi educaţionale din
Republica Moldova de a accesa facilităţi moderneşi servicii de eInfrastructură, oferind astfel suportţărilor participante din Europa de Sud-Est pentru ase alătura Europei electronice şi a alinia priorităţile
naţionale la recomandările UE. Proiectul SEERAEI, precum şi alte proiecte regionale conexe, axate
pe probleme de dezvoltare a eInfrastructurii, au permis dezvoltarea componentelor de bază ale infrastructurii electronice moderne şi a serviciilor conexeîn Moldova. Un alt rezultat important al proiectului
este legat de activităţile de networking care au o importanţă socială şi politică deosebită pentru întreaga
regiune a Europei de Sud-Est şi pentru Moldova, în
special. Modernizarea permanentă a componentelor
eInfrastructurii este în conformitate cu obiectivul
general al eEuropei – accelerarea dezvoltării societăţii informaţionale în Europa, asigurându-se disponibilitatea acesteia pentru toate comunităţile.
Bibliografie
1. http://cordis.europa.eu/ictresults/index.cfm?ID=90825&section=news&tpl=article
2. e-IRG „Blue Paper” 2010. e-IRG secretariat P.O.
Box 405, FI-02101 Espoo, Finland, 2010, 31 pp. (http://
www.e-irg.eu/publications/blue-papers.html).
3. Project SEERA-EI – Deliverable D4.1a. SEERAEI-Interim Report-b-2011-7-22, 63 pp.
4.
http://ec.europa.eu/research/infrastructures/index_en.cfm?pg=esfri
5. A. Andries, P. Bogatencov, G. Secrieru, V. Sidorenco, A. Altuhov, V. Pocotilenco. MD-GRID NGI DEVELOPMENT. Proceedings of the International Conference ICT+ „Information and Communication Technologies-2009”, 18-21 May, 2009, Chisinau, pp. 11-14, ISBN
978-9975-66-134-8
6. V. Sidorenco, P. Bogatencov, A. Altuhov. MDGRID JRU CONSORTIUM AND ITS ROLE IN SEEGRIDSCI PROJECT. Distributed Computing and GridTechnologies in Science and Education. Proceedings of
the Third International conference. Dubna, JINR, June
30-July 4, 2008, pp. 45-53.
7. Sidorenco Veaceslav. Development of EInfrastructure for eScience in Moldova. Proceedings of ITSN-2010- International Conference on Information Technologies, Systems and Networks 2010. 25-26 February 2010,
ULIM, Chisinau, Moldova, pp. 40-53, ISBN 978-9975101-50-9.
8. „White Paper: National eInfrastructure Programme Cookbook for South East Europe”, Burcu Ortakaya,
Spiros Livieratos, Ognjen Prnjat and Ebru Basak Akoz,
2011, 36 pp.
9. Cojocaru Igor. De la proiecte prin rapoarte către
indicatori: dezvoltarea sistemelor informatice în sfera
cercetare-dezvoltare din Republica Moldova, Simpozionul Ştiinţific al Tinerilor Cercetători ASEM-2011, 14-15
aprilie, 2011, ASEM, Chişinău, pp. 199-203.

nr. 1(24), martie 2012 - 75

Akademos

EXTINDEREA
COOPERĂRII PENTRU
CERCETARE
ÎN DOMENIUL TIC ÎNTRE
UE, EUROPA DE EST
ŞI CAUCAZUL DE SUD(ianuarie 2009 – iunie 2011)
Rodica CUJBA1
Igor COJOCARU2Irina COJOCARU2
1
Academia de Ştiinţe a Moldovei
2
Institutul de Dezvoltare a Societăţii
Informaţionale
EXTENDING ICT RESEARCH COOPERATION BETWEEN THE EU, EASTERN EUROPE
AND THE SOUTHERN CAUCASUS
During two years and a half, starting in 2009,
Moldova was involved in the European project
EXTEND which aimed to enhance scientific andresearch co-operation between the Eastern Europe
and the Southern Caucasus (EECA) countries andthe EU, focusing specifically on the Information
and Communication Technologies (ICT) field of
the FP7. The consortium of 8 partners managed tomap the key ICT research actors and capabilities
from the EECA region, organises several ICT
training workshops and identify the top ICT research
priorities, facilitating networking and disseminationof project achievements.

Detalii generale şi obiectivele de bază ale
proiectului şi clusterului
La 30 iunie 2011 s-a finisat proiectul PC7
EXTEND – www.extend-ict.eu (EXTENDing ICT
research co-operation between the European Union,
Eastern Europe and the Southern Caucasus), cares-a desfăşurat pe parcursul a 30 de luni, începând cu
1 ianuarie 2009. Proiectul EXTEND a fost unul desuport, partenerii acestuia fiind două state membre
UE (Grecia, România) şi şase state foste republici
ale Uniunii Sovietice (Armenia, Azerbaidjan,
Belarus, Georgia, Moldova, Ucraina). Din partea
Republicii Moldova proiectul a fost reprezentat de
Academia de Ştiinţe a Moldovei (www.asm.md),
cu suportul activ al Institutului de Dezvoltare a
Societăţii Informaţionale (www.idsi.md).
Obiectivul principal al proiectului a constat îna acorda suport comunităţii ştiinţifice specializate

76 - nr. 1(24), martie 2012în domeniul tehnologiilor informaţionale şi decomunicaţie în ţările Europei de Est şi Caucazului
de Sud prin realizarea următoarelor scopuri:a) identificarea actorilor principali în domeniul
TIC;b) organizarea seminarelor de formare
pentru actorii identificaţi în domeniul aspectelor
procedurale ale Programului Cadru 7 al UE (PC7);c) identificarea priorităţilor în domeniul TIC
în vederea intensificării cooperării între UE şi ţările
Europei de Est şi Caucazului de Sud;d) dezvoltarea reţelelor de actori în domeniul
TIC pe întreg teritoriul Europei.
La iniţiativa Comisiei Europene, proiectul
EXTEND, împreună cu alte două proiecte europene
SCUBE-ICT şi ISTOK-SOYUZ, au format Clusterul
TIC în regiunea Europei de Est şi Asiei Centrale(EECA ICT Cluster – www.eeca-ict.eu), ţările ţintă
ale acestuia fiind Armenia, Azerbaidjan, Belarus,
Georgia, Kazahstan, Kîrgîzstan, Republica Moldova,
Federaţia Rusă, Tadjikistan, Turkmenistan, Ucraina
şi Uzbekistan. Scopul de bază al formării clusteruluiîn cauză a fost complementarea unor activităţi
similare pe verticală, precum şi excluderea dublării
activităţilor pe orizontală.
Începând cu 2009, partenerii clusterului au
implementat o serie de activităţi care au fost axate
pe următoarele obiective:Creşterea nivelului de conştientizare privind
activităţile de cercetare finanţate de UE în cadrul
programulului TIC al PC7, în regiunea EECA, prin:a) iniţierea unui dialog în domeniul TIC cu
comunităţile de cercetare-dezvoltare (C&D) dinţările Europei de Est şi Asiei Centrale pentru a
identifica competenţele şi punctele forte ale acestora
în sfera cercetării;b) organizarea zilelor de informare şi
seminarelor de formare în toate ţările Europei deEst şi Asiei Centrale pentru a disemina informaţia
cu privire la oportunităţile oferite de Programul TIC
al PC7;c) înfiinţarea serviciului on-line de Help Desk
pentru a oferi asistenţă şi sprijin vizavi de procedurilede participare la Programul TIC al PC7;d) furnizarea suportului necesar cercetătorilor
din regiunea Europei de Est şi Asiei Centrale cu
privire la implicarea acestora în proiectele finanţate
de UE;e) crearea unui portal web care serveşte în
calitate de sursă de informaţii on-line.
Îmbunătăţirea vizibilităţii C&D, organizaţiilor
şi specialiştilor în domeniul TIC din regiunea
Europei de Est şi Asiei Centrale pe arena europeană
şi stimularea colaborării cu omologii acestora din
UE urma să se obţină prin:

Proiecte internaţionalea) crearea unei baze de date on-line (Platforma
de Competenţe) pentru promovarea domeniilor
de interes şi realizărilor proeminente din C&D
în domeniul TIC, precum şi a organizaţiilor şi
experţilor relevanţi http://www.eeca-ict.eu/eeca/
index.php/ru/competence;b) activităţi de creare a reţelelor (networking)în UE şi în ţările Europei de Est şi Asiei Centrale
pentru discuţiile face to face între cercetători dinambele regiuni în scopul valorificării potenţialuluide colaborare în viitor;c) valorificarea reţelei de contacte alepartenerilor clusterului în UE;d) integrarea organizaţiilor Europei de Est şi
Asiei Centrale în platformele tehnologice europene
relevante;e) organizarea unei campanii de promovare,publicitate şi informare atât pentru cercetătorii din
UE, cât şi din Europa de Est şi Asia Centrală cu
privire la beneficiile colaborării mutuale.
Sprijinirea dialogului politic dintre UE şi ţările
Europei de Est şi Asiei Centrale, contribuind astfel
la crearea unor iniţiative comune în domeniul TIC,
consolidând colaborarea în sfera C&D, prin:a) identificarea şi analiza priorităţilor decercetare în domeniul TIC în ţările Europei de Est şi
Asiei Centrale;b) identificarea domeniilor-cheie TIC de interesreciproc, care pot genera beneficii socio-economiceşi impact substanţial pentru toate regiunile;c) organizarea unei serii de consultări, oferind
astfel un forum de discuţii deschise pentru schimbul
de idei privind viitorul plan de acţiuni în vederea
consolidării colaborării dintre UE şi regiunea
Europei de Est şi Asiei Centrale.
Rezultatele şi impactul proiectului la nivelnaţional
În cadrul proiectului EXTEND şi al clusterului
sus-menţionat Academia de Ştiinţe a Moldovei,
în comun cu Institutul de Dezvoltare a Societăţii
Informaţionale, au realizat un şir de activităţi:A fost elaborat site-ul web al proiectului –www.extend-ict.eu. Site-ul conţine informaţii
detaliate despre proiect şi cluster, precum şi despre
activităţile implementate şi rezultatele obţinute,informaţii despre cele mai importante evenimente
TIC din lume. Site-ul dispune şi de pagină privată
a proiectului, care este utilizată ca platformă demanagement al cunoştinţelor obţinute în cadrul
proiectului.
A fost elaborat şi implementat serviciul HelpDesk, accesibil atât de pe pagina proiectului

EXTEND, cât şi de pe portalul clusterului (http://
eeca-ict.eu/eeca/index.php/helpdesk). Pe parcursul
derulării proiectului, peste 300 de cercetători din
12 state ale Europei de Est şi Asiei Centrale dinspaţiul CSI au beneficiat de asistenţă prin întrebările
depuse on-line. Atât site-ul proiectului cât şi
serviciul Help-Desk a fost proiectat şi implementat
în cadrul Laboratorului Tehnologii Informaţionaleşi de Comunicaţii al IDSI.
Au fost elaborate şi imprimate diverse materiale
de diseminare (broşuri, pliante, postere), distribuiteîn cadrul unor numeroase evenimente atât pe plannaţional, cât şi internaţional.
La Chişinău s-a organizat Conferinţa de lansare
a proiectului „Fostering scientific and researchcooperation between the Eastern Europe andSouthern Caucasus countries and the EU” (19 iunie2009), la care au participat peste 100 de actori TIC
din Armenia, Azerbaidjan, Belarus, Belgia, Georgia,
Moldova, România, Rusia, Ucraina. În cadrul
Conferinţei au fost discutate problemele cu carese confruntă ţările CSI în dezvoltarea cercetărilor
în domeniul TIC, căile de soluţionare ale acestora,
precum şi oportunităţile de colaborare cu UE. Detalii
despre conferinţă pot fi găsite pe pagina http://www.
extend-ict.eu/conference2009.
În comun cu alte două proiecte ale clusterului
au fost elaborate, publicate şi diseminate 4 numere
de Newsletter, în care a fost inclusă informaţia cu
privire la evenimente organizate şi planificate,precum şi rezultatele obţinute în cadrul clusterului– http://www.eeca-ict.eu/eeca/index.php/ru/-/eecaict-cluster-newsletters.
În cadrul a două runde succesive de chestionare
au fost identificate 20 de organizaţii din Republica
Moldova care efectuează sau prezintă interes sporit
pentru cercetări în domeniul TIC. Organizaţiile
identificate au completat chestionare cu privire
la competenţele acestora în vederea colaborării în
cercetare-dezvoltare pe plan european. Chestionarele, după o prelucrare metodică, au fost introduseîn baza de date publicată în platforma de competenţe
de pe portalul clusterului EECA ICT – http://www.
eeca-ict.eu/eeca/index.php/ru/competence.
În urma consultărilor cu actorii-cheie în domeniul TIC (instituţii de cercetare, instutuţii deînvăţământ, organizaţii obşteşti, companii private,factori de decizie din domeniul TIC) au fost
identificate priorităţile de cercetare-dezvoltare în
domeniul TIC în conformitate cu obiectivele PC7
ale ţărilor Europei de Est şi Asiei Centrale pentru
colaborarea cu Uniunea Europeană în perioada
2010-2015. În Republica Moldova la exerciţiul denr. 1(24), martie 2012 - 77

Akademos
consultare au participat 27 de experţi în domeniul
TIC. Priorităţile TIC identificate în şase ţări ale
Europei de Est şi Asiei Centrale sunt prezentate
în tabelul 1 şi în prospectul publicat pe site-ul
proiectului – http://extend-ict.eu/sites/default/files/
National-promo.pdf.
69 de cercetători din Republica Moldova,
preponderent din domeniul TIC, au participat la celetrei runde ale seminarelor de formare, organizate la
19 mai 2010, 11-12 octombrie 2010 şi 31 martie
2011. Seminarele au fost axate pe priorităţile
identificate pentru Republica Moldova în cadrul
exerciţiului de consultare. Unii participanţi ai
seminarelor şi-au prezentat ideile de proiecte, careau fost evaluate în grupuri. În cadrul acestor exerciţii
de evaluare ideile de proiecte au fost evaluatedupă un model de criterii elaborat. Pe lângă critica
mai mult sau mai puţin obiectivă, autorii ideilor
de proiecte au beneficiat de numeroase sugestii
privind modalităţile de îmbunătăţire a propunerilor.
Majoritatea participanţilor au fost satisfăcuţi detematica şi modul de organizare a seminarelor.
10 cercetători din domeniul TIC din Republica
Moldova au fost susţinuţi financiar din fondurile
proiectului pentru a participa la evenimentele debrokeraj organizate atât în UE, cât şi în CSI – 3

persoane au participat la evenimentul ICT 2010
„Digitally Driven” (27-29 septembrie 2010,
Bruxelles, Belgia), 3 persoane – la evenimentul ICT
Proposers’s Day 2011 (19-20 mai 2011, Budapesta,
Ungaria), 4 persoane – la Conferinţa „The Way
Forward for the Information Society in the Eastern
Europe and South Caucasus countries: Priorities
and Challenges” (16-17 iunie 2011, Tbilisi,
Georgia). Participanţii la evenimente au prezentat
ideile de proiecte, au stabilit relaţii de colaborare cu
participanţii din alte ţări, s-au informat cu privire laoportunităţile oferite de UE în domeniul cercetăriidezvoltării.
Prin organizarea evenimentelor de Networking,proiectul a contribuit esenţial la stabilirea relaţiilor
de contact cu partenerii naţionali şi internaţionali şi
la consolidarea comunităţii ştiinţifice din domeniul
TIC din Republica Moldova. Pe întreaga durată aproiectului comunitatea ştiinţifică din Republica
Moldova a beneficiat de consultanţa experţilor
internaţionali în Programul Cadru 7.
În cadrul clusterului a fost elaborat Ghidul
de stabilire a reţelei de cooperare (Networking
Guide – http://www.extend-ict.eu/sites/default/
files/Networking-guide_eng.pdf), înalt apreciatde evaluatorii proiectelor, dar şi de experţii
internaţionali.
Tabelul 1

Priorităţile TIC pentru C&D, identificate în şase ţăriPriorităţile TIC pentru C&D
Cognitive Systems and Robotics
Computing Systems
Design of Semiconductor Components
and Electronic-based Miniaturised
Systems
Digital libraries and digitalpreservation
ICT and Ageing
ICT for Governance and Policy
Modeling
ICT for Patient Safety
ICT for enviromental services
Intelligent information management
Internet of Services, Software &Virtualization
Nanoelectronics Technology
Microsystems and smart miniaturised
systems
Personal Health Systems
Photonics
Language Based Interaction
Technology-Enhanced Learning
Trustworthy ICT

78 - nr. 1(24), martie 2012

BelarusUcraina

Azerbaidjan

Moldova

Armenia

Georgia

Proiecte internaţionale

Fig. 1. Activităţile de diseminare şi de stabilire a relaţiilor de colaborare realizate în cadrul clusterului

Activităţile de diseminare şi de stabilire areţelelor de cooperare ale clusterului sunt prezentate
în fig. 1.
Vizibilitatea rezultatelor proiectului pe
Internet
O succintă statistică privind vizibilitateasite-ului proiectului EXTEND pe Internet denotă că
peste 46 000 de vizualizări în cadrul a peste 11 000
vizite au fost realizate de peste 4 700 vizitatori unici,
din 118 ţări. Cele mai multe vizite au fost realizate
de Republica Moldova (peste 4 500 vizite), urmate
de Belarus (peste 800 vizite).
Continuitatea proiectuluiÎn cadrul apelului ERA-WIDE 2011 al PC7,
din partea Republicii Moldova au fost depuse douăpropuneri de proiecte, care reprezentau o continuitatea iniţiativelor proiectului EXTEND. Una dintre
propuneri a fost acceptată pentru finanţare, proiectul
PICTURE (Policy dialogue in ICT to an Upper levelfor Reinforced EU-EECA Cooperation) stabilind
drept obiectiv implicarea factorilor de decizie dinmediul de cercetare, academic, industrie, guvernşi societatea civilă din UE şi EECA într-un dialog
activ privind promovarea politicilor în domeniul
TIC din regiune şi consolidarea parteneriatelor
strategice între aceste organizaţii din regiune. Siteul proiectului EXTEND este menţinut în continuare,

iar serviciul de HelpDesck a devenit un instrument
informatic de consultanţă pentru Punctele Naţionale
de Contact în TIC a PC7 din ţările partenere ale
Clusterului EECA ICT. Institutul de Dezvoltare
a Societăţii Informaţionale găzduieşte PunctulNaţional de Contact din domeniul TIC din Republica
Moldova.
Recomandări pentru alte proiecte naţionale
şi internaţionale
Diseminarea informaţiei privind desfăşurarea
activităţilor din cadrul proiectelor naţionale şiinternaţionale, precum şi a cunoştinelor obţinuteprin intermediul site-urilor proiectelor poate avea
un impact major în societate şi contribui esenţial laconsolidarea capacităţilor şi la integrarea comunităţii
ştiinţifice din Republica Moldova în spaţiul europeande cercetare. La elaborarea site-ului proiectului
este important a stabili interfeţe ale schimbului
de informaţii cu alte site-uri în domeniu (în baza
serviciilor web etc. hyperlinkuri) şi formarea unorclustere pe domenii. Astfel, cunoştinţele generate
de comunitatea ştiinţifică pot deveni mai accesibile
pentru ulterioarele cercetări, educaţie sau transfer
tehnologic.
Bibliografie
http://www.extend-ict.eu
http://www.eeca-ict.eu/eeca/

nr. 1(24), martie 2012 - 79

AkademosЭЛЕКТРОХИМИЧЕСКИЙ
ТЕМПЛАТНЫЙ
СИНТЕЗ – НОВЫЙ
МЕТОД ПОЛУЧЕНИЯ
ФУНКЦИОНАЛЬНЫХ
НАНОМАТЕРИАЛОВ
А.И. ДИКУСАР
член-корреспондент АНМ
The paper describes the basis of the electrochemical template synthesis that is a novel method to
obtain nanomaterials, the potential of this method is
also given.
The participation of the Moldovan researchers
from the Institute of Applied Physics of the ASM as
the member of the Consortium formed in the framework of the project IRSES- FP 7. Researchers offive countries - the USA, France, Belgium, Lithuania,
and the Republic of Moldova, make up this Consortium created to implement the theme of the multilateral international project mentioned aboveРазвитие различных отраслей промышленности тесно связано, с одной стороны, с миниатюризацией изделий, а с другой – с получением функциональных материалов, обладающих
специальными свойствами (электрическими,магнитными, механическими и др.). Использование для этих целей наноматериалов не просто
дань моде, а насущная необходимость, поскольку именно такие материалы зачастую обладают
уникальными свойствами.
Характерной особенностью наноматериалов
является наличие размерного эффекта, суть которого состоит в том, что свойства материала
зависят от размера (например, пленок, частиц,кристаллитов, диаметра проводника и т.д.). Внекоторых случаях – это т.н. квантовый размерный эффект, когда определенные параметры
системы квантуются, а следовательно, при изменении толщины, например, пленки, или диаметра провода проводник может превращатьсяв диэлектрик и наоборот. Изменение размеров
полупроводника может приводить к изменениюего важнейшей энергетической характеристики, т.н. ,,ширины запрещенной зоны”. C другой
стороны, получение т.н. ,,нанокристаллических”покрытий может обеспечить достижение уникальных механических свойств поверхности.
Иными словами, управление размерами при получении материалов обеспечивает по существу
получение нового материала без изменения егохимического состава.
Среди методов получения таких материалов особое место занимают электрохимические
(как катодное электроосаждение, так и анодное
растворение) [1-3], обладающие существенными достоинствами – простотой, относительно
низкой стоимостью, широкими возможностями
управления свойствами.
Одним из таких методов является т.н. электрохимический темплатный синтез, суть которого заключается в том, что на специальным образом приготовленные мембраны (например, изоксида алюминия Al2O3) наносится проводящая
подложка (меди, серебра, золота), в результате
чего получается шаблон (матрица, темплат). Матрица помещается в электролит и на металлическую подложку осаждается металл или сплав
посредством электроосаждения из электролита
определенного состава (см. рис.1).
Поскольку размеры пор мембраны можно
регулировать посредством также электрохимического процесса (анодного растворения) (см.
рис.2), появляется возможность получения ансамбля нанопроводов регулируемых размеров(от нескольких нанометров и более).

Рис. 1. Схема осуществления электрохимического темплатного синтеза

80 - nr. 1(24), martie 2012

Proiecte internaţionaleа.

б.
Рис. 2. Схема получения нанопористой матрицы из
Al2O3 (а) и вид поверхности нанопор сверху (б)В зависимости от поставленной задачи, полученный материал может быть в дальнейшем
использован в качестве нанокомпозита (без удаления матрицы) или как собственно нанопористый материал (после растворения матрицы,например, в щелочи). На рис.3 представлен поперечный срез нанокомпозита с ансамблем нанопроводов из меди [4], а на рис.4 микрофотография ансамбля полученных электрохимически
нанопроводов после удаления матрицы.

Рис.3. Поперечный срез ансамбля нанопроводов измеди диаметром 200 нмВ настоящее время исследования в этом направлении ведутся во многих странах мира, втом числе и в Молдове. Объединение усилий исследователей различных стран должно способствовать повышению их эффективности. Именно эта идея лежит в основе различных проектов
программы FP-7, включая Программу IRSES,финансирование которой осуществляется Европейским Союзом. Один из проектов IRSES осуществляется Лабораторией электрохимической
обработки материалов Института прикладной
физики АН Молдовы.
Это проект под общим названием ,,Templateassisted deposition of functional materials anddevices” (Темплатное осаждение функциональных материалов и устройств) (Grant Agreement
PIRSES-GA-2009-247859). Срок его действия –3 года. Начало проекта – 1 февраля 2011 года.
В его выполнении участвуют пять исследовательских групп из Католического Университета г. Левен (Бельгия), Вильнюсского
Университета (Литва), Центральной школы искусств и технологий Парижа (Франция), Северовосточного Университета штата Массачусетс(США) и Института прикладной физики АНМолдовы. Координатор проекта проф. Ж.-П.
Целис (Бельгия), а руководителями различных
исследовательских групп являются профессора Х.Цесиулис (Литва), П.Понтю (Франция),Э.Подлаха-Мерфи (США) и А.Дикусар (Молдова).
Необходимость координации исследователей различных стран объясняется тем, что проект является междисциплинарным и включаетв себя не только разработку методов осажденияи получения пленок (наноструктур), но и их ха-

Рис. 4. Ансамбль нанопроводов после удаления
матрицы

nr. 1(24), martie 2012 - 81

Akademosрактеризацию, исследование трибологических
характеристик, процессов коррозии таких материалов (в том числе, трибокоррозии), а также ихмеханического износа при трении.
Возможности приложения получаемых
структур, обусловленные их свойствами, связаныс их использованием в качестве катализаторов,магнитных материалов, износостойких материалов и покрытий. Среди объектов, получаемых
электрохимически и исследуемых в рамках этого проекта, следует выделить сплавы на основе
металлов группы железа с тугоплавкими металлами (W, Mo, Re), получаемые из цитратных
растворов.
Финансирование проекта направлено в первую очередь на координацию исследователей
различных групп, что обусловлено не только
междисциплинарным характером проекта, нои различными возможностями (аппаратурными, профессиональными) различных исследовательских групп. В частности, запланированодля каждой из групп шесть человеко-месяцев
работы в год в лабораториях из числа входящихв исследовательский консорциум. Кроме того,выделяется финансирование на осуществление совместных встреч руководителей и исполнителей проекта для обсуждения результатов
исследований и планов дальнейших работ. Привыполнении настоящего проекта предполагается
отдавать предпочтение для командировок молодых исследователей в другие исследовательские
группы консорциума.
Финансирование настоящего проекта былоначато в феврале прошлого года. За это время трое молодых исследователей Лаборатории электрохимической обработки материалов (С.С.Белевский, П.Г.Глоба, С.А.Силкин)работали в исследовательских группах Бельгии и Вильнюсского Университета (разработка методов получения нанокомпозитов Al2O3– электроосажденный металл (сплав), минуя
промежуточную стадию нанесения подложки,использование методов спектроскопии электрохимического импеданса для исследования подобных материалов), а молодой сотрудник Вильнюсского Университета Т.Маляр в течение 5 месяцев работала в Лаборатории проф. Э.ПодлахаМерфи в США (разработка электрохимических
методов получения наноматериалов, обладающих магнитными свойствами), аспирант Северовосточного Университета в Бостоне Шаопенг

82 - nr. 1(24), martie 2012Сан в течение месяца стажировался в Вильнюсском Университете.
7 октября 2011 года в Бостоне (штат Массачусетс, США) состоялось обсуждение полученных результатов исследований, в рамках которого д-р Н.Цынцару, Молдова, стипендиат Премии
Марии Кюри, стажирующийся в Бельгии, представила доклад об исследованиях, проводимыхв Левене (Бельгия), а также доклад об исследованиях по составу комплексов, входящих вэлектролит, для электрохимического получения
Co-W сплавов, проводимых в Институте прикладной физики. Профессор Э.Подлаха-Мерфи
выступила с докладом по результатам работ,посвященных темплатному синтезу наноматериалов, имеющих перспективы использования вэлектронной промышленности (системы MEMS)и др. Скорректированы планы совместных исследований на ближайшую перспективу.
В рамках проекта TEMADEP были получены важные результаты исследователями
Лаборатории электрохимической обработки
материалов (ИПФ, Молдова). В частности, наоснове разработанного применительно к данным системам метода гель-фильтрации удалось существенно продвинуться в разработке
механизма электроосаждения Co-W покрытий,которое до настоящего времени являлось ,,аномальным”. Показано, что его ,,аномальность”обусловлена электроосаждением из многоядерного гетерометаллического комплекса,образующегося непосредственно в электролите. Благодаря участию в работах в рамках проекта, Лаборатория существенно продвинуласьв плане использования метода спектроскопии
электрохимического импеданса для анализа
изучаемых систем.
Нет никакого сомнения в том, что подобного рода проекты не только расширяют возможности каждого из его участников, но ипозволяет существенно продвинуться в решении как конкретных исследовательских
задач, так и возможности их практического
использования.
Литература
1. Osaka T., Datta M., Shacham-Diamand Y. // Electrochemical Nanotechnologies. Springer. New York.
2009.
2. Martin C.R. // Science. 1994, v.226, p.1961/
3. Whitney T.M., Jiang J.S., Searson P.S., Chien
C.L.// Science. 1993. v. 261, p.1316.
4. Globa P.G., Sidelnikova S.P., Tsyntsaru N.I., Dikusar A.I. // Russian J. Electrochem. 2011, v. 47(3), 357.

Proiecte internaţionale

COMPLECŞII
FOTOCATALITICIÎN VIZORUL ECHIPEIMOLDO-ROMÂNOENGLEZE
Acad. Constantin TURTĂ
PROJECT – IRSES, „PHOTOCATALYTIC CLUSTER COMPLEXES FOR ARTIFICIAL PHOTOSYNTHESIS APPLICATIONS” ACRONYM - PCAP (REGISTRATION NO – 246902). Project duration is 36
months (November 2010 – November 2013)
The major problem of the world at this time isthe energy and its cuantity to supply all the necesitiesof population now and in future. Coupled to this problem is the environmental issue of global warming
due to burning of the fossil fuels. Artificial photosynthesis is one of the possible solutions of this problem
if we’ll elaborate the technology which will convert
the water and carbon dioxide into organic fuel asgreen leaves are doing. The consortium for this project (Prof. A. Benniston, Newcastle University, United Kingdom; Prof. I. Mangalagiu, University Al. I.
Cuza, Romania; Prof. C. Turtă, Institute of Chemistry, Academy of Sciences of Moldova) was assembled
specifically to focus on one segment of artificial photosynthesis - photochemical water decomposition,
based on transition metal complexes catalysts. The
overall aim of this project is to set up a long-term
research cooperation and synergistic partnership tocreate a competitive groups of scienties capable ofsolving complex scientific problems.

Din start ţin să menţionez că proiectul trilateral anunţat în titlu subscrie „Acţiunilor Maria Curie”, program internaţional care ajută instituţiile decercetare să stabilească sau să consolideze, pe termen lung, cooperarea cu alte structuri ştiinţifice, un
schimb coordonat şi reciproc pentru personalul lor.
La proiectele PSIPC - IRSES pot lua parte organizaţii publice sau organisme private cu o misiune publică (de exemplu, universităţi, centre de cercetareetc.), care desfăşoară activităţi ştiinţifice.
Propunerea în vederea schimbului reciproc decercetători trebuie să includă cel puţin doi participanţi independenţi din cel puţin două state membre
diferite ale Uniunii Europene sau din ţări asociate, plus una sau mai multe organizaţii situate fie înţări cu care UE are un Acord C & D (de cooperareştiinţifică şi tehnologică), fie în cele care intră sub
incidenţa Politicii Europene de Vecinătate. Programul este valabil pentru toate domeniile de cercetareştiinţifică şi tehnologică care prezintă interes pentru
UE, cu excepţia domeniilor de cercetare acoperitede Tratatul EURATOM.

Proiectul „Complecşi fotocatalitici de tip cluster
pentru utilizare în procesul de fotosinteză artificială”(Project FP7-PEOPLE-2009-IRSES, Nr. 246902),întrunind condiţiile nominalizate, vine astfel să contribuie la soluţionarea unei probleme importante cu
care se confruntă omenirea – asigurarea cu energie atuturor necesităţilor populaţiei şi a statelor nu numai
pentru ziua de astăzi, ci şi în viitor. Această chestiune are tangenţe cu situaţia mediului, cu încălzirea
globală, cauzată de creşterea concentraţiei de dioxidde carbon prin arderea combustibililor fosili.
Există o legătură clară între necesarul de energieşi încălzirea globală. Cu cât mai multă energie este
necesară, cu atât mai mult combustibil urmează să
fie ars. Ciclul trebuie să fie întrerupt, iar o cale sigură de soluţionare este utilizarea nelimitată a energiei
furnizată de soare.
Fotosinteza artificială reprezintă o soluţie reală viabilă pentru viitor dacă se vor putea construi„maşini moleculare” capabile să imite modul încare plantele descompun apa în oxigen şi convertesc concomitent dioxidul de carbon în combustibilorganic[1]. Dificultatea acestei misiuni nu trebuie
subestimată! Sarcina este mult prea complicată pentru o singură echipă de cercetători care să-i poată
face faţă. De aceea, onorarea misiunii în cauză reclamă coagularea eforturilor a numeroşi experţi dindiverse domenii ştiinţifice care s-ar concentra pe aspecte specifice ale fotosintezei artificiale. Aspiraţia
în cele din urmă este de a aduna şi a pune cap la cap
toate componentele specifice rezolvate şi a crea oadevărată imitaţie a plantelor verzi.
Consorţiul pentru acest proiect (A. Benniston– Regatul Unit; C. Turtă – Republica Moldova şi
I. Mangalagiu – România) a fost în mod explicit
asamblat ca să se axeze pe catalizatori în baza complecşilor metalelor de tranziţie. Pentru reacţia fotochimică de descompunere a apei, de exemplu:
H2O + hν → H+ + OH2H+ + 2e- → H2
2OH- - 2e- → H2 O + ½ O2
acest consorţiu complet nou a stabilit o serie de provocări faţă de obiectivul comun. Printre acestea senumără: (1) elaborarea de noi metode sintetice pentru obţinerea liganzilor organici specifici; (2) pregătirea complecşilor stabili şi redox-activi; (3) testarea
catalizatorilor în procesele fotocatalitice. Schimbul
reciproc de cercetători între România, Marea Britanie şi Republica Moldova este o modalitate-cheie
spre atingerea obiectivelor stabilite anterior.
Astfel, scopul principal al acestui proiect estenr. 1(24), martie 2012 - 83

Akademos

Fig.1. Localizarea şi componentele fotosistemelor - PSI, PSII- şi a lanţului transportor de electroni din membrana
tilacoidală a cloroplastelor.
Referinţă: www.scribd.com/doc/51246594/Curs-de-Biologie-Celulara-pentru-Chimisti

stabilirea unei colaborări pe termen lung de cercetare şi parteneriat sinergic care cuprinde grupuri
de cercetare din Marea Britanie (Prof. A. Benniston, Universitatea din Newcastle), România (Prof.
I. Mangalagiu, Universitatea ,,Al. I. Cuza”) şi Republica Moldova (Prof. C. Turtă, Institutul de Chimie al Academiei de Ştiinţe a Republicii Moldova).
Provocarea mare este de a atrage împreună diferite
expertize recunoscute ca fiind capabile să producă ounitate ştiinţifică completă care se va extinde dincolo de finanţarea IRSES.
Urmează să fie înfiinţat, de asemenea, un sistem
de instruire în materie de cercetare a fotosintezei artificiale [2-5] pentru chimiştii generaţiei următoare.
Cele trei grupuri cu competenţe diferite vor fi antrenate în activitatea din cadrul proiectului prin intermediul schimburilor pe termen scurt şi pe termenlung al cercetătorilor între Marea Britanie, Româniaşi Republica Moldova. Există speranţa că schimbul
liber de idei va avansa cunoştinţele actuale spre un
obiectiv comun de producere a energiei cu preţ scăzut în Europa.
Un obiectiv esenţial al consorţiului este de aformula strategia pentru cooperarea pe termen lungîntre cele trei instituţii de cercetare, care va stimula
publicaţii ştiinţifice comune, noi propuneri de finanţare pe viitor şi, în final, noi tehnologii eficiente.
Durata proiectului PICAP (nr 246902) este de36 luni. Se prevăd:Vizite ale membrilor grupului din Moldova în
România – 24 oameni/luni;
în UK– 43 oameni/ luni;
Vizite ale membrilor grupului din UK în Moldova – 21 oameni/ luni;

84 - nr. 1(24), martie 2012

Vizite ale membrilor grupului din România
în Moldova – 13 oameni/luni;
Total 101 oameni/luni.
În cursul primului an de derulare a proiectului au
fost desfăşurate mai multe activităţi. În noiembrie
2010, membrii echipelor au participat la un workshop, care a avut loc la Chişinâu şi s-a constituit în
prima reuniune a tuturor participanţilor la proiect.
Scopul principal a fost familiarizarea cu domeniile
de cercetare ale membrilor echipelor şi rezultateleobţinute până la proiect, precum şi cercetările planificate în cadrul proiectului.
Problemele fotosintezei artificiale au fost abordate de conducătorul proiectului, profesorul Andrew Benniston (Universitatea din Newcastle, Anglia), care a descris şi situaţia creată la momentul
actual [2,3]. Discuţiile au contribuit la determinarea
mai exactă, în cadrul proiectului, a rolului fiecărei
echipe şi fiecărui membru, în mod special al celor
din Chişinău.
Prof. dr. Ionel Mangalagiu de la Universitatea
AIC din Iaşi a vorbit despre metodele moderne desinteză organică – metoda cu utilizarea microundelor (MW) şi ultrasunetului (US) [6,7]. Au fost puseîn discuţie şi chestiuni ce ţin de managementul proiectului.
În continuare, cercetătorii tineri din echipa Republicii Moldova, doctoranzii Irina Vodă, DumitruSîrbu, Ion Marin, Silvia Melnic (a susţinut teza dedoctor în ştiinţe în 2010) şi masteranda Olesea Cuzan au lucrat intens la sinteza liganzilor polidentaţi
în timpul stagiilor lor în Iaşi şi în Newcastle. Sinte-

Proiecte internaţionale

H 2
N
H 2
N
aliphatic oraromatic

X

X
m

O

H
N
m

H
N

O

O

H
O

O

O

X

mX

m

O

X
n

N
H

O

H
O
X

N
H
O

n

m
O

2

1

Fig. 2. Schema efectuării reacţiilor de obţinere a liganzilor coronarzi

za liganzilor este o etapă primordială în procesul deobţinere a complecşilor.
De cele mai multe ori, această procedură implică mai multe etape ale reacţiei, randamente scăzute
şi condiţii de sinteză dure. Recent, în laboratorul
Prof. I. Mangalagiu a fost propusă o metodă rapidă, eficientă şi simplă pentru prepararea liganzilor
multidentaţi coronarzi. În figura 2 se arată schema
parcurgerii reacţiei şi unele produse finale posibile[6,7].
Sub tutela Prof. I. Mangalagiu şi a doctorilorîn ştiinţe chimice G. Zbancioc şi C. Moldoveanu(echipa din Iaşi) au fost efectuate sinteze ale liganzilor noi polidentaţi care conţin un număr diferit deatomi donor, N şi O, capabili să formeze geometriide înconjurare a generatorului de complex diferite. Tinerii au utilizat în aceste sinteze metodele
moderne de sinteză organică MW şi US. Structura geometrică a substanţelor sintetizate a fost determinată prin metoda de analiză cu raze – X pe
monocristal parţial în Universitatea din Newcastle,parţial în UAIC (Iaşi). În urma dialogului întreţi-nut cu membrii echipelor din Anglia şi România,tinerii chimişti din Moldova şi-au perfecţionat calificarea, compentenţele şi aptitudinile profesionale, fapt ce va avea un impact benefic atât asupradesfăşurării experienţelor, cât şi asupra modului dea analiza rezultatele obţinute.
În cadrul stagiului la Universitatea Newcastle, membrii echipei din Chişinău au beneficiat din
plin de literatura de specialitate din bibliotecă şi au
avut acces on-line la diferite reviste de specialitate.
Totodată, ei au putut să se familiarizeze cu metodele moderne de studiu – RMN, IR, GC-MS, HPLC,
cyclovoltamperometrie, spectroamperometrie, analiza cu raze – X, acumulând abilităţi de a lucra independent cu unele aparate din această serie. Seminarele săptămânale, care au avut loc în Laboratorul
de Fotonică Moleculară (Newcastle), au contribuit
la aprofundarea cunoştinţelor legate de fotosinteza
artificială şi fotoliza apei. Şcoala de Chimie de la
Newcastle a organizat, de asemenea, un program
foarte amplu de seminare săptămânale cu participarea experţilor din Societatea Regală a Chimiştilor

nr. 1(24), martie 2012 - 85

Akademos(Royal Chemical Society), precum şi internaţionali,
la care s-au discutat diferite domenii ale chimiei.
Membrii experimentaţi în cercetare ai echipelor
au misiunea să prezinte prelegeri la tema respectivă,să desfăşoare traininguri pentru tineret în cercetarea
planificată, să pună în discuţie rezultatele obţinute.
Pe parcursul vizitei de studiu la UNE şi AIC subsemnatul (Constantin Turtă – n.r.) a prezentat prelegeri privind spectroscopia Mossbauer şi aplicarea
acesteia în chimie şi în alte domenii de investigare[8]. Un interes deosebit au manifestat membrii seminarelor respective faţă de fenomenele tranziţiei
de spin şi delocalizarea dinamică a electronilor în
clasa clusterilor de fier cu valenţă mixtă.
Unul din obiectivele Proiectului constă în diseminarea rezultatelor ştiinţifice obţinute. Pe parcursul primului an de activitate rezultatele ştiinţificeobţinute au fost prezentate în reviste şi în cadrul acinci întruniri ştiinţifice [9-14]: Ediţia a XXIII-a a
conferinţei ,,Zilele Academice Ieşene”, 29 septembrie -1 octombrie 2011, Iaşi, România (2); Ediţia a
VII-a a conferinţei PRIOCHEM, 27-28 octombrie
2011, Bucureşti, România (1); Conferinţa Internaţională a Tinerilor Cercetători, ediţia a IX-a, 11
noiembrie 2011, Chişinău, Republica Moldova (2);câteva emisiuni la Televiziunea Publică din Moldova şi în ziarele locale.
Rezultatele obţinute ne insuflă convingerea căproiectul va fi îndeplinit cu succes.
Experienţa primului an de activitatea au scos înevidenţă şi unele probleme care nicidecum nu contribuie la realizarea obiectivelor proiectelor de tip,,Maria Curie” din Programul PC7.
Universităţilor (sau altor instituţii de cercetare
din CE) - gazdă nu li se alocă mijloace financiaresuplimentare pentru reactive/consumabile necesare
persoanelor ce sosesc la stagii pentru a efectua experimente. În acest caz, şeful grupului din instituţia-gazdă este nevoit să obţină sumele necesare dinalte granturi, ale căror scopuri nu coincid cu cele ale
proiectelor de gen ,,Maria Curie”.
Sumele alocate de Comisia Europeană sub formă de burse instituţiei din Republica Moldova pentru deplasările de serviciu ale membrilor echipei
autohtone de cercetare sunt depozitate în conturile
instituţiei respective şi pot să ajungă la destinaţie
numai în valută naţională şi cu aprobarea trezoreriei
Republicii Moldova. Această modalitate de finanţare duce la pierdere de timp, nervozitate şi la achitarea taxei de schimb din contul burselor persoanelor
antrenate în proiect.

86 - nr. 1(24), martie 2012

Bibliografie
1. www.scribd.com/doc/51246594/Curs-de-Biologie-Celulara-pentru-Chimisti.
2. Andrew C. Benniston. Porphyrin linked poly(pyridyl)based conjugates as artificial photosynthetic reaction centre
models. Phys. Chem. Chem. Phys., 2007, 9, 5739–5747. DOI:
10.1039/b708166a.
3. A. C. Benniston, A. Harriman, Controlling Electron
Exchange in Molecular Assemblies, Coord. Chem. Rev. 2008,
252, 2528.
4. A.Fujishima and K.Honda, Nature 238 (1972) 37.
5. Gratzel M., and McEvoy A.J. American Physical Society Symposium „Basic Research for the Hydrogen Economy”
Montreal, Canada, 2004].
6. Zbancioc, Ghe.; Florea, O.; Jones, P.; Mangalagiu, I.I.:
An efficient and selective way to new highly functionalized
coronands or spiro derivatives using ultrasonic irradiation, Ultrason. Sonochem., 00, 1-10, 2011. Publisher: Elsevier B.V.,
CODEN: ULSOER ISSN: 1350-4177. doi: 10.1016/j.ultsonch.2011.08.001.
7. Zbancioc, Ghe.; Bajan, V.; Risca, M.; Moldoveanu, C.;
Mangalagiu I. I.: Microwave assisted reactions of new azaheterocyles compounds, Molecules, 14, 403-411, 2009. Publisher: Molecular Diversity Preservation International, CODEN:
MOLEFW ISSN: 1420-3049. http://www.mdpi.com/14203049/14/1/403/pdf Journal; Online Computer File written in
English. AN 2009:120651 CAPLUS doi:10.3390/molecules14010403.
8. C.Turtă. Introducere în spectroscopia de rezonanţă
gama (Spectroscopia Mossbauer). Chisinău. CE USM. 2003.
170 pag.
9. Marin I., Sirbu D., ,,New method of obtaining and photocatalytic activity of nanoporous TiO2 surfaces”. 5th International Conference on Materials Science and Condensed Matter Physics and Symposium ,,Electrical Methods of Materials
Treatment” in memoriam of acad. Boris Lazarenko, September
13-17, 2010, Chisinau, Moldova, p. 202.
10. Ion Marin, ,,Photovatalyticall degradation of DDT inwater by photoactive nanoporous TiO2 surfaces. The international conference ,,WATER – HISTORY, RESOURCES, PERSPECTIVES”, 5-7 November 2010, Chisinau, Republic ofMoldova.
11. Sîrbu Dumitru, Marin Ion. Synthesis and IR, NMR caracterisation of new P-(N,N-DIPHENYLAMINO) chalcones,
Chemistry Journal of Moldova, 2010, 2.
12. Cuzan, O., Shova, S., Turta, C., Mangalagiu, I.I. Synthesis and X-Ray diffraction studies of new chloroamides derivatives. În: Zilele Academice Ieşene. Iaşi, România, 29 septembrie – 1 octombrie 2011, p.14-15.
13.Voda, I., Turta, C., Zbancioc, G., Mangalagiu, I.I. Synthesis and spectral characterization of new oligomeric compounds of benzimidazole with chloroamides derivatives. În:
Progrese în ştiinţa compuşilor organici macromoleculari, Zilele
Academiei Ieşene, a XXIII-a Sesiune de comunicări ştiinţificea Institutului de Chimie Macromoleculară ,,Petru Poni”, Iaşi,Romania, 29 septembrie – 1 octombrie, 2011, p. 13 (P21).
14. Voda, I., Moldovanu C., Harrington R., Benniston, A.,
Turta, C., Mangalagiu, I.I. Synthesis and structural analysis ofa new oligomeric compound with imidazole and N,N’-(butane1,4-diol) bis (2-chloroacetamide). În: Rezumatele lucrărilor,
Simpozion naţional cu participare internaţională: Priorităţile
Chimiei pentru o Dezvoltare Durabilă – PRIOCHEM – ediţia a
VII-a. Bucureşti, România, 27-28 octombrie, 2011, p. 42.

Proiecte internaţionale

SISTEME FOTOVOLTAICEPE BAZA COMPUŞILOR
BINARI CU COST REDUS
DE PRODUCŢIE
PE SUPORTURIFLEXIBILE
Dr., conf. univ. Tamara POTLOGDEVELOPMENT OF FLEXIBLE SINGLE AND
TANDEM II-VI-BASED HIGH EFFICIENCY THIN
FILM SOLAR CELLS
The primary aim of this research project is todevelop low cost photovoltaic systems. The main
goal of this project is development of polycrystalline
growth techniques of high efficiency CdS/CdTe and
ZnSe/CdTe solar cells on polyimide substrates in different substrate configurations. Specific goals of the
project are (1) increased cell efficiency to near 15%
by improvements in electrical properties of the materials and reductions in window-layer absorption,(2) demonstration that cell stability can be reasonably extrapolated to several years, and (3) enhanced
measurement and analysis capability in Moldova.

Scurtă prezentare a proiectului
Proiectul „FLEXSOLCELL” („Elaborarea celulelor fotovoltaice cu straturi subţiri de eficienţă
înaltă pe baza compuşilor II-VI formate dintr-o singură joncţiune şi cu mai multe joncţiuni pe suporturi
flexibile”) se înscrie ca mesaj printre proiectele strategice ale Uniunii Europene, având în vedere importanţa ce se acordă la acest început de mileniu tehnologiilor de producere a energiei regenerabile. Durata
de desfăşurare a proiectului datează cu 01.10.2009–1.09.2013, iar parteneri sunt Universitatea de Statdin Moldova, Facultatea de Fizică, Universitatea
de Tehnologie din Tallinn, Estonia, Departamentul„Ştiinţa Materialelor” şi Universitatea Trieste, Italia, Departamentul de Inginerie Industrială.
Sub aspect logistic, proiectul prevede elaborarea unei scheme a schimbului internaţional de cercetători (IRSES), acţiune „Marie Curie” care recrută, angajează sau găzduieşte cercetători eligibili şicare prevede finanţarea unui program multianual deschimb echivalent de cercetători între ţările acoperite de Politica Europeană de Vecinătate şi ţările UE
sau asociate la Programul Cadru 7.
Sub aspect ştiinţific, scopul principal al acestui
proiect de cercetare rezidă în elaborarea de sisteme

fotovoltaice cu cost redus de producţie pe Watt fie
prin dezvoltarea de noi tehnologii de producere astraturilor subţiri, fie prin utilizarea materialelorpuţin costisitoare. În al doilea rând, se propune utilizarea celulelor solare cu mai multe joncţiuni, încare lumina cade vertical pe planul joncţiunii, astfeldepăşind limita conversiei de 31% calculată teoretic
pentru o celulă fotovoltaică formată dintr-o singura
p-n joncţiune, valoare calculată de Shockley şi Queissar în 1961. Activităţile de cercetare se centrează
pe studiul şi dezvoltarea de noi celule PV, precumşi de noi dispozitive optoelectronice. Materialele
de interes pentru sistemul PV includ compuşii semiconductori II-VI sub formă de straturi subţiri, în
special folosindu-se în calitate de contact frontal
oxizii şi ca absorbant stratul subţire de CdTe.
Proiectul îşi propune elaborarea şi optimizarea
unor tehnici de creştere a celulelor fotovoltaice cu
straturi subţiri policristaline CdS/CdTe şi ZnSe/
CdTe pe substraturi de sticlă şi poliamidă în diferite
configuraţii. Continuarea comună a cercetărilor învederea dezvoltării viabile a comercializării celulelor fotovoltaice pe bază de CdTe este construită pe
colaborarea în domeniul cercetării, care combină cu
succes fabricarea de celule fotovoltaice pe diferitecăi:a) prin metoda volumului cvazi-închis (CSS)
elaborată la Universitatea de Stat din Moldova;b) prin metoda depunerii din baie chimică
(CBD) şi cea de electrodepunere elaborate la Universitatea de Tehnologie din Tallinn;b) prin metoda sputtering elaborată la Universitatea din Trieste, Italia şi studierea proceselor
fizice atât în straturile componente, cât şi în convertoarele fotovoltaice;c) prin expertiza mecanismului de tratare în
CdCl2 .
Obiectivele specifice ale proiectului sunt: (1)creşterea eficienţei celulelor fotovoltaice pe baza
telururii de cadmiu ~15% prin îmbunătăţirea proprietăţilor electrice ale materialelor şi reducerea
pierderilor de la contactul fereastră-strat de absorbţie, (2) demonstrarea faptului că stabilitatea în timp
a celulelor fotovoltaice poate fi în mod rezonabil
exploatată mai mulţi ani, (3) consolidarea capacitaţii de analiză a proprietăţilor fizice a straturilor subţiri prin metode moderne (XRD, EDS, TEM, SEM,
spectroscopia absorbţională), precum şi proprietaţile convertoarelor fotovoltaice realizate în Republica
Moldova prin impendanţă şi admitantă spectroscopică, eficienţă cuantică, electroreflectanţă.

nr. 1(24), martie 2012 - 87

Akademos
Rezultate ştiinţifice
Facultatea de Fizică a USM, ca partener în
cadrul proiectului, a elaborat două tipuri de convertoare fotovoltaice cu heterojoncţiuni în straturisubţiri ZnSe-CdTe, CdS-CdTe pe suport de sticlă
şi, în premieră, convertoare fotovoltaice CdS-CdTepe suport flexibil de poliamidă care menţine temperaturi până la 350°C. S-a elaborat un tip nou alsistemului tehnologic pentru obţinerea straturilorsubţiri CdS, CdTe la temperaturi joase. Straturile deCdS au o grosime de ~ 440 nm, transparenţă 85 %şi conductibilitate 4,6 10-2 Ω-1·cm-1. În urma elaborării tehnologiei optime de obţinere, straturile de
CdTe aveau structură cubică, rezistenţa 105 Ω, concentraţia purtătorilor 1014 cm-3, conductibilitate prinelectroni. Tratamentul chimic şi termic conduce lamodificarea conductibilităţii stratului CdTe şi îmbunătăţeşte parametrii fotovoltaici ai convertoarelor:curentul de scurtcircuit, tensiunea de circuit deschis
şi factorul de umplere. S-a constatat că randamentul de conversie depinde de parametrii materialelorprecum mobilitatea purtătorilor, timpii de viaţă, coeficientul de absorbţie, tipul şi densitatea de stări deenergie. De asemenea, factorii care influienteză curentul de scurtcircuit şi tensiunea de circuit deschis
sunt legaţi de recombinarea şi tunelarea la interfaţă,de pierderile la graniţele cristalitelor.
Totodată, la Facultatea de Fizică a USM, datorită schimbului de cercetători din cadrul programului
IRSES, s-a elaborat metoda de obţinere a straturilor subţiri de CdS prin depunere din baie chimică
prin care s-a atins randamentul mondial de conversie (16,5%) pentru celulele fotovoltaice CdS/CdTe.
Straturile subţiri de CdS au fost depuse utilizândsoluţiile: 0,1 M sulfat de cadmiu (CdSO4); 0,1 M
tiomocevină (CS(NH2)2); 0,7 M sulfat de amoniu((NH4)2SO4); 2 M de hidroxid de amoniu (NH4OH)
şi NH4Cl cu 0,1% M din molaritatea soluţiei de cadmiu încălzite până la 85°C şi agitate cu frecvenţa
500 min-1. Straturile au fost tratate în flux de hidrogen în intervalul de temperaturi 200oC – 450oC. Durata timpului de tratare termică a variat de la 3 minpână la 120 min. Studiile SEM, EDX şi XRD arată
că depunerea straturilor de CdS este destul de reproductibilă şi peliculele policristaline de CdS suntalcătuite din cristalite cu dimensiunea ~40 nm, careformează granule cu mărimea ~150 nm. Structura
straturilor de CdS este cubică cu direcţia de orientare [111]. La temperaturile de tratare termică 400°C
şi 450 °C cu creşterea duratei de tratare termică dela 3 min la 120 min distanţa interplanară se modifică
de la 3,34 Å la 3,37 Å. După cum arată cercetarea
proprietăţilor electrice, rezistenţa laterală a straturi-

88 - nr. 1(24), martie 2012

lor de CdS tratate este de 8 ori mai mică faţă de celeobţinute. Rezistivitatea straturilor de CdS variază în
diapazonul 3 mΩ·cm - 30 Ω·cm. Concentraţia purtătorilor de sarcină electrică a straturilor CdS variază de la 1016 cm-3 până la 1019 cm-3, mobilitateapurtătorilor de sarcină electrică pentru temperaturade tratare termică 200-250oC cu durata de trataretermică 60 min atinge valoarea maximă de 9.3 -9.5
cm2/V·s. Cercetarea transmitanţei şi absorbţiei aratăcă în diapazonul de temperaturi şi durate de trataretermică susnumite banda interzisă a straturilor de
CdS se modifică de la 2,41 eV la 2.32 eV. Operarea într-un domeniul larg de temperaturi şi durate
de tratare termică a permis dirijarea proprietăţilor
fizice ale straturilor de CdS, astfel fiind găsit regimul optim de depunere a acestora pentru aplicaţii
fotovoltaice.
Deoarece structurile ZnSe-CdTe, CdS-CdTe au
nepotriviri între reţele de >10%, rezultă o densitatede legături „nesatisfăcute” la interfaţă. Legăturile
nesatisfăcute constituie centre adânci de recombinare. Cu alte cuvinte, trebuie compensate legăturile
nesatisfăcute. În cazul convertorului ZnSe-CdTe, lainterfaţă s-a depus prin evaporare termică un stratsubţire de Zn urmat de o tratare termică care practic
dublează curentul de scurtcircuit şi, respectiv, randamentul de conversie. Optimizarea parametrilor
fotovoltaici a convertorului CdS-CdTe depus pe suport de sticlă s-a realizat prin depunerea unui strat
de Te între stratul de CdTe şi contactul ohmic demetal, precum şi tratare chimică şi termică la temperatura de 420oC.
Influenţa graniţelor intercristaline, a dimensiunilor cristalitelor asupra proprietăţilor fotoelectrice şi
fotovoltaice a fost studiată într-un şir de lucrări. S-aconstatat că pentru cristalite orientate se obţin convertoare fotovoltaice a căror caracteristică curenttensiune I-V nu este practic influenţată de prezenţa
barierelor intercristaline, înălţimea barierei pentru
asemenea convertoare s-a calculat a fi egală cu 0,82
V, iar factorul diodic de ~1,87. Pentru unghiuri dedeschidere mari între cristalite, se observă alterarea
caracteristicilor curent-tensiune I-V şi, respectiv,
capacitate-tensiune C-V. Straturile subţiri de ZnSeobţinute prin metoda volumului cvazi-închis suntpolicristaline, au o structură polimorfă de tip wurtzite-zinc-blende. Transmitanţa straturilor depindede grosimea straturilor de ZnSe. Din dependenţa
transmitanţei de lungimea de undă s-a constatat că
atunci când grosimea straturilor de ZnSe se micşorează, pragul de transmisie se deplasează în regiunea
lungimilor de undă scurte, indicând faptul că banda interzisă creşte. Pe baza investigaţiilor complexe

Proiecte internaţionale
caracteristică-curent-tensiune, eficienţă cuantică s-aobservat că parametrii fotovoltaici depind de grosimea stratului de ZnSe.
Cei mai buni parametri fotovoltaici se obţin lao grosime de aproximativ 4 μm. Randamentul deconversie atinge o eficienţă de 3,3%. Prezenţa stratului bufer de Zn de la interfaţa heterojoncţiunii îşi
aduce contribuţia esenţială în fotocurent (practic
se dublează), atunci când grosimea acestuia estede ordinul lăţimii barierei de contact. Probabil, încazul depunerii stratului de Zn are loc diminuarea
dislocaţiilor şi defectelor provocată de discordanţa
mare dintre constantele reţelei cristaline (14,3%) a
straturilor componente. Celulele solare obţinute în
baza straturilor subţiri ZnSe/CdTe cu strat bufer lainterfaţă indică un randament de conversie a energiei solare în energie electrică de aproximativ 7 %.
Concluzionăm:• Au fost obţinute în premieră convertoare
fotovoltaice CdS-CdTe pe suport flexibil de poliamidă cu un randament de conversie de 4,2 %.
• A fost elaborată o tehnologie ieftină de mareproductivitate pentru obţinerea stratului
nanostructurat cu bandă largă CdS – depunerea din baiechimică.
• A fost optimizată tehnologia de realizare aconvertoarelor fotovoltaice CdS-CdTe pe suporturi
de sticlă pe baza telururii de cadmiu. Au fost realizate convertoare fotovoltaice pe suprafeţe de 1,7
cm2 cu un randament de ~11%. Celulele fotovoltaice realizate pe suport de sticlă au o reproductibilitate destul de bună şi ating următorii parametri
fotovoltaici: curenţi de scurtcircuit Jsc=23,62 mA/
cm2, tensiuni de circuit deschis UCD=0,82 V, factorul de umplere FF = 0,55, randamentul de conversie
η ~11 %.
• Au fost obţinute în premieră convertoare
fotovoltaice sub formă de straturi subţiri ZnSe-CdTe cu un randament de conversie ~7%.
Rezultatele acestor cercetări pe durata anilor
2009-2011 s-au concretizat prin 18 publicaţii comune, dintre care o (1) publicaţie cu impact factor >1,nouă publicaţii ISSN de circulaţie internaţională şi
celelalte lucrări publicate în culegeri naţionale detip A, B, C. Participarea la Expoziţia europeană acreativităţii şi inovării EUROINVENT-2011 şi INVENTICA 2011 cu instalaţia „Module fotovoltaicepe bază de CdTe pentru consumatori de putere mică”a fost apreciată cu două medalii de aur. Participareala cea de a 15-a ediţie a Expoziţiei internaţionale deinvenţii, cercetare ştiinţifică şi tehnologii noi a fost
apreciată cu medalia de argint.
În acest context, activităţile IRSES ale Progra-

mului Cadru 7 în continuare vor fi orientate spre
optimizarea tehnologiei de obţinere a materialelor
cu proprietăţi care ar permite creşterea randamentului de conversie a energiei solare în energie electrică
a celulelor fotovoltaice realizate pe baza telururii decadmiu atât pe suport de sticlă, cât şi de poliamidă.
Bibliografie
1. T.Potlog, N. Spalatu, N. Maticiuc, J. Hiie, A.
Mere, V. Valdna, V. Mikli. Structural Reproductibilityof CdTe Thin films Deposited on Different Substrates by
Close Space Sublimation Method. Physica Status Solidi
A, Vol. 209, Issue 2, page 272–276, 2012.
2. T.Potlog, N. Spalatu, V. Fedorov, N. Maticiuc,
C. Antoniuc, V. Botnariuc, J. Hiie, T. Raadik, V. Valdna.
The Performance of Thin Film Solar Cells Employing
Photovoltaic ZnSe/CdTe, CdS/CdTe and ZnTe/CdTe Heterojunctions. Proceedings IEEE Photovoltaic Specialists
Conf. 37 , (#416), 6 pages, 2011.
3. T.Potlog, N. Spalatu , A. Mere, J. Hiie, Valdek
Mikli. A Comparative Study of the Thin-film CdTe Solar Cells with ZnSe/TCO and CdS/TCO Buffers Layers.
Proceedings of the MRS Spring Meeting, San Francisco,
MRSS11-1324-D06-02, 6 pages, 2011.
4. N. Maticiuc, J. Hiie, T. Potlog, V. Valdna , A.
Gavrilov. Influence of Annealing in H2 Atmosphere on
the Electrical Properties of Thin Film CdS. Proceedingsof the MRS Spring Meeting, San Francisco, MRSS111324-D14-05, 6 pages, 2011.
5. T.Potlog, N. Spalatu, V. Feodorov, C. Antoniuc,
N. Maticiuc. Photovoltaic modules on the basis of CdTe
for low power consumers. The 15-th International Conference „Inventica 2011” , Iasi, pp. 513-518, 2011 (Golden
Medal).
6. N. Spalatu, T. Potlog, D. Serban. ZnSe films
prepared by close-spaced sublimation and their influence on ZnSe/CdTe solar cell performance. Proceedings ofthe International Conference, CAS, 34nd Edition, October
17-19, Sinaia, Romania, V. 2, pp. 451-454, ISSN1545827X, 2011.
7. N. Maticiuc, V. Nicorici, N. Spalatu, D. Scortescu, and T. Potlog, J. Hiie, V. Valdna. Electrical propertiesof thermally annealed CdS thin films obtained by chemical bath deposition. Proceedings of the International
Conference, CAS, 34nd Edition, October 17-19, Sinaia,
Romania, V.2, pp.455-458, ISSN1545-827X, 2011.
8.
N. Maticiuc, N. Spalatu and T. Potlog. „Optical
Properties of CdS Thin Films Deposited by close Space
Sublimation” Proceedings of the International Conference, CAS, 33nd Edition, October 11-13, Sinaia, Romania,
2010.
9. T. Potlog, V. Botnariuc, L. Gorceac, N. Spalatu,
N. Maticiuc, S. Raievschi . „The Caracterization of the
CdS-based solar cell Heterojunctions” „Proceedings ofthe International Conference, CAS, 33nd Edition, October
11-13, Sinaia, Romania, 2010.
10. T.Potlog, N. Spalatu, V. Ciobanu, J. Hiie, A.
Mere, V. Valdna. Analysis of fill factor losses in thin film
CdS/CdTe photovoltaic devices. Moldavian Journal of
the Physical Sciences, 2010, V9, N3-4 pp.376-381 ISSN
1810-648X.

nr. 1(24), martie 2012 - 89

Akademos

USING MINI-RADAR
NETWORK FOR FLOODFORECASTING
IN MOLDOVA:HYDRORAD PROJECT* National Coordinator of HYDRORAD
Project in Moldova
1
National Observatory from Athens,
Greece2
HIMET, High Innovation in Meteorology,
L’Aquila, Italia
3
Civil and Environmental Engineering,
University of Connecticut, Storrs, USA
4
ELDES, ELI International
Company, Firenze, Italia

Informaţia expusă în acest articol este rezultatul
implementării proiectului „HYDRORAD - Integrated advanced distribuited system for hydro-meteorological monitoring and forecasting using low-costhigh-performance X-band mini-radar and cellular
network infrastructures” în cadrul programului decercetare „7th Research Framework Programme(FP7), Research for SMEs”, finanţat de Uniunea Europeană şi care atestă un studiu de caz în Republica
Moldova.
Scopul principal al proiectului „HYDRORAD”
a fost elaborarea şi aplicarea sistemelor inovaţionale de mini-radare cu dublă polarizare cu banda-X şia modelelor numerice de estimare a precipitaţiilor,
nowcasting, clasificarea precipitaţiilor şi integrarea
cu modelele hidrologice şi meteorologice pentru afi utilizate în programele computerizate de analiză avremii şi prognozare a inundaţiilor.
Acest sistem de mini-radare este uşor de instalat şi eficient de aplicat pentru arii restrânse şi relief
dezmembrat. Studiul de caz a început în luna august
2011 în Moldova, unde au fost efectuate cercetări în
teren pentru testarea acestui sistem de mini-radare.
În acest scop a fost instalată o reţea de trei mini-radare care în paralel efectuau scanări ale atmosferei
cu un radar Doppler mobil polarimtetric (tip XPOL)
instalat în mijlocul reţelei.
Totodată, s-au efectuat măsurări ale precipitaţiilor căzute, precum şi măsurări video ale intensităţii
ploii cu ajutorul aparatelor disdrometrice şi pluviometre. Au fost aplicate algoritme polarimetrice originale pentru atenuarea corecţiei şi estimarea precipitaţiilor. Aceste rezultate au fost comparate cu datelede referinţă luate în câmp privind ploile convective şi
ploile moderate. Rezultatele au demonstrat că o astfel
de reţea de mini-radare poate furniza informaţii de oprecizie înaltă privind prognozarea precipitaţiilor pe
arii mici şi cu relief dezmembrat şi greu de scanat.
Iar integrarea modelelor numerice meteorologice şihidrologice cu utilizarea informaţiei on-line de lareţeaua de pluviometre oferă posibilitatea de a facepredicţii ale inundaţiilor cu înaltă precizie.

1. Introduction
Rainfall estimates based on classical weather
radar observations have quantitative limitations mainly due to the lack of uniqueness in the relationshipof the single radar measurable (reflectivity) to theassociated rainfall intensity. The polarization diversity capability of modern weather radars is expected
to moderate this effect (Anagnostou et al. 2004).
High-frequency/low-power polarization-diversity
mini-radars can constitute a low-cost solution to
the problem of hydrologic forecasting for urban andsmall-scale flood-prone basins and coastal areas notwell covered by operational weather radar networks.
Thus, short-wavelength radar systems (like X-bandradars) became more attractive also for resear ch
purposes and they can either be mobile (trailer
mounted, containerized or airborne) or static. Theirlimitations are the smaller range due to low power
and the significant signal attenuation at X-band inheavy rain, which must be corrected because it introduces errors in the rainfall estimation.
The main objective of the HydroRad project
was to develop an innovative dual-polarization Xband mini-radar system and software support tools
for the use of weather and hydrologic applications.
The overall system was tested in an experimental
campaign where three mini-radar data and hydrometeorological tool was tested against a state-ofthe-art radar (XPol) and in-situ weather stations(raingauges and disdrometer) measurements. The
data were subsequently integrated to simulate theflood response for Bic basin.

Valeriu CAZAC 1*
John KALOGIROS 1
Marios ANAGNOSTOU 1
Frank MARZANO 2
Juan STELLA 3
Emmanouil ANAGNOSTOU 3
Errico PICCIOTTI 2
Giovanni CINQUE 2
Mario MONTOPOLI 2
Livio BERNARDINI 2
Andrea VOLPI 4
Andrea TELLESCHI 4
1

90 - nr. 1(24), martie 2012

Proiecte internaţionale

Echipa HIDRORAD

2. Experimental Setup
The data used in this work were collected during Moldova Operational Field campaign (MOF)
which took place in September and October 2011.
The target area for the MOF campaign is the region
around the Moldovan capital Chisinau. This region
includes the basin of the river Bic with its tributaries
and smaller rivers (Fig. 1). The terrain is characterized by low elevations up to 300 m.
The three mini-radars (Fig. 2) were installed inlocations around Chisinau in order to cover the basin. XPol and the 2D-video disdrometer were installed in the center of mini-radars triangle in Chisianu
in order to provide a reference basis for comparison

with the mini-radars. In addition six pairs of tipping raingauges were installed in different positions
along the river (see Fig. 3 for their positions relative
to XPol). The range of the radars was 60 km with aresolution of 120 m. Radar observations included
the horizontal reflectivity Zh, the differential reflectivity Zdr and the differential phase Φdp, which is insensitive to radar calibration.
PPI scans at low elevation angles (up to 3.5o)
were performed as well as RHI scans in selectedazimuth angles in order to estimate the verticalstructure of the rain field. The time period for a fullvolume scan was about 3 minutes. The disdrometer

Fig. 1. The basin of the Bic river in central Moldova. The locations of the radars are shown.

nr. 1(24), martie 2012 - 91

Akademos

Fig. 2. One of the mini-radars (left) and the XPol mobile radar with the nearby disdrometer and gauges (right)

data was used for the analysis of droplet size distribution, shape (axis ratio) and orientation of rain
droplets, and the theoretical estimation (simulation)of polarimetric radar products.
3. Data Processing
At X-band frequencies attenuation of radar signal by rain can be quite significant and it can be larger than 10 dB in heavy rain. There are a number ofrain attenuation correction algorithms like the ZPHI
algorithm (Testud et al. 2000) used in this study,
which is based on ΦDP measurements, and its extension with the additions of a ΦDP - ZDR constraint(Bringi et al. 2001). The calibration of the reflectivity measurements of mini-radars was carried out bycomparison with the radar products estimated fromthe disdrometer data (not shown here).
Rainfall rate R is estimated from radar measurements using polarimetric relations of rainfall parameters at X-band, which combine Zh, Zdr and specific differential phase Kdp, which is half the gradientof Φdp along the radar ray, as described in Matrosov

et al. (2002) and Park et al. (2005). In this study weevaluated three rainfall estimators. The first one is aclassic Z-R estimator with steady coefficients whichwere evaluated from historic XPol data:
R=3.36x10-2Zh0.58 ,(1)

where R is in mm h-1 units and Zh is in linear units
instead of dBZ. The second estimation is a polarimetric estimator which is based the Nw normalization approach. Its constants were estimated fromelectromagnetic scattering simulations. Nw is theintercept parameter (units mm-1 m-3) of rain droplet
size distribution (DSD), which is approximatedwith a normalized Gamma distribution (Bringi andChandrasekar 2001). Nw is obtained also from polarimetric relations found from the simulations. The
polarimetric rainfall rate R estimator is:
R=1.305x10-3Nw(Zh/Nw)0.58 .

(2)

Fig. 3. A PPI of horizontal reflectivity Zh measured from the XPol and the R3 mini-radar at an elevation angle of
1.5o. The locations of the three mini-radars and the six pairs of raingauges relative to XPol are also shown

92 - nr. 1(24), martie 2012

Proiecte internaţionale
The third rainfall estimator is a new polarimetric estimator which minimizes the approximation
error using the theoretical Rayleigh scattering limit
with the addition of a rational polynomial functionof reflectivity-weighted droplet diameter to approximate the Mie character of scattering (Kalogiros etal. 2011):
R=0.8106FR(μ)ΝwD04.67fR(D0) .
(3)
D0 and μ are the median volume diameter andthe shape parameter of the DSD, respectively, d FR
is a function of μ, which is included in the Gamma
approximation of the DSD, and fR is a third degree
rational polynomial of D0 with constants evaluatedby the simulations.
4. Results
Figure 3 shows an example of near simultaneous Zh PPI from XPol and the R3 mini-radar. Bothradars sense well convective rain cells coming fromsouthwest. However, there are some differences
which are due to the vertical profile of rain field andthe different altitude of each volume of measure-ments from the two radars which are separated by adistance of 16 km.
Figure 4 shows time series of comparison of
accumulated rain in 30 minutes intervals from thetwo radars with raingauges. The polarimetric estimators Rp1 and Rp2 correspond to Eqs. (2) and(3), respectively, and follow well the raingauges
reference measurements. The classic Z-R estimatorshows lower values which is due to the fact that theconstants in Eq. (1) were estimated from historic
XPol data in Athens, Greece, where rain microphysics differ from Moldova region.
Figures 5 and 6 show the comparison of total
accumulated rain in the experimental area from
XPol and R3 mini-radar (classic and Rp2 estimators) during the rain event of 8-9 September 2011.
The correlation coefficient is r, NB is the normalized bias and NSE in the normalized standard error.
R3 rainfall estimates are similar with XPol but witha small overestimation by R3, which is probably
due to errors in the calibration of the radars, andFig. 4. Time series comparison of XPol and mini-radars rainfall estimators with raingauges.

Fig. 5. PPI of total accumulated rain estimated using Eq. (3) from XPol and R3 in 8-9/9/2011.

nr. 1(24), martie 2012 - 93

Akademos

Fig. 6. Scatter plots of accumulated rain from XPol and R3 corresponding to Fig. 5.

significant scatter probably due to the differences inthe time and altitude of the measurement volume of
the two radars.
5. Hydrologic error analysis
In this section we present a case study of hydrologic model (HEC-HMS) integration based ondata derived from the mini-radar network and quantitative precipitation forecasts from an operational
numerical weather prediction model (MM5). The
hydrologic modeling framework is used to characterize the uncertainty in flood prediction forced withthe different (gauge versus mini radar network or
forecasted rainfall) rainfall estimates. Specifically,
rainfall fields interpolated by gauge (considered as
our ground reference) and rainfall fields retrievedby the network of the three mini radars will be used
to force the hydrologic model for the targeted basin(Bic) in Moldova (see Fig. 1). Also rainfall forecasts
from the MM5 atmospheric model tuned to Moldovan territory will be used to predict river flows.
Evaluation is based on qualitative time seriesplots of the hydrologic model simulated runoff using
the mini-radar network rainfall estimates or forecasted rainfall and model simulated runoff using the reference gauge rainfall measurements. Specifically,
to assess the hydrologic error propagation for themini radar network we will perform the followinghydrologic experiments:• the hydrologic model is forced with rainfall
from the rain gauge network to simulate the reference runoff;

Fig. 7. Hydrologic model simulated runoff at the Bic basin outlet and an interior sub-basin based on rainfall
measured by the rain gauge network

94 - nr. 1(24), martie 2012

Proiecte internaţionale

Fig. 8. Time series of Bic basin average rainfall rate based on gauge measurements, the mini-radar network
estimates and the MM5 forecasted rainfall.

• the hydrologic model is forced with rainfall
from the mini radar network at hourly time resolution and 1-km spatial resolution to simulate theradar-predicted runoff;• the hydrologic model is forced with rainfall
from MM5 atmospheric model rainfall forecasts tosimulate forecasted runoff.
Comparisons of the above hydrologic model
simulations will provide a qualitative indication of
the use of mini radars in hydrologic prediction. In
Figure 7 we show the basin average rainfall and thecorresponding model predicted runoffs at Bic outlet
and an interior basin downstream of a small reservoir during the period August-October 2011. The
model simulations are based on the gauge rainfall
data that can provide a continuous record of measured rainfall in the area. As indicated from the figure
the period did not exhibited significant hydrologic
events. The most significant event that produced notable basin response was in October 8-9 2011 that
produced moderate peak runoff at the Bic basin outlet.
Furthermore, it is noted that during the October event all three mini radars were operational andprovided continuous measurements of the storm
event. Therefore, we will focus our hydrologic error propagation analysis in this single event and use
all sub-basins that are within the distribution of thegauge network.
In Figure 8 we present the lower basin-avera-

ge rainfall time series retrieved by the mini-radar
network, forecasted by MM5 and measured by thegauges. The general observation from the presented
rainfall time series is the moderate underestimation (20%) and weaker temporal variability of basin
average rainfall by the MM5 forecasts relative togauges, which is not an unexpected outcome whenit comes to quantitative precipitation forecasting offrontal systems. On the other hand the quantitative
precipitation estimation by the mini-radar network
observations exhibits close agreement with the gauge basin average rainfall. Specifically, the rainfall
time series between the mini radar network and gauges are very well correlated (0.95), while the lower
basin average mini radar network rainfall values exhibit a low underestimation (8%).
The corresponding flow predictions based on
the various rainfall inputs is shown in Figure 9. A
point to note is that the low basin average rainfall
bias exhibited in Figure 8 is magnified through runoff simulations. The MM5 bias exhibits the mostsignificant error propagation. This enhancement inunderestimation is due to the dry initial basin conditions that resulted in a non-linear propagation of thebasin response error from rainfall to runoff. Specifically, in the case of MM5 rainfall where rainfall rates were distributed over the basin with lower intensities, most of the rainfall was infiltrated causing an
increase of the basin soil moisture and groundwaternr. 1(24), martie 2012 - 95

Akademos

Fig. 9. Bic basin streamflow simulations from the hydrologic model forced with the various rainfall sources.

levels, and a significant increase in the bias of predicted basin runoff values between the MM5 rainfall and that derived from gauge interpolation. The
error propagation in the mini-radar network rainfall
estimates is lower than the in the MM5 rainfall, but,it still magnifies the rainfall bias to about 30% underestimation in runoff bias.
6. Conclusions
Weather and hydrologic hazards are at the top ofenvironmental issues world-wide. X-band mini-radars are low cost mobile radar systems for weather
and flood monitoring in small scales. Limitations in
the operating characteristics of mini-radars (like the3o wide beam-width compared to 1o of XPol) question the usefulness of their measurements. Our first
results show that mini-radars can give reliable estimates of rainfall. Networks of mini-radars can coverbroader areas in complex terrain where large expensive systems cannot achieve this. Furthermore, thehydrologic error propagation analysis showed thatmini radar network rainfall estimates can be used to
predict flows at various basin scales.
Acknowledgments
This work is part of the HYDRORAD project(Research for SMEs category–Grand agreement
number FP7-SME-2008-1-232156) funded by EC
7th Framework Program.

96 - nr. 1(24), martie 2012

References
1. Cazac V., Mihailescu C., Bejenaru G., Galca
G.(2007). Apele de suprafaţă, „Ştiinţa”, Chişinău.
2. Anagnostou, E, Anagnostou M, Krajewski W,
Kruger A, Miriovsky B (2004) High-resolution rainfall
estimation from X-Band polarimetric radar measurements. J. Hydrometeor., 5, 110–128.
3. Bringi V, Chandrasekar V (2001) Polarimetric
Doppler weather radar. Cambridge University Press,
Cambridge, UK.
4. Bringi V, Keenan T, Chandrasekar V (2001)
Correcting C-band radar reflectivity and differential reflectivity data for rain attenuation: a self consistent method with constraints. IEEE Trans. Geosci. Remote Sens.,
39, 1906-1915.
5. Kalogiros J, Anagnostou M, Anagnostou E,
Montopoli M, Picciotti E, Marzano FS (2011) Optimum
estimation of rain microphysical parameters from polarimetric radar measurements. Submitted to the IEEE Trans.
Geosci. Remote Sens.
6. Matrosov S, Clark K, Martner B, Tokay A (2002)
X-band polarimetric radar measurements of rainfall. J.
Appl. Meteor., 41, 941-952.
7. Park S, Maki M, Iwanami K, Bringi V, Chandrasekar
V (2005) Correction of radar reflectivity and differential reflectivity for rain attenuation at X-band, Part II:
Evaluation and application. J. Atmos. Ocean. Technol.,22, 1633-1655.
8. Testud J, Le Bouar E, Obligis E, Ali-Mehenni M(2000) The rain profiling algorithm applied to polarimetricweather radar. J. Atmos. Ocean. Technol., 17, 332-356.

Proiecte internaţionale

FONDUL RADIOACTIVÎN ZONA DE COASTĂA MĂRII NEGRE
Dr. Romul-Mircea MĂRGINEANU1
Dr. Ana-Maria BLEBEA-APOSTU1Dr., prof. univ. Octavian-Gheorghe
DULIU2
Dr. Carmen VARLAM3
Dr. Vasile PĂTRAŞCU4
Institutul Naţional de Cercetare-Dezvoltare
pentru Fizică şi Inginerie Nucleară „Horia Hulubei”, Bucureşti-Măgurele, România
2
Universitatea din Bucureşti, România
3
Institutul Naţional de Cercetare-Dezvoltare
pentru Tehnologii Criogenice şi Izotopice, Rm. Vâlcea, România
4
Institutul Naţional de Cercetare Dezvoltare
Marină „Grigore Antipa”, Constanţa, România
1

RADIATION BACKGROUND OF BLACK SEA
COASTAL ENVIRONMENT
The main objective of the project is to establish
the level of radiation background and its sources in
the Black Sea coastal environment.
Marine samples will be collected in the BlackSea Coast area. The content of different radionuclides will be analyzed and the results will be used in a
GIS application. The gamma emitting radionuclides
will be measured in ultralow radiation backgroundin the Romanian underground laboratory in saltmine in Slanic-Prahova.
The main expected result is an up to date quantification of the radiation sources of the background of
the Black Sea coastal environment.

Introducere
Marea Neagră reprezintă cel mai mare bazin euxinic din lume având o suprafaţă de 423.000 km2, unvolum estimat la 547.000 km3 (Murray et al., 1989)
şi un bazin hidrografic cu o suprafaţă de aproximativ 1.864.000 km2 (Kholodov, 2006) (Figura 1).
Astfel, raportul dintre suprafaţa bazinului hidrografic şi suprafaţa acvatoriului este de aproximativ 4,4– o valoare intermediară între cea a Mării Caspice(9,8) (van der Leedn et al., 1990) şi a Lacului Baikal(14,1), precum şi cea a Oceanelor Atlantic (0,23) şiPacific (0,04) (Kholodov, 2006).
Reţeaua hidrografică ce alimentează Marea
Neagră este destul de neuniform distribuită, cei mai
importanţi tributari fiind dispuşi în zona Alpină,urmaţi de cei din zona nordică a Platformei Ruse.

Figura 1. Bazinul hidrografic al Mării Negre (dupăPhilippe Rekacewicz, UNEP/GRID - Arendal,
http://enrin.grida.no/)Astfel, Dunărea reprezintă cea mai importantă sursă
de material sedimentar, transportând anual o cantitate de material terigen estimată la 83,6 × 106 tone,
urmată de râurile din regiunea Caucazului: Rioni,
Inguri şi Cioroh cu un debit solid de 18,8 × 106 tone,ceea ce face ca râurile din zona Alpină să contribuie
cu circa 71,6 % din debitul solid ce alimentează Marea Neagră. Restul revine în mare proporţie râurilor
din zona sudică ce străbat flancul nordic al peninsulei Anatolia, cele mai importante fiind Sakarya,
Kizilirmak, şi Yesilirmak cu un debit solid anual de35,6 × 106 tone şi cu o pondere de 24,9 %. Şi, în
final, râurilor din zona nordică Nistru, Bug şi Nipru
având un debit solid total estimat la 5,1 × 106 toneşi o pondere redusă de numai 3,5%, aportul solid
anual total fiind estimat la 143,1 × 106 tone (Kholodov, 2006).
Sursa principală de apă a Mării Negre o constituie râurile tributare, cu un debit anual de 346 km3
şi precipitaţiile estimate la 129 km3 anual. Bilanţul
hidrografic prezintă un excedent de circa 372 km3 ce
se varsă în mările Azov (32 km3) şi Marmara (340
km3) anual.
Litoralul românesc are 244 km lungime între
braţul Musura la nord şi Vama Veche la sud. Relieful
este format din ţărm cu altitudine joasă, plaje (cca.
80%) şi ţărm relativ înalt cu faleze (cca. 20%). Dinpunct de vedere geografic, geomorfologic şi genetic ţărmul românesc actual este considerat ca făcând
parte din două unităţi majore: unitatea nordică şi cea
sudică, despărţite de promontoriul Midia. Unitatea
sudică se divide în 2 subunităţi – de tranziţie cu
faleze şi cordoane litorale întinse (Cap Midia-Cap
Singol) din care face parte şi Staţiunea Mamaia, şi
sudică (Cap Singol – graniţa cu Bulgaria).
Zona de coastă a României este influenţată în
special de apele marine din zona de nord datorită
sistemului general al circulaţiei de la nord la sud.

nr. 1(24), martie 2012 - 97

Akademos
Temperatura este, probabil, variabila oceanografică
cel mai des măsurată. Straturile de la suprafaţă auo temperatură apropiată de cea a aerului, cu micidiferenţe datorate inerţiei mediului acvatic în procesul de acumulare şi de cedare a energiei calorice.
Temperatura medie anuală este de 11°C în nord-vest
şi de 16°C în sud-est. Caracteristic pentru masele deapă din Marea Neagră este faptul că, sub adâncimeade 200 m, temperatura rămâne, practic, constantă 8- 9°C, cu tendinţă slabă de creştere spre fund.
Marea Neagră este una din cele mai periclitatemări ale lumii de către activităţile umane. Calitatea
mediului înconjurător şi, în special, a mediului marin poate fi ţinută sub control numai dacă cele 6 ţăricare o mărginesc cooperează strâns pentru limitareapoluării mediului acvatic. În unele cazuri se impune
cooperarea tuturor celor 17 ţări ale căror râuri aparţin bazinului Mării Negre.
Poluarea radioactivă a Mării Negre
Poluarea radioactivă a Mării Negre este cât sepoate de reală. În bazinul Mării Negre se află şi
Centrala nucleară de la Cernobîl, cea care în 26
aprilie 1986, prin accidentul care a distrus complet
unitatea 4 a generat cea mai mare poluare cu produşi radioactivi a mediului înconjurător ca urmare
a utilizării în scopuri paşnice a energiei nucleare.
O bună parte din inventarul de radionuclizi eliberaţi în mediu de către acest accident au ajuns în
Marea Neagră.
Din acest motiv, cunoaşterea fondului de radiaţii din zona litorală a Mării Negre este de un realinteres, atât din punct de vedere economic, cât şi
turistic, dat fiind faptul că anual milioane de oameni
îşi petrec concediul pe plajele acestei mări.
Fondul de radiaţii poate avea mai multe surse:
radiaţia cosmică, radiaţia telurică generată de radionuclizii naturali existenţi în sol şi, respectiv, radiaţiile emise de radionuclizi artificiali (emisii de rutină,accidente nucleare etc.).
Radiaţia cosmică
Radiaţia cosmică a fost pusă în evidenţă în urmamăsurărilor efectuate de Victor F. Hess în perioada 1911-1913, care a stabilit că odată cu altitudinea creşte nivelul de ionizare a aerului (V. F. Hess,
1912). Radiaţia cosmică este împărţită în 2 mari categorii:
Radiaţia cosmică primară – formată în majoritate din protoni 90% şi nuclee de heliu 9%, iar într-ofoarte mică măsură <1% electroni, raze gamma şi
nuclee grele (până la Fe). Dependenţa energetică seîntinde pe aproape 21 de ordine de mărime.
Radiaţia cosmică secundară provine din interacţia radiaţiei cosmice primare cu nucleele din
atmosfera terestră. În urma acestui fenomen, unnumăr imens de particule secundare ajung la nivelul solului. La energiile mari ale particulelor cosmice procesele care au loc duc la generarea în număr

98 - nr. 1(24), martie 2012

foarte mare de cuante γ şi e± secundari ce formează
cascadele electromagnetice.
Protonul, particula α sau nucleele grele, ciocnind un nucleu din aer, va produce particule secundare, în special mezonii π0, π±, K± sau K0, precum şio mulţime de hadroni secundari şi de alte fragmente
nucleare. Astfel, foarte puţine particule grele ating
nivelul mării, în locul lor rămânând cuante γ şi unnumăr considerabil de miuoni.
Radioactivitatea naturală a mediului, seriile
naturale ale 232Th şi 238U
Radionuclizii naturali 232Th şi 238U se dezintegrează în nuclee stabile numai după o serie de paşice implică dezintegrări α şi β. În plus, pe lângă radiaţia α şi β, de asemenea radiaţia γ este emisă în
timpul dezintegrărilor acestor radionuclizi din seriile 232Th şi 238U.
Radionuclizi de origine cosmogenă
Radiaţia cosmică poate genera un număr foarte mare de reacţii nucleare, în urma cărora rezultă
nuclee instabile. În lista radionuclizilor de origine
cosmogenă trebuie menţionaţi: tritiul, 14C, 7Be etc.
Tritiul este produs natural de către componenta
neutronică a razelor cosmice în reacţie cu azotul atmosferic, cu o medie în emisfera Nordică de 5 unităţi de tritiu (TU) (Zimmermann, 1967).
Tritiul este în mare măsură dispersat în atmosferă ca vapori de apă, provenind de la interacţiile
razelor cosmice şi ca produs al activităţii nucleare.
Tritiul devine parte a ciclului biologic şi este prezent în precipitaţii şi în apele de suprafaţă de undepoate fi regăsit în sistemul apelor subterane.
Urmare a testelor nucleare efectuate în atmosferă până în 1963, conţinutul în precipitaţii a atins
câteva mii de unităţi de tritiu. Între 1963 şi 1966 s-a
produs o oprire totală a testelor. Din 1967 până în
1980 au fost efectuate teste nucleare numai de China şi Franţa. Începând cu anul 1980, nu au mai avut
loc experienţe în atmosferă.
Emisiile combinate ale surselor naturale şi antropogene conduc la un inventar global de 53 × 1018
Bq, ceea ce este cam de 50 de ori mai mare decât
nivelul tritiului datorat numai surselor naturale.
Okada şi Momoshima în 1993 au estimat că nivelele
curente ale tritiului în apa de suprafaţă, de adâncimeşi în precipitaţii sunt între 0,1 şi 8 Bq/L. Bazându-sepe aceste concentraţii ei estimează că nivelul tritiului în corpul uman este de 1,7 Bq/L.
C-14 este izotopul radioactiv al carbonuluişi este prezent în cantităţi foarte mici comparativ
cu izotopii stabili 12C şi 13C, (14C - 1 atom la 1012
atomi de carbon stabili). Producerea, pentru primadată postulată de Libby în 1955, are loc în straturileînalte ale atmosferei în urma ciocnirii razelor cosmice producătoare de neutroni în prezenţa atomilorde azot cu o rată de producere de 14C de 1,0 × 1015
Bq/an. Odată produs, acesta se oxidează la 14CO2 şiProiecte internaţionale
sub forma dată este încorporat în ciclul global decarbon. 14C şi se dezintegrează β pentru a forma nucleul stabil al azotului.
Radioactivitatea antropogenă
Datorită situării sale intracontinentale, Marea
Neagra joacă rolul unui imens bazin de acumularea diferiţilor produşi ai activităţii umane, parveniţi
în urma unor deversări controlate sau în urma unor
accidente. La aceasta trebuie adăugat şi caracterulmeromictic al Mării Negre, ceea ce face ca volumul imens de apă aflat sub picnoclină (cca 90% din
volumul total al Mării Negre) să fie practic izolat
de cel aflat deasupra acesteia, inclusiv circulaţia
ciclonală principală şi cea secundară ce transportă
continuu, în sens antiorar, apele purtate de principalii tributari, Dunărea şi Niprul (Livingston et al.,
1988; Polikarpov et al., 1992), contribuind la dispersia elementelor radioactive artificiale de-a lungulîntregului ţărm.
Exceptând cele două episoade de poluare radioactivă masivă – testele nucleare atmosferice ce s-auîncheiat în anul 1963 prin semnarea tratatului de interzicere a exploziilor nucleare atmosferice şi accidentul de la Cernobîl – în Marea Neagră nu au fostînregistrate niciun fel de alte evenimente nucleare,
astfel încât radioactivitatea de fond este determinată
de prezenţa celor trei categorii de radionuclizi naturali: 238U, 232Th şi 40K şi ai descendenţilor acestora.
Poluarea radioactivă, cauzată de cele două episoade menţionate mai sus a inclus în principal radionuclizii produşi de fisiune de viaţă medie 90Sr
(T1/2 = 28,8 ani) şi 137Cs (T1/2 = 30,17 ani), ca şi pe
cei de viaţă scurtă (95Zr/95Nb, 103Ru, 106Ru, 110mAg,
125
Sb, 131I, 134Cs,140Ba/140La, 141Ce, 144Ce), la care seadaugă actinidele de viaţă lungă 239Pu şi 241Am. În
final însă, principalii poluanţi radioactivi biologic
semnificativi rămân numai 90Sr şi 137Cs. Din acest
motiv, distribuţia poluanţilor radioactivi s-a extinsde la volumul superficial de apă la sedimente, fiindînglobaţi apoi de organismele marine filtratoare,ajungând în final în organismele din vârful piramidei trofice – peştii.
Din datele din literatură, se remarcă impactul
major pe care l-a avut accidentul de la Cernobîl
asupra radioactivităţii apei Mării Negre. Conform
acestor date, contribuţia 90Sr provenind de la Cernobîl, datorită relativei vecinătăţi a centralei nucleare-electrice, precum şi specificului contaminării cu
radionuclizi în urma exploziei reactorului 4, a fostde circa 100-300 TBq, ceea ce a determinat creşterea rapidă a conţinutului acestuia în stratul de deasupra picnoclinei (Egorov et al., 1999). O cantitate
relativ egală estimată la 160 TBq a fost transportată
de Dunăre şi Nipru (Voitsekhovych, 2001).
Cu toate acestea, poluarea cu 90Sr a apelor Mării

Negre, estimată la nivelul anului 2006 ca fiind de1770 ± 790 TBq, este cauzată în proporţie de 80 %de testele nucleare din anii ‘50 - ‘60 şi numai 20 %de accidentul de la Cernobîl (Egorov et al. 2006).
În cazul 137Cs, poluarea a fost şi mai mare, astfel încât inventarul total de cesiu provenit de la Cernobîl
poate fi estimat la o valoare cuprinsă între 338 şi
1400 TBq. Aceste valori trebuie comparate cu cele
ante-Cernobîl, situaţie în care inventarul total de90
Sr era uşor superior celui de 137Cs.
Impactul puternic al accidentului de la Cernobîl
a fost evidenţiat şi în sedimentele superficiale colectate din diferitele zone ale bazinului Mării Negre.
Măsurările efectuate în zona de şelf din dreptul Deltei Dunării, estuarului Niprului şi Bugului, precumşi în jurul Capului Tarkhankut din Peninsula Crimeea au indicat un inventar total de 137Cs cuprins între
10 şi 40 kBq/m2 (Egorov et al., 2006, Voitsekhovych
et al., 2006), faţă de inventarul pre-Cernobîl al 137Cs
înregistrat în anul 1981 pentru sedimentele de fund,cuprins între 1 şi 8 kBq/m2 pentru zonele de şelf şi
sub 0,2 kBq/m2 pentru zonele abisale (Vakulovsky
et al, 1982), ceea ce indică o creştere cuprinsă între
5 şi 10 ori în perioada post Cernobîl.
Determinările de 90Sr şi 137Cs datorate accidentului de la Cernobîl, făcute de Egorov (2002) în ţesuturile algelor marine din genul Cystosteira, ale
midiilor Mytilus galloprovincialis şi ale peştilor din
specia Merlangius merlangius euxinus au remarcato creştere considerabilă a acestora, dar în scurt timpdupă aceasta, conţinuturile au scăzut rapid în decursde câţiva ani după care scăderea s-a încetinit. Per
ansamblu însă, atât 90Sr, cât şi 137Cs au fost eliminaţi din ţesuturile organismelor marine cu un timp
de înjumătăţire variind între 4 şi 8 ani, pe când doza
maximă absorbită de aceste organisme a fost între
5,5 şi 20 % din doza absorbită datorată izotopului
natural 210Pb (Polikarpov, 1998).
Proiectul RACE - BS ERA.NET
Proiectul „Radiation background of Black Sea
coastal environment” se desfăşoară în cadrul FP7
BLACK SEA ERA.NET – Pilot Joint Call, Networking on Science and Technology in the Black Sea
Region. Scopul major al acestui proiect constă în
identificarea surselor fondului de radiaţii în zonade coastă a Mării Negre. Obiectivele specifice ale
proiectului sunt: (i), colectarea, transportul, depozitarea şi condiţionarea probelor marine; (ii), măsurarea radionuclizilor gama şi beta emiţători; (iii),
măsurarea fluxului de miuoni atmosferici pe mareşi pe uscat şi (iv), optimizarea spaţială a schemei deprelevare a probelor.
Probele marine vor fi colectate din zona de coastă a Mării Negre, ulterior fiind analizat conţinutul deradionuclizi din aceste probe. Rezultatele obţinutenr. 1(24), martie 2012 - 99

Akademosîn urma analizei vor fi înregistrate şi procesate într-o
aplicaţie de tip GIS. Radionuclizii gama emiţători
vor fi măsuraţi în fond de radiaţii ultra-scăzut, în laboratorul subteran al IFIN-HH din mina de sare dela Slănic Prahova, România. Fluxul de miuoni va fimăsurat pe ţărm şi pe mare, iar datele vor fi transferate către aplicaţia GIS.
Pentru dezvoltarea aplicaţiei GIS este necesară
parcurgerea următoarelor etape: (i) definirea factorilor de influenţă şi în consecinţă a datelor necesare;(ii) determinarea algoritmului de optimizare spaţial
cel mai potrivit şi completarea schemei iniţiale deprelevare/măsurare; (iii) punerea la punct a transferului şi informaţiilor din şi către această aplicaţie apunctelor de prelevare/măsurare captate prin GPS;(iv) efectuarea analizelor adecvate privind contribuţia fiecăreia dintre sursele naturale şi artificiale deradiaţii la constituirea fondului de radiaţii şi generarea unor harţi tematice corespunzătoare acestora.
Rezultatul aşteptat al proiectului constă în cuantificarea surselor fondului de radiaţii din zona decoastă a Mării Negre. Rezultatele specifice sunt: (i)armonizarea procedurilor de prelevare; (ii) stabilirea procedurilor de colectare, transport şi depozitarea probelor; (iii) identificarea şi cuantificarea radionuclizilor gama emiţători din zona de coastă a Mării
Negre; (iv) separarea radiochimică şi cuantificarea
nivelului de uraniu şi toriu; (v) cuantificarea tritiului, 90Sr şi 14C în apă, precipitaţii, sol şi sedimente(vi), cuantificarea tritiului şi 90Sr în peştii colectaţi
din Marea Neagră; (vii) cuantificarea contribuţiei
fluxului de mioni la fondul de radiaţii; (viii) crearea
bazei de date GIS cu datele obţinute în urma măsurărilor şi (ix), elaborarea de hărţi tematice.
În realizarea proiectului sunt implicate şase instituţii partenere din trei ţări:Institutul Naţional de C&D pentru Fizică şi
Inginerie Nucleară „Horia Hulubei”, BucureştiMăgurele, România – coordonator proiect Dr. Romul-Mircea Mărgineanu;
Institutul Naţional de Cercetare-Dezvoltare pentru Tehnologii Criogenice şi Izotopice,
Rm.Vâlcea, România – responsabil proiect Dr. Carmen Varlam;
Institutul Naţional de Cercetare - Dezvoltare
Marină „Grigore Antipa”, Constanţa, România –responsabil proiect Dr. Vasile Pătraşcu;Institutul de Ecologie şi Geografie al Academiei de Ştiinţe a Republicii Moldova (IEG-ASM),
Republica Moldova – responsabil proiect Dr. VasileStegărescu;
Laboratorul de Monitorizare a Expunerii
Populaţiei, Centrul Naţional de Radiobiologie şiProtecţie Radiologică (NCRRP), Bulgaria – responsabil proiect chim. Rositsa Totseva;

100 - nr. 1(24), martie 2012

Facultatea de Fizică, Universitatea din Bucureşti, România – responsabil proiect Prof. Univ.
Dr. Octavian-Gheorghe Duliu.
Bibliografie
1. Cornell, R.M. (1993). Adsorption of cesium on
minerals: A review. J Radioanal. Nucl. Chem. 171, 483500.
2. Egorov, V.N., Povinec, P.P., Polikarpov, G.G.,
Stokozov, N.A., Gulin, S.B., Kulebakina, L.G., Osvath,
I. (1999). 90Sr and 137Cs în the Black Sea after the Chernobyl NPP accident: inventories, balanceand tracer applications. J. Environmental Radioactivity, 49 (3), 137-156.
3. Egorov, V.N., Polikarpov, G.G., Gulin, S.B.,
Osvath, I., Stokozov, N.A. Lazorenko, G.E. (2006) XX
years of radioecological response studies of the BlackSea to the Chernobyl NPP accident. Presented at the First
Biannual Scientific Conference „Black Sea Ecosystem
2005 and Beyond”, Istanbul, 8-10 May 2006.
4. Kholodov, V.N. (2006). Geochimia proceselor
sedimentare, Geos, Moscova (în limba rusă).
5. Libby, W. Radiocarbon Dating, 2nd Ed.; University of Chicago Press: Chicago, 1955.
6. Livingston, H.D., Buesseler, K.O., Izdar, E., &Konuk, T. (1988). Characteristics of Chernobyl fallout
inthe Southern Black Sea. In: Radionuclides: a tool for
oceanography. J.C.Guary, P. Guegueniat, &R.J.Pentreath(Eds.), Essex: UK Elsevier. 204-216.
7. Murray, J. W. Jannasch, H. W. Honjo, S. Anderson, R. F. Reeburgh, W. S. Topparallel, Z. Friederich, G.
E. Codispoti L. A. Izdar E. (1989) Unexpected changes
în the oxic/anoxic interface în the Black Sea, Nature 338,
411 - 413 (doi:10.1038/338411a0).
8. Okada, S., Momoshima, N. (1993). Overview
of tritium: characteristics, sources, and problems. Health
Physics 65(6):595-609.
9. Polikarpov, G.G., Livingston, H.D., Kulebakina, L.G., Buesseler, K.O., Stokozov, N.A., Casso, S.A.
(1992). Inflow of Chernobyl 90Sr to the Black Sea fromthe Dnieper River. Estuarine, Coastal and Shelf, Science,
34, 315 - 320.
10. Polikarpov, G.G. (1998). Conceptual model of
responses of organisms, populations and ecosystems în
allpossible dose rates of ionizing radiation în the environment. Procc. of RADOC 96-97 conference, Norwich/
Lowestoft, 8-11 April, 1997. Radiation Protection Dosimetry, 75, 181-185.
11. V. F. Hess (1912). „Über Beobachtungen derdurchdringenden Strahlung bei sieben Freiballonfahrt”.
Physikalische Zeitschrift 13: 1084–1091.
12. Vakulovsky, S.M., Krasnopevtsev, Yu.V., Nikitin, A.I., Chumichev, V.B. (1982). Distribution of137
Cs and 90Sr between the water and bottom sediments
în the Black sea în 1977. Okeanologia, v.XXII, issue 6,
Moscow, 1982, pp.966-969 (in lb. rusa).
13. Voitsekhovych, O.V. (2001). Project status report of the Ukrainian Hydrometeorological Institute(UHMI),Central geophysical observatory (CGO), Marine Branch of UHMI (2001). National Report for theIAEA Regional Technical Co-operation Project RER/2/003„Marine Environmental Assessmentin the Black Sea”.
UHMI, Kiev-Sevastopol, 83 p.
14. Zimmermann, U., Munnich, K. O. and Roether,W., (1967). Downward movement of soil moinsture traced by means of hydrogen isotopes. In: Isotope Tehniquesîn the Hydrologic Cycle, Geophysical Monograph Series
11, American Geophysical Union.

Proiecte internaţionale

PROIECTUL
PROMITHEAS
Dr. hab., prof. univ. Mihail CHIORSAC
THE PROJECT PROMITHEAS
The aim and main tasks of the project are given.
Are presented the main results which are obtained,
their importance for implementation in the nationaland regional economy of the BSEC countries.

Proiectul PROMITHEAS, lansat în cadrul Programului FP7 şi finanţat de Uniunea Europeană, îşipropune să susţină investigaţiile ştiinţifice din ţările
riverane Bazinului Mării Negre în cele mai actuale domenii de interes comun. În conformitate cu
Declaraţia de la Baku din 2003 a reprezentanţilor
Ministerelor Energetice ale ţărilor riverane Bazinului Mării Negre, acesta urmăreşte să mobilizeze
potenţialul ştiinţific din zona respectivă prin stabilirea unei reţele de colaborare pentru soluţionarea
problemelor comune legate de politici energetice şischimbarea climei.
Luând start în 2005, proiectul a parcurs mai
multe etape, de la PROMITHEAS-1 până la PROMITHEAS-4, cu durata medie a fiecăruia de 3 ani.
El se desfăşoară sub auspiciul organizaţiei de cooperare economică a ţărilor riverane Bazinului Mării
Negre (BSEC – Black Sea Eeconomic cooperation
organization), fiind coordonat de Centrul de Politici
Economice şi Dezvoltare a Universităţii Naţionale
din Athena, Grecia, iar, în particular – de profesorul
D. Mavrakis.
În realizarea proiectului sunt implicate Albania,
Armenia, Azerbaidjan, Bulgaria, Georgia, Grecia,
Moldova, România, Rusia, Serbia, Turcia, Ucraina.
Echipele naţionale sunt reprezentate de aşa numitul Teame Lider – conducătorul de echipă. Echipa
Republicii Moldova întruneşte preponderent colaboratorii Institutului de Energetică al Academiei deŞtiinţe a Moldovei în frunte cu subsemnatul (cercetătorul ştiinţific principal, profesorul universitar,
dr. hab. Mihail Chiorsac – n.r.).
Fiecare etapă a proiectului prevede elaborarea
şi mediatizarea unor buletine informative electronice despre cele mai importante noutăţi în domeniul
energetic din ţările membre şi activitatea efectuată
în cadrul proiectului, convocarea conferinţelor anuale şi editarea jurnalului anual cu privire la sectorul

energetic şi politicile energetice ale ţărilor riverane Bazinului Mării Negre – Energy View of BSECCountries. Jurnalul publică rapoarte anuale conţinând analiza situaţiei şi dezvoltării sectorului energetic şi are scopul de a familiariza guvernele, ministerele, cercurile largi ale comunităţii ştiinţifice, deafaceri şi de producţie, cointeresate în promovarea
unei politici naţionale şi europene de dezvoltare durabilă a sectorului energetic.
În cadrul primelor proiecte PROMITHEAS, afost stabilită reţeaua de colaborare şi investigaţii ştiinţifice în domeniul energetic din ţările riverane Bazinului Mării Negre prin crearea unor legături strânse dintre echipele naţionale şi convocarea de conferinţe anuale comune. Au fost identificate domeniile
prioritare de colaborare internaţională, principiile
de colaborare şi planul de acţiuni în baza propunerilor ministerelor şi guvernelor ţărilor-membre.
Un rol important ca rezultat al acestui proiect
îl are organizarea întrunirilor anuale ale miniştrilorţărilor respective care răspund sau curează sectorul
energetic, menite să coordoneze acţiunile de implementare a recomandărilor şi rezultatelor obţinute înpractică.
Obiectivele proiectului PROMITHEAS-4 suntdezvoltarea şi evaluarea atenuării sau limitării influenţei activităţii ţărilor riverane Bazinului Mării
Negre asupra mediului ambiant prin formarea unuiportofoliu unic de mecanisme, metode şi modele deevaluare, estimare şi luare de decizii în domeniul
protejării mediului ambiant, însoţite de mediatizarea şi familiarizarea factorilor de decizie, businessmenilor şi populaţiei cu necesitatea şi măsurile principale privind protecţia mediului ambiant.
Activităţile de diseminare includ prezentări oficiale, precum şi deliberări cu organismele guvernamentale ale Organizaţiei Cooperării Economice aţărilor Mării Negre (OCEMN) ( reuniuni ministeriale, grupuri de lucru în domeniul mediului, energiei,ştiinţei şi tehnologiei etc.), cu autorităţile naţionale
competente şi părţile interesate relevante ale celor
12 ţări-membre, crearea unor ateliere naţionale delucru, convocarea conferinţelor internaţionale, publicarea buletinului informativ etc.
Activitatea şi rezultatele finale, obţinute în cadrul proiectului PROMITHEAS, vor permite de aintensifica eforturile comune ale guvernelor, factorilor de decizie în cercetare, producere şi businesspentru a promova şi implementa o politică unică deprotecţie a mediului ambiant.

nr. 1(24), martie 2012 - 101

Akademos

LANDSCAPEARCHAEOLOGYŞI PROSPECŢIUNI
MAGNETOMETRICE ÎN
REPUBLICA MOLDOVA:REZULTATEŞI PERSPECTIVE
ALE UNUI PROIECTMOLDO-GERMAN
Dr. Alexandru POPA*
Dr. Sergiu MUSTEAŢĂ**Dr. Hans-Ulrich VOSS****Cercetător ştiinţific asociat, Römisch-Germanische
Kommission des Deutschen Archäologischen Institut,Frankfurt/Main**Conferenţiar, Universitatea Pedagogică de Stat
„Ion Creangă” din Chişinău
***Cercetător ştiinţific, Römisch-Germanische
Kommission des Deutschen Archäologischen Institut,Frankfurt/Main
LANDSCAPEARCHAEOLOGYANDGEOMAGNETIC SURVEY IN THE REPUBLIC OF
MOLDOVA: RESULTS AND PERSPECTIVES OF
ONE MOLDO-GERMAN PROJECTThis article report the main findings of anarchaeological project from „Ion Creangă”
Pedagogical State University in Chişinău. The main
goal of this project is to enrich the competitivenessof archaeological science from Republic of Moldova.
With support of strategic partners from two European
countries and Moldovan Diaspora we will ensure thetransfer of the know-how and experience to Moldova
in the field of Landscape Archaeology. The main
objectives is to do the common investigations, totrain experts in the field, to organize a high equipped
base, to promote the archaeological potential of
Moldova and to prepare in partnership with German
and Romanian colleagues a FP7 pilot-project in thefield of Landscape Archaeology.

Introducere
Prospecţiunile magnetometrice, cunoscute şi
sub numele de gradiometrie1, nu sunt o noutate
în arheologia europeană. Însă abia în ultimiiani, în urma dezvoltării rapide a tehnologiilor
1Măsurarea gradientului componentei magnetice verticale apământului, efectuată cu ajutorul unui gradiometru magnetic.

102 - nr. 1(24), martie 2012

informaţionale, a fost posibilă optimizarea utilizării
acestei metode în arheologie: între timp aparatajul adevenit accesibil din punct de vedere financiar, iar
datorită utilizării computerelor mobile performante– prelucrarea şi procesarea datelor este posibilă în
câmp. Aceste circumstanţe, în paralel cu procesul
de internaţionalizare a cercetării arheologice de la
Universitatea Pedagogică de Stat „Ion Creangă” încolaborare cu Asociaţia Naţională a Tinerilor Istorici
din Moldova, au făcut posibilă desfăşurarea în anii
2009-2010 a proiectului „Prospecţiuni geofizice în
Moldova”, unele rezultate şi perspective ale căruia
le prezentăm în cele ce urmează2.
Ca metodă de cercetare în arheologie,
magnetometria se bazează pe interpretarea contrastului
dintre valorile câmpului magnetic al suprafeţei soluluiîntr-un punct anumit şi valorile câmpului magnetic
natural al pământului. Această diferenţă permite
evidenţierea de anomalii magnetice care indică
existenţa unor structuri subterane de origine naturală
sau umană. Utilizată împreună cu alte metode decercetare, magnetometria contribuie la o recunoaştere
mult mai eficientă a urmelor arheologice subterane. Spredeosebire de multe alte metode de studiu arheologic,
magnetometria posedă particularităţi deosebite:
rezultatele ei nu depind considerabil de timpul zilei,
anotimp, condiţii climaterice, culturi agricole sau
starea suprafeţei solului. În afară de aceasta, metoda
respectivă oferă posibilitatea de a desluşi structuriarheologice aflate în totalitate sub pământ, până la oadâncime de circa 2 m.
Magnetometria în arheologie este o cercetare
non-distructivă, care nu afectează în niciun
fel suprafaţa actuală a solului. Graţie acestei
particularităţi, ea se pretează drept tehnologie de vârfîn cercetarea unor situri în care săpăturile arheologicesunt fie imposibile, fie nedorite, fie greu de finanţat,devenind prin aceasta un instrument indispensabil
pentru o cercetare arheologică modernă. În statele
puternic industrializate domeniul aplicaţiilor
magnetometrice în arheologie a cunoscut în ultimii
ani o dezvoltare largă. Aparatele, care ajung pentru
moment să devină dotarea standard a cercetătorilorarheologi, au fost acum câţiva ani un instrument
sofisticat, disponibil doar unor geofizicieni selecţi.
Aplicarea la scară largă a acestei tehnologii decercetare în Republica Moldova a fost până înprezent limitată de lipsa de aparataj adecvat. Astfel,
în vederea inventarierii patrimoniului arheologic
al Republici Moldova, utilizarea acestei metodedevine extrem de necesară.
Istoria aplicării magnetometriei în arheologieîncepe în anii ´50 ai secolului al XX-lea. Drept
2

Pentru rezultatele preliminare ale cercetărilor a sevede+++++++

Proiecte internaţionale
pionieri ai acestei metode de cercetare suntconsideraţi doi cercetători englezi – Martin Aitken
şi Erdward Hall de la Oxford. Aceştia erau antrenaţi
în cercetările de salvare de dinainte construirii înzona Peterborough a unui segment de autostradă şiîncercau să localizeze cuptoarele de ars ceramică deepocă romană din zona respectivă.
Evenimentul produs în anul 1958 este considerat
momentul de început al aplicaţiei magnetometriceîn arheologie. Cum s-au desfăşurat aceste prime
investigaţii? Distanţa dintre puncte era fixată de
1,5 x 1,5 m, aşa încât pentru o suprafaţă de 5 haa fost nevoie de o săptămână de lucru. La sfârşitul
acesteia s-a putut identifica în teren un cuptor de ars
ceramică, care fusese scopul principal al căutărilor[Aitken 1961].
După acelaşi sistem a lucrat şi V. P. Dudkin
cu magnetometrul de tip ,,M 27”, efectuândmăsurări, inclusiv pe teritoriul actual al Republicii
Moldova, ale căror rezultate ilustrează evoluţia
aplicaţiilor magnetometrice în slujba arheologiei
secolului al XX-lea, [Dudkin/Videkko 2004].
Ulterior această metodă de investigaţii nu a mai
fost folosită în Republica Moldova. Din informaţia
de care dispunem, o primă încercare s-a făcut abia
în anul 2005. Cu ajutorul magnetometrului cu osingură sondă de la RGK (Römisch-Germanische
Kommission), cercetătoarea Elke Kaiser de la Frei
Universität Berlin a efectuat, împreuna cu Eugen
Sava din Chişinău, o prospecţiune geomagnetică
în situl de la Miciurin-Odaia din raionul Drochia.
Din rezultatele acestor investigaţii, putem deducecă cercetările geomagnetice nu s-au soldat cu
evidenţierea unor anomalii de origine umană
[Kaiser/Sava 2006].

Proiectul
moldo-german„Prospecţiuni
geofizice în Moldova”
În ultimul timp, în organizarea şi desfăşurarea
unor asemenea cercetări se implică activ
Universitatea Pedagogică de Stat „Ion Creangă” dinChişinău. Astfel, cu sprijinul Institutului German deArheologie din Frankfurt pe Main, în anii 2009-2010
s-au efectuat primele sondaje geofizice comune. Îndesfăşurarea acestor sondaje au fost implicaţi, alături
de cercetători-arheologi consacraţi, masteranzi şi
doctoranzi ai facultăţii de istorie. În paralel, a fostorganizat la Chişinău un curs teoretico-practic
pentru studenţii de la masterat care a avut în atenţie
metodele non-distructive de cercetare în arheologia
modernă. Cu ajutorul magnetometrului cu 5 sondeşi al aparatelor complementare, puse la dispoziţie departenerul german, a fost posibilă o demonstraţie pescurt atât a posibilităţilor, cât şi a limitelor aplicării
în arheologie a acestei tehnologii din domeniul
geofizicii.
În anul 2009 lucrările s-au desfăşurat în lunaoctombrie, fiind realizate sondaje pe suprafaţa a 5
situri arheologice din Republica Moldova – Horodcaşi Costeşti, raionul Ialoveni, Petreni, raionul
Drochia, Sobari, raionul Soroca şi Trebujeni, raionul
Orhei3. Măsurări geomagnetice au fost posibile peo suprafaţă de peste 20 000 mp, fiind descoperite
urmele unor complexe de locuit şi ale unor sistemede fortificaţie4. Pentru investigaţii s-a folosit un3

Pentru raportul preliminar al acestor investigaţii a se vedea
POPA et. al. 2010b.
4
La proiect au participat, din partea Institutului German deArheologie din Frankfurt am Main/Germania - Prof. dr. Friedrich Lüth, dr. Alexandru Popa, dr. Knut Rassmann, Klaus Baltes,

Figura 1. Magnetometru cu cinci sonde în timpul măsurătorilor de la Sobari, raionul Soroca

nr. 1(24), martie 2012 - 103

Akademos

Figura 2. Petreni. Planul magnetometric al suprafeţei investigate în campania anului 2009

magnetometru, compus din cinci sonde de tip „Dr.
Förster” dispuse pe un suport mobil non-magnetic
al firmei Sensys din Germania (Figura 1). Distanţa
dintre sonde era de 0,25 m, viteza de propulsarea căruciorului varia între 0,6 – 1,2 m/s. În cadrul
acestei campanii de teren rezultate deosebit deinteresante au fost obţinute, de exemplu, în aşezareade tip Cucuteni-Tripolie dispusă între satele Petreni
şi Sofia din raionul Drochia, precum şi în aşezarea deepocă romană târzie de la Sobari, raionul Soroca.
În cadrul aşezării de la Petreni/Sofia5 au fost
investigate două casete cu dimensiunile de 50x50 şi
30x50 m6 (Figura 2). Drept rezultat a fost posibilă
identificarea câtorva anomalii magnetice, care dupăformă şi dimensiuni pot fi identificate cu resturi deiar din partea Republicii Moldova – prof. dr. hab. Gheorghe
Postică, dr. Sergiu Musteaţă, Veaceslav Bicbaev, dr. Octavian
Munteanu, Vasile Iarmulschi, Ghenadie Sîrbu, Ecaterina Creţu,Livia Ermurachi şi Corina Rezneac.
5

Situl este cunoscut sub numele de „Sofia I” /„La Şulim” /„Via Boierească” şi se găseşte la circa 6 km spre sud-vest de

satul Petreni, raionul Drochia. Aşezarea este cunoscută de laînceputul secolului al XX-lea, când E. Stern a investigat prinsăpături arheologice opt locuinţe din lemn cu lipituri de lut. Ulterior situl a mai fost investigat de V. Zirra, T. Passek, K. Šiskin,
V. Marchevici şi V. Bicbaev. Pentru principalele rezultate ale
investigaţiilor – a se vedea ŠTERN 1906; ŠTERN 1907; МАRKEVIČ
1981; Sorochin 2004.
6

La măsurări au participat Knut Rassmann, Klaus Baltes, Alexandru Popa, Ghenadie Sîrbu şi Viaceslav Bicbaev.

104 - nr. 1(24), martie 2012

locuinţe din cadrul aşezării. Prospecţiunile de teren
realizate în paralel cu măsurările geomagnetice au
confirmat posibilitatea extinderii sitului pe o ariede peste 36 ha. La suprafaţa actuală a solului s-au
observat numeroase aglomerări de vase ceramiceşi lipituri arse de lut. Toate acestea creau condiţii
prielnice pentru o cercetare geomagnetică integrală,care a fost posibilă în campania anului 2010 şi apoi
a anului 20117.
La Sobari, raionul Soroca8 măsurările s-au
concentrat parţial asupra spaţiului din interiorul
incintei, azi nefolosit pentru agricultură, precumşi la sud de acesta. În colţul de sud-vest al incintei
investigaţiile nu au fost posibile din cauza arbuştilordeşi care au crescut necontrolat în această parte asitului. De asemenea, spaţiile investigate anteriorprin săpături de E. Rikman şi I. Niculiţă nu au putut
7

Cercetarea suplimentară din anul 2011 a fost efectuată de colegul Knut Rassmann de la Römisch-Germanischen Kommission din Frankfurt/Main. La momentul redactării acestui studiu
planul magnetometric final al aşezării culturii Cucuteni de laPetrei/Sofia înca nu era procesat.
8
Situl este cunoscut de pe urma cercetărilor lui Emanoil Rikman în anii 1966-1972 şi Ion Niculiţă în anii 1990-1994. Situl
reprezintă o aşezare a culturii Sântana de Mureş-Černjachov, laextremitatea de vest a căreia s-a descoperit o incintă de piatră
cu construcţii de piatră şi lemn pe interior. Pentru principalele
rezultate ale investigaţiilor din aşezarea de la Sobari a se vedea
RIKMAN 1970; NICULIŢĂ 1996; POPA 1997.

Proiecte internaţionale
fi cercetate din cauza gropilor adânci, rămase pelocul săpăturilor arheologice. În total, la Sobari a fost
investigată o suprafaţă de circa 10 000 mp. Imaginea
preventivă obţinută de pe urma investigaţiilor(Figura 3) confirmă observaţiile anterioare ale lui
E. Rikman despre structura internă a aşezării şi adispunerii în teren a resturilor de construcţii. Relativbine se observă urmele celor trei laturi ale incinteide piatră din partea de nord-vest a aşezării. Noutatea
investigaţiilor le reprezintă cel puţin trei construcţii,probabil de lemn, cu lipituri de lut. Procesarea
finală a imaginii obţinute şi mai ales extinderea peparcursul campaniilor viitoare a investigaţiilor ladimensiunea întregului sit ne întăreşte optimismul,
că vom putea obţine cu ajutorul măsurărilor
rezistivităţii magnetice imaginea completă a aşezării
şi, eventual, a necropolei aferente.
Proiectul privind cercetările geomagnetice

moldo-germane a fost continuat şi în anul 2010.
Spre deosebire de anul precedent, Institutul German
de Arheologie a pus la dispoziţia echipei de lucru
un echipament şi mai performant, compus din 16
sonde de tip „Dr. Förster” (Figura 4). Sondele aufost dispuse pe un suport non-magnetic, elaborat
şi asamblat ca şi cel precedent de firma Sensys din
Germania şi propulsat în câmp de un automobil
de teren. Distanţa dintre sonde era de 0,25 m, iarconcomitent putea fi măsurată o fâşie cu lăţimea de 4
m. Viteza de propulsare varia între 0,6-15 km/oră. Cu
ajutorul acestui echipament s-au efectuat măsurări
geomagnetice într-o serie de situri din diferite epocipre- şi protoistorice, precum şi pe suprafaţa oraşului
medieval de lângă satul Trebujeni, raionul Orhei.
Din punct de vedere al dezvoltării metodei decercetare, deosebit de promiţătoare sunt rezultatele

Figura 3. Sobari. Planul magnetometric al suprafeţei investigate în campania anului 2009

nr. 1(24), martie 2012 - 105

Akademos

Figura 4. Magnetometru cu 16 sonde în timpul măsurărilor în situl de la Sângerei

cercetării de la „Orheiul Vechi”9. Aici a fost
investigată o suprafaţă de circa 1,0 ha, dispusă lasud de incinta aşa-numitei citadele de piatră. Spredeosebire de cercetările din cadrul campaniei anului
2009, care s-au efectuat în interiorul incintei, aici s-au
putut desluşi o serie de anomalii magnetice, indicândexistenţa sub nivelul actual al solului a diferitelor
construcţii din perioada medievală. Amploarea cu
care pot fi făcute investigaţiile respective (circa 20
ha/zi) şi, respectiv, susceptibilitatea magnetică asuprafeţei fostului oraş medieval, sunt factorii decisivi
pentru utilizarea magnetometriei la planificarea şimanagementul cercetărilor ulterioare din acest sit
arheologic de importanţă internaţională.
9

Pentru o prezentare recentă a oraşului medieval a se vedea
POSTICĂ 2006.

Cercetări geomagnetice de amploare au fostefectuate în situl de la Sângerei, raionul Sângerei,
marcat la suprafaţă prin materialul arheologic de tip
Cucuteni-Tripolie şi Sântana de Mureş-Cernjahov10.
Aici a fost investigată geomagnetic o suprafaţă depeste 20 ha. Rezultatele au confirmat concluzia
formulată pe marginea materialului de suprafaţă
despre existenţa aici a două situri arheologice –eneolitic şi de epocă romană târzie. Astfel, în partea
de sud a promontoriului au fost fixate o serie deanomalii dispuse în câteva rânduri concentrice(Figura 5). Pe baza analogiilor în aşezarea de la
10

Punctul se află pe un promontoriu dispus la circa 10 km dela centrul oraşului Sângerei. Situl este cunoscut de pe urma
perieghezelor de teren efectuate de către arheologul Veaceslav
Bicbaev.

Figura 5. Sângerei. Planul magnetometric al sitului

106 - nr. 1(24), martie 2012

Proiecte internaţionale
Petreni, raionul Drochia, acestea pot fi interpretate
drept locuinţe ale aşezării culturii CucuteniTripolie. În afară de locuinţe de dimensiuni „mici”,
s-au descoperit şi anomalii de formă alungită dedimensiuni de circa 6 x 15 m. Probabil, este vorba
fie de câte o construcţie de dimensiuni mari, fiede două construcţii mai mici alăturate. În baza
distribuţiei materialului arheologic de suprafaţa,estimăm dimensiunea aşezării la circa 7 ha.
În partea opusă a promontoriului s-au descoperito anomalie geomagnetică de formă alungită, carepoate fi interpretată drept o construcţie de piatră cu
o lungime de circa 28,0 m. Aceasta poate fi pusăîn legătură cu materialul arheologic de tip Sântanade Mureş-Cerneahov adunat la suprafaţa sitului.
Unele dintre anomaliile magnetice de dimensiuni
mai mici pot fi, la rândul lor, interpretate drept
gropi de morminte. Această ipoteză urmează să
fie însă verificată prin intermediul unor cercetări
pluridisciplinare mai aprofundate.
O atenţie deosebită a fost acordată investigaţiilor
din aşezarea de la Petreni. Cunoscându-se potenţialulştiinţific al sitului de pe urma investigaţiilor din anul
2009, aici s-au efectuat măsurări geomagnetice pe osuprafaţă de peste 14 ha (Figura 6).
Suprafaţa prospectată în anul 2010 reprezintă
aproximativ o jumătate din aşezarea a cărei
cercetare a început cu peste un secol în urmă.
Iniţial dimensiunile locuirii au fost estimate pebaza aerofotografiei sitului, precum şi pe bazacartării materialului de suprafaţă. Jumătatea denord a aşezării era ocupată în anul 2010 de culturi
agricole de iarnă şi nu a putut fi investigată. Planul
magnetometric realizat de pe urma campaniei de laPetreni indică cu claritate o locuire a cărei construcţii
sunt dispuse în linii concentrice grupate în jurul unuisector central. Calitatea înaltă a imaginii procesate
pe baza măsurărilor de la Petreni se datorează
cantităţii mari de lut ars din componenţa resturilor
caselor eneolitice.
Un rezultat important al cercetărilor din
anul 2010 reprezintă descoperirea unei anomalii
semicirculare de dimensiuni mari, care înconjoară
aglomerarea de locuinţe pe din afară, interpretată
drept urmă a şanţului de la palisada ce înconjuraaşezarea. Urme mult mai puţin vizibile ale unui altşanţ se observă în presupusa parte centrală a aşezării.
În concluzie putem conchide, că investigaţiile
geomagnetice de la Petreni, raionul Drochia,
indică încă o dată fiabilitatea acestei metode pentru
cercetarea structurii interne a siturilor eneolitice încare se păstrează resturile unor construcţii de lemn
cu lipituri de lut.
Urmele aşezării par a fi bine păstrate. Situl
este relativ uşor accesibil. erenul este folosit
pentru culturi agricole de gospodăria colectivă
din localitatea Sofia, raionul Drochia, dar, spre
deosebire de alte situri, suprafaţa aşezării nu esteparcelată. Măsurările geomagnetice din anul 2010
vin să confirme clar importanţa şi potenţialulştiinţific ale sitului, care la moment după gradul depăstrare şi posibilităţile de explorare ştiinţifică apare
drept unicat în Europa. Cercetările pluridisciplinare
din viitorul apropiat ar putea scoate la iveală şi alteparticularităţi specifice ale locuirii eneolitice dinPodişul Central Moldovenesc, în particular, şi aculturii Cucuteni-Tripolie, în general.
În finalul campaniei de cercetări comune, care

Figura 6. Petreni. Rezultatul măsurărilor în campania anului 2010

nr. 1(24), martie 2012 - 107

Akademosa durat aproape întreaga lună octombrie 2010,
reprezentanţii Institutului German de Arheologie
au ţinut o conferinţă în faţa colegilor şi studenţilor
de la UPS, prezentând rezultatele preliminare ale
investigaţiilor desfăşurate. Primele rezultatele
preliminare ale acestor investigaţii au fost publicate
în periodice din Republica Moldova şi urmează să
fie publicate în Germania [Popa u. a. 2010a; Popa
u. a. 2010b].
În acest mod, activitatea grupului de lucru
reprezintă o continuare logică a colaborării între
Universitatea Pedagogică de Stat „Ion Creangă” dinChişinău cu Institutului German de Arheologie prin
implementarea unei tehnologii moderne de cercetare
non-distructivă a siturilor arheologice, cumulat cu
instruirea viitorilor utilizatori ai acestei tehnologii
în Republica Moldova în cadrul programelor demasterat în domeniile istorie şi patrimoniu cultural.
Quo vadis? Probleme şi perspective aleparteneriatului moldo-german
Rezultatele
preliminarealesondajelor
geomagnetice din anii 2009 şi 2010 au confirmat oserie de situaţii arheologice atât în cadrul siturilor
preistorice, cât şi ale celor antice şi medievale, caremerită a fi dezvoltate în anii următori. Extindereaparteneriatului moldo-german ar putea asigura şitransferul de experienţă şi cunoştinţe în domeniul
metodelor moderne de cercetare arheologică.
Cu atât mai mult cu cât utilizarea metodelor decercetare geomagnetică în cadrul proiectelorarheologice se încadrează perfect în contextul
prevederilor şi îndemnului unui şir de convenţii
internaţionale de a utiliza tehnicile non-distructive
şi conservarea in situ a urmelor arheologice. Carta
ICOMOS pentru protecţia şi gestiunea patrimoniului
arheologic din 1990 menţionează, spre exemplu, căsăpăturile trebuie executate cu preferinţă în siturile
condamnate distrugerii, fie ca rezultat al programelorde amenajare a terenurilor, fie ca rezultat al unorcalamităţi naturale.
Pentru perioada imediat următoare, ne-am stabilit drept sarcină prioritară creşterea competitivităţii
ştiinţifice a echipei noastre de cercetare din cadrul
Universităţii Pedagogice de Stat „Ion Creangă” dinChişinău şi crearea premiselor necesare în vedereaaderării la un program european de cercetare deexcelenţă din cadrul „Framework Programme 7”.
Pentru aceasta am definit trei obiective de bază:a) realizarea unui studiu de caz de LandscapeArchaeology pentru epoca romană şi romană
târzie cu scopul evidenţierii potenţialului ştiinţific
al monumentelor arheologice din Moldova;b) crearea bazei tehnico-materiale necesare pentru
implementarea tehnologiilor moderne în arheologie;c) pregătirea în cadrul Facultăţii de Istorie a
Universităţii Pedagogice de Stat „Ion Creangă”
din Chişinău de specialişti tineri în vederea
utilizării noilor tehnologii GIS, magnetometriei şi

108 - nr. 1(24), martie 2012

prospecţiunilor non-distructive pentru arheologie.
Rezultatele acestor activităţi se vor face vizibile abia
pe parcursul timpului şi necesită, pe lângă munca
asiduă a echipei noastre de cercetare, o susţinere
multilaterală din partea statului.
Bibliografie
AITKEN 1961
M. J. AITKEN, Physics and archaeology (New Yorkand London 1961).
DUDKIN/VIDEKKO 2004
V. P. DUDKIN/M. J. VIDEKKO, Planuvannja
poselen’ trypil’skoji kul’tury (Планування поселень
трипiльської культури). In: Enciklopedia trypil’skoji
cyvilizaciji (Енциклопедia трипiльської цивiлiзацiї), 1
Kyjiv, 2004, 304-314.
KAISER/SAVA 2006
E. KAISER/E. SAVA, Ausgrabungen an einer Gruppevon „Ascherhügeln” in Moldawien. Archaeologia
Circumpontica 4, 2006, 3-6.
NICULIŢĂ 1996
I. NICULIŢĂ, Situl de epocă romană de la Sobarişi unele aspecte ale romanizării în spaţiul de la est de
Carpaţi. In: Romanizarea la Est de Carpaţi. Probleme
actuale ale istoriei, economiei şi culturii moldovenilor la
Est de Prut 2 (Chişinău 1996) 14-23.
POPA 1997
A. POPA, Die Siedlung Sobari, Kr. Soroca (Republik
Moldau). Germania 73, 1, 1997, 119-131.
POPA et al. 2010aA. POPA/S. MUSTEAŢĂ/V. BICBAEV/K. RASSMANN/O.
MUNTEANU/G. I. POSTICĂ/G. SÂRBU, Consideraţii privindsondajele geofizice din anul 2009 în Republica Moldova.
Revista Arheologică (Chişinău) Serie nouă VI, 1, 2010a,
171-179.
POPA et al. 2010b
A. POPA/S. MUSTEAŢĂ/V. BICBAEV/K. RASSMANN/O.
MUNTEANU/G. I. POSTICĂ/G. SÎRBU, Rezultate preliminare
privind sondajele geofizice din anul 2009 şi perspectivele
folosirii magnetometriei în Republica Moldova. In: S.
MUSTEAŢĂ/A. POPA/J.-P. ABRAHAM (eds.), Arheologia între
ştiinţă, politică şi economia de piaţă (Chişinău 2010b)
115-127.
POSTICĂ 2006
G. I. POSTICĂ, Observation concerning the topography
and the structure of the early medieval settlements fromthe Pruth-Dniester Space. In: V. MIHĂILESCU-BÎRLIBA/C.
HRIBAN/L. MUNTEANU (eds.), Miscellanea romanobarbarica. In honorem septagenarii magistri Ion Ioniţă
oblata (Iaşi 2006) 265-286.
RIKMAN 1970
E. A. RIKMAN, Poselenie pervyh stoletij našej ery
Sobar’ v Moldavii. Sovetskaja Archeologija 2, 1970,
180-197.
SOROCHIN 2004
V. SOROCHIN, Aşezarea cucuteniană de la Petreni, jud.
Bălţi. Un secol de la descoperire. Memoria Antiquitatis
23, 2004, 253-264.
ŠTERN 1906
E. V. ŠTERN, Die prämykenische Kultur in SüdRusland: Die Ausgrabungen in Petreny, im Bielzer
Kreise des Gouvernements Bessarabien, 1902 und 1903
(Moskau 1906).
МАRKEVIČ 1981
V.I. МАRKEVIČ, Pozdnetripl’skie plemena Severnoj
Moldavii (Kišinev 1981).
ŠTERN 1907
E. ŠTERN, Doistoričeskaja grečeskaja kul’tura na juge
Rossii. In: Trdudy XIII AK v Ekaterinoskave v 1905 g., I(Moskva 1907) 9-94.

Proiecte internaţionale

CERCETAREAŞTIINŢIFICĂ BILATERALĂMOLDO-ITALIANĂ.
SCHIMB DE OAMENIŞI CULTURI.
Studiu de caz ItaliaRepublica Moldova*
Dr. Silvia CORLĂTEANU-GRANCIUC
The article presents the first steps in making joint
scientific research between the Academy of Sciencesof Moldova and research institutes from Italy in the
period after the declaration of independence of the
Republic of Moldova. More closely are presented theactivities undertaken by the Institute of History, State
and Law within the project The Identity of the Mediteranean Area and Eastern Europe: An Exchange of
People and Culture (case study Italy – Republic ofMoldova), project implimented under Bilateral Agreement between ASM and CNR Italy.

Relaţiile oficiale moldo-italiene au căpătat substanţă juridică după sosirea în Republica Moldova,
la 20 martie 19971, a lui Piero Fassino, Secretar deStat al Ministerului Afacerilor Externe al Italiei. În
toamna aceluiaşi an, a avut loc vizita oficială, laRoma, a preşedintelui Republicii Moldova Petru
Lucinschi în urma căreia cele două state au semnat
primele acte.
Majoritatea documentelor încheiate vizau chestiuni de ordin politic, economic, cooperare tehnică
etc. Astfel, la 19 septembrie 1997, la Roma a fostsemnat primul „Acord de colaborare culturală, ştiinţifică şi tehnologică” între Guvernul Republicii
Moldova şi Guvernul Republicii Italiene. Potrivit
acestui act, cooperarea intre cele două ţări în domeniile respective conservă un potenţial enorm, nevalorificat, fapt ce impunea crearea unui cadru juridic
adecvat.
Primii paşi în colaborarea ştiinţifică dintre Academia de Ştiinţe a Moldovei (AŞM) şi centrele decercetare din Italia s-au realizat în sectorul ştiinţelor
exacte. În perioada anilor 1996 şi 1999, de exemplu,
s-a materializat colaborarea activă între Institutul de
Fizică Aplicată al AŞM cu Centrul Internaţional de*Activităţi în cadrul Proiectului Identitatea spaţiului mediteranean şi Europa de Est. Schimb de oameni şi culturi (Studiu de caz Italia - Republica Moldova) realizat în cadrul Institutului de Istorie, Stat şi Drept al AŞM.
1
Despre stabilirea relaţiilor diplomatice ale Republicii Moldova cu Italia a se vedea: Silvia Corlăteanu-Granciuc, Stabilirearelaţiilor diplomatice ale Republicii Moldova cu Italia în primii
ani de independenţă (1991-1997), în: „In honorem Anatol Ţăranu. Studii de istorie contemporană a românilor”, Coordonator:
Nicolae Enciu, dr. hab., conf.univ., Ch.: 2011, p.252-270.

Fizică Teoretică din oraşul Trieste. În acest oraş au
fost invitaţi tineri savanţi din cadrul AŞM care auprezentat referate ştiinţifice la diverse conferinţe şi
seminare internaţionale.
Totodată, încă în anul 1996, Organizaţia Naţiunilor Unite pentru Educaţie Ştiinţifică şi Culturală,prin intermediul Centrului Naţional de Fizică Teoretică (or. Trieste), a oferit AŞM o bursă pe o perioadă
de 30 de zile pentru participarea la seminarul dedicat microprocesoarelor bazate pe sisteme reale detimp utilizate în fizică. În perioada 1996-1999 între
institute de cercetare în domeniul fizicii din ambeleţări s-au efectuat activităţi în cadrul Programului Inco-COPERNICUS2. S-a ţinut un ciclu de prelegeri
pe teme prestabilite de acest proiect.
Savanţii fizicieni din Republica Moldova au
conlucrat cu oamenii de ştiinţă din oraşul Parma şiîn cadrul proiectului INTAS 94-08393. Printre cercetătorii din Republica Moldova care au colaborat
activ în domeniul fizicii îl amintim pe m. cor. Ion
Tighineanu, care a realizat în anul 1996 un stagiu la
Universitatea din oraşul Cagliari.
Tot în 1996 se fac primii paşi care pun bazele
colaborării în domeniul cercetării ştiinţifice între Institutul de Chimie al AŞM (prin activitatea dr. hab.
Ungur Nicon) şi Institutul de Chimie Moleculară
(CNC) din oraşul Arco Felice. În ultimii ani ai secolului trecut cooperarea moldo-italiană s-a dezvoltat
pe diverse planuri ale sectorului ştiinţelor exacte:acad. Andrei Andrieş, de exemplu, între 8-12 iulie
1997, a participat la cea de-a VIII-a Conferinţă aSocietăţii Europene de Optică din oraşul Capri, iaracad. Vasile Anestiade – la Sesiunea Asociaţiei Internaţionale de Gerontologie din oraşul Parma4.
Au fost stabilite raporturi de colaborare ştiinţifică între Institutul de Botanică al AŞM şi Institutul Internaţional Plant Genetic Resources (Roma).
Acad. Gheorghe Duca a efectuat un stagiu la Universitatea „La Sapienza” din Roma. Rezultate constructive au fost obţinute în domeniul oenologiei şiîn sectorul agroalimentar5.
Cercetările bilaterale moldo-italiene în domeniul ştiinţelor socio-umaniste, la o primă etapă, nu
pot fi comparate cu realizările din domeniul ştiinţelor exacte. Ele s-au caracterizat, mai mult, prinintense schimburi interuniversitare sau prin activităţi individuale, sporadice, fără a fi instituţionalizate şi fără a beneficia de un real suport juridic şifinanciar.
Primele relaţii de colaborare constructivă, nemij2

Arhiva Ministerului Afacerilor Externe şi Integrării Europene(în continuare se va cita AMAEIERM), Fond 2, inv. 3-B (Relaţii
Bilaterale), d. 182, f.125.
3

Idem.

4

Idem, f. 126.

5

- despre realizările în domeniul agroalimentar între ambele ţări a se vedea: Boris Gaina, Silvia Corlăteanu-Granciuc, Linea diretta Italia-Moldova nell`agroalimentare, în „Il PONTE. Periodico della Camera diCommercio e industria Moldo-Italiana”, Ch.: nr. 2, 2011, p. 6-7.

nr. 1(24), martie 2012 - 109

Akademos
locit cu instituţiile de cercetare ştiinţifică din Italia,
în sectorul ştiinţelor socio-umaniste, au fost stabiliteîntre Institutul de Filologie al AŞM şi Universitatea din Torino în vederea alcătuirii Atlasului Lingvistic Romanic6. În domeniul cercetărilor ştiinţelor
istorice un prim pas a fost făcut prin organizarea laChişinău, în iunie 2010, a Conferinţei Ştiinţifice Internaţionale „Republica Moldova în sistemul-lumecontemporan: evoluţii şi perspective”. În desfăşurarea acestui eveniment s-au antrenat Institutul deIstorie, Stat şi Drept al AŞM, Facultatea de Istorie
şi Filozofie a USM, Institutul de Studii Avansate,
Paris (Franţa), în parteneriat cu Universitatea „Federico II”, Napoli. Obiectivul general al întrunirii
l-a constituit analiza diacronico-sincronică a conceptului de „sistem-lume” prin prisma istoriei şi asociologiei, în cazul specific al Republicii Moldova.
La conferinţă a fost dezbătută condiţia interdependenţelor structurale, care determină în primul rânddepăşirea conceptului de naţiune, înţeles ca singura
unitate de analiză şi extrapolare prin diverşi indici aiapartenenţei la zona centrală/periferică, raportul debază fiind prezentat de către Orlando Lentini7, profesor de istorie a analizei sociale de la Universitatea
din Napoli.
Pe parcursul anului 2011, dialogul ştiinţific moldo-italian s-a încadrat, deja, în limitele unui prim
proiect susţinut de către AŞM şi Consiliul Naţionalde Cercetări8 (CNC) din Italia.
Precizăm, că sub aspect structural, în cadrul
Consiliului Naţional de Cercetări din Italia se află în
subordine 11 Departamente de Cercetare din care fac
parte circa 110 institute ştiinţifice repartizate pe întreg arealul geografic al ţării mediteranene. În urmasemnării la 23 iunie 2010 a Acordului de Cooperare
Bilaterală Ştiinţifică dintre AŞM şi CNC Italia, învingătorii concursului proiectelor anunţate au fost: Institutul de Fizică, Institutul de Chimie, Institutul deSeismologie şi Institutul de Istorie, Stat şi Drept alAŞM. Proiectele au fost susţinute (destul de modest,de altfel) pe un termen de 2 ani (2011-2012) şi au avut
ca prim obiectiv contribuţia la dezvoltarea colaborării ştiinţifice dintre savanţii din Republica Moldova şi
cei din Italia în vederea soluţionării problemelor actuale vizând domeniul ştiinţei şi inovării, între care:a) consolidarea eforturilor AŞM şi CNC Italia
în realizarea programului de finanţare a proiectelor
comune de cercetare;b) crearea unor echipe comune de cercetare în
vederea aplicării, în viitor, a proiectelor ştiinţificeîn cadrul Programelor Europene de susţinere şi dezvoltare a ştiinţei etc.
Proiectele finanţate au ca obiectiv primordialorganizarea atelierelor de lucru, a seminarelor şti6

- AMAEIERM, Fond 2, inv. 3-B, d. 182, f.126.

7- despre lucrările conferinţei, mai detaliat, a se vedea: Silvia Corlăteanu-Granciuc, Conferinţa Ştiinţifică Internaţională
„Republica Moldova în sistemul-lume contemporan: evoluţii şiperspective”, 2-3 iunie 2010, Chişinău, în: „Revista de Istorie a
Moldovei”, nr. 1, Chişinău, 2010, p.172-175.
8

http://www.cnr.it/

110 - nr. 1(24), martie 2012inţifice cu tematică specifică care ar antrena oamenide ştiinţă din ambele ţări, contribuind inclusiv ladezvoltarea mobilităţii cercetătorilor dar şi a schimbului de management ştiinţific.
Proiectul IISD al AŞM, înaintat în parteneriat
cu Institutul de Studii a Societăţilor Mediteranei
din oraşul Napoli (ISSM-CNC Napoli9), s-a axat
pe genericul „Identitatea spaţiului Mediteranean şiEuropa de Est. Schimb de oameni şi culturi (caz destudiu Italia – Republica Moldova)”. Instituţia parteneră – ISSM Napoli – este una dintre organizaţiile
care dezvoltă o activitate de cercetare, de valorificare şi transfer tehnologic referitoare la problematica
identităţilor societăţilor bazinului Mediteranei în
perioada medievală, modernă şi contemporană.
Aria de cercetare a ISSM se centrează, în general, pe:- analize ale dinamicii dezvoltării socio-economice locale şi globale în spaţiul mediteranean;- studii privind activitatea productivă, detransfer tehnologic şi culturi organizative în perspectivă istorică;- cercetări referitoare la finanţe, comerţ şi
credit în ţările spaţiului mediteranean în epoca modernă şi contemporană;- analize ale evoluţiei demografice şi ale migraţiei în aria bazinului Mării Mediterane; studii referitoare la utilizarea şi gestionarea resurselor umane; problema energiei în istorie;- modele, structuri şi dinamici ale pieţelor demuncă în spaţiul mediteranean; cercetări referitoarela rolul şi funcţionarea instituţiilor publice şi private în economia mediteraneană în epoca modernă şi
contemporană;- studii referitoare la analize şi politica dezvoltării urbane şi teritoriale în aria mediteraneană,problema urbanizării etc.
Lucrările unui prim seminar (6 septembrie2011), debutat la Chişinău sub egida institutelor
partenere, l-a avut ca raportor central pe directorul
ISSM, doctor Paolo Malanima, profesor universitar.
Savantul din Italia a stăruit asupra subiectului decalajelor în dezvoltarea spaţiului mediteranean pe
parcursul secolului al XX-lea centrându-se, cu precădere, pe diferenţele care există în dezvoltarea factorului economic în plan comparativ dintre nordul
şi sudului Italiei pe parcursul ultimelor două secole,factor, care, inevitabil, acţionează asupra tuturor domeniilor vieţii unui stat, experienţă de studiu utilă
Republicii Moldova. Alţi participanţi la seminar auîncercat să se concentreze pe probleme de istorie, istorie economică şi identităţi culturale în plan tematic şi comparativ, căutând locul Republicii Moldova
în raport cu Europa ca dimensiune a Occidentuluidezvoltat. În cadrul dezbaterilor au fost subliniate
avantajele unor astfel de proiecte care pun accentul
pe faptul că Republica Moldova, astăzi, se apropie
pregnant de structurile europene din punct de vedere politic, iar societatea moldovenească este tot mai
9

http://www.issm.cnr.it/

Proiecte internaţionale
obsedată de problematica economică. În acest context „decalajele” sunt percepute mai acut decât oricând. Experienţa şi cercetările partenerilor din ţarafondatoare a Comunităţii Europene este nu doar debun augur, dar şi necesară.
Un al doilea seminar a avut loc în perioada 3-5
octombrie, în cadrul ISSM Napoli, dialog ştiinţific
centrat pe problematica „Identităţilor Republicii
Moldova în cadrul Europei de Est din antichitate până în prezent”, la care a participat echipa desavanţi de la IISD al AŞM. Tematica prezentată deistoricii din Republica Moldova a trezit interesul şi
curiozitatea savanţilor italieni prin felul abordării
unor subiecte şi centrarea preponderent pe istorienaţională. În cadrul întrunirii s-au discutat diverse
probleme, urmărindu-se cunoaşterea preocupărilorştiinţifice ale acestor instituţii de cercetare, accentul
fiind pus pe introducerea savanţilor italieni în spectrul preocupărilor cercetătorilor istorici de la Chişinău. Seminarul a tratat următoarele subiecte: Dezvoltări politice şi social economice în spaţiul dintre
Carpaţi şi Nistru din cele mai vechi timpuri până în
secolul al XV-lea (dr. Silvia Corlăteanu-Granciuc);Dezvoltarea economică a Europei Orientale în secolele XV-XVII şi implicaţiile sale asupra Moldovei(dr. Valentin Constantinov); Problema Basarabiei
în cadrul Imperiului Rus (1812-1918) (dr. Gheorghe Negru); Basarabia şi România între cele douărăzboaie: dezvoltări social-politice şi demo-economice în Sud-Estul Europei (dr.hab. Nicolae Enciu);
Republica Sovietică Socialistă Moldovenească
(R.S.S.M.) în cadrul U.R.S.S. (dr. Octavian Ţîcu);Republica Moldova: stat şi societate în context internaţional (dr. Gheorghe Cojocaru, directorul IISD
al AŞM).
Avalanşa de întrebări şi discuţiile aprinse în jurul mai multor subiecte, în aspect comparativ Orient-Occident, dimensiuni şi diversităţi de abordare
a problematicilor au ridicat semne de întrebare, ajutând astfel la trasarea unor planuri concrete şi stabilirea unor tematici comune de cercetare a echipelor
partenere. Dintre comunicările cercetătorilor italieni s-a remarcat intervenţia Dnei doctor Immacolata
Caruso, care a realizat o incursiune în problematica
fluxului migraţional recent, în Italia, centrându-sepe migraţia din Europa de Est, cu precădere din Republica Moldova. Studiul savantei, bazat pe surse
documentare italiene, completează pagini mai puţin
elucidate de către istoriografia naţională moldovenească anume din considerentul imposibilităţii de aavea acces la atare documente.
În cadrul celui de-al treilea seminar, demarat din
nou la Chişinău, la 4 noiembrie, axat pe genericul
metodologiilor comune de cercetare în cadrul ISSM-CNR Napoli şi IISD AŞM, colegii de la Napoli
au prezentat câteva teme de studii, au familiarizat
cercetătorii moldoveni cu metodologii de tratare asubiectelor de istorie economică şi socială din punc-

tul de vedere al istoriografiei şi metodologiei italiene. Comunicările prezentate în cadrul seminaruluis-au axat, cu precădere, pe tema identităţilor Italiei
Meridionale şi Republicii Moldova.
În prima parte a seminarului dr. Raffaella Salvemini, după o scurtă prezentare a structurii ISSM
şi a activităţilor de ansamblu a instituţiei din careface parte, s-a oprit, în detaliu, asupra problemei istoriei instituţiei asistenţei sociale în Italia. Cercetătorul coordonator, dr. Valentin Constantinov (IISD
AŞM), a subliniat rolul Moldovei între medieval şi
modern ca punct de intersecţie strategic al căilor comerciale euro-asiatice indicând legăturile Moldovei
cu republicile italiene încă în perioadele mai vechi.
Dintre temele contemporane de stringentă actualitate care leagă pe viu Moldova de Italia, se remarcă tema migraţiei, asupra căreia s-a oprit magistru
în studii regionale Aliona Juncu. În a doua parte aseminarului, cercetător ştiinţific coordonator, doctor
Paola Avallone (ISSM, CNC) şi cercetător ştiinţific
superior, doctor Idamaria Fusco (ISSM, CNC) au
prezentat subiecte de istorie economică prin prisma
cercetărilor academice italiene şi anume Rolul creditului în sistemul economic meridional şi Probleme şi dificultăţi de guvernare teritorială în epoca
modernă în Italia meridională. Temele prezentate
au suscitat discuţii din partea auditoriului reliefândasocierea conceptelor popor-cultură-istorie-teritoriu
şi a pus accent pe spaţiul identitar european ca unspaţiu cu o identitate puternică atât la nivel particular, cât şi la nivel general. În cadrul seminarelor s-afăcut schimb de carte academică, reviste de profil,comunicările urmând a fi sistematizate şi publicate
în reviste de specialitate naţionale şi internaţionale.
Discuţiile s-au focusat pe rolul unor asemenea
proiecte în perioada în care Republica Moldova adevenit ţară asociată la programul PC7, obţinânddrepturi similare statelor membre ale UE. Acest
fapt permite cooperarea şi concurarea în calitate departener egal în toate concursurile anunţate de PC7,însă este nevoie, nu în ultimul rând, de abordarea
informaţiei europene în manieră instituţională.
În concluzie trebuie spus că există premise carelaţiile iniţiate în vederea cercetărilor comune, aschimbului de experienţă şi opinii privind managementul, dinamismul şi mobilitatea echipelor săaibă efecte benefice asupra dezvoltării culturale şi
economice a Republicii Moldova. Savanţii noştri au
nevoie de proiecte internaţionale, au nevoie să vorbească despre preocupările lor ştiinţifice, să capete
experienţă şi să contribuie la o mai grabnică integrare a ţării în spaţiul european, astfel încât să asigure
un suport ştiinţific pentru impulsionarea reformelor
realizate de autorităţile publice. Cercetările întreprinse de către echipe formate din tineri, combinate
cu experienţa înaintaşilor şi a tradiţiilor ne vor ajuta
să depăşim mai uşor barierele în calea Republicii
Moldova spre un stat prosper.

nr. 1(24), martie 2012 - 111

AkademosSĂNĂTATEA POPULAŢIEI
ÎN PERIOADATRANSFORMĂRILOR
SOCIALE
Dr. Lilia PLUGARUPOPULATION HEALTH IN THE SOCIAL
TRANSFORMATION PERIOD
The article proposes to describe the health status of population of the Republic of Moldova, using
both objective and subjective indicators. It will beanalyzed the evolution of health status of Moldavian
population in the transition period, using statistical
data and sociological data provided by Independent
Sociological and Information Service „OPINIA”, inclusive the results of the project ”Health in Times ofTransition: Trends in Population Health and Health
Policies in CIS Countries”.

Sănătatea populaţiei este un indice integrat aldezvoltării sociale a unei ţări şi un element esenţial
al calităţii vieţii şi bunăstării la care trebuie să aspire
orice fiinţă umană pentru a se putea realiza plenar.
Pentru a trăi în condiţii de viaţă decente. Având în
vedere acest deziderat, în spaţiul CSI a demarat unproiect de cercetare internaţional, în cadrul Programului FP7, cu denumirea „Sănătatea în epoca
tranziţiei: tendinţe în sănătatea publică şi politici
în domeniul sănătăţii în ţările CSI”. Cercetarea
este coordonată de către Institutul de Studii Avansate (Austria) şi include 12 parteneri.
Scopul proiectului este de a identifica tendinţele pe termen lung ale stării de sănătate a populaţiei
prin prisma stilului de viaţă, ca rezultat al transformărilor socio-economice din ultimii ani.
Obiectivele investigaţiei sunt: evaluarea stării
de sănătate a populaţiei, a prevalenţei şi incidenţei
factorilor de risc; elaborarea profilului comunităţilor (axat pe alimentaţie, alcool şi fumat) pentru a
reliefa posibilităţile şi obstacolele privind modulsănătos de viaţă; evaluarea performanţei sistemuluide sănătate, accesibilitatea şi calitatea serviciilorde sănătate; analiza pieţei băuturilor alcoolice şi aproduselor de tutungerie; identificarea unor strategii privind implementarea soluţiilor eficiente care săîmbunătăţească starea de sănătate a populaţiei.
Studiul se desfăşoară în perioada 2009-2013
în 9 ţări post-sovietice: Rusia, Belarus, Ucraina,
Moldova, Kazahstan, Kîrgîzstan, Armenia, Azerbaidjan şi Georgia. Aceste ţări cuprind diversităţi
etnice, culturale, economice, politice şi oferă posibilităţi multiple de investigare. Cercetarea este ocontinuare a proiectului „Condiţii de trai, stil de via-

112 - nr. 1(24), martie 2012ţă şi sănătatea populaţiei” din cadrul Programului
COPERNICUS 2, care s-a desfăşurat în 2001-2003,
în aceleaşi ţări cu excepţia Azerbaidjanului.
Studiul se focusează pe evaluarea unor factori
determinanţi ce influenţează la nivel individual şi social sănătatea, aşa ca: alcoolul, tutunul, alimentaţia şi
asistenţa medicală. Inovaţia studiului constă în faptul
că vor fi evaluate domeniile publice care au tangenţe
cu sănătatea, analizându-se modul în care politicile
sociale şi economice, sistemul de sănătate şi activităţile de promovare a sănătăţii au impact asupra vieţii
persoanelor fizice. Proiectul se implementează prinintermediul mai multor metode de cercetare: studiul
gospodăriilor casnice; evaluarea rapidă cu utilizarea
metodelor calitative (observaţia structurată, interviuri
în profunzime, focus grupuri); analiza media; analizapărţilor interesate (stakeholder analysis); modelarea
econometrică; analiza multivariată.
În Republica Moldova proiectul este realizat decătre Serviciul Independent de Sociologie şi Informaţii „OPINIA”. Până în prezent s-a realizat: studiul gospodăriilor casnice pe un eşantion de 1 800
respondenţi (persoane de 18 ani şi mai mult) din 83
localităţi; observaţia structurată efectuată în 30 deunităţi de eşantionare; şase focus grupuri (trei înChişinău şi trei în mediul rural, desfăşurate separat cu tineri, femei, bărbaţi) şi evaluarea rapidă aasistenţei diabetului zaharat din perspectiva utilizatorilor (9 interviuri cu experţi; 21 de interviuri cu
personal medical; 27 de interviuri cu pacienţi).
Unele rezultate sociologice ale acestei cercetări
vor fi reflectate în acest articol.
În momentul proclamării independenţei, Republica Moldova a moştenit un sistem de sănătate
centralizat, bazat pe modelul Semaşko. Modelul se
caracteriza printr-o infrastructură excesivă cu accent primordial pe activităţile curative şi un număr
mare de profesionişti în domeniul sănătăţii. Moldova avea un sistem medical exclusiv public, susţinut
financiar de către bugetul de stat şi coordonat de către Ministerul Sănătăţii. Starea îndelungă de criză
economică, socială şi politică a condiţionat scăderea
standardului de viaţă ca rezultat al reducerii nivelului veniturilor. Insecuritatea socială, micşorarea
alocaţiilor publice au contribuit la degradarea stării de sănătate a populaţiei după anul 1990. Potrivit lui Anderson R., la degradarea stării de sănătate
în fostele state comuniste după 1990 au contribuiturmătorii factori: calitatea foarte slabă a serviciilor
medicale dinainte de 1990, subfinanţarea serviciilorde îngrijire a sănătăţii după 1990 [1].
În perioada de tranziţie, au fost afectate şansele
populaţiei de îmbunătăţire a stării de sănătate dincauza restrângerii ofertei de servicii de sănătate şi
reducerii alocaţiilor bugetare pentru sistemul sani-

Proiecte internaţionale
tar. Sectorul sănătăţii din Republica Moldova a cunoscut o reducere cu două treimi a finanţării bugetare între anii 1993 şi 2003 [7, p. 86].
Potrivit informaţiilor Ministerului Sănătăţii, bugetul consolidat al ocrotirii sănătăţii în anul 2010 a
constituit 3 996,5 mil. lei, de 7,7 ori mai mare comparativ cu anul 2000. Contribuţia bugetului de stat în
finanţarea sistemului de sănătate în anul 2010 a fostde 2 440,6 mil. lei, ceea ce formează 61,1% din cuantumul surselor financiare alocate ocrotirii sănătăţii.
Cota-parte a cheltuielilor publice, alocate pentru sănătate (% din PIB), a înregistrat cel mai mic
nivel în anul 2000 şi a constituit 2,9% faţă de 6,7%
în anul 1996, ulterior sporind până la 6,4% în anul
2009 (Tabelul 1). Deşi în ultimii ani acumulările
în bugetul consolidat pentru sănătate s-au majorat,acestea încă nu asigură suficient necesarul de servicii medicale şi nu pot contribui substanţial la îmbunătăţirea situaţiei. Principalii indicatori care descriu
starea de sănătate a unei populaţii sunt: speranţa deviaţă la naştere, rata mortalităţii infantile, rata mortalităţii, mortalitatea pe cauze de deces, morbiditatea populaţiei etc.
Speranţa de viaţă la naştere reprezintă cel mai
important indicator utilizat în evaluarea stării desănătate şi a nivelului de dezvoltare. El reflectă
„destul de fidel efectul îngrijirii medicale acumulatede-a lungul mai multor generaţii, depinzând de uncomplex de factori legaţi de dezvoltarea economică,nivelul de trai, tradiţiile culturale în ceea ce priveşte
tratamentul medical” [9, p. 80].
Creşterea semnificativă a mortalităţii la începutul anilor 1990 a determinat diminuarea duratei
medii a vieţii. Deşi speranţa de viaţă în Republica
Moldova este redusă, aceasta a crescut de la 45 deani (în 1940) la 68,5 ani în 1990, urmând să atingă
cifra de 77 de ani către 2050 [4, p. 152]. În perioada
de tranziţie, cel mai scăzut nivel al acestui indicators-a înregistrat în 1995, fiind de 65,8 ani, inclusiv:la bărbaţi − 61,8 ani, la femei − 69,7 ani (Tabelul
2). Micşorarea mortalităţii infantile şi mortalităţii învârstă aptă de muncă au influenţat pozitiv speranţa
de viaţă la naştere, începând cu 1996 acest indicator
fiind în creştere. Speranţa de viaţă la naştere pentru femei este mai de lungă durată decât la bărbaţi,din cauza mortalităţii premature a bărbaţilor. Mediul rural/urban, condiţiile de trai şi de muncă, deasemenea, sunt factori importanţi ai longevităţii.

În Republica Moldova, speranţa de viaţă la naştere
este mai ridicată în mediul urban faţă de mediul rural. În mediul rural, unde condiţiile de trai sunt maipuţin satisfăcătoare, iar cea mai mare parte a vieţii
este petrecută în munci fizice istovitoare, speranţa
de viaţă la naştere este mai mică.
Speranţa de viaţă a înregistrat şi tendinţe pozitive. Totuşi, făcând referire la datele Organizaţiei
Mondiale a Sănătăţii, acest indicator este unul din
cei mai joşi de pe continentul european, fiind aproximativ cu 10 ani mai mic decât media din ţările
Uniunii Europene (79,5 ani în 2008) şi cu 1,35 ani
mai mare comparativ cu ţările CSI [5, p. 10], ceea
ce denotă necesitatea intensificării măsurilor profilactice primare şi secundare pentru combaterea
bolilor care constituie principalele cauze de deces:cardiovasculare, oncologice, digestive, traumatismele etc.
Rata mortalităţii infantile reprezintă un indicator
complex al stării de sănătate a populaţiei, reflectândeficacitatea sistemului ocrotirii sănătăţii şi accesul
la asistenţa medicală necesară.
Analizând dinamica nivelului mortalităţii infantile după 1990, identificăm, că o cotă maximă a fostînregistrată în anul 1994 şi constituia 23,9‰. Prinpromovarea politicilor active de sănătate, în ultimii
ani se atestă o tendinţă de descreştere a ratei mortalităţii infantile. Mortalitatea infantilă în perioada
2000-2010 a scăzut de la 18,4 la 1 000 de născuţi
vii la 11,7, acest indicator fiind mult mai înalt, totuşi, în raport cu ţările Uniunii Europene (4,3‰ în2009). În structura mortalităţii infantile, prevalează
următoarele cauze de deces: afecţiunile de origine
perinatală (39,9%), malformaţiile congenitale, deformaţiile şi anomaliile cromozomiale (29,4%), bolile aparatului respirator (13,4%), accidentele, intoxicaţiile şi traumele (6,5%) – date pentru 2010.
Rata mortalităţii în Republica Moldova a crescut
de la 6,4 decedaţi la 1 000 de locuitori în anul 1960
la 9,7 la 1000 de locuitori în anul 1990 şi a rămas
constantă – de aproximativ 11 decedaţi la 1 000 delocuitori în perioada 1990-2001, cu excepţia anului
1995. În următorii ani rata mortalităţii a constituit
circa 12%. Totuşi, rata mortalităţii este mai mică în
raport cu media în ţările CSI (13% în 2008, faţă de
11,8% în Moldova), dar mai înaltă decât media înUE (9,7%) [5, p. 12]. În perioada transformărilor
Tabelul 1

Cheltuieli pentru ocrotirea sănătăţii în anii 2000-2010
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
Milioane lei
471,9 542,3 792,3 935,7 1340,3 1572,4 2111,8 2628,6 3391,4 3846,9 3996,6% din PIB
2,9
2,8
3,5
3,4
4,2
4,2
4,7
4,9
5,4
6,4
5,6
Sursa: Biroul Naţional de Statistică al Republicii Moldova. http://statbank.statistica.md/pxweb/Dialog/Saveshow.asp

nr. 1(24), martie 2012 - 113

Akademos
Tabelul 2
Speranţa de viaţă la naştere în anii 1995 -2010, ani
1995 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007
Total
65,8
67,6
68,2
68,1
68,1
68,4
67,8
68,4
68,8
Femei
69,7
71,2
71,7
71,7
71,6
72,2
71,7
72,2
72,6
Bărbaţi
61,8
63,9
64,5
64,4
64,5
64,5
63,8
64,6
65,0
Rural
64,6
66,8
67,3
67,1
67,1
67,4
66,5
67,2
67,8
Urban
67,3
68,8
69,6
69,7
69,8
70,4
70,0
70,4
70,5
Sursa: Biroul Naţional de Statistică al Republicii Moldova. www.statistica.md.

sociale, coeficientul mortalităţii s-a mărit substanţial, ceea ce a plasat republica la nivelul anilor 1950.
Cel mai înalt nivel se înregistra în 1955 şi constituia
12,2 decese la 1 000 de locuitori.
Potrivit Biroului Naţional de Statistică, în anul
2010 au decedat 43 631 persoane, cu 1 492 persoane(3,5%) mai mult comparativ cu anul 2009, rata mortalităţii generale constituind 12,3 decedaţi la 1 000 delocuitori.
Creşterea ratei mortalităţii în Republica Moldova
nu e cauzată de mortalitatea sporită a vârstnicilor, aşa
cum ar fi de aşteptat ca urmare a ponderii mari a populaţiei în etate, ci de alţi factori, cum ar fi: creşterea
mortalităţii copiilor şi tinerilor; creşterea număruluide omucideri şi sinucideri; scăderi în reglementările
securităţii muncii; sporiri ale bolilor generate de alcool şi o capacitate, în general, redusă a sistemului
medical care duce la moartea handicapaţilor în urma
bolilor şi accidentelor care, în condiţiile unui sistem
medical mai adecvat, nu ar trebui, în mod normal, sa
fie fatale. Cele mai frecvente cauze ale morţii suntbolile neinfecţioase. Tot acestea provoacă de cele mai
multe ori morbidităţi, dezabilităţi şi decese prematureîn Republica Moldova.
Structura mortalităţii pe clase ale cauzelor dedeces practic nu s-a schimbat: analogic anilor anteriori, cele mai multe decese (56,2%) au drept consecinţă bolile aparatului circulator, urmate de tumori(13,1%), bolile aparatului digestiv (10,0%), acci50
40
30
20

43

41
37

23

2008
69,4
73,2
65,5
68,2
71,2

2009
69,3
73,4
65,3
68,0
71,5

2010
69,1
73,4
65,0
67,4
72,0

dentele, intoxicaţiile şi traumele (8,5%), bolile aparatului respirator (5,6%) – date pentru 2010. Mortalitatea masculină, specificată pe cauze de deces,diferă de cea feminină. „Supramortalitatea masculină” a fost de 3,5 ori mai mare în cazul accidentelor,
intoxicaţiilor şi traumelor, de 4,4 ori – a maladiilor
infecţioase şi parazitare, de 2,0 ori – a bolilor aparatului respirator şi de 1,3 ori – a tumorilor. „Supramortalitatea feminină” s-a înregistrat numai încazul bolilor aparatului circulator (de 1,2 ori) [3].
Morbiditatea populaţiei constituie indicatorul
complex al stării de sănătate cel mai greu de calculat, deoarece nu sunt diagnosticate toate stările deboală pentru întreaga populaţie. Pentru unele boli,în special, cele din categoria cronico-degenerative,
populaţia nu apelează în toate cazurile la medic, astfel lipsind o informaţie statistică integrală.
Analiza datelor statistice arată că incidenţa generală a morbidităţii înregistrată în Republica Moldova în anul 2010 a fost în descreştere cu 144,3 decazuri la 10 000 de locuitori, iar prevalenţa generală
a morbidităţii în 2010 a înregistrat o creştere contabilizată în valoare de 46,5 de cazuri la 10 000 delocuitori [5, p. 16].
Principalii indicatori statistici privind sănătatea
indică asupra unei îmbunătăţiri modeste a sănătăţii populaţiei în ultimii ani. Un aspect important înacest domeniu este aprecierea subiectivă a stării desănătate. Potrivit unor autori, evaluarea propriei

42

43

39

36

37

40



39
24

20

18

18

10
0

Bună /foarte bunădecembrie, 1996

Satisfĉcĉtoaremartie, 1998

aprilie, 2000

Proastă / foarte proastă

martie, 2002

mai, 2010

Figura 1. Starea sănătăţii populaţiei republicii în anii 1996-2010, %Sursa: SISI „Opinia”, Monitoringul sociologic „Barometrul societăţii”, Eşantioane – 1000-2000 de respondenţi

114 - nr. 1(24), martie 2012

Proiecte internaţionalestări de sănătate reprezintă un indicator de rezultat, care reflectă, în acelaşi timp, starea personală
de sănătate, precum şi aşteptările privind starea desănătate [8].
Rezultatele cercetărilor sociologice, realizate în
Republica Moldova de către OPINIA în primii zece
ani de tranziţie în baza eşantioanelor naţionale, arată că doar ceva mai mult de jumătate din populaţie
îşi autoapreciază starea de sănătate cu calificativulbună / foarte bună (circa 20%) şi satisfăcătoare (4143%), iar circa 40% din cetăţenii ţării şi-au estimat
starea sănătăţii ca fiind proastă sau foarte proastă
(Figura 1). În ultimii ani, datele indică o îmbunătăţire a percepţiei asupra stării de sănătate.
40,8% din populaţia din mediul urban şi 33,7%
din mediul rural îşi evaluează starea de sănătate
drept preponderent bună şi foarte bună. Totodată,locuitorii din mediul rural îşi estimează în proporţie de 27,4% starea de sănătate ca fiind proastă sau
foarte proastă, comparativ cu 18,9% în cazul populaţiei din mediul urban.
Studiile arată că există diferenţe în ceea ce priveşte sănătatea femeilor şi bărbaţilor. Deşi femeileau, în general, o speranţă de viaţă mai ridicată decâtbărbaţii, ele sunt mai predispuse la boli de scurtă
durată şi boli cronice, în timp ce bărbaţii sunt mai
predispuşi la boli fatale (cardiovasculare). Inegalităţile de sex în ceea ce priveşte sănătatea provin atâtde la diferenţele fiziologice, cât şi de la cele care ţinde modul de viaţă [6, p. 4].

Satisfacţia pentru starea de sănătate este strânsasociată cu evaluarea propriei stări de sănătate şi cu
autopercepţia existenţei unei boli cronice sau dizabilităţi. Persoanele care îşi evaluează negativ stareade sănătate sunt mai puţin satisfăcute de propriasănătate. Satisfacţia faţă de sănătate este relaţionată şi cu factorii care determină starea de sănătate,precum şi evaluarea acesteia: sexul, vârsta, nivelul
educaţional, statutul ocupaţional şi nivelul venitului[6, p. 24].
Rezultatele studiilor sociologice întreprinsede OPINIA atestă că diferenţele de sex în evaluarea stării de sănătate sunt semnificative sub aspectstatistic, ponderea femeilor nemulţumite de propriasănătate este mai mare, decât cea a bărbaţilor. Explicaţia constă în faptul că femeile petrec mai multtimp într-o stare de boală [1], după cum dovedesc
şi indicatorii obiectivi. „Sarcina şi copiii pot avea
o influenţă negativă asupra stării de sănătate şi asupra numărului de zile petrecute în incapacitate de aavea o viaţă de muncă şi socială activă” [8, p. 142].
Gradul de mulţumire al populaţiei treptat sporeşte
invers proporţional vârstei şi oscilează de la 23% lapersoanele în vârstă de peste 60 ani până la 80% latinerii sub 30 de ani şi viceversa, bătrânii fiind mai
nemulţumiţi de starea lor de sănătate (Tabelul 3).
Analizând starea de sănătate în corelaţie cu veniturile populaţiei, constatăm că odată cu îmbunătăţirea stării financiare creşte şi gradul de mulţumire a
populaţiei de propria sănătate.
Tabelul 3
Gradul de mulţumire al populaţiei de propria sănătate, în funcţie de sex, vârstă şi venit, %

Total
Sex
Femei
Bărbaţi
Vârstă
18-29 ani
30-39 ani
40-49 ani
50-59 ani
60 şi mai mult
Venit
Venitul nu ne ajunge nici
pentru strictul necesar
Venitul ne ajunge doarpentru strictul necesar
Venitul ne ajunge pentru
un trai decent
Venitul ne permite să trăim
confortabil

LLH, 2002Mulţumit Nemulţumit
54,4
43,2

World Poll, 2007Mulţumit Nemulţumit
55,9
43,0

World Poll, 2011Mulţumit Nemulţumit
58,1
39,7

55,6
61,3

44,4
38,7

51,9
61,0

46,9
38,1

56,6
60,1

42,2
36,4

78,7
72,9
58,4
51,9
26,8

21,3
27,1
41,6
48,1
73,2

79,5
67,0
55,3
44,2
23,5

19,4
30,7
44,1
54,3
76,5

80,1
64,6
62,5
35,8
28,8

16,9
32,0
35,8
63,1
70,5

39,0

61,0

42,6

55,5

36,7

60,8

62,4

37,6

52,1

46,7

49,5

49,5

77,1

22,9

63,7

35,6

62,7

34,8

81,3

18,8

78,9

21,1

78,1

18,2

Sursa: SISI „Opinia”. Eşantioane – 1000-2000 de respondenţi
*Diferenţa până la 100% reprezintă –„îmi vine greu să răspund / refuz”.

nr. 1(24), martie 2012 - 115

AkademosÎn opinia membrilor focus-grupurilor, principalii
factori care influenţează starea sănătăţii în Moldova
sunt: sărăcia, alimentaţia nesănătoasă, consumul dealcool, fumatul, inactivitatea fizică şi stresul. A mai
fost menţionat şi accesul la medicamente calitative(foarte multe medicamente sunt contrafăcute, ceea
ce influenţează negativ sănătatea populaţie, în loc
să te tratezi, te îmbolnăveşti. Chişinău, FG bărbaţi);starea mediului înconjurător (… maşini sunt în fiecare ogradă…. Acum absolut totul se stropeşte cu
chimicale. Mediul rural, FG femei); condiţiile demuncă şi de trai (… mulţi lucrează peste normă. Cei
de la sat lucrează mult la pământ. …la oraş, unii
sunt nevoiţi să lucreze la 2-3 servicii pentru a-şi asigura un trai decent. … totuşi la sat oamenii sunt mai
chinuiţi …. Nu sunt condiţii ca persoanele să-şi păstreze sănătatea, de aceea oamenii din sat sunt mai
bolnavi. Mediul rural, FG femei) etc.
Sănătatea nu este prioritară pentru marea majoritate a moldovenilor (Perioada de tranziţie s-a
prelungit, societatea e stresată, oamenii sunt preocupaţi de existenţă, iar sănătatea rămâne pe planuldoi. Chişinău, FG bărbat; Eu dacă mă îmbolnăvesc
nu merg la medic, de obicei, cred că o să treacă dela sine, doar dacă mă îmbolnăvesc grav, atunci potsă mă duc. Mediul rural, FG tineri) care apelează lamedic, de regulă, în situaţii critice, iar în cazul unorafecţiuni minore preferă să se trateze acasă. Potrivit
rezultatelor studiului „Sănătatea în epoca tranziţiei”, populaţia republicii, în cazul durerilor de cap,obişnuieşte să se trateze de sine stătător, procurândmedicamente din farmacie fără reţeta medicului(41%) sau utilizează remedii pregătite în condiţiile
casnice (22,7%). În cazul scăderii nedorite în greutate doar 49,4% din populaţie ar merge la medic,
10,6% s-ar trata singuri cu remedii pregătite în condiţiile casnice, iar 24,6% nu ar face nimic. Populaţia
investigată este mai dispusă să apeleze la medic sau
să-l solicite la domiciliu în cazul apariţiei sângelui
în spută (89,1%), vomei mai mult de 2 zile (79,4%),
persistenţei febrei mai mult de trei zile (79,2%) şi adificultăţilor de respiraţie (77,7%).
Comparativ cu rezultatele studiului „Condiţii detrai, stil de viaţă şi sănătatea populaţiei”, desfăşurat
în 2002, astăzi gradul de conştientizare a necesităţii
de a apela la un specialist, atunci când au problemede sănătate, s-a majorat considerabil. Dacă în 2002
doar 20,9% dintre respondenţi au afirmat că o tuseputernică i-ar determina să meargă la medic, atunci
în 2010 cota acestora constituia 56,1%, în cazul unei
dureri în cavitatea abdominală în 2002 ar fi apelat la
medic 34,6%, iar în 2010 – 69,7%.
Această situaţie se datorează, nu în ultimul rând,şi îmbunătăţirii gradului de mulţumire a populaţiei privind accesul la asistenţa medicală de calitate,

116 - nr. 1(24), martie 2012deşi acesta rămâne a fi încă nesatisfăcător. Analizând rezultatele studiilor sociologice, realizate pânăla implementarea reformei în sănătate, constatăm căîn anul 2002 cota populaţiei nemulţumite de accesul
la sistemul sanitar constituia 77%, faţă de 51% în2010.
Indicatorii obiectivi, precum şi cei subiectivi, situează Republica Moldova printre statele din regiune
cu o sănătate nesatisfăcătoare. În primii ani de tranziţie, mai mulţi factori au contribuit la deteriorarea sectorului sanitar cum ar fi: finanţarea insuficientă, lipsa
unui sistem de asigurări de sănătate eficient, tehnologia învechită, salariile mici, corupţia, accesul limitat
la servicii şi la medicamente de calitate. Reformarea
sectorului de ocrotire a sănătăţii, prin modernizarea
sistemului medical, dezvoltarea serviciilor private desănătate etc. contribuie la îmbunătăţirea stării de sănătate a populaţiei. Însă pentru a deveni un suport aldezvoltării durabile este necesar de a interveni prin
politici sociale concordate cu creşterea nivelului dedezvoltare economică a ţări.
Bibliografie
1. Alber J., Köhler U. Health and care in an enlarged
Europe. Luxembourg, Office for Official Publications of
the European Commission, 2004. http://www.eurofound.
europa.eu/pubdocs/2003 /107/en/1/ef03107en.pdf.
2. Anderson R. Health and health care. In Fahey T.,Maître B., Whelan Ch., etc. Quality of life in Europe.
First European Quality of Life Survey 2003, Luxembourg, Office for Official Publications of the European
Communities, 2004, p. 55-62. http://www.eurofound. europa.eu/pubdocs/2004/ 105/en/1/ef04105en.pdf.
3. Biroul Naţional de Statistică al Republicii Moldova. Mortalitatea generală după principalele clase alecauzelor de deces în anul 2010. http://www.statistica.md/
newsview.php?l=ro&idc=168&id=3384
4. Danii T. Republica Moldova în spaţiul de tranziţie
şi costul social al reformelor. Analiză şi evaluare sociologică a calităţii vieţii. Chişinău, Editura Pontos, 2004.
5. Ministerul Sănătăţii al Republicii Moldova. Raport anual în sănătate 2010. Chişinău, 2011.
6. Pop C-E. Starea de sănătate a populaţiei României în contextul european. O abordare din perspectiva
calităţii vieţii. În Calitatea vieţii, XXI, nr. 3-4, 2010, p.
274-305.
7. Plugaru L. Capitalul uman în contextul transformărilor sociale. Chişinău, Editura UASM, 2008.
8. Precupeţu I. Evaluări ale protecţiei sociale şi îngrijirii sănătăţii. În Mărginean I., Precupeţu I. (coord.).
Calitatea vieţii şi dezvoltarea durabilă. Politici de întărire
a coeziunii sociale. Bucureşti, Editura Expert – CIDE,
2008, p. 137-146.
9. Voicu B. Penuria pseudo-modernă a postcomunismului românesc. Volumul II: Resursele. Iaşi, Editura
Expert Projects, 2005.

Proiecte internaţionale

IMPACTUL PROIECTULUI
PC7 „PROMOVAREA
ŞI FACILITAREACOOPERĂRII
INTERNAŢIONALE
CU ŢĂRILE ESTEUROPENE ŞI DIN ASIA
CENTRALĂ” (EECALINK)ASUPRA CERCETĂRILOR
MEDICALEÎN REPUBLICA MOLDOVA
Conf. univ. Valeriu CHICU
Prof. univ. Victor VOVC
Universitatea de Stat de Medicină şi
Farmacie „Nicolae Testemiţanu”
IMPACT OF THE FP7 PROJECT “PROMOTION AND FACILITATION OF INTERNATIONAL
COOPERATION WITH EASTERN EUROPEAN
AND CENTRAL ASIAN COUNTRIES” (EECAINK)ON MEDICAL RESEARCH IN THE REPUBLIC OF
MOLDOVAFP7 Project EECAlink is one of the first projects
implemented in the field of health in the Republic ofMoldova. Project objectives have been carried out
due to the joint efforts of a transnational consortium
including 17 partners from 12 countries of European
Community, Eastern Europe and Central Asia.
Performed activities have been targeted to familiarizing the researchers in the field of medicine withthe peculiarities of the complex process of developing
and increasing the success rate of project proposals
applied in Framework 7 Projects. The gained experience contributed to establishing new consortia,
elaborating and submitting of 3 FP7 projects.

Dezvoltarea cercetărilor în ştiinţele medicale,sectorul sanitar şi în alte domenii ce ţin de asigurarea sănătăţii populaţiei, profilaxia maladiilor şi
mobilizarea resurselor umane pentru dezvoltareasocietăţii, toate acestea constituie un deziderat internaţional acut. O provocare complexă, pentru care
civilizaţia trebuie să găsească răspunsuri în numele
cunoaşterii şi progresului umanităţii.
În ţările cu resurse limitate, precum e Republica
Moldova, este foarte anevoios a desfăşura cercetări
avansate bazate pe folosirea utilajului şi metodelor moderne şi costisitoare de investigare. Cu toa-te acestea, la Universitatea de Stat de Medicină şi
Farmacie „Nicolae Testemiţanu” se depun eforturisusţinute pentru a identifica resurse şi căi reale deimplementare cât mai eficientă cu putinţă a „triunghiului cunoaşterii” – cercetarea, instruirea şi inovarea, care reprezintă şi priorităţile de bază stipulateîn Strategia de Dezvoltare a USMF „Nicolae Testemiţanu” în perioada 2011-2020.
Un rol deosebit în implementarea acestor direcţii strategice ale Universităţii revine cooperării ei cu
instituţii de instruire, asistenţă şi cercetare medicală
din ţările CSI şi, mai cu seamă, din ţările Comunităţii Europene. În acest context, o oportunitate excelentă pentru a uni eforturile instituţiilor din diferiteţări şi a obţine resurse considerabile pentru cercetareşi dezvoltare este Programul Cadru 7, instrumentul
financiar principal prin intermediul căruia Uniunea
Europeană susţine activităţile de cercetare în aproape toate domeniile ştiinţifice, inclusiv sănătatea.
Un grup de colaboratori ai USMF „Nicolae Testemiţanu” a participat activ la pregătirea propuneriide proiect şi crearea consorţiului pentru proiectul
PC7 „Promovarea şi facilitarea cooperării internaţionale cu ţările din Europa de Est şi din Asia Centrală” (EECAlink). Efortul depus în urma acestei
asocieri transnaţionale, în cele din urmă, s-a încununat cu succes. Proiectul a fost recomandat pentru
finanţare. Considerăm că un rol decisiv la formarea
consorţiului şi câştigarea proiectului l-a avut tradiţia colaborării internaţionale, inclusiv contactele cu
partenerii din mai multe ţări ale UE şi CSI, pe care
USMF „Nicolae Testemiţanu” a dezvoltat-o pe parcursul ultimilor ani.
Proiectul EECAlink a fost conceput ca o acţiune
de coordonare pentru identificarea unor priorităţi decercetare comune pentru ţările Uniunii Europene,
Europei de Est şi Asiei Centrale (EECA), precum şi
consolidarea colaborării între ele. EECAlink a fostfinanţat de Programul Cadru 7 (contract nr. 223359)
în conformitate cu tema prioritară de sănătate. Coordonator al proiectului a fost Prima Facultate deMedicină a Universităţii Charles din Praga, Republica Cehă (prof. Stanislav Stipek). În total, proiectul
a reunit 17 parteneri din 12 ţări (Tabelul 1).
Proiectul s-a axat pe activităţile a trei grupuride părţi interesate: (1) factorii de decizie în politica planificării cercetărilor ştiinţifice în domeniul
medicinii; (2) partenerii universitari şi academici,(3) publicul larg de cercetare. El a demarat în iunie
2009, desfăşurându-se până în noiembrie 2011 (întotal 30 de luni). În cadrul proiectului au fost atinseurmătoarele obiective principale:
1. Încurajarea şi promovarea colaborării internaţionale în sectorul de sănătate prin suportul sistematic al creării de noi consorţii de cercetare pentru
apelurile PC7;

nr. 1(24), martie 2012 - 117

Akademos
2. Stimularea dezvoltării în continuare a consorţiilor de cercetare şi susţinerea acestora în pregătirea
propunerilor de proiecte PC7;
3. Asigurarea identificării intereselor comune
de cercetare în ţările Europei de Est, Asiei Centrale (EECA) şi Uniunii Europene şi dezvoltarea comunicării eficiente a acestora cu factorii de decizie
politică pentru a planifica cercetările ştiinţifice îndomeniul medicinii;
4. Consolidarea şi extinderea relaţiilor existente
de colaborare ştiinţifică între universităţile participante şi partenerii academici;
5. Alcătuirea şi consolidarea capacităţilor universitare şi academice pentru participarea eficientă
la proiectele PC7;
6. Promovarea programului PC7 în mediul academic, în universităţi şi în alte instituţii de cercetareîn afara consorţiului de proiect.
Grupul de lucru din partea Republicii Moldova(USMF „Nicolae Testemiţanu”) a realizat activităţi
importante pentru atingerea scopurilor propuse şi
pentru informarea comunităţii ştiinţifice medicale
din ţara noastră despre posibilităţile oferite de proiect în vederea activizării aplicării la PC7. În acestsens:- a fost analizată practica planificării şi finanţării cercetărilor în domeniul medicinii;- s-a efectuat analiza comparativă a priorităţilor cercetărilor ştiinţifice în domeniul medicinii

în Republica Moldova şi în ţările UE, stabilindu-seexistenţa multor priorităţi comune, fapt ce va încuraja cooperarea la nivel european a cercetătorilornoştri;- a fost diseminată informaţia privind posibilităţile acordării sprijinului logistic şi financiar pentru
savanţii medici din Moldova în vederea formării
consorţiilor noi de proiecte PC7;
- s-a desfăşurat un seminar informativ însoţit
de un training în domeniul elaborării propunerilor deproiect FP7 pentru reprezentanţii tuturor instituţiilor
de cercetare în domeniul medicinii din Republica
Moldova (17-18 iunie 2010, peste 75 participanţi);- a fost organizată o sesiune de dezbatere a politicilor în domeniul planificării şi finanţării cercetărilor ştiinţifice în medicină cu participarea factorilor
de decizie de la Academia de Ştiinţe a Moldoveişi Ministerul Sănătăţii (17 martie 2011, 12 participanţi).
Pe parcursul implementării proiectului EECAlink au fost organizate peste 35 de acţiuni internaţionale şi naţionale în diferite ţări.
Dintre activităţile internaţionale principale lacare au participat cercetători din Republica Moldova menţionăm:• Granturi de călătorie oferite savanţilor dinţările-membre ale consorţiului proiectului, inclusiv
au beneficiat de asemenea granturi trei cercetători
din ţara noastră.
Tabelul 1
Componenţa consorţiului proiectului EECAlink

Nr.
d/o
1
2
3
4
5
6
7
8
9
10
11
12
13
14
15
16
17

Denumirea Organizaţiei participanteŢara

Universitatea Charles din Praga
CehiaAgenţia pentru Promovarea Cercetării Europene
ItaliaCentrul de Idei şi Tehnologii
Armenia
Universitatea de Tehnologie din Cracovia
Polonia
Grant Garant s.r.o.
Cehia
Fundaţia Magheară de Ştiinţă şi Tehnologie
Ungaria
Universitatea de Stat din Tbilisi „I. Javakhishvili”
Georgia
Consiliul Consultativ Independent de Experţi pentru Promovarea Activităţii Kazahstande Cercetare Ştiinţifică în Kazahstan
Centrul Indo-Uzbek pentru promovarea Cooperării, Ştiinţei şi Tehnologiei Uzbekistan
Institutul de Biofizică şi Inginerie Celulară. Academia Naţională de Ştiinţe Belarus
din Belarus
Institutul Nenchi
Polonia
Universitatea Naţională „I.I. Mechnikov” din Odesa
Ucraina
Universitatea de Stat de Medicină şi Farmacie „Nicolae Testemiţanu”
Republica Moldova
Centrul de Tehnologie ASCR
Cehia
Universitatea Tor Vergata din Roma
ItaliaUniversitatea din Debrecen
Ungaria
Facultatea de Medicină Fundamentală a Universităţii de Stat „M. V. Rusia
Lomonosov” din Moscova

118 - nr. 1(24), martie 2012

Proiecte internaţionale• Oferirea asistenţei din partea proiectului
EECAlink cercetătorilor din diferite ţări în ce priveşte elaborarea şi depunerea propunerilor de proiect cu formarea consorţiilor noi de cercetare. Astfel,
cercetătorii din Republica Moldova au beneficiat deasistenţă oferită de către experţii de la Grant Garant,s.r.o., Agenţia pentru Promovarea Cercetării Europene, Fundaţia Maghiară de Ştiinţă şi Tehnologie şi
Universitatea de Tehnologie din Cracovia.
• Participarea a patru cercetători din Republica Moldova la Conferinţa finală organizată la încheierea proiectului în Bruxelles (iunie 2011).
În cadrul întrunirilor internaţionale nominalizate cercetătorii moldoveni au avut posibilitatea săparticipe la evenimente de misitie – târguri de transfer al cunoştinţelor, căutare a partenerilor, care, derând cu activităţile principale, au contribuit la acumularea experienţei în domeniul elaborării propunerilor de proiecte pentru PC7 şi schimbul de idei.
Organizarea evenimentelor naţionale a urmărit consolidarea capacităţilor autorităţilor relevante şi antrenarea reprezentanţilor EECAlink în diferite activităţi
(seminare, sesiuni de politici) în ţările-partenere.
În acest scop, în Republica Moldova a fost organizat în iunie 2010 un seminar la care au fost prezentate comunicări generale despre PC7. Participanţii la seminar au fost familiarizaţi cu principiile deadministrare şi normele financiare, dar au beneficiat
şi de o sesiune de training în domeniul elaborării şiprezentării propunerilor de proiecte pentru Programul Cadru 7.
A fost organizată o sesiune ce ţine de politicanaţională privind planificarea cercetărilor ştiinţificeîn domeniul medicinii în Republica Moldova, care adezbătut eventuale subiecte pentru viitoarele apeluri
ale Programului Cadru 7 direcţionate către participarea ţărilor EECA în Spaţiul European de Cercetare.
Această sesiune de politici a reunit un grup deexperţi – cinci reprezentanţi naţionali şi demnitari din CE. Evenimentul s-a centrat pe discuţii vizând lacunele tematice şi suprapunerile în activitatea de cercetare în sectorul sanitar.
Dezbaterile purtate au permis identificarea lacunelorşi suprapunerilor în schemele de finanţare a sectorului sănătăţii publice şi au contribuit la identificarea
unor posibile teme comune de cercetare pentru colaborarea viitoare în Programul Cadru.
În linii generale, implementarea proiectului
EECAlink a impulsionat activitatea pentru pregătirea
şi aplicarea proiectelor PC7 din partea cercetătorilor
în domeniul medicinii din Republica Moldova.
În urma colaborării cu partenerii din proiectul
EECAlink şi identificării partenerilor noi, pe parcursul anului 2011 au fost formate consorţii, elaborate şi aplicate următoarele propuneri de proiecte în
domeniul cercetării ştiinţifice medicale:• Dezvoltarea capacităţilor în domeniul biolo-

giei moleculare şi geneticii medicale în Republica
Moldova (proiect ERA WIDE);• Sănătate publică (SICA);
Experienţa implementării proiectelor pentru
dezvoltarea unor reţele de comunicare şi parteneriatelor de cooperare; formarea consorţiilor, a grupurilor provizorii de cercetări pentru elaborarea
şi aplicarea proiectelor de cercetare a fost utilă în
elaborarea cu concursul partenerilor din proiectul
EECAlink şi proiectul „Capacităţile Migranţilor
pentru Dezvoltarea Sistemului de Sănătate al Republicii Moldova” a proiectului „Studiul multicentric
pentru Evaluarea Transplantului de Valve”. Acesta
din urmă a fost aplicat de un Consorţiu de parteneri-cercetători din Germania, Republica Moldova,
Marea Britanie, Franţa, Elveţia, Polonia şi alte ţărila Programul Cadru 7 Sănătate şi a fost aprobat pentru finanţare.
În cadrul desfăşurării proiectului EECAlink
cercetătorii noştri au însuşit modalităţile de crearea unui consorţiu de proiect, particularităţile aplicării unui proiect PC7, specificul finanţării proiectelor
europene de cercetare. Un succes al proiectului este
faptul că cercetătorii moldoveni au însuşit şi modalitatea de ajustare a temelor de cercetare la cerinţele
şi priorităţile europene. În aşa fel putem presupuneo viitoare creştere reală a participării colectivelor
de cercetători în domeniul medicinei din Republica
Moldova în proiectele PC7.
Concluzii şi propuneri:
Implementarea proiectului PC7 EECAlink acontribuit la familiarizarea şi sporirea capacităţilor
instituţiilor de cercetare ale Sistemului de Sănătate
din Republica Moldova de participare la Programul
Cadru 7.
Elaborarea şi prezentarea unor propuneri deproiect competitive şi în conformitate cu cerinţele
înalte ale Programului Cadru 7 pot fi realizate prinunirea eforturilor cercetătorilor din Sistemul Naţional de Sănătate în grupuri ştiinţifice interdisciplinare provizorii şi cooperarea eficientă cu instituţii decercetare din alte ţări.
O cale atractivă de implementare a metodelor
moderne de cercetare şi obţinere a resurselor pentru
dezvoltarea ştiinţei medicale în Republica Moldova
din Programul Cadru 7 şi alte proiecte de cercetaredezvoltare finanţate de donatori externi este crearea
consorţiilor largi cu participarea diasporei academice şi de cercetare moldoveneşti şi instituţiilor dinţările UE în care ea activează.
Pentru a spori succesul propunerilor de proiecte
aplicate în Programul Cadru 7 şi a răspunde altor
apeluri ale Comisiei Europene, este necesar ca Secţia Ştiinţe Medicale a AŞM şi Consiliul de Experţi
al Ministerului Sănătăţii al Republicii Moldova săpromoveze şi să stimuleze dezvoltarea ştiinţei medicale ajustată la priorităţile UE.

nr. 1(24), martie 2012 - 119

AkademosŞTIINŢAAGROAGLIMENTARĂ
ŞI PROGRAMUL CADRU 7
Acad. Boris GAINA
Coordonator al Subsecţiei ştiinţe agricole,AŞMThe collaboration of scientists working in
agriculture and food industry in the Republicof Moldova with colleagues from EU countries,
including the Framework Programme 7, will allow
solving many important problems of our economy
and will allow the preparation of highly qualified
staff. Our gain will consist in the increasing of
methodological and logistic levels of food researchin the scientific community.

Potenţialul ştiinţific al Republicii Moldova este
unul înalt, recunoscut şi consistent, însă valorificarea lui solicită o colaborare tot mai strânsă cu
cercetătorii din ţările Uniunii Europene. Graţie reformelor reuşite, realizate în ţară în ultimii 7-8 ani,precum şi investiţiilor realizate, centrele de cercetare/dezvoltare au fost dotate cu utilaj modern, a fostactualizată baza metodologică a studiilor practic întoate domeniile prioritare.
În acelaşi timp, cerinţele faţă de nivelul metodologic, logistic şi ştiinţific în vederea realizării
cu succes a programelor sau proiectelor naţionale
şi internaţionale au crescut considerabil, fapt ce necesită în continuare dotarea adecvată şi complexă alaboratoarelor ştiinţifice din ţara noastră. Însă situaţia economică actuală din Republica Moldova nu
permite reutilizarea şi modernizarea unităţilor decercetare agroalimentară la nivelul cerinţelor europene; totodată vectorul politicii naţionale rămâne
a fi, indiscutabil, integrarea în comunitatea ţărilor
Uniunii Europene.
În această ordine de idei, asocierea noastră laspaţiul european de cercetare/dezvoltare, inclusiv laProgramul Cadru 7, este un deziderat. El urmează afi realizat pas cu pas, mai întâi de toate în interesul
economiei naţionale, în vederea asigurării securităţii şi inofensivităţii alimentare, a sănătăţii şi calităţii
vieţii în Republica Moldova. Cooperarea savanţilor
moldoveni cu cercetătorii din ţările Uniunii Europene s-au încununat deseori cu rezultate remarcate peplan internaţional. De exemplu, doctorul habilitat
Boris Boincean, a publicat la prestigioasa editură
,,Springer”, împreună cu doctorul David Dent (Marea Britanie) şi academicianul de onoare al AŞM
Igor Krupenikov, monografia ,,Ecological Principes

120 - nr. 1(24), martie 2012

for Sustainable Agriculture on Chernozem Soils”(2011). Colaborarea de mai mulţi ani a subsemnatului (academicianul Boris Gaina – n. r.) cu profesorul
francez Jean-Luis Puech (Franţa) s-a finalizat cu implementarea în Moldova şi Franţa a unei noi tehnologii, editarea unei valoroase lucrări – ,,Uvologie şiOenologie” (2006) şi pregătirea prin cotutelă a unuidoctor în ştiinţe tehnice (Andrei Prida).
De menţionat, că participarea savanţilor din Republica Moldova, mai cu seamă a celor din comunitatea agroalimentară, în proiectele europene,
inclusiv a celor din Programul Cadru 7 necesită
mobilizarea tuturor resurselor tehnico-materiale, inclusiv ridicarea nivelului metodologic al investigaţiilor, acumularea unor vaste informaţii vizavi de realizările recente din diverse domenii: biotehnologie,
microbiologie, biologie moleculară, preparate fitosanitare, biopreparate pentru agricultura biologică,a celor ce ţin de realizarea proceselor fermentative,
cunoaşterea limbilor moderne (engleza, germana,
franceza) etc.
Este indispensabilă şi conlucrarea strânsă cu
prestigioasele instituţii europene şi savanţi din domeniul agroalimentar şi biotehnologic pentru a crea
clustere de cercetare/dezvoltare care vor monitoriza riguros pregătirea, prezentarea şi realizarea proiectelor spre realizare în Programul Cadru 7. Acest
program unic şi original al Uniunii Europene deschide posibilităţi inedite, performanţe necunoscuteadineauri, obligaţiunile noastre urmând să fie onorate cu preţul multiplelor eforturi intelectuale, spirituale şi materiale, iar beneficiile obţinute – pusela baza progresului tehnico-ştiinţific din Republica
Moldova. Nu încape îndoială că rezultatele cele maivaloroase vor îmbogăţi tezaurul ştiinţific al întregii
comunităţi ştiinţifice mondiale.
Participarea cercetătorilor din complexul agroalimentar al Republicii Moldova la Programul Cadru 7 va urgenta soluţionarea multiplelor probleme
din sectorul agricol, precum combaterea cancerului
bacterial al pomuşoarelor, pomilor şi viţei de vie,poluarea mediului acvatic şi a solurilor de către
unităţile de producere agroindustrială, stoparea
avansării viermelui vestic al rădăcinilor la porumb– Diabrotica, care a înaintat în ultimii ani din Europa de Vest şi penetrează actualmente teritoriul dintre
Ungaria şi România.
Mai mult decât atât, este evident că în cadrul
proiectelor Programului Cadru 7 vor fi elaborate şi
teze de doctor, extrem de necesare completării şcolilor ştiinţifice, în primul rând din ţara noastră, pentru
realizarea acestui deziderat urmând ca programelede studii universitare şi postuniversitare (de masterat) şi de doctorat sa fie ajustate strict la exigenţele
europene, la cele mondiale.

Proiecte internaţionale

MODELAREA CREŞTERIIARBORILORŞI ARBUŞTILOR(TOPIARY)Dr., cercet. conf. Alexandru TELEUŢĂ
Dr., cercet. conf. Eugeniu ALEXANDROVGrădina Botanică (Institut), AŞM
MODELING TREES AND SHRUBS (TOPIARY)
In Joint Operational Programme Romania Ukraine - Moldova 2007-2013, EU-funded program,was developed the “Cross-border initiative for developing playful topiary art for education and leisure(TopArt)”. The partner in this project are the Botanical Garden “Anastasie Fatu” the University “Al.
I.Cuza”, Iasi, Romania and Botanical Garden (Institute) of the Academy of Sciences of Moldova. This
project aims to improve cooperation between the twobotanical gardens on both sides of the Prut River inorder to increase their capacity to provide cultural,
educational and relaxation to the final beneficiaries:
young children, the elderly and increasing publicawareness on cross-border cooperation between Romania and Moldova, through this program in order
to find solutions for common problems series and/or
similar. Visitors will be able to spend time in a spacewith natural light and lovely shapes, anthropomorphic and zoomorphic, very suitable for organizing
educational activities profile, culture and relaxation:shows, competitions, television broadcasting, etc.

În cadrul Programului operaţional comun România – Ucraina – Republica Moldova 2007-2013,
finanţat de Uniunea Europeană, a demarat proiectulIniţiativă transfrontalieră pentru dezvoltarea unuispaţiu ludic prin intermediul artei Topiare pentru
scopuri educative şi de relaxare (TopArt). Instituţiile
partenere în cadrul acestui proiect sunt Grădina Botanică „Anastasie Fătu” a Universităţii „Al.I.Cuza”,
Iaşi, România şi Grădina Botanică (Institut) a Academiei de Ştiinţe a Moldovei.
Proiectul îşi propune (i) impulsionarea colaborării între cele două grădini botanice de pe ambele
maluri ale Prutului în vederea sporirii capacităţii
acestora de a furniza servicii culturale, educative şide relaxare pentru vizitatori şi (ii) creşterea graduluide conştientizare din partea publicului a colaborării
transfrontaliere dintre România şi Republica Moldova, prin intermediul acestui program, în vedereagăsirii unor soluţii pentru o serie de probleme comune şi/sau similare.
Vizitatorii îşi vor putea petrece timpul liberGrădină în stil Baroque (Castelul Frederiksborg)
http://www.panoramio.com/photo/5506651

într-un spaţiu natural deschis şi încântător, împodobit cu forme geometrice, antropomorfe şi zoomorfe
foarte potrivite pentru organizarea unor activităţi cu
profil educativ, cultural şi de relaxare: spectacole,
concursuri sportive, emisiuni televizate etc.
Topiary este o artă străveche, incluzând tehnici
horticole utilizate pentru a obţine forme clar definite
şi forme geometrice stilizate din plante vii. Practic,
îşi propune formarea şi modelarea plantelor care suportă tăierea frunzelor şi ramurilor sub forme doriteşi întreţinerea acestor forme prin aplicarea tăierilor
respective la anumite intervale de timp.
Termenul provine din latină de la „topiarius” şia avut iniţial un sens mult mai larg, referindu-se în
general la grădinăritul ornamental. Primele datări
privitor la topiary provin din Egiptul Antic, unde afost elaborată tehnologia de a modela arborii şi arbuştii în forme geometrice. Astfel, au căpătat o ariede răspândire extinsă grădinile simetrice şi geometrice, cu alei rectilinii, arbuşti frezaţi şi cu gard viu.
Apoi arta de tăiere şi modelare a ajuns în Europa şichiar în Extremul Orient.
În perioada medievală arta grădinăritului s-a
dezvoltat şi s-a menţinut numai în complexele mănăstireşti şi castele. În perioada Renaşterii (sec.
XIV) arta topiară este influenţată de tendinţele arhitecturale ale timpului, dar totodată se dezvoltă
în baza stilului său clasic şi tipizat deja format. Pe
parcurs, micile grădini se completează cu sculptură
verde, inclusiv oameni, păsări, animale şi diverse
forme abstracte.
În America de Nord arta topiară de asemenea aavut o răspândire largă. Desigur că grădinile americane nu puteau concura cu cele din Europa din secolul al XVIII-lea, dar totuşi au fost create elementedistincte caracteristice pentru grădinile americane
ale perioadei respective.
În Europa (secolul al XVI-lea, perioada Renaşterii) arta topiară se asociază cu parterele şi terasele
din grădinile de elită. Acea perioadă se caracterizează prin modelarea figurilor geometrice: bile sau

nr. 1(24), martie 2012 - 121

Akademos
cuburi, abeliscuri, piramide, conuri, spirale oblice şiforme reprezentative care înfăţişează oameni, animale etc.
Perioada Baroque iniţial a păstrat stilul simetric,
mai târziu a fost introdus şi răspândit stilul barocului asimetric. În concepţia acestui stil grădinile
erau create pe terenuri imense plate, la mijloc fiind
amplasată clădirea centrală. Acest stil creează vizitatorului posibilitatea de a vedea grădina ca un totîntreg coerent, dar în acelaşi timp, este imposibil dea vedea toate componentele grădinii.
Arta modernă topiară nu se bazează numai pe
tradiţie şi utilizează diverse tipare din metal, plante care servesc în calitate de ghid în timpul tăierii.
Aceste forme asigură o modalitate uşoară de a crea
un topiary rapid cu puţin efort.
Speciile de plante utilizate în arta topiară suntcele care pot prelua şi menţine anumite forme latăiere. Plantele sempervirescente cu frunze mici şidese sunt cele mai pretabile şi utilizate în arta topiară.
Speciile de plante des utilizate în arta topiară
sunt următoarele:• Buxus rotundifolia• Buxus sempervirens• Carpinus betulus• Fagus sylvatica• Hedera helix• Larix kaempferii• Ligustrum vulgaris• Picea abies• Ribes alpinum• Taxus baccata• Thuja occidentalis• Thuja plicata• Tilia sp. (T. tomentosa)Aşadar, arta topiară constă în tunderea arborilor
şi arbuştilor până la obţinerea unei anumite forme,

Tobe. (Grădina Botanică (Institut) a AŞM)total diferită de cea firească pe care planta şi-o asumă în mediul său natural. Totul se face în scopuri
pur ornamentale. Astfel, se realizează un gard viu
cu forme preponderent geometrice, dar şi plante singulare sau în mici grupuri, forţate să capete forme
dintre cele mai neaşteptate. Această latură a arteigrădinăritului este tot mai răspândită în arhitecturăşi în arta contemporană, deoarece permite realizarea
unei ambianţe vii şi creative, în armonie cu natura şi
cu tendinţele estetice ale momentului.
În cadrul proiectului Iniţiativă transfrontalieră
pentru dezvoltarea unui spaţiu ludic prin intermediul artei Topiare pentru scopuri educative şi de relaxare (TopArt) finanţat de Uniunea Europeană, înGrădina Botanică (Institut) a AŞM au fost modelateşi amplasate în expoziţii figuri în stil topiary.
Spirala este una dintre cele mai spectaculoase
forme care nu are cum să nu farmece privirea vizitatorului. Nu poţi rezista tentaţiei de a nu-ţi opri
privirea asupra ei şi a nu trece cu mâna peste plantaspirală, aceasta fiind una dintre cele mai importantedovezi ale măiestriei grădinarului. Pentru a crea ospirală cu adevărat atractivă şi interesantă sunt ne-

Rond cu delfini. (Grădina Botanică (Institut) a AŞM)122 - nr. 1(24), martie 2012

Proiecte internaţionale
cesare abilităţi, cunoştinţe şi o iscusinţă deosebită.
Sfera şi semisfera
sunt nişte forme dintre
cele mai simple, dar şi
atractive în orice expoziţie a grădinii. Pentru modelarea acestor forme,
plantele pot fi crescuteatât direct în sol, cât şi îndiverse recipiente.
Grădinarii modelatoriştiu că pentru obţinerea
configuraţiei dorite planSferă (Buxus sempervirens)
Spirală. (Thuja occid.)
Veveriţă (Thuja occid.)ta trebuie „educată”. Din
Concluzii:
capul locului trebuie să se
1. Figurile topiare sunt extrem de interesante şidecidă asupra formei pe care urmează să o îmbrace
spectaculoase,bucurând privirea vizitatorului în(pentru începători modelul trebuie sa fie cât mai simorice
anotimpalanului.
plu), apoi se realizează o siluetă tridimensională cu
2. La modelarea unei sau altei forme este neceajutorul unui fir metalic inalterabil la intemperii. Se
sar iniţial a se determina concret ce figură se doreşte
mai poate opta pentru o silueta gata făcută.
Tiparul se fixează peste plantă şi se tunde tot a se obţine în final şi să fie selectată corect planta.
ceea ce-l depăşeşte. Silueta din metal va fi lăsată
Bibliografie
pe plantă, repetându-se de mai multe ori operaţiu1. Buckley, E. Ultimate Topiaries: the most magnifinea de tundere, astfel încât, încet-încet, crescând în cent horticultural art through the years. Courage Books,înălţime şi lăţime, planta va umple complet tiparul, Philadelphia. 2004.
preluându-i forma.
2. Gallup, B., Reich, D. The complete book of topiaExact aşa s-a procedat cu tiparul pentru veveri- ry. Workman Publisher, New York. 1988.
3. Hendy, J. Topiary in the Garden: How to Clip,
ţe, modelat din sârmă arsă cu grosimea de 2,5 – 3,5mm, apoi îmbrăcat pe Thuja occidentalis. Pentru a Train and Shape Plants. Lorenz Books. 2009.
4. Joyce, D. Topiary and the art of training plants.
reda o formă cât mai adecvată, tiparul a fost „îmbrăcat” în plasă metalică cu ochiuri hexagonale având Friendly Books Ltd., 2000.
5. Kluckert E. European Garden Design. 2007. ISBNdimensiunile laturilor 3,5 – 4,0 cm şi grosimea sâr978-3-8331-1044-3.
495 pag.
mei de 2,0 mm. Ramurile şi frunzele plantei care nu
6.
Palancean
A.,
Comanici I. Dendrologie. Chişinău.
se înscriau în tipar au fost înlăturate.
2009,
562
p.
Conform aceleiaşi tehnologii, au fost confecţionate tipare în formă de delfin, din sârmă cu grosimea de 5,5 mm şi îmbrăcate pe exemplare de Thuja
occidentalis Fastigiata.
În final a fost creat un rond cu diametrul de 8,0m, în interior fiind amplasate formele topiare modelate de delfini, sfere cu diametrul de 35 cm din
Thuja occidentalis. Ellwageriana şi cu diametrul de
50 cm din Buxus sempervirens.
Pentru a crea fonul de apă poate fi înşirat un strat
cu grosimea de 5 cm de prundiş de granit de o nuanţă
sur-albastră, sau plantate flori de Lobelia erinus.
Pentru confecţionarea instrumentelor muzicale, a fost aplicată tehnologia de modelare a tiparului
metalic, care apoi s-a îmbrăcat cu ţesătură de iută şiplasă metalică. Golul din interiorul tiparului a fostîmplut cu substrat de sol fertil şi semănat cu seminţe
de iarbă de gazon. Pe parcurs, în timp ce iarba degazon creşte, ea se frezează regulat şi se menţine la
Doamnele la plimbare (Grădina Botanică (Institut)înălţimea de 5 – 7 cm.
a AŞM)

nr. 1(24), martie 2012 - 123

Akademos

COLABORAREBILATERALĂ MOLDOGERMANĂ ÎN DOMENIUL
PLANTELOR MEDICINALE
Dr. Oleg BUDEANU
Universitatea AŞM
The long-lasting cooperation between the Center
for Research and Training in “Molecular Biology”(CuBm) of the University Academy of Sciences andthe Department of Pharmaceutical Biology from the
University Erlangen-Nurnberg Friedrich-Alexander(FAU), that allowed realization of successful investigations of medicinal plants, represents a relevant
example for the above made statement.
The CuBm and FAU teams performed joint
studies that were designed to elucidate potential
pharmaceutical indigenous medicinal plants fromspontaneous flora and ways of using their potential
to treat, pharmaceutical industry. Bilateral projects
have sought to evaluate the species diversity of native herbs and biochemical polymorphism analysisof secondary metabolites with potential pharmaceutical effect.
The last project performed was meant to extend
cooperation in science teaching and development of
new instructional plans, and for this purpose two internships were planned for research associates fromthe University of Erlangen and UnASM. Specifically, the internships will be dedicated to studying of
methods of molecular biology and the applicationof these methods for investigation of local medicinal
plants.

Generarea şi exploatarea cunoaşterii au devenit
surse vitale ale creşterii bunăstării pe plan global.
Cunoaşterea reprezintă totodată elementul central
ce determină competitivitatea. De aceea, statele lumii, în special cele dezvoltate, s-au angajat în generarea sistematică a acesteia, degajând şi perfecţionând sisteme naţionale şi interacţiuni internaţionale
tot mai sofisticate.
Accentuarea globalizării a condus la creşterea
importanţei colaborării internaţionale, a schimbuluide cunoaştere explicită, creând comunităţi ştiinţifice internaţionale puternice, fără însă a reduce rolul
factorilor locali în adaptarea şi valorificarea cunoaşterii. În acest mediu, colaborativ şi competitiv
în acelaşi timp, semnificaţia excelenţei a cunoscut
o creştere exponenţială. Entităţile şi indivizii careating nivelul dat devin extrem de valoroşi, avândcapacitatea de a atrage resurse şi a influenţa atâtmediul ştiinţific, cât şi sistemele socio-economice.

124 - nr. 1(24), martie 2012

Acesta este şi motivul pentru care statele dezvoltate
fac eforturi ca să atragă oamenii de ştiinţă şi ingineri
cu performanţe deosebite şi, concomitent, să atingă
masa critică de cercetare în domenii strategice.
În lupta pentru excelenţă, centrele de cercetarede drept public joacă un rol sporit. Acestea sunt provocate să se transforme în actori importanţi pe piaţa
cunoaşterii, atrăgând şi dezvoltând resurse umanede vârf, concentrând facilităţi de cercetare importante.
În triunghiul cunoaşterii cercetare-educaţie-inovare, ultimul element este cel mai strâns legat de
impactul asupra bunăstării şi, totodată, cel mai problematic din punct de vedere al politicilor conexe.
Inovarea, proces cu multe variabile, are în centrul
său cooperarea dintre cercetare şi industrie. În acest
context se înscriu armonios activitatea Centrului decercetare şi formare profesională „Biologie moleculară” (CuBm) a Universităţii Academiei de Ştiinţe
a Moldovei şi cea a Departamentului de Biologie
farmaceutică a Universităţii Friedrich-Alexander
Erlangen-Nurnberg (FAU), care, de mai mulţi ani,colaborează cu succes în domeniul plantelor medicinale. Studiile comune sunt menite să elucideze
potenţialul farmaceutic al plantelor medicinale dinflora spontană autohtonă, precum şi căi potenţiale
de folosire a acestora de către industria farmaceutică în tratarea maladiilor, în special, cele legate deinsuficienţa cardiacă.
Activităţile prevăzute în ultimul proiect bilateralau urmărit evaluarea diversităţii speciilor de plante
medicinale autohtone şi analiza polimorfismului biochimic al metaboliţilor secundari cu potenţial efectfarmaceutic. Actualitatea tematicii rezultă din necesitatea de a estima resursele naturale de plante medicinale prin studiul compuşilor cu efect farmaceutic, de a stimula investigaţiile privind mecanismelede sinteză ale acestora şi elaborarea unor procedeebiotehnologice de extragere a metaboliţilor secundari. De asemenea, oportunitatea de a implementa
concepte economice noi ca Bio-Economia Bazată
pe Cunoaştere (Knowledge Based Bio Economy)
şi Eco-Inovare (Eco-Innovation) este susţinută prinrealizarea proiectelor de acest gen şi facilitează iniţierea colaborărilor dintre ţările UE şi Republica
Moldova.
Respectând planul de desfăşurare a proiectului,
doi colaboratori ai CuBm au activat în cadrul FAU.
În scopul extinderii colaborării în plan ştiinţificodidactic şi instructiv cu partenerii germani este programat un stagiu, cu durata de o lună, al unui colaborator din cadrul Centrului de cercetare Biologie
Moleculară al Universităţii AŞM la Universitatea

Proiecte internaţionale
din Erlangen-Nurnberg. În cadrul acestui stagiu urmează să fie însuşite metode noi de studiu al biologiei moleculare pentru a fi preluate şi aplicate lacercetarea plantelor medicinale autohtone.
Investigaţiile efectuate recent au scos în evidenţă posibilitatea valorificării din flora spontană
a circa 150 de specii de plante medicinale. Majoritatea cercetărilor acestora se bazează preponderent
pe descrierea sistematică, ecologică, răspândirea
geografică, utilizarea în medicina tradiţională etc.
Pentru valorificarea eficientă a speciilor de plante
medicinale în biotehnologiile moderne sunt necesare însă şi studii ample referitooare la polimorfismul
genetic şi biochimic, ceea ce ar permite obţinerea
direcţionată a compuşilor importanţi pentru sistemele vii, descrierea efectelor farmacologice şi altor
proprietăţi, iar, ca rezultat, obţinerea substanţelor cu
efect medical şi a preparatelor medicamentoase. Vizibilitatea şi nivelul metodologic modern al cercetărilor de acest gen pot fi efectuate numai în cadrul
proiectelor internaţionale, cu implicarea resurselor
intelectuale şi materiale ale laboratoarelor de profil.
Rezultatul colaborării bilaterale moldo-germaneeste şi baza de date a plantelor medicinale autohtone

din flora spontană (plante.asm.md). Fiind accesibilă
online, aceasta conţine informaţii utile pentru cercetători şi cei pasionaţi de fitoterapii şi mai ales pentru
industria farmaceutică locală.
Inestimabilă este contribuţia partenerilor germani în dotarea CuBm cu unele utilaje şi aparataj
modern, precum şi suportul metodologic oferit.
Astfel, Uniunea Europeană ne ajută, ne dă tot sprijinul, dar problemele noastre interne nu pot fi rezolvate decât tot de noi. Pentru asta e nevoie de iniţiativă şi voinţa politică. Efortul investiţiei în cercetare
nu este zadarnic, cu toate că rezultatele ei se arată
adeseori târziu, uneori după ani de zile. Merită însă,pentru că aceste rezultate conduc la medicamentenoi (nu leacuri vrăjitoreşti), la tehnologii moderne(nu „dispozitive de neutralizare a radiaţiilor telurice” sau de „energizare a apei”) şi nu în ultimul rând,la specialişti de înaltă calificare (în loc de traficanţi
de iluzii). O ţară precum Republica Moldova, cu
resurse materiale limitate dar cu potenţial uman încăridicat, dornică de „a creşte”, ar trebui să investească înainte de toate în educaţie, în cercetare şi însănătatea cetăţenilor săi, acestea fiind adevăratele
investiţii pentru viitor.

Maria Saca-Răcilă. Natură statică cu vas. U/c, 2010

nr. 1(24), martie 2012 - 125

Akademos

ANTRENAREA ELEVILOR
ÎN ACTIVITĂŢI
INTERNAŢIONALE
Iurie CRISTEA
Director, Liceul AŞM
Within just three years of existence, the Lyceumof Academy of Science of Moldova (LASM) has already been involved into several regional and international projects, acting there at very successful level:„Climate change” International project (45 countries), „SPARE” (School Project for Application of
Resources and Energy). Is to be underlined that not
only students but also teaching staff of LASM, as partof the Educational Cluster „UniverScience”; during
last year, was involved into International Educational Project „SALiS” (Student Active Learning in
Science).

Semnarea Memorandumului de Înţelegere între
Uniunea Europeană şi Republica Moldova privindasocierea la cel de-al Şaptelea Program Cadru al
Comunităţii Europene pentru Cercetare şi Dezvoltare Tehnologică reprezintă o dovadă clară că ştiinţa
naţională are în sine toate condiţiile esenţiale pentru dezvoltare şi afirmare. Acest potenţial ştiinţific,
acest nivel al competitivităţii, comparabil cu cel alţărilor avansate, a fost şi este demonstrat continuu în
cadrul derulării diverselor Proiecte internaţionale decercetări fundamentale şi aplicative. Semnificativă
însă este şi constatarea implicării tot mai frecventeîn multiple proiecte regionale şi internaţionale nu
doar a cercetătorilor renumiţi şi a instituţiilor ştiinţifice redutabile, dar şi a celor care, prin activitatea
lor asiduă, asigură cadrul primar de formare şi deperpetuare a potenţialului ştiinţific naţional.
Anume la această etapă timpurie, „a devenirii”,
se formează competenţele fundamentale de cooperare la nivel de individ şi societate, precum şi sentimentul apartenenţei la comunitatea internaţională,inclusiv la cea ştiinţifică. Iată de ce, afirmăm cu certitudine că implicarea instituţiilor de toate niveleleîn activităţi ale proiectelor regionale şi internaţionale, mai cu seamă în cele ce ţin de investigaţie, cercetare, formare a competenţelor acţional-strategice,este o condiţie sine qua non a existenţei în timp şi aevoluţiei acestor instituţii.
Relevanţa celor afirmate, poate fi demonstrată
având ca exemplu Liceul Academiei de Ştiinţe a
Moldovei. Astfel, participarea la Proiectul internaţional „Schimbarea climei”, desfăşurat sub egida
ONU şi realizat pe parcursul anilor 2009-2011, a
culminat cu victoria elevilor Liceului într-o compe-

126 - nr. 1(24), martie 2012tiţie acerbă cu semenii lor din circa 45 ţări. Dar nu
numai victoria contează – pe parcursul desfăşurării
Proiectului, elevii au realizat o serie de acţiuni concrete şi eficiente de sensibilizare a opiniei publice,si-au fortificat capacitatea de comunicare, inclusiv
în limba engleză (limba oficială a proiectului). şiau făcut prieteni în mai multe ţări şi, după cum au
recunoscut ei însăşi, şi-au format o viziune globală
asupra uneia dintre cele mai stringente probleme aleomenirii. Iar în calitate de bonus al victoriei, elevii
au fost invitaţi de către organizatori la sediul ONU
din New-York, unde s-au întâlnit cu omologii lor dindiferite ţări, stabilind astfel relaţii neformale, care,fără îndoială, vor fi deosebit de utile atunci când actualii elevi îi vor succeda pe cei care determină înprezent direcţiile de evoluţie a societăţii umane.
Un alt exemplu de impact al cooperării internaţionale a fost implicarea în Proiectul internaţional„SPARE” sub egida Asociaţiei Norvegiene pentru
Conservarea Energiei. Desfăşurat în anul 20102011, în cooperare cu diverse organizaţii guvernamentale şi non-guvernamentale din Republica Moldova, acest proiect a implicat elevii Liceului într-ogamă diversă de activităţi, obiectivul cărora a fostdemonstrarea relevanţei utilizării surselor alternative de energie şi, în consecinţă, a efectelor ecologice generate. Este important a sublinia orientarea
practică a activităţilor acestui proiect de anvergură,care a finalizat cu edificarea Staţiei helio-eoliene degenerare a curentului electric, iar Liceul a devenit prima şi unica instituţie din Republica Moldova
care posedă şi utilizează acest tip de staţie.
Efectul benefic al antrenării în proiecte internaţionale se manifestă nu doar asupra elevilor, dar şi
asupra cercetătorilor, inclusiv asupra celor din domeniul cercetării educaţionale. Astfel, fiind membri
ai Clusterului Educaţional UniverScience, cadrele
didactice ale Liceului sunt implicate, pe parcursul
anilor 2011-2012, în Proiectul educaţional internaţional „SALiS” (”Student Active Learning in Science”), şi au activat sub egida Universităţii Academieide Ştiinţe a Moldovei, co-partener al proiectului
susnumit. În cadrul acestui proiect, au fost elaborate(iar în prezent sunt implementate), diverse tehnologii educaţionale moderne, interactive, care vin să
schimbe nu doar paradigma predării disciplinelor
din aria ştiinţe, dar şi modul conceptual de pregătire
a demersului educaţional de către cadrele universitare şi preuniversitare de domeniu.
Sunt doar câteva exemple de implicare şi cooperare internaţională a unei instituţii. Acestea demonstrează o dată în plus, că existăm deja în altărealitate, care nu mai tolerează închistarea, conservatismul şi „încremenirea în timp”. Implicarea,
cooperarea, competitivitatea – sunt doar câteva imperative ale societăţii moderne care deja nu pot fi
ignorate, deoarece anume acestea sunt jaloanele deevoluţie a omenirii.

Proiecte internaţionale

CENTRUL UNIVERSITARŞTIINŢIFIC,DE INSTRUIRE ŞI
TRANSFER TEHNOLOGICÎN INDUSTRIAALIMENTARĂ
Acad. Ion BOSTAN
Dr., prof. univ. Petru TODOS
Dr., conf. univ. Boris CARABULEA
Dr., prof. univ. Jorj CIUMAC
Universitatea Tehnică a Moldovei
On the livestock products market of RM a noticeable distortion can be observed between needs– offer, raw material production and its industrial
processing. A dispersed production of raw material
and its processing at a limited number of oversizedplants endowed with outdated equipment and technology leads to a limited range of low quality products
unable to compete with the imported ones. Setting
the production plants near raw material producers,
establishing small enterprises endowed with modern
equipment and technologies can bring a radical modernization of the economic segment. The Technological Transfer Centre of TUM was created as a pilot
station in order to promote this policy by training,
research, designing, and counseling.

Analiza situaţiei în sectorul de prelucrare industrială a produselor animaliereÎn Republica Moldova se produc anual circa
550 - 600 mii tone de lapte. 150-170 mii tone dintre
acestea se achiziţionează pentru procesare, constituind aproximativ 28 % [1].
Industria de prelucrare a laptelui este reprezentată de 23 de întreprinderi. Ele sunt situate pe tot
teritoriul Republicii Moldova în zonele: Centru – 7,
Nord – 8 şi Sud – 8 companii, viabile fiind doar 12întreprinderi, majoritatea cărora se află în partea denord a republicii.
Problema calităţii laptelui ca materie primă şi
a produselor lactate rămâne una foarte actuală. Nu
se respectă cerinţele de calitate la recepţie, normele
sanitare, termenul de păstrare şi condiţiile de transportare. Costul materiei prime (laptelui) colectate
este mic, iar a produselor finite la producătorul industrial pare a fi exagerat din cauza utilizării liniilor tehnologice cu productivitate înaltă. Este mareşi consumul de energie la o unitate de produs finit.

Producătorii industriali nu fac investiţii în dezvoltarea fermelor de bovine pentru a majora volumul şicalitatea de lapte proaspăt. Aceasta se răsfrânge asupra sortimentului, volumului şi calităţii producţiei
finite. La întreprinderile mari, din cauza insuficienţei de materie primă nu se permite implementarea
tehnologiilor noi, diversificarea sortimentelor şi asigurarea calităţii producţiei finite. În aceste condiţii,după cum ne demonstrează experienţa multor ţărieuropene, problema poate fi rezolvată prin organizarea secţiilor mici de prelucrare în diferite localităţi/ comune, producătorii de materie primă fiindacţionari ai întreprinderilor respective.
Aceeaşi stare de lucruri persistă şi la prelucrarea cărnii. Preţul de achiziţie la producător este de25 – 30 lei/kg, iar preţul de vânzare în magazine/piaţă 70 – 80 lei/kg. Costul producţiei de carne prelucrată industrial atinge 100 – 140 lei/kg. Această
situaţie frânează dezvoltarea vităritului în republică.
Ca rezultat, anual se micşorează volumul de carne
autohtonă destinat industrializării şi creşte volumulcărnii importate. Din cauza deficitului de materie primă, întreprinderile utilizează capacităţile deproducţie existente la un nivel de numai 30 la sută,ceea ce duce la creşterea ponderii cheltuielilor fixe
şi energetice în costul producţiei finite.
Deficitul de materie primă, caracterul ciclic alvânzărilor, capacităţile de producţie reduse, sortimentul restrâns al produselor lactate şi din carne,
posibilităţile financiare limitate ale cumpărătorilor– toţi aceşti factorii afectează sectorul de prelucrarea laptelui şi cărnii în Republica Moldova. Tehnologiile şi echipamentele la aceste întreprinderi suntdepăşite moral şi fizic şi nu permit fabricarea unei
producţii calitative. Sortimentele de producţie sunt
limitate ca volum şi calitate, durata de păstrare este
mult mai mică decât cea a produselor de import,
fapt ce amplifică concurenţa. Firmele concurente nu
acordă atenţie necesară politicii de promovare, carear putea deveni, pe o perioadă lungă de timp, un factor dominant în competiţia din ramură.
Nivelul de pregătire a specialiştilor din ramură, cunoştinţele şi abilităţile absolvenţilor la specialităţile respective adesea nu corespund exigenţelor
actuale. Dezvoltarea competenţelor antreprenoriale,
manageriale şi inovaţionale ar trebui să devină parteintegrantă a învăţământului universitar, dar şi a învăţării pe parcursul vieţii pentru toţi specialiştii dinsistem.
Pornind de la cele expuse, Universitatea Tehnică a Moldovei, fiind unica instituţie de învăţământ
care pregăteşte cadre de înaltă calificare în domeniile de producţie ale economiei naţionale, a iniţiat unproiect, a conceput, a proiectat şi a creat/realizat un
Centru Ştiinţific, de Instruire şi Transfer Tehnologic

nr. 1(24), martie 2012 - 127

Akademosîn Industria Alimentară (CŞITTIA) – bază de producţie pentru studenţi, masteranzi, doctoranzi, pentru formarea continuă a specialiştilor din complexul
agroalimentar al Republicii Moldova. La elaborarea
conceptului Centrului a fost utilizată experienţa bogată a Franţei în acest domeniu [2,3]. Centrul include următoarele subdiviziuni:• Platforma tehnologică asamblată cu linie
pilot de prelucrare a laptelui;• Platforma tehnologică asamblată cu linie
pilot de prelucrare a cărnii;• Platforma de instruire cu sală de studii, salăde conferinţe şi sală de computere;• Laboratorul fizico-chimic şi microbiologic
pentru asigurarea calităţii şi securităţii alimentelor.
De menţionat, că asamblarea microproducerii
de lactate şi carne s-a realizat cu utilaje şi aparate deimport (Franţa) obţinute prin proiectul TEMPUS,JPHES-144544-2008 – „Developpement de parteneriats avec les entreprises en Moldavie”.

asistenţei ştiinţifico-consultative privind promovarea activităţilor economice ale întreprinderilor.
• Fiind unica instituţie de învăţământ superior tehnic acreditată din republică, care asigură necesităţile întreprinderilor cu cadre inginereşti la circa
60 de specialităţi, urmează să contribuie la formareaşi perfecţionarea competitivă a resurselor umane şi
finalmente la avansarea economică a întreprinderilor.
• Obţinerea unui nivel de calificare a specialiştilor cu orientare la standardele europene prin
integrarea procesului de studii şi a mediului economic, participarea masivă a întreprinderilor din republică la instruirea specialiştilor;• Extinderea ariei activităţilor sale în mediul
economic, creşterea continuă a potenţialului de producere soldată cu obţinerea beneficiului financiar şi
material;• Crearea şi consolidarea potenţialului de cadre competente, care ar fi apte să asigure concurenţa
întreprinderii pe piaţa economică internă şi exterFundamentarea necesităţii şi oportunităţii
nă;organizării unui Centru tehnologic pilot• Utilizarea potenţialului Universităţii TehniPornind de la faptul că Universitatea Tehnică ace a Moldovei în scopul completării cu specialişti
Moldovei este o instituţie de învăţământ superior cu
din rândul absolvenţilor, perfecţionării profesionale
un potenţial academic şi ştiinţific valoros, dispune
şi reciclării personalului angajat, instruirea speciade un conţinut formativ universitar orientat la celiştilor din rândul persoanelor delegate la studii derinţele pieţei muncii şi se află în proces de integrarecătre întreprindere cu acordarea în modul stabilit aîn comunitatea universitară internaţională, pentru a
unor facilităţi la înmatricularea acestora;
armoniza calificările şi recunoaşterea actelor de stu• Formarea profesională continuă a speciadii, are ca scop:liştilor (perfecţionarea şi reciclarea cadrelor) de la• Dezvoltarea unui parteneriat reciproc avanîntreprindere, ţinând cont de perspectiva dezvoltării
tajos în ajustarea procesului de formare profesionatehnicii şi tehnologiilor moderne în domeniul relă a cadrelor la standardele Uniunii Europene, acospectiv de activitate.
perirea necesităţilor în cadre inginereşti şi acordarea
Domeniile funcţionale şi activităţile Centrului sunt determinate
de organizarea şi desfăşurarea studiilor de instruire-producere, elaborarea şi implementarea tehnologiilor performante, supravegherea
de autor, cum sunt: activitatea decercetare ştiinţifică; activitatea didactică; activitatea de perfecţionareşi reciclare a cadrelor în domeniul
alimentar; acordarea serviciilor
comerciale, activitatea economică
externă; marketingul şi serviciile
comerciale de mediere.
Firmele ce operează pe piaţă
se caracterizează printr-un nivelînalt al costurilor de producţie dincauza nivelului scăzut de utilizare
a capacităţilor de producere, precum şi prin tehnologiile depăşite.
Astfel, strategia de cost-leadership
Fig.1. Fragment linie recepţie, pasteurizare lapte

128 - nr. 1(24), martie 2012

Proiecte internaţionale
poate fi realizată doar printr-un proces de retehnologizare a întreprinderilor, care ar asigura diferenţierea sortimentelor la cerinţele consumatorilor, ţinândcont de câteva aspecte:• calitatea şi securitatea sortimentelor de producţie finită;• indicii fizico-chimici şi microbiologici, proprietăţile organoleptice;• tipul de ambalaj şi aspectul exterior; condiţiile de păstrare şi termenul de valabilitate.
Obiectivele Centrului
Pentru rezolvarea problemelor menţionate mai
sus Universitatea Tehnică a Moldovei a conceput
Centrul de Instruire şi Transfer Tehnologic cu următoarele obiective:- desfăşurarea activităţii de cercetare pentru
cadre didactice, studenţi, masteranzi, doctoranzi;- transferul tehnologic, rezultate din cercetare în cadrul Platformei, către întreprinderile mici şi
mijlocii din republică;- instruirea practică a studenţilor, masteranzilor, doctoranzilor, pe Platforma tehnologica dotata
cu echipament modern;- elaborarea sortimentelor noi de producţie,asigurarea lor cu documente normative tehnice;- oferirea consultanţei privind organizareasecţiilor de prelucrare a laptelui şi cărnii în diverse întreprinderi economice mici, cu implementarea
tehnologiilor şi tehnicilor moderne;- instruirea profesională a specialiştilor din
industria de prelucrare a cărnii şi laptelui;- formarea continuă a cadrelor inginereşti din
sectorul agroalimentar;- servicii de consultanţă si expertiză în problemele de prelucrare a cărnii şi laptelui;- realizarea comenzilor decercetare şi de ajustare a tehnologiilor noi pentru întreprinderile industriale şi persoane fizice.
Descrierea Centrului
Microsecţia de prelucrare alaptelui include 4 săli cu temperatura 10 – 30oC de tratare a laptelui,semifabricatelor lactate şi 4 camere
frigorifice cu temperatura 0 – 20oC
pentru maturarea şi păstrarea produselor lactate finite. Sortimentul
principal vor constitui brânzeturile
moi şi tari, laptele integral, lapteleacru, chefirul, iaurtul, smântâna,
untul şi sortimentele noi de produselactate elaborate de studenţi, masteranzi, doctoranzi, profesori etc.

Linia de aparate şi utilaje include: linia de spălare a utilajului şi încăperilor, rezervoare de acumulare a produselor lactate, o instalaţie de filtrare,o instalaţie de selectare a grăsimii, o instalaţie denormalizare a laptelui şi albie de fermentare, forme
pentru brânzeturi şi dispozitive de scurgere a zerului, maşini de dozare şi ambalare a brânzeturilor,
aparate de determinare a calităţii materiei prime,
semifabricatelor şi producţiei finite.
Sortimentele producţie finite de lapte sunt: lapte
proaspăt, lapte acru, kefir, lapte bătut, iaurturi, brânzeturi moi, brânzeturi tari, brânzeturi cu mucegai,băuturi în bază de zer, creme, smântână etc.
Microsecţia de prelucrare a cărnii include 4săli – una pentru pregătirea preventivă a materiei
prime – recepţie, păstrare, tranşare, sărare uscată,sărare umedă, a doua sală cu temperatura de 0 – 4oC pentru maturarea semifabricatelor sărate, a treia pentru procesarea salamurilor şi specialităţilor în
procesele tehnologice de mărunţire, cuterizare, şpriţuire şi formare batoane, afumare şi a patra pentru
depozitare şi păstrare la temperatura de 0 – 2oC.
Linia tehnologică este alcătuită din camera
frigorifică pentru recepţia şi păstrarea temporară acărnii la temperatura de –18oC, tranşarea, sărarea,
maturarea. Carnea maturată se supune fărâmiţării lavolf, apoi fărâmiţării şi amestecării cu ingrediente lacuter, formarea batoanelor prin şpriţuire la maşina
de şpriţuire hidraulică, legarea batoanelor, aranjarea pe cărucioare şi tratarea în instalaţia de afumare,după care producţia finită se răceşte şi se păstrează
în camera frigorifică până la comercializare. Câteva
fragmente ale liniilor tehnologice sunt prezentate în
fig. 1 şi fig.2.
Sortimentul produselor care vor fi testate şi fa-

Fig.2. Fragment linie fabricare jambon carnenr. 1(24), martie 2012 - 129

Akademos
bricate la acest Centru include produse din carne debovină, porcină, ovină, iepuri, păsări; melci; mezeluri fierte, afumate; jambon afumat; jambon copt;conserve naturale de carne; pateuri; carne naturală
ambalată sub vid etc.
Laboratorul tehnologic este destinat efectuării
controlului calităţii materiei prime, semifabricatelorla recepţie, precum şi pe tot parcursul procesului
tehnologic. Laboratorul este dotat cu aparate şi utilaje necesare pentru determinarea calităţii laptelui la
recepţie – densitatea, aciditatea, gradul de curăţenie,conţinutul de celule somatice, încărcătura bacteriană şi prezenţa substanţelor inhibitoare etc., precumşi determinările organoleptice – gust, miros, culoare, consistenţă. Parametrii procesului tehnologic
de prelucrare se înregistrează în regim automat, iar
indicii de calitate a semifabricatelor, se verifică delaboratorul tehnologic.
Pentru carne (ca materie primă) în laborator
prin măsurări se determină temperatura în interiorul muşchiului, acizii graşi nesaturaţi volatili, solubilitatea proteinelor în bulion, reacţia pH, reacţia
Nessler, reacţia de identificare a H2S, iar vizual seapreciază proprietăţile organoleptice: aspectul exterior, culoarea, consistenţa, grosimea stratului degrăsime.
Calitatea produsului finit se determină în laboratoare licenţiate şi abilitate cu dreptul de certificare
a produselor din carne şi lactate.
Organizarea muncii în secţiile de prelucrare.
La amplasarea şi asamblarea Platformelor tehnologice de prelucrare a laptelui şi cărnii au fostprevăzute măsuri de organizare complexă a procesului de instruire şi fabricare a producţiei finite dincarne şi lapte şi îndeplinirea cu stricteţe a cerinţelor
tehnologice, sanitare, igienice, de securitate a muncii şi antiincendiare.
Măsurile tehnologice prevăd prelucrarea cărnii
şi laptelui în corespundere cu schemele tehnologice
determinate pentru instruirea necesară a studenţilor, masteranzilor, doctoranzilor şi specialiştilor dincomplexul agroindustrial, menţinerea parametrilor
tehnologici şi regimurilor de prelucrare la fiecare
operaţiune tehnologică.
Volumul de producţie prelucrată este în concordanţă cu planurile de studii. Forma de organizare
a studiilor – în grupuri a câte 5-10 persoane cu
efectuarea lucrărilor tehnologice de producţie, analizelor de calitate a materiei prime, semifabricatelorşi producţiei finită.
Controlul proceselor tehnologice se efectuează la fiecare operaţiune tehnologică, de la recepţia
materiei prime până la depozitarea producţiei finite.
Fiecare utilaj al liniei tehnologice este înzestrat cu
aparate de măsurare şi control care funcţionează în
regim automat. Parametrii tehnologici se înregistrează într-un jurnal special sub supravegherea ingi-

130 - nr. 1(24), martie 2012

nerului-tehnolog, responsabil de procesul de instruire şi prelucrare.
Calitatea materiei prime, semifabricatelor şi
producţiei finite se determină în conformitate cu
cerinţele standardelor în laboratorul fizico-chimic şimicrobiologic al Centrului sub supravegherea şefului de laborator.
Concluzii:
1. Eforturile depuse de colaboratorii Universităţii Tehnice a Moldovei cu susţinerea financiară şi
metodica a partenerilor din UE în cadrul proiectului
TEMPUS JPHES-144544-2008 şi a Academiei deŞtiinţe a Republicii Moldova s-au finalizat cu lucrări
de concepere, proiectare şi construcţie a Centruluide transfer tehnologic, care include platformele-pilot de prelucrare a laptelui şi cărnii, creându-se astfel
cele mai bune condiţii pentru instruirea practică şide testare a studenţilor, masteranzilor şi doctoranzilor, cu elaborare şi implementarea tehnologiilor şi
sortimentelor noi de produse.
2. Centrul Ştiinţific de Instruire şi Transfer
Tehnologic în Industria Alimentară al Universităţii
Tehnice a Moldovei va asigura pregătirea cadrelor
competitive prin dezvoltarea şi extinderea activităţilor, prin implementarea practică a cunoştinţelor teoretice ale studenţilor, masteranzilor, doctoranzilor
sub conducerea şi dirijarea cadrelor didactice, prin
extinderea formelor de instruire a studenţilor în domeniul de proiectare-cercetare şi expertiză, precumşi producere a produselor alimentare de calitate.
3. Odată cu deschiderea Centrului, s-au format premise pentru a efectua cercetări ştiinţificeşi experimentale în domeniul prelucrării laptelui şicărnii, elaborarea sortimentelor noi de producţie şia documentaţiei tehnice normative cu implementarea ei la întreprinderile industriale, posibilitatea dea organiza studii de formare continuă, consultanţă
şi de transfer a experienţei acumulate către agenţii
economici din complexul agroindustrial.
4. Centrul de transfer tehnologic va acorda servicii şi consultanţă agenţilor economici, instituţiilor
de cercetare în ce priveşte activităţi experimentale
de verificare şi aprobare a sortimentelor noi de producţie, verificarea parametrilor tehnologici stipulaţi
în documentaţia normativă, testarea sortimentelornoi de producţie, a acţiunii detergenţilor la tratareaîncăperilor şi utilajului tehnologic.
Bibliografie
1. Anuarul Statistic al Republicii Moldova, BiroulNaţional de Statistică, ediţia 2011.
2. Ecole nationale d’ingénieurs des techniques
des industries agricoles et alimentaires, Namtes, Unités et Laboratoires de Recherche, http://www.enitiaa-nantes.fr, http://www.cge.asso.fr/ecoles/ECOLE38.
phtml#Recherche
3. Centre d’Expérimentation et de Technologie
Agroalimentaire (CETAA), http://www.lycee-landedubreil.org/cetaa.html

Proiecte internaţionale

TEHNOLOGII ŞI SOLUŢIIPENTRUÎNVĂŢĂMÂNT MODERNSilvia EVTODIEV1
Rodica MATEIAN2Călin MATEIAN3
Svetlana MARDARI4
Igor EVTODIEV5
Universitatea de Stat din Moldova
2,3
SC Alfavega, România
4
Unità, Associazione Culturale
dei provenienti dall’ex URSS, Italia

1,5

TEHNOLOGIES AND SOLUTIONS FOR MODERNEDUCATIONThe Olympics activities started in 2004 were thebasement for national and international performancein olympics and now for the opening of Excelency
Center for Modern Education Moldo- romanianbased at State University of Moldavia. The opening of
CEEM took place in the first of October 2011, during
the celebrations of USM 65years anniversary. The
official opening was in January 5 th in the presenceof the Ministry of Education, Mr Mihail Sleahtitchi,
representatives from the Education Minister, Alfa
Vega company representatives, Mrs Rodica and
Mr Calin Mateian, togheter with USM rector, Mr
univ.prof. Gheorghe Ciocanu. The event was well
promoted in the national mass-media.

Traseul performanţelor olimpice materializate în crearea Centrului de Excelenţă pentru
Educaţie Modernă Moldo-RomânÎncadrarea Republicii Moldova în spaţiul european al educaţiei şi instruirii este un imperativ altimpului [1,2] care reclamă implementarea noilor
tehnologii educaţionale folosind cele mai moderne
resurse educaţionale, inclusiv interactivitatea. Înacest scop, la 1 octombrie 2011, la cea de-a 65-aaniversare de la fondarea Universităţii de Stat din
Moldova, în baza unui parteneriat pentru educaţie
modernă încheiat între USM Chişinău şi Alfa Vega
România a fost înfiinţat Centrul de Excelenţă pentru Educaţie Modernă (CEEM) Moldo-Român centrat pe învăţământul preşcolar, preuniversitar, universitar şi de formare continuă a cadrelor didactice,inclusiv studii interdisciplinare la distanţă şi tehnologii pentru învăţământ interactiv [3].
Ideea creării Centrului de Excelenţă pentru

Educaţie Modernă Moldo-Român (CEEM) a fostconcepută la 21 mai 2011, atunci când Echipa Naţională a Moldovei a participat la Concursul preolimpic de Fizică româno-moldo-ungar care a avut
loc la Colegiul Naţional „Mihai Eminescu”, Satu
Mare, România [4,5], unde însoţitorii delegaţiei Republicii Moldova (Silvia şi Igor Evtodiev – n.r.), au
purtat discuţii la masa rotundă cu Călin şi Nicolae
Mateian, reprezentanţi ai companiei Alfa Vega, România. Recunoscută internaţional, aceasta din urmăproduce material didactic şi dotează instituţiile deînvăţământ şi grădiniţele UE cu sisteme interactive,
multimedia şi softuri educaţionale moderne, precumşi cu mobilier corespunzător sălilor de clasă şi laboratoarelor sistematizate pe nivele şi domenii.
Astăzi, putem contura un început de bun augur
în lumea educaţiei moderne la Universitatea de Statdin Moldova prin constituirea Centrului de Excelenţă pentru Educaţie Modernă Moldo-Român, careîşi desfăşoară activitatea la Facultatea de Fizică în
cadrul Laboratorului Fotonică şi Metrologie Fizică (al cărui conducător este dr. hab., conf. univ.,
Igor Evtodiev – n.r.) şi care are ca scop instruirea
formatorilor în domeniul didacticii din învăţământul preşcolar, preuniversitar, universitar, inclusivînvăţământul interdisciplinar la distanţă. Centrul
este dotat cu sisteme educaţionale de performanţă şi multimedia, cu resurse educaţionale moderne
care includ softuri 2D, 3D şi programe educative pedomenii în parte care cu certitudine vor contribui
la consolidarea învăţământului interdisciplinar în
domeniul ştiinţelor exacte: fizica, chimia, ecologia,
biologia, matematica, informatica, cu implicarea directă a Facultăţilor de Fizică, de Chimie şi Tehnologie Chimică, de Biologie şi Pedologie, de Matematică şi Informatică ale USM, precum şi în domeniulştiinţelor umanitare.
Parteneri internaţionali care au contribuit la
fondarea CEEM Moldo-Român USM
Partenerul principal al Universităţii de Stat din
Moldova, Alfa Vega România, asigură colaborarea
cu parteneri internaţionali de prestigiu mondial: Polyvision SUA; Pasco scientific, SUA; TTS Group,
Anglia; Designmate, India; Elmo, Japonia; Ascendia, România şi alţi dezvoltatori de TEM, de material didactic modern, soft educaţional, mobilier
destinat spaţiilor educaţionale.
Astfel, educaţia naţională va integra materialul
didactic cu soluţii pentru învăţământ modern şi tehnologii pentru învăţământ interactiv oferit de următorii producători de talie mondială:Alfa Vega, România [6]. Producător de materi-nr. 1(24), martie 2012 - 131

Akademos
al didactic şi mobilier şcolar, cu experienţă de 20 deani, Alfa Vega este recunoscută în România ca fiindo firmă inovativă şi mereu cu un pas în faţă în domeniul modernizării învăţământului. Este distribuitorul direct pentru România şi Moldova a firmelor
externe menţionate în continuare.
Polyvision Corporation, Atlanta, SUA [7].
Compania are o structură organizată în 65 de ţăridin întreaga lume, acoperind toate zonele geografice. Producător tocmai din 1954 de suprafeţe magnetice ceramice de scris, este specializată în suprafeţe
de scris şi suprafeţe ceramice interactive.
Pasco Scientific, California, SUA [8].Cu oistorie de 45 de ani, compania a dezvoltat o reţea
temeinică de parteneriate cu firme din toată lumea.
Pasco oferă produse de vârf în domeniul studierii
ştiinţelor în gimnaziu şi liceu şi experienţa a 180 deprofesori, ingineri şi specialişti în hard şi soft educaţional.
TTS Group, Nottingham, Marea Britanie [9]Având o experienţă de 25 de ani în ce priveşte furnizarea de soluţii şi echipamente pentru grădiniţe şi
ciclul primar de studii, oferă o largă gamă de jocuri
interactive educaţionale pentru preşcolari.
Designmate, India [10]. Compania produce
platforme de software interactive pentru fizică, chimie, biologie şi matematică. Având 300 de softişti,creează soft educaţional de o calitate deosebită, fiindîntre primele firme din lume în domeniu. Cel mai
nou produs este gama de softuri video educaţionale
3D vizualizabile cu ochelari stereoscopici.
Elmo, Japonia [11]. Firma japoneză produce
camere pentru documente (flexcamere) de cea maibună calitate, foarte utile în orice lecţie;Ascendia Design, Romania [12]. Companie
cu experienţă bogată în eLearning, modelare 3D şi
grafică computerizată, software, webdesign, aplicaţii pentru mobile. Activează în proiecte precum:
Colecţia EduTeca, Seria Anotimpurile; peste 500
de ore de cursuri educaţionale pentru şcoală generală şi liceu; eContent pentru corporaţii şi instituţii;Aplicaţii pe iStore: Preschool Innerfox, Preschool
Patterngod, Spider Basher; Aplicaţii pe Android
Market: Spider Basher.
Misiune şi valori
CEEM USM are misiunea de a asigura, pebaza parteneriatelor public-private, susţinerea tuturor celor implicaţi în educaţie pentru a fi permanent
informaţi şi pregătiţi de a folosi tehnologiile moderne de educaţie (TEM) în pas cu evoluţia societăţii şi
adaptate la creşterea spectaculoasă a informaţiei generate în spaţiul virtual al învăţământului interactiv,

132 - nr. 1(24), martie 2012

destinate modernizării continue a procesului educaţional în Republica Moldova.
În scopul promovării celor mai noi tendinţe şi
tehnologii educaţionale moderne ministrul Educaţiei, Mihail Şleahtiţchi, care a fost prezent lainaugurarea Centrului de Excelenţă pentru Educaţie Modernă, a declarat ca obiectiv major al CEEM
crearea unei reţele naţionale de centre similare careva asigura instruirea cadrelor didactice în vederea
utilizării tehnologiilor educaţionale de ultimă oră.
„Extinderea centrelor va fi făcută gradual – iniţial
la nivel de raioane, iar ulterior – în şcoli de circumscripţie şi în alte instituţii de învăţământ” [13].
Valorile promovate de CEEM USM sunt ajustate la priorităţile europene centrate pe promovarea
excelenţei în educaţie:- prezentarea şi instruirea cu metode de predareşi TEM de cea mai bună calitate, provenite direct
de la producători mondiali de prestigiu şi care au
fost testate în CEEM de către persoane calificate din
educaţie pentru certificarea valorii lor educaţionale;- susţinerea comunicării şi interconectării la nivel naţional şi internaţional cu diverse comunităţi
ale profesorilor din ţările vecine şi centrele importante din Europa, cum ar fi Marea Britanie, Italia,
Polonia, unde există centre similare;- implementarea celor mai performante tehnologii pentru învăţământul interactiv, interdisciplinar,
inclusiv învăţământul interactiv la distanţă;- instruirea prin intermediul jocurilor educaţionale interactive care reprezintă modalităţi moderne
pentru dezvoltarea armonioasă a copiilor preşcolari.
Implicarea activă a copiilor în jocurile didactice interactive dezvoltă abilităţile de comunicare, relaţionare; motricitatea şi încrederea în sine;- instruirea prin intermediul lecţiilor interactive
care sunt mijloc de implicare dinamică a elevilor şide captare a atenţiei şi atracţiei lor pentru şcoală;- sprijinirea cadrelor didactice pentru a folosi
tehnologii moderne educaţionale interactive ce permit interacţiunea eficientă între elevi şi profesori în
dezbaterea subiectelor de învăţare;- oferirea condiţiilor ca profesorii să-şi creeze
propriile resurse digitale şi să dezvolte tehnologii
pentru învăţământ interactiv, generând soluţii pentru învăţământ modern.
Soluţii pentru învăţământul modern promovate prin Proiecte şi ProgramePrin proiecte şi programe vor fi implementate
oferte educaţionale în instituţiile preşcolare, preuniversitare si universitare de dotare a reţelei naţionalede centre similare cu tehnică modernă performantă,Proiecte internaţionaletablă interactivă, material didactic modern, softuri
educaţionale, mobilier şcolar şi preşcolar şi alte tehnologii pentru învăţământ interactiv care va oferisoluţii pentru învăţământul general, inclusiv servicii
de instruire la distanţă. Printre acestea, la categoriainteractive, se numără Programul „Prima tabla interactivă ENO cu sonor”; Flexcamere de două tipuri– Elmo şii Fuse (Polyvision); Softuri interactive
pentru ştiinţe (Edison [14], Newton [15]); Platforma
software interactivă pentru ştiinţe Eureka; filme video educaţionale 3D de la firma indiană Designmate(în total 1200 titluri, destinate disciplinelor Fizică,Chimie, Biologie, Matematică şi 350 de filme video
3D cu durata între 3-6min/film).
La categoria laboratoare, inclusiv Laborator
Multimedia – Datalogger Spark de la Pasco pentruştiinţe; Truse de fizică, chimie, ecologie, biologie
ş.a.
La categoria mobilier şcolar – mese şcolare şi
scaune şcolare, catedre, mese de laborator, dulapuri
casetate pentru lucrurile elevilor ş.a.
La categoria grădiniţe – „Albinuţele interactive” de la TTS Group, Programul „Prima Albinuţă
Interactivă”, Flanelografe (de la EQD), materiale
pentru psihopedagogie, pătuţuri rabatabile, mese
trapezoidale şi scăunele pentru copii, dulapuri pentru materiale didactice ş.a.
Sisteme interactive de evaluare şi învăţare ladistanţă
Societatea informatizată în care trăim deschideîn mod firesc calea spre progres şi în domeniul metodelor şi tehnologiilor de educaţie. Învăţarea întrun sistem de şcoli interconectate prin intermediul
internetului şi dispunând de sisteme interactive devine acum un obiectiv la îndemână. Avantajele unuiasemenea sistem sunt variate, inclusiv:• Implică participanţii la învăţare activă în locul unei receptări pasive a informaţiilor distribuite
digital.
• Asigură o prezenţă socială online prin utilizarea tehnicilor simple de formare a mesajului,folosirea emoticoanelor, apelarea participanţilor pe
nume.
• Asigură discuţii pe forumuri care dezvoltă
gândirea reflexivă, participarea comună colaborativă la construcţia de idei noi între participanţi printrimiterea de mesaje şi răspunsuri la ele.
• Dezvoltarea unei comunităţi educaţionale online prin stabilirea de obiective şi aşteptări formulate explicit, de norme care să încurajeze relaţiile
de încredere şi familiare în comunicare, învăţarea
participanţilor de a răspunde serios şi prompt la ide-ile generate de ceilalţi şi cultivarea responsabilităţii
pentru a susţine şi orienta discuţiile online.
• Asigurarea accesului rapid la informaţie chiarşi din zone geografice mai izolate.
• Schimbul cultural efectiv ce duce la îmbunătăţirea cunoaşterii în general şi înţelegerea mai bună aproblemelor cu care se confruntă diverse comunităţi.
La baza acestui sistem stau tablele ceramice interactive care pot fi interconectate prin conexiuni internet, creând astfel o reţea naţională/internaţională.
Acestea permit rularea oricărui soft pe ele, de la cele
mai simple (ppt), la complexe (cu ajutorul softurilor
educaţionale) şi până la cele mai performante.
Tablele ceramice interactive sunt un instrument
de lucru cu posibilităţi încă neexplorate în concordanţă cu potenţialul lor. Rolul nivelului universitar
constă în a implementa metodele necesare utilizării
lor pe scara largă (metoda ştiinţifică + cea pedagogică), creând aplicaţii pe o multitudine de domenii,
pornind de la ştiinţe şi educaţie tehnologică până lacele umaniste. Mai mult decât atât, se creează cadrul
pentru a dezvolta o latură de excelenţă în domeniile
abordate (de exemplu chimie, biologie, electronică
şi altele) destinate mediului academic universitar.
Posibilitatea interconectării tablelor ceramiceinteractive facilitează învăţarea la distanţă (pot fi
utilizate în şcoli cu foarte puţini copii, fără a mai
fi necesară transportarea lor în alte şcoli). Scopul
unui astfel de sistem este de a spori calitatea serviciilor educaţionale prin realizarea şi implementareaîn învăţământul preuniversitar şi universitar de tip
e-learning din Moldova a unui pachet de strategii
interactive de predare-învăţare-evaluare pentru diferite discipline şi arii curriculare.
Rezultatele aşteptate ale proiectelor pe care urmează să le dezvolte CEEM USM sunt conceputeprin:- Realizarea unei platforme software de studiu pentru diferite discipline, începând cu ştiinţele
exacte şi continuând cu cele umaniste, caracterul ei
evident interactiv şi dinamic urmând să antreneze oserie de alte efecte pozitive, precum: interconectarea
utilizatorilor şi crearea unei reţele de învăţare, carear asigura rezultate substanţiale procesului; utilizarea în comun a resurselor şi împărtăşirea rezultatelor; interconectarea cu platforme similare existenteîn străinătate; posibilitatea ca toţi utilizatorii-profesori să contribuie la dezvoltarea de conţinut, fiind
retribuiţi pentru aceasta; costuri minime de utilizareşi întreţinere a platformei);- Constituirea unei reţele la nivel naţional decentre-pilot pentru educaţie modernă conectate
la Centrul de Excelenţă pentru Educaţie Moder-nr. 1(24), martie 2012 - 133

Akademosnă USM. Prin aceste centre (în care se elaborează
modele de lecţie atât din punct de vedere ştiinţific,
cât şi pedagogic), testarea, validarea şi/sau sortarea
resurselor primite se urmăreşte crearea bazei unei„pieţe” de resurse educaţionale generate tocmai decătre participanţi;- Pregătirea resursei umane în vederea integrării
şi valorificării Centrelor de Excelenţă şi a platformei
software în procesul didactic. Resursa umană este
obiectivul central al activităţii acestor centre. Participanţii, profesori şi elevi, urmează să stăpânească
foarte bine tehnologiile date pentru a putea deveni
la rândul lor creatori de resurse educaţionale digitale. Organizarea de cursuri longitudinale de formarepilot pentru profesorii din domeniile selectate;- Organizarea experimentală de activităţi didactice în regim longitudinal pentru acomodarea elevilor pe toate treptele sistemului de învăţământ cu
folosirea softurilor realizate. Organizarea de centrepilot pentru implementarea noilor resurse digitalecreate pe întreg cursivul învăţământului (grădiniţă,şcoală primară, şcoală gimnazială, liceu, universitate).

Maria Saca-Răcilă. A fost odată ca-n poveşti. Tapiserie,1971

134 - nr. 1(24), martie 2012

-Elaborarea unei platforme e-learning moderneşi a unei familii de produse în continuă perfecţionare solicitându-se utilizatorului doar un calculator, oflexcameră video specializată, o tablă ceramică interactivă cu sonor şi un sistem de evaluare rapidă,precum şi posibilitatea de interconectare cu platforme deja existente din străinătate.
Efectul maxim aşteptat prin implementarea produsului educaţional constă în încorporirea resurselor
educaţionale într-o platformă e-learning cu adevărat
interactivă; actualizarea continuă a conţinutului şi
aplicaţiilor acesteia în funcţie de necesităţi.
Prin implementarea acestor Tehnologii şi Resurse Educaţionale ale Învăţământului interactiv,
ştiinţa preia, fără exagerare, o dimensiune extinsă
oferind soluţii fiabile Învăţământului Modern, iar
profesorul prin dimensiunea sa educaţională devine
nucleul Educaţiei Moderne din secolul XXI.
Bibliografie
1. Cea mai tânără Echipă Olimpică Naţională de
Fizicieni a obţinut 5 medalii la Olimpiada Internaţională
de Fizică din Thailanda. Ziarul „Universitatea de Stat din
Moldova”, 26 august, 2011, Nr. 1 (124), p.6.
2. Un final reuşit pentru olimpicii noştri. Ziarul„Universitatea de Stat din Moldova”, 27 ianuarie, 2012,
Nr. 6 (129), p.4.
3. Un suport modern în procesul învăţare-predare.
Ziarul „Universitatea de Stat din Moldova”, 27 decembrie, 2011, Nr. 5 (128), p.3.
4. Concurs preolimpic la Satu Mare. Loturile olimpice de Fizică din România, Ungaria şi Republica Moldova se vor pregăti la CN „Mihai Eminescu”. Gazeta de
Nord-Vest. Actualitatea locală, 4/miercuri 18 mai 2011.
5. Speranţele ştiinţei naţionale (Promovarea calităţii şi eficienţei în baza activităţilor olimpice). Universitatea de Stat din Moldova, 31 mai, 2011, Nr. 11 (122), p.2.
6. www.alfavega.ro7. www.polyvision.com
8. www.pasco.com
9. www.tts-group.co.uk
10. www.designmate.com
11. www.elmoglobal.com
12. www.ascendia.ro
13. La Chişinău a fost inaugurat Centrul de Excelenţă pentru Educaţie Modernă: Noi.md; Publica.md;
Elldor.Info; Moldpres; Educaţie & Instruire; Clic.md.;
comunicate.md.; Mihail Şleahtiţchi, Ministerul Educaţiei; Prime.md.
14. http://www.edisonlab.com
15. http://www.newtonlab.com

Savantul Anului 2011
GALA PREMIILOR ÎN ŞTIINŢĂ „SAVANTUL ANULUI – 2011”
În stilul bunelor tradiţii, Academia de Ştiinţe a Moldovei a încununat anul ştiinţific 2011 cu Gala premiilor „Savantul Anului - 2011”, festivitatea constituindu-se într-un omagiu adus celor care profesează
domeniu select al ştiinţei, generând idei, tehnologii, valori şi asigurând, astfel, progresul social şi cel istoric.
La ceremonia de înmânare a premiilor au participat personalităţi notorii din sfera ştiinţei, inovării şiînvăţământului superior, reprezentanţi ai elitei politice, mediului de afaceri şi autorităţilor publice din ţară,ai corpului diplomatic acreditat la Chişinău.
Un cuvânt de salut în cadrul evenimentului festiv a rostit preşedintele Academiei de Ştiinţe a Moldovei,acad. Gheorghe Duca. El a adresat un mesaj de felicitare premianţilor pentru aportul şi performanţele obţinute, pentru creativitatea şi spiritul lor novator, salutându-i pe toţi cei care îmbină armonios demnitatea şi
onoarea cu contribuţia personală la dezvoltare, fiind adevăraţii slujitori ai instituţiilor ştiinţifice, academice,
dovedind un interes vădit faţă de valorile fundamentale ale societăţii.
Cu cel mai prestigios premiu – „Savantul Anului 2011” – a fost desemnat remarcabilul pedolog,
academicianul Andrei Ursu, pentru monumentala monografie „Solurile Moldovei”, „cartea vieţii sale",după cum o defineşte însuşi autorul, apărută în colecţia „Academica” la Editura Ştiinţa, precum şi pentru
monografiile „Pedologie aplicativă. Domenii şi metode" şi „Solurile Rezervaţiei Codrii”.
Titlul „Tânărul savant al anului” i-a fost conferit lui Andrei Hvorostuhin, cercetător ştiinţific stagiar la Institutul de Fizică Aplicată al AŞM, pentru ciclul de lucrări „Coeficienţii de viscozitate în materia
gluonică pură”.
Premiul „Grigore Vieru” i-a fost acordat academicianului Mihail Dolgan, pentru contribuţii notabile la exegeza creaţiei lui Grigore Vieru, precum şi pentru articolele şi studiile monografice valoroase în
domeniul istoriei şi criticii literare.
Pentru realizări de excepţie obţinute în anul 2011, Premiul special al Academiei de Ştiinţe a Moldovei i-a fost decernat m.cor. Valeriu Pasat, cercetător ştiinţific principal la Institutul de Istorie, Stat şi Drept
al AŞM; dr. hab. Ion Ciocanu, cercetător ştiinţific principal la Institutul de Filologie al AŞM; dr.hab. Anatoli
Sidorenko, director al Institutului de Inginerie Electronică şi Nanotehnologii „D. Ghiţu” al AŞM; dr. Valeriu Dulgheru, şeful Catedrei Teoria mecanismelor şi organe de maşini, Universitatea Tehnica a Moldovei.
Premiul Academiei de Ştiinţe a Moldovei pentru cele mai reprezentative lucrări ştiinţifice dinanul 2011 s-a acordat, în domeniul ştiinţelor biologice, chimice şi ecologice dr. hab. Fliur Macaev, şeful Laboratorului de Sinteză Organică, Institutul de Chimie al AŞM; cel al ştiinţelor medicale – dr. hab. Constantin Eţco, şeful Catedrei de Economie, management şi psihopedagogie, Universitatea de Stat de Medicină şi
Farmacie ,,Nicolae Testemiţanu”; ştiinţelor agricole – dr. hab. Boris Boincean, şeful Catedrei de Ştiinţe alenaturii şi agroecologie, Universitatea de Stat „Alecu Russo” din Bălţi; ştiinţelor fizice şi inginereşti – dr.
hab. Sofia Clochişner, şefa Laboratorului de Fizică a Compuşilor Ternari şi Multinari, Institutul de Fizică
Aplicată al AŞM; ştiinţelor matematice şi economice – dr. hab. Gheorghe Iliadi, consultant ştiinţific la Institutul de Economie, Finanţe şi Statistică; ştiinţelor socio-umaniste – dr. hab. Gheorghe Costache, Institutul
de Istorie, Stat şi Drept al AŞM.
Premiul AŞM pentru realizările ştiinţifice ale tinerilor cercetători din anul 2011 a fost acordat lui Nicolae Donica, cercetător ştiinţific la Institutul Ştiinţifico-Practic de Horticultură şi Tehnologii Alimentare;
Tatiana Şuleşco, cercetător ştiinţific stagiar la Institutul de Zoologie al AŞM; Lilia Croitor, cercetător ştiinţific la Institutul de Fizică Aplicată al AŞM; Oxana Liviţchi, cercetător ştiinţific superior la Institutul deEconomie, Finanţe şi Statistică; dr. Victoria Rocaciuc, Institutul Patrimoniului Cultural al AŞM.
În acelaşi cadru festiv, la Gala premiilor „Savantul anului” au fost desemnaţi şi laureaţii Concursului„Pârghia lui Arhimede”, pentru cea mai bună reflectare în presă a tematicii ştiinţifice, fiind premiaţi ziarişti şi lideri de opinie care au contribuit la promovarea imaginii ştiinţei şi a omului de ştiinţă.
Eugenia Tofan, Centrul Media al AŞM

nr. 1(24), martie 2012 - 135

Akademos
SAVANTUL ANULUI 2011
Academicianul Andrei URSUPământul Moldovei strigă, pentru că nu e utilizat
corect, e afectat de procese negative, disctructive.
Societatea nu utilizează eficient posibilităţile
oferite de cernoziomurile noastre, nu se pun în
aplicare metode moderne de protejare a solurilor.
...Solurile Moldovei reprezintă principala bogăţie
naturală, care aparţine tuturor generaţiilor. Fiecare
generţie este obligată să păstreze potenţialul productiv
al solurilor, nivelul bogăţiei naturale, să lase urmaşilor
moştenirea intactă. Păstraţi şi protejaţi solurile!
Acad. Andrei UrsuTÂNĂRUL SAVANT AL ANULUI
Dr. Andrei HVOROSTUHIN

Cercetător stagiar în Laboratorul de Fizică Statistică
şi Nucleară al Institutului de Fizică Aplicată al AŞM. Unul
dintre reprezentanţii ţării noastre la Institutul Unificat deCercetări Nucleare din Dubna, Federaţia Rusă, la care
Republica Moldova participă ca ţară membră cu drepturi
depline.
Rezultatele obţinute de A.Hvorostuhin în colaborare
cu cercetătorii din Dubna, pe lângă importanţa lor teoretică,au şi valoare aplicativă: ecuaţiile de stare elaborate şi
coeficienţii de viscozitate obţinuţi pot fi utilizaţi la modelarea
hidrodinamică completă a ciocnirilor nucleelor cu energii
relativiste, a căror studiere experimentală este preconizată
la acceleratoarele moderne existente: AGS, Brukhaven(SUA), SPS şi colaiderul LHC din Geneva (Elveţia),precum şi cele în faza de construcţie - FAIR din Darmstadt(Germania), NICA din Dubna (Federaţia Rusă) etc.

LAUREATUL PREMIULUI „GRIGORE VIERU”
Academicianul Mihail DOLGANPoeţii adevăraţi ne amintesc dintru început că nu
se poate să nu avem inimă; apoi, citindu-i pe îndelete,
ne conving că suntem făcuţi aproape totul din inimă;în sfârşit, îndrăgostindu-ne de-a binelea de slova lor
magică, noi înşine căpătăm senzaţia că inima ne este
mai mare decât trupul. Lirica dialogală a lui Grigore
Vieru îndeplineşte această nobilă misiune cu vârf şiîndesat, în modul cel mai inspirat şi plenar posibil.
Acad. Mihail Dolgan

136 - nr. 1(24), martie 2012

In memoriamBOBIŢELE DE CRISTALDIN PAHARUL OMENIEI.
100 de ani
de la naşterea
lui Andrei Lupan
Acad. Haralambie CORBUTHE CRYSTAL GRAINS OF HUMANITYGLASS. 100 YEARS FROM THE BIRTH OF ANDREI LUPAN
The study reflects the highlights of the life andwork of writer-academician Andrei Lupan, putting aparticular accent on professional, ethical and moral
aspects of this famous personality: Literary language
and its spelling rules, the literary heritage of classical contemporary and - above all - life and interestsof people reflected in the words and artistic picture,
are the basic objectives of the distinguished man ofculture who was Andrei Lupan, a hundred birthday
which marks these days, intellectuals and civil society in Moldova.

Deşi despre Andrei Lupan s-a vorbit şi s-a scris
în trecut destul de mult, astăzi numele şi opera scriitorului se rostogolesc tot mai insistent în negurauitării. De ce oare se întâmplă acest lucru, ştiindbine că autorul poemului „Sat uitat” a fost un om
de vocaţie şi o ilustră personalitate cultural-artistică
şi socială, complexă şi multilaterală în totalitatea ei,
care şi-a lăsat amprenta asupra întregii epoci istorice, şi nu asupra unei epoci cronologice oarecare,ci una marcată de toate însemnele unui regim restrictiv, totalitar? Răspunsul adecvat ar putea fi dat
doar în urma unei cercetări de durată şi aprofundate
a subiectului abordat, ţinând seama de toate aspectele lui de ordin intern şi extern, inclusiv cele de ordin biografic-personal, precum şi de cele de esenţă
social-politică şi cultural-artistică care au influenţat
şi au condiţionat, în bună parte, afirmarea acestei
personalităţi ieşite din comun.
În rândurile ce urmează vom încerca să schiţăm
doar câteva momente ce ţin de structura şi esenţa
problematicii anunţate. S-o luăm, aşadar, de la capăt.
Andrei Lupan s-a născut la 15 februarie 1912 în
satul Mihuleni, judeţul Orhei, într-o familie de ţărani. Primii 6 ani ai copilăriei i-a petrecut în condiţiile când Basarabia se afla integrată în frontierele Imperiului Ţarist. Între anii 1918-1940 teritoriul prutonistrean revine în componenţa Statului Român pentru ca, din 1940 şi până în 1991 (cu excepţia anilor
1941-1944) să fie inclus în spaţiul ex-sovietic, din

Academicianul Andrei LUPAN

care se desprinde ca stat independent în vara anului
1991. Mai amintim că în anii 1917-1918 în Rusia aavut loc o răsturnare politică de proporţii, iar între
1941 şi 1945 s-a declanşat cel de-al Doilea Război
Mondial – evenimente care au zguduit lumea. Să nu
trecem cu vederea, de asemenea, dezmăţul forţelor de extremă stânga şi de dreapta, care a bântuit
Europa în perioada interbelică, inclusiv România.
Andrei Lupan şi generaţia sa au fost martori, dar şi
participanţi, la aceste fluxuri turbulente ale istoriei,care, fără doar şi poate, şi-au lăsat amprenta asupradestinului lor civic, social şi uman.
Pe de altă parte, ţăran de origine fiind, Andrei
Lupan şi-a continuat studiile primare, începute în
satul de baştină, la instituţii de învăţământ mediu
şi superior din Basarabia şi România, legate şi ele
de istoria, tradiţiile şi valorile fizice şi morale alepământului, adică de agronomie. Între timp, sauconcomitent, a apărut imprevizibilul „virus” al creativităţii artistice şi al organizatorului procesului spiritual-cultural. Ţăranul-agronom din Andrei Lupan
i-a întins mâna lui Andrei Lupan – omul de cultură,formând un tot organic, întreg, cu precizarea că dacăcultura agronomică şi-a implementat-o cu ajutorul
studiului specializat, sistemic organizat, cultura artistică şi-a însuşit-o de sine stătător, decisiv fiind înaceastă privinţă munca fără cruţare şi intuiţia inepuizabilă care i-au permis tânărului avid de cunoştinţe
şi frumos, să asimileze şi să-şi consolideze un imens
bagaj de valori cultural-artistice, începând cu antichitatea şi terminând cu cele mai moderne modele
fie din literatura şi cultura naţională, fie din cultura
şi arta universală. Toate acestea s-au contopit cu
tradiţiile folclorice ale pământului, pe care Andrei
Lupan le-a asimilat organic din momentul în care avenit în contact cu ele.

nr. 1(24), martie 2012 - 137

Akademos
Din amalgamul politic, istoric, social şi cultural
al timpului său, A. Lupan şi-a însuşit câteva principii profesionale, spirituale şi morale de bază:a) a sluji până la capăt, în condiţiile pe care i leoferea istoria, interesele poporului, interesele neamului, interesele legate de variate aspecte ale culturii spirituale ale poporului, de apropierea acestuia
de culturile şi civilizaţiile moderne;b) a fi consecvent cu sine însuşi şi cu cei din jurîn ce priveşte respectarea normelor morale şi profesionale în orice domeniu de activitate;c) a recunoaşte munca, inteligenţa şi efortul
intelectual drept principalele criterii valabile deapreciere a oricăror activităţi, respingând din start
duplicitatea, minciuna, escrocheria, falsul, înjosirea
demnităţii altuia etc.
Tocmai pe baza acestor trei principii etico-morale şi profesionale s-au sprijinit punctele principale
ale programului artistico-cultural şi scriitoricesc, pe
care A. Lupan le-a promovat pe parcursul multor
ani:a) valorificarea moştenirii literare naţionale;b) restabilirea normelor limbii literare identice
cu cele ale limbii române;c) dezvoltarea în regim de urgenţă a tuturor
compartimentelor culturii spirituale: muzica, teatrul, arta, literatura etc., implicând în acest proces
atât instituţiile statului, cât şi societatea civilă;d) apropierea culturii noastre contemporane atâtde rădăcinile folclorice naţionale, cât şi de culmile
culturii universale pe toate căile posibile, inclusiv
traducerile, organizarea de concerte, expoziţii internaţionale etc.
Ţăranul, Pământul, Tradiţiile, Istoria sunt valorile constituente de bază ale operei lupaniene. Ţăranul ca „frate al pământului” („Soare”, 1937); ţăranul
ca moştenitor direct al valorilor perene transmise deînaintaşi din generaţie în generaţie: „Şi-acuma cândmă uit de-aice îndărăt, / pot închina bucvarul ista
mic / dumnilorvoastră că mi-aţi pus în piept / grăunte ce-a crescut şi-a dat în spic” („Închinare fără carte”, 1938); ţăranul ca făptură vie a Doinei seculare:„Ea ne-a fost pe drum chemare / şi tărie şi odihnă, /ea ne-a copt pâinea-n ogoare / şi copacii în grădină.
/ Ea ne lumina-n fereastră, / ea ne-mbogăţea cuvântul, / doina, doina, maica noastră, / cheagul nostru
cu pământul” („Doina”, 1944); ţăranul contopit
integral cu pământul şi cu tot ce răsare şi respiră
din el: „Poate-i grâul sau săcara, / poate ierburi câtesunt, / sug cum cere primăvara / ţâţă neagră de pământ. / Rug să crească, / să ridice / peste vară steagde spice, / cum, / păşind de prin istorii, / le-au vrăjit
semănătorii”. („Scrisoare de pe deal”, 1941). Pentru
toate acestea, Ţăranul cu literă mare se transformă într-un simbol al sufletului neamului, omagiat

138 - nr. 1(24), martie 2012

cu pioşenie de toată suflarea omenească – de cea deieri, de cea de azi, şi de cea de mâine care va veni.
În cinstea lui, poetul ridică, împreună cu cititorii şiadmiratorii săi, păharul recunoştinţei, faţă de acest
monument al onoarei şi demnităţii umane, întruchipat în imaginea semănătorului de bine şi frumosde la coarnele plugului. Păharul ridicat şi vinul dinpăhar, împreună cu butucul de vie, exprimă respectul suprem pentru această tradiţie, pentru acest simbol şi întruchipare sintetico-mitologică a imaginiiţăranului şi omului integral.
Autorul mărturiseşte evlavios: „Mă-nchin dumilorvoastră, cinstiţilor bătrâni, / ca unora care-aţi
zidit la temelie, / că voi aţi ridicat dintâi hârleţu-nmâini / şi-aţi răsădit nădejdea butucilor de vie. / Cămâna voastră bună a fost neostenită / şi crezul vostru nu s-a dat bătut; / atunci când desfundaţi toloacanţelenită, / voi încă dinainte aţi văzut / cristal de vin/ şi soarele în ştofuri de rubin, / cules din cernoziom,/ din piatră / ori din lut”. Spusele la adresa celor
care ne-au zidit temeliile prezentului sunt susţinute de omagiile şi speranţele adresate celor care vor
veni, exprimând continuitatea neîntreruptă a fiinţei
şi sufletului uman: „Şi-acum mă-nchin / acelora ce
nu-s, dar care vin / de peste zeci de ani – / necunoscuţilor ţărani, / ce-or răsădi butucii mai departe, / ca
via muncii noastre / să crească peste moarte. / Să
fie-n cinstea lor acest pahar, / iar viaţa le-o-nchinăm
ca pe-un tezaur, / s-o poarte ei cu suflet şi mâinile deaur, / când vor munci / şi vor cânta, / ori când vor sta
de strajă la hotar”. („Închinare cu paharul”, 1945).
Adevărat poem cu un imens răsuflu epic suntmeditaţiile tulburătoare din eseul „De-ar grăi pământul…” Căci, zice autorul: „Pământul Moldovei s-a închegat, cum se vede, în vremuri de grelerăzbucniri geologice. De aceea şi-a încruntat faţa în
atâtea măguri, dealuri şi fundături de văi. Aşezânduşi viaţa între ele, oamenii s-au deprins cu locurile şi
le-au îndrăgit ca pe o casă cu pridvoare şi zugrăveli
preafrumoase. Ne-am consacrat expresia graiuluidupă varietatea reliefului şi a legăturilor specificecu pământul. Există lan de grâu sau de păpuşoi,există pădure, livadă sau vie, dar, cunoscând toate
acestea, noi ne-am deprins a spune pur şi simplu –deal. Se duce omul la deal, adică la arat, la semănat,la strânsul roadei”. În încreţiturile lui deluroase pământul natal poartă întreaga istorie şi întregul destin al acestui neam şi din străfundurile lui pornesc
toate visele şi toate speranţele existenţei milenare.
De pe aceste dealuri pline de promisiuni şi taine nedescoperite, „se întorceau în amurg, (ţăranii) sleiţi
de muncă şi arşiţă de pe ogorul care îi răsplătea cu
zgârcenie barbară. Pământul era vitreg? Nu, ogorul
fusese şi el degradat de soartă, iar vrednicia sa tânjea umilită, ca şi munca plugarilor”.

In memoriamÎmi doresc, mărturisea A. Lupan în notele sale
intime din anii tinereţii (1933), „o viaţă consecventă cu mine însumi, cu firea mea. Vreau să trăiesc şisă mă dezvolt aşa, încât dacă aş avea în faţa mearăsplata faptelor, să pot întinde mâna senin spre ea.
O viaţă aspră şi amară prin propria mea voinţă, casă ştiu că-s mai de preţ zilele mele decât cele ce seîmpart pe cadrane oriunde. De-ar fi această viaţă
chiar murdară pentru restul lumii şi absurdă, să fie
în ochii mei adevărată”. E un crez care a marcat cuadevărat întreaga viaţă a scriitorului, pusă integral
în serviciul societăţii şi poporului, a prezentului şiviitorului, temeliile cărora se află adânc înrădăcinate în istoria şi memoria multor generaţii ale trecutului nostru milenar.
Un an mai târziu, adică în 1934, A. Lupan nota,în acelaşi „Jurnal”: „Viaţa se trăieşte pe o serie deplanuri, dintre care, pentru mine, eu descriu două.
Unul e simplu, limitat la suprafaţă ca o pojghiţă ondulată pe configuraţia profunzimilor unde-i imperiul
celui de-al doilea, variat în conţinut şi adâncit fărălumină de puterile fiecărui om. În acesta începe rătăcirea şi revelaţia”. O viaţă văzută, trăită şi simţită
în profunzimile ei, şi nu una lunecată superficial lasuprafaţa realităţii sau amplasată la marginile adevărului!
Chiar de la începuturi, Andrei Lupan îşi formula şi adresa cititorului esenţa crezului său moral şi
social, care se comprima într-o sintagmă din douăcuvinte: Dreptul la nume. În poezia cu acelaşi titlu
poetul îşi îndemna admiratorii şi se chema pe sinea-şi crea şi a milita pentru un nume, scutit de mizeriile zilei, un nume ce s-ar identifica – în orice condiţii de viaţă, – cu demnitatea şi curăţenia morală, cupurtătorul de drept legitim şi recunoscut al aceluiacare şi-a asumat această grea şi nobilă povară. „Dete-ai afla în smârcuri decăzut, / – cheamă cu voce
îndurerată autorul, – purtat de-ai fi cu huiduieli în
furci, / fă-ţi pavăză din graiul netăcut, / în care-ţi
strigă inima porunci. / Izbândelor sortit, / dar poateîncă prigonit pe urme, / alături de tovarăşii tăi vrednici / sau printre haite luptătoare de netrebnici, / rămâi al tău, / fii purtător de nume!” În aceste condiţii
doar credinţa şi devotamentul pot rezista şi învinge
intemperiile unei realităţi crude şi amorale. Prin urmare: „Din umilinţă zdrumecat te strânge! / Mai aio şansă de durată-n lume. / La vrajba coteriilor nătânge, / peste cabale şi înfrângeri, / rămâi întreg, / fiipurtător de nume!”
Reforma ortografică din 1956 e calificată deAndrei Lupan, în articolul „Negru pe alb”, drept o„adevărată izbăvire de absurd”, căci aşa zisele reguli impuse anterior de I.D. Ceban şi agenţii lui au
marcat una dintre cele mai negre pagini din istoria
agramatismului nostru din anii de după cel de-al

Doilea Război Mondial. Editarea clasicilor literaturii naţionale şi promovarea unor principii lingvisticeavansate, susţinute de intelectualitatea ştiinţifică dela Chişinău, dar şi din afara Republicii Moldoveneşti, au tolerat şi au grăbit procesul adoptării noii
ortografii, care a marcat o nouă treaptă, de vârf, în
procesul stabilirii unui nivel comun de dezvoltare alimbii literare pe ambele maluri ale Prutului, permiţând în felul acesta să ne îngrijim acum „de obrazulpângărit al gramaticii”. Scriitorii, împreună şi alături
de savanţii lingvişti şi întreaga intelectualitate din
Moldova, au contribuit în mod decisiv la realizarea
acestui act de importanţă deosebită în viaţa noastră
culturală postbelică. „Să nu încercaţi a-i dumeri peaceşti eroi ai negaţiei (ai negaţiei reformei – H.C.).
La orice argument calificat lor le sare ţandăra şi lecreşte tensiunea. Niciun scriitor moldovean nu scrieîn limba pe care ar scrie-o ei. De la Ion Neculce şipână la Ion Druţă, toţi sunt negaţi, inclusiv şi traducătorii, pentru simplul motiv că eu nu pot, mi-i greu
să-i înţeleg!
Apelul scriitorului adresat întregii societăţi eunul singur şi indubitabil: „Să învăţăm din plin folosirea limbii literare culte, dar nu simulând erudiţia,ci studiind adânc literatura, citind cu dragoste, asimilând organic fondul bogat al moştenirii clasice”.
Căci, îşi încheie A. Lupan inspiratul şi tulburătorul
eseu, „limba moldovenească e şlefuită prin folclor,
letopiseţe, scriitorii veacurilor, de la Dimitrie Cantemir până la Alecsandri, Eminescu, Russo, Creangă
şi până la opera selectată a scriitorilor de azi. O asimilăm în fiinţa noastră, cristalizată prin geniul profund al multor generaţii”. Repetăm, că toate acestea
Andrei Lupan le formula, cu adresă precisă, maibine de jumătate de secol în urmă, adică în 1956!
Un exemplu de o rară cultură şi erudiţie literară, dar şi intuiţie artistică, demonstrează studiul lui
A. Lupan „Destinul omenesc al Luceafărului”, scrisşi publicat în anul 1964, cu prilejul celei de a 75-aaniversări din ziua morţii lui Mihai Eminescu. Portretul fizic şi moral al Poetului, integrat în contextul
valorilor naţionale şi universale, surprinde prin fineţea analizei fenomenului artistic şi prin profunzimea ideilor şi gândurilor fie ele extrase, fie aplicate,obiectului de studiu ca atare, totul menţinându-se în
cadrul unui limbaj ştiinţific şi filozofic select, daraccesibil şi înţeles pentru cititorul de toate categoriile şi de toate gradele. „El (Eminescu – H.C.), – scrie
A. Lupan, – pătrunde în acea zonă a gândului underealităţile zilei se cer confruntate cu istoria civilizaţiilor. Îl solicitau zguduitoarele enigme ale vieţii
şi ale universului. Tot ce gândiseră înţelepţii lumii
adunase în cugetul său, ca să ajute a dezlega aceste
taine. Era un avânt al naturii sale şi al duhului romantic, tinzând spre absolut. A vorbit mult despre

nr. 1(24), martie 2012 - 139

Akademos
asta cu Caragiale la Bucureşti, cu Slavici la Viena,
cu sfătosul Creangă la Iaşi. Dar mai ales ardea deunul singur, încordându-şi toate fibrele inimii şi
storcându-şi gândul cu supremă îndurerare. El n-a
privit filozofia ca pe un exerciţiu intelectual gratuit.
A înfruntat-o cu sete îndurerată, purtând-o la asaltul
grelelor porţi zăvorâte şi păzite de himere. Căderileşi mărginirea inerentă a cunoaşterii l-au dezamăgit,contradicţii grele i-au devastat bucuriile, storcândui accente de pesimism. Dar niciodată aceasta n-a însemnat dezarmare, ajustarea la meschinăriile realităţii. Chiar disperarea sa era strigăt de revoltă. Etica
socială, relaţiile între oameni, dragostea şi dorul săutransfigurat, – pe toate le-a vroit desăvârşite, ridicate în sfere ideale de dăruire absolută. Pentru asta n-acruţat pe nimeni, a trăit înfruntând ura, lipsurile şi
umilinţele fără sfârşit”.
Cu 12 mai devreme decât eseul despre Eminescu, A Lupan a scris şi a publicat, în 1952, un
eseu tot atât de fulminant despre Ion Creangă, un alt
mare clasic al literaturii noastre naţionale, lucrare
din care desprindem ideea finală: „De la Homer încoace s-au dovedit nemuritoare acele opere de artă,care au cristalizat gusturile în adâncime, contopind
culminările culturale cu cel mai sănătos şi firesc bunsimţ al maselor”. Ion Creangă face parte, în opinia
lui A. Lupan, din categoria acestora.
Vom cita în continuare pledoaria sa pentru literatura clasică, întitulată în acelaşi concubinaj terminologic: „Întâlnire cu clasica” (1956). Vorba este derecenzia la spectacolul „Sânzeana şi Pepelea” dupăcunoscuta piesă a lui V. Alecsandri, jucată pe scena
Teatrului Naţional „Mihai Eminescu” (atunci „A.S.
Puşkin”), şi considerat de scriitor drept spectacol –eveniment, căci prin această înscenare se „deschidea
drumul moştenirii literare clasice pe scena teatruluimoldovenesc din Chişinău”: „Legaţi-vă mai strânsde literatură, tovarăşi actori! Faceţi ca teatrul nostru
să devină o şcoală model a limbii şi culturii literare”.
În studiul-eseu „Literatura noastră – a tuturor”
A. Lupan revine în mod special asupra problemei
generaţiilor, accentuând faptul că în creaţie nu valorează atât vârsta şi generaţiile cât mai ales munca, talentul şi devotamentul cuvântului scris, căci,zice autorul, nu există o literatură a tinerilor şi altaa bătrânilor. „Cititorul ne preţuieşte după un criteriu
mult mai creator, mai obiectiv. Pentru el, alături deBucov, Istru, Meniuc, Deleanu, Costenco, stau fireşte numele lui Ciobanu, Druţă, Busuioc, Şalari şi mai
departe Teleucă, Cibotaru, Vieru, apoi Boţu, Raisa
Lungu, Loteanu şi încă Gheorghe Vodă, Anatol Codru, Petru Cărare, Vlad Ioviţă, ca să ne oprim laveşnic tânărul Ion Bolduma [...]. Dacă putem vorbi
de parcele individuale în făgaşul creaţiei, apoi aces-

140 - nr. 1(24), martie 2012tea sunt culorile şi luminile ce disting un scris dealtul, ca o mărturie a realizărilor.”
De reţinut, în această ordine de idei, că alături
de studii şi eseuri substanţiale de analiză şi sinteză
privind procesul literar naţional în formula lui clasică sau contemporană, autorul poemului „Sat uitat”,
a lăsat în urmă-i o serie întreagă de portrete analitico-estetice, de o actualitate şi frumuseţe netăgăduită, a marilor personalităţi ale trecutului şi prezentului nostru literar, cum ar fi Mihail Eminescu, Ion
Creangă, Mihail Sadoveanu, Tudor Arghezi, Emilian Bucov, Bogdan Istru, Nicolai Costenco, George
Meniuc, Igor Creţu, Ion Druţă, popasurile încetinite
asupra creaţiei lui Grigore Vieru, Emil Loteanu, Ion
Vatamanu, Victor Teleucă, Petru Cărare şi mulţi alţii. El oferă suficiente probe şi argumente că valoarea actului artistic e în directă corelaţie şi depindenu de vârsta autorului, ci mai ales, în primul rând şiînainte de toate, de talentul şi capacitatea artisticointelectuală a creatorului de valori estetico-moralede a pătrunde, sintetiza şi prezenta profunzimile
lumii şi fenomenelor investigate, de a le aduce şireaduce în inima/sufletul cititorului în formule cât
mai răscolitoare şi cât mai cuprinzătoare.
Criteriul profunzimii în abordarea problemelor
complicate ale vieţii a fost unul de bază în ce priveşte evaluarea procesului literar moldovenesc demai târziu, indiferent din ce generaţie făceau parteunii sau alţi mânuitori ai condeiului. „Lirica noastră, – notează autorul în eseul „Mesajul social al talentului”, – a prins incarnaţie tot mai vie, stabilind
contacte cu marea poemă a realităţii. Epica şi lirica
s-au contopit şi s-au îmbogăţit reciproc. Aşa răsună
pentru mine poezia lui Victor Teleucă, a lui PavelBoţu, alături de cea a lui Emilian Bucov şi Bogdan
Istru; Dumitru Matcovschi şi Anatol Ciocanu alături
de George Meniuc şi Nicolae Costenco, astfel sesizăm legăturile realităţii şi în lirica lui Liviu Damian,în filigranul poetic al lui Grigore Vieru”. E demn
de a remarca faptul că „Literatura s-a apropiat mai
mult de om, a devenit mai puţin declarativă şi ilustrativă, ridică problematica actuală cu mai mult duh
de aprofundare”. În acelaşi context de analiză autorul ţine să sublinieze: „E bine că ne-am săturat deşabloane, de eroi artificiali urcaţi pe catalige. Astape drept cuvânt. Nu mai acceptăm construcţii comode de scheme, eroi ce reprezintă mai mult funcţii sociale, lipsiţi fiind de psihologie şi personalitate. Iată,în sfârşit, cititorul s-a deprins a-l privi mai critic peeroul literar. El se caută oarecum pe sine în cărţile
lui Ion Druţă, George Meniuc, Vladimir Beşleagă,Ion Ciobanu, Vera Malev, Aurel Busuioc, Raisa
Lungu, Ana Lupan şi ai mai multora, cărţi care vin
cu caractere veridice, cu destine reale şi, deci, cu
firesc drept de cetăţenie artistică”.

In memoriam
Andrei Lupan s-a stins din viaţă pe data de 24
august 1992, la vârsta de 80 de ani. A lăsat în urmăamintiri adânci în memoria generaţiei sale, dar, sperăm, şi a celor care vor veni. A fost un stâlp de neclintit al culturii noastre într-o perioadă istorică extrem de complicată sub toate aspectele, cum a fostcea postbelică. A fost unul din întemeietorii Uniunii
Scriitorilor din Moldova. Se numără printre membrii-fondatori ai Academiei de Ştiinţe din ţara noastră. Sperăm, că oriunde vom ajunge în timp, chipul
şi imaginea lui Andrei Lupan – distinsul Om deOmenie şi de Cultură – va rămâne adânc implementată în memoria celora, cărora scriitorul şi-a consacrat toate puterile, tot talentul şi întreaga viaţă!
P.S. În biblioteca personală a autorului acestor rânduri s-au păstrat două autografe semnate depoetul Andrei Lupan. Primul, pe volumul de publicistică şi opinii literare, întitulat „Cărţile şi răbojul
anilor”, Editura „Cartea Moldovenească”, Chişinău,1969: „Tovarăşului Haralambie Corbu. Cu sinceră
simpatie şi cu urări de bine, acest bucluc de carte.
A. Lupan. 1. III. 1970.” Cel de al doilea – pe primul volum – „Scrieri” în trei volume. Prefaţă deHaralambie Corbu. Editura „Cartea Moldovenească”, Chişinău, 1973: „Dragă tovarăşe Haralambie!

Pentru că ai consimţit să te bagi la bucluc şi să devii
complice-coautor la acest ceva-cumva în trei volume, susţinându-mi păcatele mele cele neiertate, şiai comis asta cu inima nobilă, fără gând rău; pentru toate acestea, primeşte, te rog, adânca stimă şimulţumirea mea, însoţite de prieteneşti urări debine, sănătate şi succes în marea muncă a talentului dumitale înţelept. A. Lupan, 25.XII. 1973”. Dereţinut autoevaluările ironice, străbătute de o notăplină de tristeţe: Acest bucluc de carte; susţinerea
de a mă băga la acest bucluc pentru a-mi susţine
păcatele neiertate, mărturii care confirmă odată înplus amarul adevăr că uriaşa muncă depusă de A.
Lupan întru promovarea valorilor şi ideilor fundamentale privind cultura naţională în perspectiva şi
retrospectiva prezentului, trecutului şi viitorului, era
trecută prin furcile caudine ale invidiei, urii şi nepăsării indiferent de unde porneau aceste împotriviri
şi obstacole absurde de neiertat – din partea unor
colegi de breaslă, care, chipurile, „nu-l înţelegeau”,
sau din partea structurilor Puterii, care, deschis sau
camuflat, nu-l agreau şi nu-l acceptau, fiind nevoiţi
totuşi să cedeze de multe ori celui care îşi câştigase
un Nume cu literă mare în faţa intelectualităţii timpului, dar şi în faţa întregului popor.

Maria Saca-Răcilă. Natură statică cu scoică. U/c, 2010

nr. 1(24), martie 2012 - 141

Akademos

DIALOGUL ÎNTRETRADIŢIE ŞI MODERNÎN CREAŢIA MARIEI
SACA-RĂCILĂ
Dr. Ana SIMAC
Promotoare a tapiseriei profesioniste în Republica Moldova, Maria Saca-Răcilă reprezintă o personalitate artistică remarcabilă, care a valorificat
tradiţiile textile populare printr-un limbaj plastic deo stilistică nouă, secundată de semantica artei textile
moderne. Criticul de arte Sofia Bobernaga semnala:„În lucrările Mariei Saca-Răcilă nu găsim elemente
de decor din arta populară, caracterul acesteia fiindadânc impregnat în însăşi opera ei. Fiind bazate pe
principiile creaţiei populare, lucrările artistei vădesco înclinaţie spre modern, spre sensurile globale aleartei contemporane” (1).
Pornită de la un figurativ ce îmbină stilizarea
elementului de natură folcloristică cu simplificareanaivă, amintind particularităţile artei infantile, Maria Saca-Răcilă a evoluat în tapiserie, preocupată
permanent de exploatarea expresivităţii plastice afirului textil într-o manieră individuală, impunându-se în arta textilă naţională prin originalitate şi
rafinament. Apreciată în urma debutului la prima
expoziţie republicană de artă decorativă şi aplicată
din 1962, Maria Saca-Răcilă, pe atunci designer lafabrica de textile din Străşeni, absolventă a Colegiului Republican de Arte Plastice „A. Plămădeală” dinChişinău, s-a remarcat printr-o nouă manieră de organizare a imaginii, atât sub aspect compoziţional,
cât şi sub cel cromatic, precum şi prin inventivitate
în alegerea motivelor.
Primele lucrări ale artistei – Căsuţe (1961), Alge
(1961), Bufniţe (1961), Ieduţi (1961) indică o viziune aparte în contextul creaţiei sale, creaţie care aajuns la plenitudine în anii şaptezeci. Autoarea evită procedeele, statornice în creaţia contemporanilor
săi, de improvizare a motivelor folclorice în ţesăturile cu subiect practicate de meşterii populari şi unii
designeri profesionişti şi introduce o nouă abordareîn organizarea compoziţională, o sinteză originală a
tradiţiei cu viziunile moderne în artă.
Aceste piese, fiind în esenţa lor nişte tentativede a căuta noi soluţii structurale şi conceptuale în
materialul textil, sunt în acelaşi timp primele încercări de a înţelege pe nou domeniul şi care vor contribui la o cotitură de concepţie în arta textilă din

142 - nr. 1(24), martie 2012

Maria SACA-RĂCILĂ
Notă biografică:Născută la 11 februarie 1941, în comunaDrăgăneşti, judeţul Bălţi. Personalitate notorie aartelor plastice moldoveneşti, creatoare a tapiseriei
profesioniste în Republica Moldova. A participat
la numeroase expoziţii naţionale şi internaţionale(România, Suedia, Franţa, Mongolia, Norvegia, SUA,
Canada, India, Cipru, Japonia, Algeria). Lucrările salesunt achiziţionate de Ministerul Culturii al Republicii
Moldova, Muzeul Naţional de Arte Plastice, Biblioteca
publică „Onisifor Ghibu” din Chişinău. Membru al
Uniunii Artiştilor Plastici din Moldova (1968). Maestru
Emerit în Arte (1987). Laureat al Premiului de Stat al
Republicii Moldova (1998)..

Moldova anilor 1960, la constituirea unui fenomen
artistic inedit – tapiseria artistică.
Creaţia plasticienilor la această etapa este marcată de o continuă căutare în ceea ce priveşte caracterul specific al artei textile, care uneori mai este
confundată cu nişte îndeletniciri artizanale şi elaborări specifice covorului industrial. Investigaţiile
stilistice, noile forme de expresie şi noile modelări
compoziţionale în această perioadă au contribuit la
declanşarea unui proces cu o durată de aproape undeceniu (1965 - 1975), când s-a cristalizat tapiseria
profesionistă în Republica Moldova.
Despre existenţa tapiseriei moderne în Moldova
începem a vorbi abia în jumătatea a doua a anilorşaizeci, când Maria Saca-Răcilă şi Elena Rotaru
creează primele piese care, potrivit concepţiei sale,
se apropie de domeniul tapiseriei artistice. Drept
exemplu poate fi dată lucrarea Mariei Saca-Răcilă
Cor sătesc (1968), de o valoare notorie, ce a situat
artista printre protagonistele domeniului în Moldova. Este una dintre piesele vastului ciclu creat ulte-Arte plasticerior, care aveau ca suport imaginar inspiraţia folclorică, oglindind solaritatea unei viziuni de cea mai
nobilă simţire românească.
Artista nu imită folclorul, ci îl valorifică în spiritul actualităţii, încearcă o alianţă între valorile artistice ale ţesutului popular şi sugestiile estetice moderne. Încorporând organic suflul artei populare în
propriul fond creativ, ea execută o piesă, Cor sătesc,
ce se evidenţiază ca una dintre cele mai semnificative realizări ale sale.
Tapiseria Cor sătesc e o compoziţie figurativă cu subiect de o impresie festivă, sonoră, de unprofund substrat emotiv. Factura lirică a compoziţiei este susţinută de lirismul unor fine interferenţe
cromatice, puse în serviciul atmosferei emoţionaleurmărite. Pe fundalul negru, artista înscrie un grupde figuri feminine graţioase, organizate într-o originală monumentalitate. Figuraţia, stilizată printr-un
expresionism naiv (ceea ce-i imprimă un farmec delicat), apare ca un accent deschis pe fundalul întunecat, vibrat de modulaţiile florale. Nuanţele discretede ocru, verde, gri evocă cromatica vechilor scoarţe
şi broderii medievale moldoveneşti. Gradaţiile coloristice interferează într-un joc caleidoscopic – particularităţi coloristice ale covorului basarabean.
Renunţarea la formele vechi de realizare, aplicarea noilor procedee artistice treptat au înlocuit
tehnica tradiţională de ţesere a covoarelor şi au con-

Maria Saca-Răcilă. Sărbătoarea holdelor, 1974

Maria Saca-Răcilă. Cor sătesc. Tapiserie, 1971

tribuit la un reviriment în înţelegerea artei textile laacea etapă, o nouă interpretare conceptuală în tisajcare va conduce la constituirea tapiseriei moderneîn Republica Moldova. Realizarea operelor cu o tematică ce evocă tradiţiile populare, frumuseţea şirodnicia pământului, poezia naturii şi conceptele
ideologice existente sunt trăsături caracteristice înevoluţia tapiseriei din Republica Moldova la finele deceniului al şaselea. Tendinţele stilistice în arta
textilă a anilor şaizeci marchează o etapă de tranziţie de la covorul popular produs în serie la primeleîncercări de a realiza lucrări artistice cu o funcţie
pur estetică, decorativă.
În 1971, Maria Saca-Răcilă participă la o tabără de creaţie din Dzintere, unde începe, pe lângă
multiplele experienţe acumulate, să-şi ţese singură
operele, elaborând două lucrări de valoare: Pasărea
neagră şi A fost odată, apreciate la o expoziţie din
Polonia. Tapiseriile ulterioare Motiv popular (1973)şi Sărbătoarea holdelor (1974) mărturisesc definirea propriului stil al artistei. Fiece subiect elaboratîn ţesătură capătă în interpretarea Mariei Saca-Răcilă nuanţe artistice foarte personale. Tapiseria Motive populare e situată la confluenţele dintre tradiţiile culturii populare şi viziunile artistice moderne.
Creaţia artistei se constituie într-un model elocventde sinteză a limbajului renovat în ţesătură cu ele-nr. 1(24), martie 2012 - 143

Akademos

Maria Saca-Răcilă. Motive populare. Tapiserie, 1973

mentele venite din universul iconografiilor populare. Adresându-se artei şi tradiţiilor textile populare
şi conferindu-le o expresie nouă, artista le încorporează în sugestia unei tapiserii moderne cu subiect.
Compoziţia redă interiorul unei locuinţe ţărăneşti înveşminte tradiţionale. La o masă sunt aşezate trei
figuri feminine. Obiectele de pe masă şi ouăle roşii evocă sărbătorirea Paştelui. Interpretarea acestui
subiect în ţesătură este supusă unei viziuni artisticeproprii, materializate într-o tapiserie ce constituie oautentică valoare în tezaurul artei moldoveneşti.
Câmpul plastic al operei este compus prin ordonarea elementelor ornamentale având un simţperfect al ritmului şi al proporţiilor. Ornamentul,alcătuit din figuri geometrice (pătrate ce alternează
formând un motiv romboidal), este raţional întrerupt
de ritmul figurilor feminine şi de brâiele colorate alelăicerului. Motivul romboidal „sare” de pe păretar
pe suprafaţa mesei, a duşumelei, a costumaţiei figurilor şi apare ca element modular compoziţional
asigurând unitatea structurală şi coeziunea lor cu
arhitectura generală. Motivul romboidal îi atribuie
tapiseriei şi un profund conţinut simbolic, semnificând în câmpul scoarţei, după cum menţionează
Constantin Prut, „prezenţa unică şi incontestabilă asoarelui, (…). Apărut în fluxul continuu al vârstelor,rombul instituie în imagine un nou sentiment spaţial
şi temporal. În acest nucleu stabil, timpul se dispune ciclic, permiţând excursul în vârsta mitică, şi peaceeaşi cale, revenirea în actualitate”. (2) Carac-

144 - nr. 1(24), martie 2012terului static al figurilor îi este contrapusă vibraţia
continuă a ornamentului câmpului. Datorită acestei
structurări, opera pare echilibrată armonios şi comportă o deosebită originalitate. Coloritul luminos,de o expresivitate poetică, este perceput în unison
cu ritmul ornamentului, conferindu-i operei o atmosferă festivă.
Un interes deosebit prezintă tapiseria Sărbătoarea holdelor – ţesătură triptic al cărei subiect
glorifică frumuseţea plaiului. În partea centrală acompoziţiei, într-un format alungit pe verticală, seînscrie graţios figura monumentală a unei fetiţe în
alb. Cele două părţi laterale ale tripticului şi fundalulpărţii centrale sunt acoperite de nişte forme curbe dediferite nuanţe, într-o extragere tonală asemenea celor din covorul popular, ce ritmează uniform ecranul
textil. În partea de jos a ţesăturii, pe curbele multicolore şi pe poalele rochiei, sunt întreţesute flori –alegorie cu câmpiile moldave. Extragerea tonurilor
rafinate (nuanţe pastelate de roz, verde, gri, bleu)
oscilează între un colorit mai luminos şi mai întunecat, creând o extraordinară atmosferă coloristică.
O nouă amploare capătă creaţia Mariei Saca-Răcilă în jumătatea a doua a deceniului VII. În această
perioadă plasticiana realizează cele mai importante opere ale sale, care dovedesc în acelaşi timp căarta tapiseriei în Moldova atinge culmile maturităţii.
Printre acestea pot fi numite tapiseriile: De la câmp
(1976), Ochiul pământului (1977), Copiii planetei

Maria Saca-Răcilă. Motive moldoveneşti. Tapiserie,
1979Arte plastice(1977), Motive moldoveneşti (1979) – lucrări ce au
fost prezentate la expoziţiile internaţionale din Japonia, SUA, Canada, Finlanda, Cipru. Tapiseria De
la câmp a fost distinsă în 1976 cu Premiul II la o
expoziţie moscovită.
Tapiseria Ochiul pământului impresionează atâtprin conţinutul său filozofic şi reuşita elaborare aideii continuităţii vieţii pe pământ, cât şi prin sugestia structurală a subiectului. Maria Saca-Răcilă
modifică structura compoziţională. În creaţiile anterioare – Cor sătesc, Motive populare, De la câmp
– compoziţia e realizată printr-o dispunere frontală
într-un singur plan a figurilor cu intenţia de interpretare a unei naraţiuni cu conotaţii simbolice, pecând în Ochiul pământului autoarea încearcă să dezvăluie o semnificaţie profundă prin însăşi structura
plastică a imaginii, prin utilizarea unei soluţionări
compoziţionale metaforice originale. Partea centrală a compoziţiei este interpretată într-o conjunctură
statică a elementelor, în care contururile ici-colo se
contopesc cu fondul, toate integrate printr-o cromatică pastelată, luminoasă, evocând sentimentul dedeşteptare a firii primăvara, procesul continuu deregenerare a vieţii pe pământ. Această imagine esteorganizată şi dinamizată plastic de un ritm pulsant
al arabescurilor de linii curbe din părţile laterale
ale câmpului, ce încadrează în mod organic centrul
compoziţional. Zvâcnirea sinuoasă a curbelor invită
privirea spre partea centrală. Tensiunea şi rigoarea
lor vin într-un echilibru cu energia produsă din descrierea spaţiului-simbol al unui ochi deschis din
profunzimea pământului.
Un exemplu relevant de interpretare modernă amotivelor tradiţionale ale covorului popular serveşte tapiseria Mariei Saca-Răcilă Motive moldoveneşti
(1979). Fiind sensibilizată de frumuseţea scoarţei
basarabene, după cum menţionează artista, lucrarea
reprezintă materializarea unui vis de demult. Compoziţia textilă este alcătuită din şapte fâşii ţesute dediferite lungimi, ornamentate cu motive geometrice,
fiind structurată în fond conform simetriei bilaterale. Valoraţiile cromatice, dacă ornamentaţia fâşiilor
respectă simetria bilaterală, sunt diferite, asemenea
celor din covorul popular moldovenesc, unde ritmul
cadenţat variat simetric al motivelor este acompaniat
de exploziile coloristice de variaţie caleidoscopică.
Atât variaţiile cromatice, cât şi compoziţia frizelor ornamentale respectă infinitul cadrului imaginar al decorului. Irepetabilitatea cromatică a motivelor, acordurile de nuanţe tonale, rudimentare şide contrast cromatic inspirate din covorul vechi basarabean conferă operei monumentalism şi ritmuri
dinamice.

Maria Saca-Răcilă. Zbor frânt (triptic). Tapiserie, 1999

La începutul deceniului VIII, Maria Saca-Răcilă
realizează o serie de tapiserii destinate decorării interiorului din edificiile cu destinaţie publică. TripticulPrimăvara, lucrat pentru biblioteca publică „Onisifor Ghibu” din Chişinău, reprezintă un exemplu desinteză a tapiseriei cu arhitectura; sunt remarcabile
şi tapiseriile Motive tradiţionale pentru restaurantul „Moldova” din Moscova, tripticul pentru sala defestivităţi a asociaţiei „Vierul” din Chişinău.
Designul plastic al spaţiilor arhitecturale în anii
optzeci ai secolului XX nu e unica preocupare a Mariei Saca-Răcilă. Artista valorifică continuu posibilităţile şi mijloacele de exprimare plastică în materialul textil, evoluând spre o notă stilistică originală.
După anii optzeci, Maria Saca-Răcilă în creaţia sadepăşeşte forma tradiţională a ţesăturii, scoate tapiseria din limitele spaţiului bidimensional, accentuându-i iniţial tactilitatea prin intermediul structurii miţoase a sisalului, apoi prin expansiunea unor
elemente în spaţiu. Lucrările artistei din aceşti ani
poartă o încărcătură emotivă pronunţată, un profundconţinut epic: Anotimpurile (1980), Balada ciobănească (1982), Câmpiile Moldovei (1983). Aplicândo tehnică mixtă, Maria Saca-Răcilă experimentează
cu succes posibilităţile expresive ale sisalului şi
canafurilor, creând astfel opere unice la această etapă în Moldova, atât ca tehnologie, cât şi ca expresie.
Prima lucrare realizată conform acestor procedee e
cuadripticul Anotimpurile (creaţie ce s-a bucurat desucces la o expoziţie în Suedia).
Anotimpurile sunt redate în patru ţesături lipsitede ornamentaţie, ca mijloc de expresie servind culoarea, conceperea structurală şi calităţile expresiveale materialului. Balada ciobănească este elaborată
conform aceluiaşi principiu tehnologic şi structural.
Este compusă din două ţesături: una de culoare ocru,
alta – neagră, în centru integrate printr-o compoziţie

nr. 1(24), martie 2012 - 145

Akademos
din elemente textile volumetrice. Încărcătura emotivă e intensificată de contrastele dramatice de negru, roşu şi ocru ale canafurilor – ecou al eposului
popular.
Câmpiile Moldovei este o operă remarcabilă,menţionată în 1984 în cadrul unei Expoziţii Republicane de Arte Plastice, lucrare achiziţionată ulterior la Moscova. „E o perlă a frumuseţii pământului
Moldovei, ... artista rânduind măiestrit porţiunile
texturii compoziţionale cu cele ale sisalului, materializând astfel podoabele câmpiilor moldave şipalpabila emanaţie a căldurii plaiului natal”, scrie
Gh. Mardare într-un studiu despre creaţia Mariei
Saca-Răcilă (3). În centrul ţesăturii este înscrisă
imaginea câmpiilor moldave de o deosebită frumuseţe cromatică. Câmpul cercului e subdivizat modular într-o dezvoltare ritmică de ondulaţiile calmeale dealurilor, în care se întreţes motivele vegetale.
Ritmul holdelor brăzdate, subtilele extrageri tonalesusţin valorile picturale ale ecranului textil. Lucrarea reprezintă o notă originală a artistei de a sugera
prin limbaj plastic conotaţii simbolice.
În deceniul IX al secolului trecut, lucrările Mariei Saca-Răcilă apar într-o nouă ipostază stilistică.
Artista modifică arhitectura organizării suprafeţei
textile prin structuri compoziţionale mai fluente şi
noi elemente de stil. Realizează o serie de lucrări
ale căror compoziţii se axează pe interesante raporturi formale şi tonale. Recurge la o stilizare plină

Maria Saca-Răcilă. Romeo şi Julieta. Tapiserie, 1990

146 - nr. 1(24), martie 2012

Maria Saca-Răcilă. Păsări cu pradă. U/c, 2008de expresivitate prin sublinierea figuraţiei, aplicândprocedeul de fragmentare a formelor în câmpul
plastic.
În 1990, Maria Saca-Răcilă creează o suită depiese textile tematice – Masca, Vodă, Romeo şi Julieta, Doina – de o deosebită frumuseţe structurală
şi formală, în care primează muzicalitatea culorilorde o expresivitate postimpresionistă. Tapiseriile respective asamblează plastic interiorul Teatrului Naţional „Vasile Alecsandri” din Bălţi. Într-o originală
concepţie figurativă metamorfozată, autoarea realizează o lume a teatrului. Fundalul înfăţişează decorul unei scene în care ritmul şi gradaţia se desfăşoară
armonios şi echilibrat. Figurile sunt elaborate într-o
impresionantă expresie stilizată. Virtuţile formelor
vibrante cu relief conturat prin desen şi ecleraj, pulsaţiile ritmului generat de un arabesc liniar – toate
creează o atmosferă feerică, de basm, o structură desubtilă poezie.
În prima jumătate a deceniului IX Maria SacaRăcilă se manifestă cu tapiserii camerale – naturi
statice (Vaza cu flori, 1993), peisaje (Compoziţie,1993), (Peisaj, 1993), (Pasărea neagră, 1992), ce
oglindesc soluţionări compoziţionale originale situate la limita între abstract şi figurativ. În alte lucrări
(Cataclism, 1998, Zbor frânt, 1998) sunt reflectate
problematici sociale general umane. Limbajul simbolic tinde spre o esenţializare a mijloacelor plastice, reduse la raporturi elementare între forme şi
culori. Valoarea plastică a pieselor este sporită deArte plasticeMaria Saca-Răcilă. Motive populare. U/c, 2008

sensibilitatea şi rafinamentul gamei cromatice. Demonstrând o gândire plastică originală, aceste lucrări relevă spiritul novator şi maturitatea artistică aplasticienei.
În primul deceniu al mileniului al treilea Maria
Saca-Răcilă îşi exprimă mesajul plastic cu predilecţie în tehnica picturii în ulei. Pornind de la un figurativ ce îmbină unele modalităţi plastice desprinse
din arta populară, arta naivă şi expresionism, artista
explorează multiple posibilităţi de organizare a spaţiului plastic în diverse expresii stilistice.
Registrul tematic al picturii Mariei Saca Răcilă este variat, dar sunt relevante naturile statice cu
flori, artista fiind îndrăgostită de frumuseţea universului în totalitatea sa. Naturile cu flori (Flori decâmp, 2008, Natură statică cu crâşmăriţe, 2009,
Natură statică cu cactuşi, 2010 etc.), trecute prinfiltrul unei deosebite sensibilităţi, capătă conotaţii
de personificare, accentul fiind pus pe textura lor
nostalgică, lirică. Compoziţiile de flori pun în valoare însuşi buchetul ca principal centru de interes.
Create atât în limbaj decorativ, cât şi pictural, naturile statice surprind prin vibraţiile cromatice şi stilizarea plină de expresivitate.
O altă serie de lucrări în care prevalează ritmul
motivelor decorative (Motive populare, 2008, Arheologie, 2010, Pasăre cu pradă, 2010 etc.), valorifică elemente simbolice din folclor, precum şi motive
vegetale şi zoomorfe organizate în variate structuri
compoziţionale, în care dialogul formal şi cromatic
creează efecte de ritm, lumină şi mişcare. Seria decompoziţii alcătuite din elemente-simbol denotă un
expresionism deosebit al liniei şi culorii.
Alte picturi (Improvizaţii, 2010, Nostalgie,
2008, Lupta păsărilor, 2008 etc.) se plasează subsemnul unei compoziţii abstracte prin efecte cromatice şi o relaţie expresivă între gol şi plin, între motiv şi fond. Vibraţia tuşelor de culoare, modulaţiile
cromatice în peisaje (Peisaj rustic, 2009, Peisaj cu
floarea-soarelui, 2007 etc.) surprind prin spontaneitate şi rafinament.
Creaţia plastică a artistei, tentată de senzorial,de energiile pământului şi pulsaţia lui vitală, graţie formulei expresive originale imprimă imaginii
note poetice, metaforice şi simbolice de o deosebită
sensibilitate cromatică şi formală. Întreaga creaţie aMăriei Saca-Răcilă, încununând mai mult de cinci
decenii de activitate fructuoasă, este guvernată deun simţ elevat al decorativismului, o viziune caracterizată prin lirism, o capacitate remarcabilă deasimilare a folclorului românesc. Tapiseriile Mariei
Saca-Răcilă demonstrează aportul substanţial al artistei la evoluţia domeniului în Republica Moldova,
prin punerea în valoare la un nou nivel artistic alpatrimoniului cultural naţional.
Creaţia artistei este apreciată la înalta-i valoare,conferindu-i-se Premiul de Stat al Republicii Moldova, titlul Maestru Emerit în Artă, medalia Meritul
Civic. Imprimând operei sale un timbru specific artei moldoveneşti, Maria Saca-Răcilă cu o deosebită
sensibilitate valorifică bogatul tezaur al artei tradiţionale printr-o remarcabilă simbioză între valorile
estetice ale ţesutului popular şi valorile estetice aleartei moderne.
Bibliografie
1. Silvia Bobernaga, Traditii şi inovaţii în arta decorativă, Nistru,1980, nr.6, p.154.
2. Constantin Prut, Calea rătăcită, o privire asupraartei populare romăneşti, Bucureşti,1971, p.76.
3. Gheorghe Mardare, Îmblânzirea firului moştenitor
de comori, Literatura şi Arta, 1982, 2 decembrie, p. 7.

Maria Saca-Răcilă. Natură statică. U/c, 2010

nr. 1(24), martie 2012 - 147

Akademos

O MONOGRAFIECU IMPACT
INTERNAŢIONAL
Dr. Constantin MANOLACHE
De curând, la prestigioasa editură internaţională
„Springer”, în colecţia de carte „Chimia fizică”, avăzut lumina tiparului monografia acad. Gh. Duca,
Homogeneous Catalysis with Metal Complexes:
Fundamentals and Applications (Cataliza omogenă
cu complecşi ai metalelor: aspecte fundamentale
şi aplicaţii). Lucrarea reprezintă experienţa şi
cercetările ştiinţifice fundamentale şi aplicative ale
autorului din ultimul deceniu în domeniul chimiei
fizice şi chimiei ecologice. Autorul s-a bazat pe unmaterial informaţional vast din sursele ştiinţificemondiale şi pe diverse metode inovaţionale
interdisciplinare.
Actualitatea subiectului abordat rezidă în
examinarea fenomenului catalizei omogene cu
participarea compuşilor complecşi ai metalelor detranziţie: fier, mangan, cobalt, cupru şi, parţial, cu
participarea zincului şi molibdenului, fenomenul
fiind caracterizat printr-un număr nelimitat desisteme catalitice. Acestea din urmă sunt obţinuteca rezultat al modificării unor parametri precum
natura şi numărul de ioni ai metalului, ligandul,
timpul de reacţie, solventul utilizat, selectivitatea
procesului etc. Drept urmare, în monografie
sunt descrise mecanismele complexe şi legităţile
reacţiilor catalitice de oxido-reducere cu participarea
oxigenului molecular şi a peroxidului de hidrogenîn soluţie şi aplicarea acestor legităţi la rezolvarea
problemelor practice ale tehnologiei chimice,industriei alimentare, biochimiei, medicinei, chimiei
ecologice etc.
Ţinând cont de relevanţa ştiinţifică, economică
şi socială a subiectului abordat, acad. Gheorghe Ducaa structurat lucrarea în două părţi: fundamentală şi
aplicativă. Partea fundamentală include următoarele
compartimente: Cataliza omogenă redox cu compuşi
ai metalelor de tranziţie, Procese biochimice şicomplecşii metalelor în calitate de catalizatori,
iar partea aplicativă cuprinde capitolele: Procese
catalitice şi maladiile umane, Procese catalitice închimia ecologică, Cataliza omogenă cu complecşi
ai metalelor în industria chimică şi alimentară.
În Introducere se prezintă semnificaţia temei
analizate, lucrările ştiinţifice internaţionale dindomeniu, tendinţele mondiale în studierea catalizei
omogene cu complecşii metalelor de tranziţie,precum şi gradul de aplicabilitate al acesteia.
Capitolul Cataliza omogenă redox cu compuşi
ai metalelor de tranziţie cuprinde aspecte generale
ale catalizei omogene, reacţii de oxido-reducere,148 - nr. 1(24), martie 2012

Homogeneous Catalysis with Metal Complexes:
Fundamentals and Applications. Duca, Gh. Berlin;
Heidelberg: Springer, 2012. 412 p. (Springer Series in
Chemical Physics; vol. 102).

complecşi ai metalelor de tranziţie, interacţiunile
acestora, consideraţii teoretice şi practice etc.
În compartimentul Procese biochimice şicomplecşii metalelor în calitate de catalizatori
autorul identifică rolul complecşilor metalelor detranziţie în parcurgerea proceselor biocatalitice.
De o importanţă majoră este capitolul Procese
catalitice şi maladiile umane, în care autorul
analizează, prin prisma proceselor catalitice
implicate, o gamă complexă de maladii, precum
stresul, ateroscleroza, bolile cardiace.
Un alt domeniu aplicativ analizat de autor
este inclus în capitolul Procese catalitice în chimia
ecologică. Acad. Gh. Duca, fondatorul şcolii
de chimie ecologică din Republica Moldova, aelaborat un studiu aprofundat al fenomenelor ce
determină compoziţia şi proprietăţile chimice ale
mediului ambiant (atmosfera, apa), prin prisma
proceselor catalitice şi adecvat valorii biologice dehabitare, luând în considerare influenţa acţiunilor
antropice asupra componenţilor biotici şi abiotici ai
mediului.
În compartimentul Cataliza omogenă cucomplecşi ai metalelor în industria chimică şi
alimentară autorul analizează procesele de cataliză
în industria chimică şi cea alimentară, pe baza
unor exemple concrete şi prin prezentarea unor
recomandări practice atât pentru producători, câtşi pentru factorii de decizie. În mod special se
subliniază importanţa securităţii alimentare ca fiind
una dintre problemele globale ale omenirii.
Lucrarea acad. Gh. Duca este o realizare
indiscutabilă a şcolii de chimie fizică şi chimie
ecologică din Republica Moldova, reprezentând
un pas concret de integrare a ştiinţei autohtone încomunitatea ştiinţifică mondială.

Noutăţi editoriale

O LUCRARE DEPIONIERAT:CHIMIA ECOLOGICĂ
TĂLMĂCITĂ
ÎN CINCI LIMBI
Dr. Constantin MANOLACHE
La etapa actuală de dezvoltare a societăţii, protecţia mediului şi utilizarea raţională a resurselor
naturale este una din problemele primordiale aleomenirii. În această situaţie este necesară cunoaşterea mecanismelor chimice de interacţiune dintre
om, mediu şi sistemele ecologice. Acest aspect estestudiat de chimia ecologică, ştiinţă fondată la noi deacademicianul Gheorghe Duca.
Printre preocupările primordiale ale chimiei
ecologice se numără: modificarea proceselor tehnologice existente în vederea reducerii producţiilor
cu un consum sporit de energie şi resurse naturale;
reducerea maximă a emisiilor în atmosferă şi hidrosferă; epurarea gazelor emise în atmosferă şi a apelor uzate deversate în bazinele acvatice; evaluarea
impactului asupra mediului ambiant al substanţelor
poluante etc.
De altfel, chimia ecologică a căpătat o deosebită importanţă în special după constatarea consecinţelor grave, uneori catastrofale, ale intervenţiei
omului prin intermediul mijloacelor chimice asupraechilibrului existent în natură. Creşterea rolului chimiei ecologice în procesul de soluţionare a problemelor de protecţie a mediului în republică, precumşi antrenarea în acest proces a specialiştilor de diferite profiluri şi din diverse ramuri de cercetare a
condiţionat necesitatea stringentă a elaborării unuidicţionar de termeni din domeniu.
Elaborarea prezentului dicţionar poliglot a fost
determinată de importanţa crescândă a limbajuluiştiinţific specializat, inclusiv al celui multilingv, îndiseminarea cunoştinţelor, cooperarea ştiinţifică internaţională şi transferul tehnologic.
Lucrarea reprezintă o ediţie ştiinţifico-informativă sistematizată care conţine termeni şi îmbinări
de cuvinte consacrate, utilizate în literatura modernă ştiinţifică şi instructivă la diferite compartimente
ale chimiei ecologice. Ea include, în mod logic, şi
un şir de termeni limitrofi şi definiţii din discipline-

Gheorghe Duca. Dicţionar poliglot
de chimie ecologică. Chişinău, Institutul de Studii
Enciclopedice, 2012. 680 p.

le înrudite, ca: ecologia, fizica, biologia, geologia,
microbiologia etc., fără de care nu pot fi înţelese
unele definiţii esenţiale referitoare la chimia ecologică.
Ediţia enciclopedică înglobează peste trei mii
de termeni şi noţiuni şi este structurată pe două secţiuni. Prima dintre ele – cea generală – prezintă enumerarea alfabetică a termenilor în română, urmată
de explicaţia acestora şi tălmăcirea în patru limbi în
ordinea următoare: engleză, rusă, germană şi franceză. Aceasta va facilita identificarea de către ceiinteresaţi a echivalentului într-o limbă străină, fiind
cunoscute dificultăţile întâmpinate în traducerea cât
mai precisă a termenilor de specialitate. A doua secţiune include indexurile alfabetice, întocmite separat pentru fiecare limbă.
Cartea de faţă este rodul activităţii desfăşurate
de autor în domeniu timp de circa patru decenii, dela primele cercetări şi lucrări în această sferă pânăla fondarea şcolii de chimie ecologică din Republica
Moldova şi afirmarea plenară a ei pe plan internaţional.
În fine, ţinem să subliniem că dicţionarul respectiv reprezintă o lucrare de pionierat, întrucât
este primul de acest fel înglobând inventarul esenţial al termenilor de bază ai chimiei ecologice.
Dicţionarul este destinat cercetătorilor ştiinţifici,
doctoranzilor, masteranzilor, studenţilor, pedagogilor, dar şi unui cerc larg de cititori care se interesează de problemele studiate de chimia ecologică şi
aplicarea practică a cunoştinţelor oferite de această
disciplină.

nr. 1(24), martie 2012 - 149

Akademos

TEHNOLOGIIINOVATOAREDE PRELUCRARE
A DEŞEURILOR
Dr., conf. univ. Liviu VACARCIUC
Editura „Ştiinţa”, în colaborare cu Academia deŞtiinţe a Moldovei şi Institutul Ştiinţifico-Practic de
Horticultură şi Tehnologii Alimentare, a completat
colecţia „Ştiinţă şi inovare” cu o valoroasă ediţie–„Produse vinicole secundare”, sub redacţia acad.
Gh. Duca. Cartea a fost lansată în cadrul Conferinţei
ştiinţifico-practice „Vinul în mileniul III – probleme actuale în vinificaţie” (24-25 noiembrie 2011).
Ramura vitivinicolă din Republica Moldova
prelucrează anual circa 400 mii tone de struguri.
Dacă admitem că jumătate din volum nu este utilizat ca deşeu de către producătorii individuali, oparte mai fiind şi soiuri de masă, vom constata că, lacapacitatea de 200 mii tone, 20 % constituie deşeuri
– ciorchini, tescovină, drojdie, vinasă, alte sedimente. Anual se obţin circa 40 000 tone produse vinicole secundare (PVS) în care se conţine 1,5 % acidtartric, 1-5 % pentozane şi glucide, 0,5 % pigmenţi,2 % seminţe (cu 10 % ulei şi cca 8 % tanine), până la
60 % proteine, pectine, hemiceluloze etc. Calculele noastre, expuse la conferinţa USM (27.09.2000),arată că la prelucrarea produselor vinicole secundare poate fi obţinut un beneficiu pur de 8 mil. lei(la preţurile de atunci). Este important şi faptul, căgestionarea acestora contribuie la protejarea mediului ambiant şi asigură populaţia rurală cu un plus delocuri de muncă.
Ediţia în cauză înmănunchează o selecţie valoroasă a tehnologiilor inovatoare ce ţin de prelucrarea deşeurilor, a unor elaborări recente realizate
de savanţii autohtoni. Capitolul I (autori: Gh.Duca,
A.Mereuţă, N.Marchitan şi P.Parasca) se centrează
pe Elaborarea şi optimizarea tehnologiilor de obţinere a acidului tartric din PVS, analizând proprietăţile compuşilor tartraţi, reacţiile de identificare a
acidului tartric (AT), procedeul de separare cu anioniţi solizi şi lichizi (Amberlite IRA410 şi AmberliteLA-2). În principiu, s-a elaborat un procedeu original de căpătare a acidului tartric evitându-se sedimentarea şi uscarea tartratului de var pe care se
bazează tehnologia tradiţională.
Eficienţa se datorează consumului redus dematerie – energie pe anionitul LA-2, regenerat cu

150 - nr. 1(24), martie 2012

Produse vinicole secundare. În redacţia
acad. Gh. Duca. Colecţia Ştiinţă şi Inovare. EdituraŞtiinţa, 2011, 352 p.

solvent – acetat de butil, urmat de procesul distilării fazei lichide şi cristalizarea AT din amestecul
azeotrop. Este rezolvată şi problema obţinerii acidului metatartric bun pentru stabilizarea vinurilor,
printr-un proces de încălzire şi esterificarea a 2 molecule de AT în diester ditartrat, inovaţie a USM.
Capitolul II (autori: Gh.Duca, M.Gonţă, I.Guţu),întitulat Obţinerea reductonilor din PVS şi utilizarea lor în inhibiţia proceselor de oxidare lipidică
descrie cum a fost sintetizat în trei etape din AT dihidroxifumaratul de sodiu (DFH3Na) şi propus pentru conservarea produselor alimentare, iar protecţia
mustului de oxidare permite să reducem sulfitarea
vinului. Experienţa esterificării acidului dioxifumaric cu etanol, reacţie catalizată de metalele grele,lămureşte unele ipoteze şi variaţia indicilor de peroxid la oxidarea uleiurilor. Inhibarea procesului oxidativ din substanţele lipidice se efectuează tocmai
cu acest reducton, protejând astfel şi alţi compuşi
biologici preţioşi – cvercitina, catechina etc.
Capitolul III – Tehnologii de prelucrare complexă a seminţelor de struguri în scopul obţinerii uleiului, prafului şi a nutreţurilor combinate (autori: E.
Iorga, P. Parasca, Gh. Duca) reflectă valoarea nutritivă şi semnificaţia seminţelor (cantitatea de 2,5 mii
tone pe an) din care se pot obţine până la 500 tone
ulei. Au fost cercetate caracteristicile fizico-chimice
ale seminţelor, un şir de indici şi compoziţia chimică a uleiului. S-a propus schema şi linia tehnologică, regimul de lucru, a fost elucidată direcţia
valorificării şrotului în calitate de furaj pentru vite.

Noutăţi editoriale
Turta şrotului presat a mai fost testată la obţinerea
prafului, diverse dimensiuni în calitate de aditiv alimentar biologic activ pentru panificaţie.
Capitolul IV – Elaborarea complexului tehnico-tehnologic de producere a concentratului antocianic din struguri (autori: B.Gaina, V.Caldare,
Ig.Caldare, C.Bodean, P.Parasca) redă studiul variantei membranale de concentrare a antocianilor, utilizând pelicule semipermeabile cu diametrul porilorîntre 0,004-2,0 microni. Cinetica procesului studiat
pentru 2 scheme tehnologice alternative au scos înevidenţă regimul extracţiei la temperatura de 60°C
cu HCl (2 %) pe parcursul a 4-6 h. În continuare,
ultrafiltrarea extractului prin membrana YAM-300
în mod tangenţial a permis concentrarea până la 1,6
g/l pigment natural.
Capitolul V – Obţinerea preparatelor medicamentoase şi agricole în baza substanţei biologic active
enoxil sintetizată din enotaninuri (autori: T.Lupaşcu,Gh.Duca) conţine metodele de tratare a enotaninului
cu depolimerizarea oligomerilor şi eliberarea din epicatechine a monomerilor liberi – acizii fenolici (galic,
cofeic, ferulic, benzoic). Pe lângă efectele studiate:
terapeutice, de activator al germinării seminţelor, influenţa asupra biomasei soiei, Enoxilul e recomandat
pentru combaterea putregaiului în vie.
Capitolul VI – Tehnologia bioetanolului din deşeuri hidroalcoolice (M.Staţiuc, C.Olaru, B.Gaina,
P.Parasca, V.Vişnevschi) relevă utilizarea deşeurilor
vinicole la obţinerea bioetanolului, care nu-i lipsit
de perspective dacă ţinem cont de criza financiară
globală şi cea energetică din Moldova, de necesitatea rezolvării problemelor ecologice. Autorii scot
în evidenţă efectul de seră provocat de excesul deCO2 în atmosferă şi soldat cu semnarea Protocolului de la Kyoto (1997) la care a aderat şi Republica
Moldova (2002), după care au fost lansate un şir deprograme naţionale de cercetare a surselor energetice de alternativă.
Autorii studiului se referă şi la problema purificării etanolului prin limitarea metalelor grele,
acizilor, aldehidelor, esterilor, ciclohexanolului şialte substanţe denaturate care variază, în majoritate,între 0,02 şi 0,5 g/dm3 fiecare şi deshidratării lui.
Sunt analizate mai multe variante cu: n-pentan, etilenglicol, clorură de calciu, glicerol. Mai eficiente
sunt sitele moleculare – zeolite de K sau Na sintetice cu mărimea porilor de 3-4 A. Natura microporoasă cristalină are capacitatea absorbantă a apei, încare moleculele mai masive ale etanolului nu potpătrunde.
Ca materie primă se prevede utilizarea fracţiilor frunte-cozi adunate din ramura distilatelor divinîn cantitate de 3-10 % din alcoolul absolut cu tăria
de 50-70 %. Instalaţia pentru deshidratarea acestordeşeuri hidroalcoolice lucrează periodic (2 coloane
pe rând), regenerarea lor în vid, apoi deshidratarea
finală (până la 99,3 %) se obţine cu ajutorul amestecului glicerină-clorură de var. Autorii propun colaborarea la nivel guvernamental pentru rezolvarea
problemei prin investiţii serioase de creare a uneiuzine specializate.
Capitolul VII – Distrucţia termică a sedimentelor cu conţinut de albastru de Prusia prin incinerare (autori: E.Obadă, E.Rusu, P.Parasca, A.Mândru).
Este o problemă stringentă pentru întreprinderile
vinicole care au stocat sedimente (până în 1990),
când s-a interzis înhumarea lor ca deşeu. S-au încercat numeroase metode: prin distilare (Kaniaşvili
G.,1986), fierbere în autoclave la 140 0C, 20 min.,presiunea 2 bari în prezenţa unor catalizatori (Kovaliov V., 2007), tehnologia neutralizării sedimentelorprin adaos de var sau bază alcalină pentru a trece
ionii (CN)- în stare solubilă, spălarea fazei insolubile pentru îngrăşăminte şi tratarea fazei lichide cu săruri ferice pentru a o utiliza la vopsele (T.Bounegru,
Ţ.Conunova). Însă toate fiind scumpe, slab productive şi complicate, metodele nu şi-au găsit aplicare
practică.
Metoda propusă în carte presupune incinerarea
sedimentelor într-un cuptor electric înzestrat cu reţea de alimentare forţată cu aer (0,42 m3/kg) şi conducte de evacuare a gazelor: din 4 molecule albastru
de Prusia se obţin 14 molecule Fe2O3+72CO2+36N2
la temperatura de 470 0C timp de o oră, la evacuarea
gazelor prin soluţie de bază. Investigaţiile la staţia
pilot au demonstrat că în gazele emanate lipsesc
substanţe nocive, iar în zgura ce rezultă din incinerare nu se regăsesc cianizi sau ferocianuri toxici.
Instrucţia tehnologică IT MD6740134348965-2008
şi standardul SF 20465250001:2008 au fost coordonate cu Centrul Naţional Ştiinţifico-Practic de
Medicină Preventivă al Ministerului Sănătăţii din
Republica Moldova.
În acelaşi context, capitolul VIII – Prelucrarea
sedimentelor vinicole cleioase cu conţinut de ferocianuri (autori: V.Covaliov, V.Nenno, Gh.Duca,O.Covaliova), propune prelucrarea sedimentelor
vinicole prin separarea lichidului de ferocianuri în
aparatul de electroflotare (curent de lucru 300 A),
sedimentul se spală adăugător şi se supune filtrării
în vid. Lichidul obţinut este utilizat complex pentru
fabricarea pigmenţilor roşii cu substituţia Fe cu ionii altor metale (Cu2+, Zn2+) sau a îngrăşămintelor,sorbenţilor sau preparatelor pentru protecţia lemnului în construcţie, metode de perspectivă.

nr. 1(24), martie 2012 - 151

AkademosÎn sfârşit, capitolul IX – Epurarea apeloruzate şi obţinerea biogazului (autori: V.Covaliov,
D.Ungureanu), expune o caracteristică amplă a apelor uzate, provenite din operaţiile tehnologice ale
vinificaţiei, care conţin încărcătură poluantă între
10-19 g O2/dm3 de substanţe chimice oxidative şi
biologic oxidative, materii în suspensie sau coloidală. Aceste reziduuri mai conţin polifenoli, coloranţi,pectine şi alte polizaharide, au un mediu acid ce impun necesitatea unei epurări fizico-chimice şi anaerobe preventive în mediul rural. Apele uzate dinvinificaţie constituie o problemă de utilizare pentru
că sunt sărace în nitrimete (azot-fosfor 100:5:1) şi
nu asigură epurarea mecanico-biologică completă
conform cerinţelor UE: conţinut CBO5 până la 25
mg O2/dm3, materii de suspensie până la 35 mg/dm3,
iar azotul amoniacal sub 0,5 mg/dm3, indicatori caredeseori sunt depăşiţi la fabricile noastre de 6-16 ori.
În mediul rural al fabricilor primare se cer investiţii
pentru construcţia unor staţii locale independente deepurare mecanico-biologică complectă cu respectarea regimului tehnologic elaborat.

Se mai face referinţă la problema utilizării vinasei obţinute la distilarea vinului sau la fabricarea
alcoolului din melasă, propunându-se a le încărca
într-un bioreactor anaerob cu microfloră imobilizată
în tot volumul (treapta 1) urmând obţinerea biogazului combustibil şi a nămolului fermentat pentru
fertilizarea solului, lichidul la treapta a doua, în bioreactorul aerob cu microflora fixată să asigure obţinerea apei uzate epurate şi a nămolului biologic(organic inofensiv), prezentată în schema bloc.
Prin prisma activităţii fabricii de la Bardar, se
mai propune instalaţia pentru descompunerea fotocatalică a compuşilor organici greu degradabili,
chiar cu obţinerea unui supliment furajer vitaminoproteic. Umplutura fixată în instalaţia aerobă şi cu
sistem de aerare asigură transferul de masă intensiv
pe suprafaţa suportului solid şi, respectiv, eficienţa
înaltă a epurării. Se desfăşoară cercetări suplimentare de a utiliza în calitate de umplutură straturi denămol granular UASB, de a ieftini procesul în biogeneratoarele anaerobe cu obţinerea efectivă a energiei din surse renovabile, rezolvând şi problemele
ecologice de pretutindeni.

Maria Saca-Răcilă. Natură statică cu peşti. U/c, 2009152 - nr. 1(24), martie 2012

Noutăţi editoriale

MIHAI VOLONTIR:„PÂNĂ LA DOR
AL PĂMÂNTULUI…”
Dr. Alexandru BOHANŢOV
conferenţiar universitar
A văzut lumina tiparului, într-o elegantă formulă editorială, volumul Mihai Volontir sau desprevocaţia omenescului, în colecţia „Personalităţi notorii”, apărută sub auspiciile Institutului Patrimoniului Cultural al Academiei de Ştiinţe a Moldovei(coordonatori – dr. hab. Ana-Maria Plămădeală şi
dr. Dumitru Olărescu, responsabil de ediţie Mihai
Papuc). Judecând după cele patru cărţi tipărite înaceastă frumoasă colecţie, dedicate lui Dumitru
Matcovschi, Vasile Coroban, Vladimir Beşleagă şi,
mai recent, artistului Mihai Volontir, avem deplina certitudine că seria respectivă, în care sunt consemnate „biografiile intelectuale” ale unor distinşi
oameni de cultură de la noi, are toate însemnele să
devină una cu adevărat prestigioasă.
Referindu-ne la volumul Mihai Volontir sau
despre vocaţia omenescului, ţinem să menţionăm
că, în fond, este vorba de primul studiu fundamental consacrat marelui nostru actor. Cu o deschidere
multiaspectuală, cartea reuşeşte să înglobeze întregul spectru de activităţi creatoare ale acestei prodigioase personalităţi. Volumul beneficiază de o caldă
precuvântare a acad. Gheorghe Duca, preşedintele
Academiei de Ştiinţe a Moldovei, urmată de un Tabel cronologic şi – surpriza cărţii – Arborele genealogic al lui Mihai Volontir sau Cartea neamului Volintir din Glinjenii Şoldăneştilor, în versiunea unuimare împătimit în domeniul respectiv – dr., conf.
univ. Vlad Ciubucciu. Volumul Mihai Volontir... include patru secţiuni:
I. Studii – articole – eseuri – recenzii, carereaduc în prim-plan creaţia actorului de teatru şi
film Mihai Volontir, dar şi experienţele sale regizorale. Este un compartiment substanţial în economia lucrării, care le-a creat coordonatorilor deediţie şi anume dificultăţi. Pentru că aserţiunea
poetului şi cineastului Gheorghe Vodă din eseul
Treptele măiestriei, redactat aproape 40 de ani înurmă, este validă şi la ora actuală: „Despre artistul Mihai Volontir s-a scris destul de puţin. S-ascris cam tot atât, cât s-a scris despre arta teatrală
care, fiind îndelung aplaudată şi bisată de către
spectatori, n-a fost îndeajuns apreciată de cuvânt,
cel care se scrie negru pe alb, pentru zile viitoare,pentru istorie”. De aceea, în secţiunea dată materialele originale alternează cu pagini preluate din

Mihai Volontir sau despre vocaţia omenescului.
Colecţia Personalităţi notorii. Editura Ştiinţa, 2011,268 p.

revistele de specialitate sau din presa periodică atimpului.
Se remarcă, îndeosebi, prin capacitatea de pătrundere în străfundurile inefabile ale actului decreaţie actoricească şi fineţea disocierilor estetice,studiul inedit al A.-M. Plămădeală Actorul de cinema Mihai Volontir: nostalgia eternului uman. Analizând cu minuţiozitate traiectoria cinematografică aactorului, de la rolul lui Ivan Turbincă din filmul dedebut Se caută un paznic (1967) şi până la celebrul
Budulai din serialul Ţiganul (1979) care l-a făcut
cunoscut pe toate meridianele, autoarea se întreabă:de ce această performanţă artistică – întâlnirea actorului cu personajul ideal nu s-a produs în spaţiul
naţional? De ce nu s-a găsit un rol pe potrivă în interiorul culturii naţionale cu care să cucerim lumea
prin revelaţiile sufletului nostru etnic? A.-M. Plămădeală crede că nu este vorba de o situaţie accidentală sau de un concurs nefericit de împrejurări: „Mai
degrabă e vorba de o legitate basarabeană, care se
manifestă prin voluptatea risipirii talentelor autohtone. Ca urmare a acestei anomalii, Druţă, Doga,
Loteanu, Ungureanu, Dolgan au fost impuşi să-şidesfăşoare harul creativ pe alte meleaguri. Mihai
Volontir, cel care a rămas fidel teatrului din Bălţi, afost şi el impus să emigreze în solul mai prielnic alaltor cinematografii…”
Astfel, din studiul respectiv transpare ideea căbiografia de creaţie a lui Mihai Volontir relevă, în
genere, o serie întreagă de particularităţi dramaticeale destinului creator al artistului basarabean, afectat
la cote maxime de „teroarea istoriei”: singur, străin

nr. 1(24), martie 2012 - 153

Akademosla el acasă, măcinat tot timpul de „trădarea aproapelui”, balansând mereu între uitarea de sine impusă
de autorităţile de tot rangul şi credinţa nestrămutată
în faptul că „salvarea sufletului” are sorţi de izbândă
numai în universul mirific al artei. De aici „exilulinterior” şi „rezistenţa prin cultură”. Aceste subtile
consideraţii consună cu gândurile pline de amărăciune ale scriitorului-academician Dumitru Matcovschi din eseul Până la dor al pământului, în carese trage un puternic clopot de alarmă despre starea
dezastruoasă a teatrului din Republica Moldova înaşa-zisa tranziţie post-totalitară, o perioadă confuzăşi fără de sfârşit, dar şi despre criza de moralitate
din societatea noastră. Nu putem să nu reproducem
câteva cuvinte pline de miez din această „pilulă
amară”, şi anume, ceea ce i-a spus odată poetuluio actriţă de la Bălţi despre Mihai Volontir actorul:„Atâta blândeţe, atâta înţelepciune, atâta cuminţenie
în ochii lui, pe scenă, măcar să taci lângă el, măcar
să nu ai nicio replică, măcar să-l auzi, să-l vezi aievea cum surâde, cum rosteşte vorbele, cum apropie
sala de durerile personajului său…” De fapt, textele
şi evocările scriitorilor, ale colegilor săi de breaslă
şi criticilor de artă (Mihai Cimpoi, Vladimir Beşleagă, Ion Ungureanu, Iacob Burghiu, Dumitru Olărescu, Gheorghe Urschi, Pavel Proca, Nicolae Bătrânu,
Valentina Tăzlăuanu, Larisa Turea etc.) au darul săpună în lumină nu doar marele talent al actorului şi
regizorului Mihai Volontir, ci şi inconfundabilul său„farmec uman”, vocaţia de „om al cetăţii”.
O perspectivă interesantă, mai puţin prezentă în
cercetarea teatrală autohtonă, regăsim în studiul Actorul în cronotopul spectacolului al dr., conf. univ.
Ana Ghilaş. Nu este trecută cu vederea şi o altă faţetă a fiinţei creatoare a artistului – cea de interpretal muzicii de estradă, parte din cântecele maestrului
devenind adevărate şlagăre.
II. Secţiunea Mihai Volontir prin el însuşi sauViaţa de actor şi actorul vieţii (interviuri) inserează dialogurile pe care artistul le-a avut cu diverşi
gazetari – de ieri şi de azi –, inclusiv din publicaţiile de expresie rusă (Teatr, Sovetskaia kulitura,
Ogoniok, Moskovskii Komsomoleţ). După cum a mărturisit actorul, în interviul din cotidianul Moskovskii
Komsomoleţ (2 mai 2006) i-au fost distorsionate spusele, mizându-se pe efecte senzaţionale şi de scandal:
informaţii false, zvonuri dintre cele mai năstruşnice...
Indiscutabil, este şi acesta un indiciu grăitor că înspaţiul public (mediatic) din fosta URSS glamour-ul
şi vedetismul de doi bani sunt „pe val”, iar elementarul bun-simţ continuă să fie pus între paranteze. Vomadăuga însă că substanţa confesivă din cele mai reuşite dialoguri, întreţinute de Nicolae Roibu, ValentinaTăzlăuanu, Tamara Şmundeak ş.a., contribuie la omai pertinentă înţelegere a viziunii lui Mihai Volon-

154 - nr. 1(24), martie 2012

tir asupra culturii teatrale şi cinematografice, dar şi amodalităţilor de valorificare a impresionantelor sale
resurse artistice.
III. Consemnări. Mărturii, un compartimentîn care nume de primă mărime din lumea filmului şi
teatrului, de la noi şi din spaţiul cultural ex-sovietic,reuşesc să sedimenteze, în puţine cuvinte, mesajeesenţiale, capabile să întregească profilul spiritual şiuman al ilustrului nostru actor. Spicuim doar câteva
rânduri. Regizorul lituanian Vitautas Zalakeavicius:„Mihai Volontir descinde dintr-un univers mitologic, din sferele alpestre ale frumosului… Ceea ce
îi lipseşte, însă, este şansa! Concursul fericit de împrejurări, care îl ocoleşte adesea pe actor. Sau poatecă nici nu caută şansa?! Este atât de înzestrat încât
preferă să rămână în umbră. Singur…” Actriţa rusăRufina Nifontova: „El m-a cucerit prin faptul că este
un actor care joacă în cel mai autentic spirit popular,că e mândru de sine, îşi cunoaşte preţul şi e, pur şi
simplu, fermecător ca şi om – e numai suflet. Mieîmi plac astfel de oameni care fac lucruri pentru care-i doare sufletul”.
IV. Viaţa în imagini. Este secţiunea pe care oparcurgem cu luare aminte, altfel zis cu ochii memoriei, unele dintre fotografii amintindu-ne de faptul că le-am mai văzut undeva. Sigur că le-am văzutşi încă într-o curgere dinamică, iar această întâlnirepe făgaşul artei fotografice ne trezeşte imboldul să
vizionăm încă o dată filmele şi spectacolele în cares-a produs actorul nostru drag.
În concluzie, am putea spune că volumul Mihai
Volontir sau despre vocaţia omenescului îşi certifică
valoarea din mai multe puncte de vedere. În primul
rând, prin faptul că depune mărturie despre cele mai
marcante realizări scenice ale actorului Mihai Volontir. Un lucru destul de important, pentru că celebrul aforism al lui Mihail Bulgakov „Manuscrisele
nu ard...” nu poate fi, metaforic vorbind, extrapolat
la arta scenică, creaţia actoricească fiind, poate, cea
mai „perisabilă” componentă a spectacolului teatral. Însă doar la teatru publicul se află în contact
direct cu fiinţa vie a actorului, cel care justifică dintotdeauna arta teatrală. În al doilea rând, cartea nevorbeşte despre ascensiunea fulminantă a actorului
nostru pe tărâmul celei de a şaptea artă.
De fapt, este aproape imposibil să tragi o linienetă de demarcaţie între rolurile sale din teatru şi
cinema, fiindcă în ambele domenii artistul s-a manifestat la modul plenar. Pe de altă parte, Mihai Volontir este actorul total: e la fel de bun în teatru, film,
dar, în acelaşi timp, a interpretat cu un deosebit har
cântece de estradă. În fine, dar nu în ultimul rând,
Mihai Volontir este actorul care a încântat milioane
de spectatori şi telespectatori, dar a ştiut totodată sărămână acelaşi om de omenie, devotat pământului şi
neamului strămoşesc.

Noutăţi editoriale

MIHAI CIMPOI:DIALECTICA
RELECTURĂRILORCRITICE
Dr. Nina CORCINSCHIColecţia Biblioteca Ion Creangă, apărută în
2011 la editura Princeps Edit, confirmă o nouă etapă
a receptării creaţiei crengiene. Probând grile dintre
cele mai moderne de interpretare, dar şi pornind dela studiile precedente privind moştenirea literară aprozatorului de la Humuleşti, opera sa îşi dezvăluie
astăzi alte semnificaţii inedite şi surprinzătoare. Coordonatorul colecţiei, academicianul Mihai Cimpoi,
contribuie hermeneutic cu un studiu-eseu SINELE
ARHAIC. Ion Creangă: dialecticile amintirii şi memoriei. Disocierile din capitolele Naturalitatea, Antifrasismul, Cuvintele nuclee, Mitologia personală,Homerismul, Carnavalescul, Arhetipalitatea, Ironia, Ludicul, Anecdoticul, trecute prin filozofia lui
Gadamer, Barthes, Heidegger, Nietzsche, provoacă
şi impun unghiuri noi de lectură.
Mihai Cimpoi surprinde un scriitor complex, deformaţie dedaliană, care-şi ţese/toarce urzeala textuală, cu fire văzute şi nevăzute, „pe faţă” şi „pe dos”,
pentru a se elibera şi a trece de limitele tragice ale
existenţei. Firele de urzeală sunt antifrasismul şiholofrasismul, iar principiul dialectic de ordonare
a creaţiei/ţesăturii este contrapunctul, care funcţionează la toate nivelele textelor, fiind o marcă definitorie a stilului prozatorului.

Mihai Cimpoi. SINELE ARHAIC. Ion Creangă:dialecticile amintirii şi memoriei. Colecţia
Biblioteca Ion Creangă. Editura Princeps Edit,
2011

Din studiul lui Mihai Cimpoi aflăm că Lumea lui
Creangă alternează contrapunctic pe temeiul prostiei şi al inţelepţiei, al întâmplării şi al rânduielii, al
trecerii şi al petrecerii, al frumosului şi al urâtului. În
această structură dialectică, planurile intersectantefuncţionează într-o interdependenţă organică. Omul
voios camuflează omul melancolic, omul prost ascunde subversiv omul care doar o face pe prostul.
Printr-o „viclenie stilistică”, adevărul se îngână cu
minciuna, realul se înalţă în ireal, a fi se joacă cu ar
fi. Astfel, opinează cercetătorul, sensurile sunt răsturnate, diversionismul semantic indicând o lume
pe dos. Prin comic, ironie şi autoironie, naratorul lui
Creangă obţine libertatea de a relativiza adevăruri
şi valori consacrate, de a dezlega spiritul de păcatul
aventurii şi de a deconspira, în sfârşit, „cumplitulmeşteşug de tâmpenie al lumii”.
Temeiurile lumii se îngână dialectic printr-o îngânare a cuvintelor. Plasând limbajul prozatorului
de la Humuleşti în tradiţia hermeneutică a lui Gadamer, cercetătorul percepe fiinţa crengiană ca decurgând organic şi spontan din lume (în datele ei
primare, arhetipale) şi fiind eminamente chiar limbajul acesteia. Limbajul este şi el dispus antifrastic,
printr-o „insinuare glisantă a contrariului, printr-odiversiune semantică bine orchestrată, care să impună efectul comic/ironic”. Antifrasismul, observă
exegetul, avansează în holofrasism, procedeu princare stilul se aglomerează în cuvinte-nuclee, numiteşi „figuri nucleare” (Greimas), care focalizează forţa epică a întregului, iar prin vibraţiile lor sonore,
provoacă ascultarea în sens hiedeggerian.
Cufundat în pânza/textura epică, naratorul
Amintirilor „se complace, se auto-place şi se autodesfată”. Mihai Cimpoi ne îndeamnă spre o lectură

Mihai Cimpoi. Ioan Alexandru Brătescu-Voineşti.
Prefacerea firii, Târgovişte. Editura Bibliotheca,2011

nr. 1(24), martie 2012 - 155

Akademos
simpatetică pentru a ne face părtaşi la desfătarea dea contempla un timp frumos, scăpat din chingile istoriei. Ni se promite că, desfătându-se „într-o rostireesenţială a lumii, din care face parte şi în care se
simte acasă”, prozatorul ne va face şi pe noi, princomplicitate empatică, „să ne simţim acasă”.
Un alt proiect de reevaluare şi reconsiderare interpretativă ţine de scriitorii târgovişteni, uitaţi sau
mai puţin frecventaţi de cititorul contemporan, cumar fi Grigore Alexandrescu, Ion Heliade Rădulescu,
Vasile Cârlova, scriitori de care Mihai Cimpoi seapropie cu grile moderne şi postmoderne, le raportează scrisul la procesul cultural european şi, în felul acesta, reuşeşte să descopere în creaţia lor unele
semnificaţii inedite.
Cea mai recentă contribuţie în cadrul acestui proiect este cartea Ioan Alexandru Brătescu-Voineşti.
Prefacerea firii (Târgovişte, Editura Bibliotheca,2011", în care scriitorul târgoviştean este receptat
dintr-o optică fenomenologică, dar şi po(i)etică.
Mihai Cimpoi porneşte de la conceptele cheie
pe care se întemeiază viziunea artistică a lui Ion Brătescu Voineşti, unul dintre ele şi cel mai important
fiind cel de prefacere sau devenire. Despre devenireaîntru, ca fiind rost al împlinirii, vorbea Constantin
Noica, atribuindu-i conceptului un sens pozitiv. În
cazul lui Voineşti, remarcă exegetul, devenirea nu
are acel întru armonios, însemnând pentru el, dimpotrivă, risipire zadarnică, chin sisific. Prin stareade nemulţumire, dar şi prin raţionamente, cum ar fi
elogierea puterii, moralitatea ca raţiunea de a fi alumii, Brătescu Voineşti se arată a fi influenţat defilozofia lui Nietzsche.

În general, cugetările lui Brătescu Voineşti despre viaţă şi artă vin preponderent din lecturi din
Kant şi Nietzsche. Formaţia lui scriitoricească afost modelată de creaţia lui Eminescu şi Caragiale. Exegetul analizează apropierile şi îndepărtările
polemice ale lui Brătescu Voineşti de teoriile filozofilor care l-au marcat pe scriitor şi prezintă dateleeminescianismului şi crengialismului programatic
din scrisul său. Printre influenţe se lasă detectată şi
nota originală a scriitorului târgoviştean.
Pe fundalul literar al epocii se proiectează imaginea unui scriitor controversat, apreciat de Titu
Maiorescu, Garabet Ibrăileanu şi mai puţin de Eugen Lovinescu, cel care desfiinţează calificativelede „mare prozator”. Referindu-se la talentul narativ
al lui Brătescu Voineşti, Mihai Cimpoi menţionează
că acesta e un virtuos al miniaturii epice. În creaţia
lui idilicul şi dramaticul se întâlnesc în simbioză,deoarece Brătescu Voineşti e un scriitor al contrastelor (la el lumea se împarte în bună, blândă şi, înacelaşi timp, în rea şi fioroasă). La fel e şi cu firea
scriitorului traversată de lumini şi umbre, fapt carei marchează şi scrisul. Raportând proza scriitorului
la strategiile narative de astăzi, exegetul remarcă
„fenomenul reducţiei stilistice” (concentrarea cuvântului, esenţializarea prin cuvânt) şi „conştiinţa
artizanală a scrisului”. Brătescu Voineşti „limpezeşte, coordonează şi construieşte, dedicându-se
unei permanente meditaţii asupra condiţiei artei şia artistului”.
Concluzia lui Mihai Cimpoi este că, în lumina
noilor interpretări, I. Brătescu Voineşti se impune ca
un nuvelist canonic, autorul precizând că e vorba deo „canonicitate” sinonimă cu „clasicitatea”.

Maria Saca-Racilă. Peisaj. U/c, 2008

156 - nr. 1(24), martie 2012

Jubileu
MATEMATICIAN DE PERFORMANŢĂ
Academicianul Mitrofan Cioban
la 70 de aniNăscut la 5 ianuarie 1942, în s.Copceac, azi
r-nul Ştefan Vodă.
Matematician, domeniul ştiinţific: topologie. Doctor habilitat în ştiinţe fizico-matematice (1980), profesor universitar (1981). Membru
corespondent (1995) şi membru titular (2000) alAŞM.
Personalitate merituoasă, acad. Mitrofan Ciobanîmbină armonios şi eficient activitatea instructiv-didactică cu cea de cercetare şi pregătire a cadrelorştiinţifice. Plin de înţelepciune şi nobleţe, dascălul
seamănă cu multă dragoste şi pricepere cunoştinţe
şi experienţă, servind un exemplu bun pentru cei care-l înconjoară.
A absolvit Facultatea de Mecanică şi Matematică (1967) şi doctorantura (1970) Universităţii deStat „M. V. Lomonosov” din Moscova. Activează
în cadrul Universităţii de Stat din Tiraspol, exercitând funcţia de lector superior, conferenţiar, cercetător ştiinţific superior (1970-1976), şef al Catedrei
de Geometrie şi metodica matematicii (1976-1983),
prorector pentru probleme de ştiinţă (1983-2002) şirector (2002-2009), şeful Catedrei Algebră, geometrie şi topologie (2009-prezent).
Sub conducerea acad. Mitrofan Cioban s-aupregătit şi s-au susţinut 13 teze de doctor în ştiinţe.
A fost consultant la patru teze de doctor habilitat
şi la peste 50 de lucrări de licenţă şi master. A fost
oponent oficial la teze de doctor habilitat şi doctorîn ştiinţe, membru al multor comisii şi consilii decoordonare a cercetărilor ştiinţifice şi de atestarea cadrelor ştiinţifice, este membru al Plenului Comisiei Superioare de Atestare, membru al Comisieide acreditare a instituţiilor de învăţământ superior,membru al Comitetului pentru decernarea Premiilor de Stat. Din 1999 este preşedinte al Societăţii deMatematica din Republica Moldova.

Activitatea ştiinţifică a început-o în anul 1963,
fiind încă student. În toată opera sa ştiinţifică poatefi remarcată grija pentru precizie, atenţia acordată
celui mai mic detaliu, care, uneori, poate deveni
foarte relevant. Stilul lucrărilor, până şi formularea
titlurilor, vădesc aceeaşi preocupare pentru claritate
şi acurateţe.
Direcţia sa prioritară de cercetări, „Clasificaţia
spaţiilor şi aplicaţiilor”, se caracterizează prin aspectul ei larg. Noţiunea de aplicaţie (ori funcţie)joacă un rol primordial în multiplele domenii alematematicii contemporane, precum topologia şi geometria, analiza, algebra, optimizarea, teoria probabilităţilor, teoria descriptivă a mulţimilor, jocurilor
etc. A rezolvat o serie de probleme complicate dinmatematica modernă, formulate de personalităţi notorii din domeniu. A elaborat teoria funcţiilor multivoce şi aplicaţii ale lor, în care a demonstrat rezultatele referitoare la existenţa selecţiilor măsurabile.
A propus o metodă nouă de construcţie a selecţiilor,cunoscută azi ca „procedura de selecţie Cioban”.
Rezultatele cercetărilor ştiinţifice sunt expuse în circa 250 de articole publicate în prestigioase reviste
din ţară şi de peste hotare, precum şi în 14 cărţi şi
studii. A participat cu comunicări la numeroase conferinţe şi congrese internaţionale de matematică în
Japonia, Rusia, SUA, Italia, Cehia, Ungaria, Franţa, Bulgaria, Germania, Canada, Elveţia, Pakistan
şi alte ţări. A pregătit cursul de geometrie analitică,geometrie proiectivă, geometrie diferenţială, teoria
construcţiilor geometrice, geometrie descriptivă, topologie, matematică economică, analiza funcţională
şi teoria măsurilor.
Este membru al Academiei de Ştiinţe din New
York, al Societăţii de Matematică din Moscova,
Doctor Honoris Causa al Universităţii din Oradea,Cetăţean de onoare al raionului Ştefan Vodă.
A fost distins cu titlul de „Eminent al Învăţământului superior" din URSS. Laureat al Premiului deStat, al Premiului Prezidiului Societăţii ŞtiinţificoTehnice din URSS, Premiului C. C. al Komsomolului din URSS, Premiului C.C. al Komsomolului din
RSSM „Boris Glavan” şi Premiului „Academicianul Constantin Sibirschi”. Este decorat cu Ordinul„Gloria Muncii” şi cu Ordinul de Onoare.
Întreaga activitate ştiinţifică şi didactică a academicianului Mitrofan Cioban ne permite să-l considerăm nu numai ca un veritabil om de ştiinţă, recunoscut departe de hotarele ţării, dar şi ca un profesor şi manager performant, o personalitate notoriea neamului nostru cu care ne mândrim.
Dr. hab., prof. univ. Laurenţiu Calmuţchi,rectorul Universităţii de Stat din Tiraspol
M. cor. Ion Tighineanu, vicepreşedinte al AŞM

nr. 1(24), martie 2012 - 157

Akademos
SAVANT NOTORIU ÎN LEGUMICULTURĂ
Dr. hab. Vasile Botnarila 60 de aniNăscut la 30 ianuarie 1952 în s. Bălăşeşti,r-nul Sângerei.
Agronom, domeniul ştiinţific: legumicultura.
Doctor habilitat în agricultură (1994).
Talentatul şi neobositul savant-legumicultor dr.
habilitat Vasile Botnari împlineşte onorabila vârstă
de 60 de ani de la naştere şi 35 de ani de activitateştiinţifică şi managerială.
S-a născut la 30 ianuarie 1952 în satul Bălăşăşti,raionul Sângerei, unde în 1966 a absolvit şcoala deopt ani, după care în 1968 – şcoala medie din satul
Pepeni din acelaşi raion. Primele cunoştinţe în agricultură le-a însuşit pe meleagurile natale, fiind influenţat de tatăl său, care lucra în calitate de brigadier.
În 1973 a fost înmatriculat la Institutul Agricol dinChişinău, de unde, datorită unor calităţi deosebite,în 1975 a fost transferat pentru continuarea studiilor la Institutul Agricol din oraşul Plovdiv, Bulgaria. Cunoştinţele acumulate la facultatea pe care aabsolvit-o cu menţiune le-a transpus în practică în
1978, la Asociaţia de Producere „Moldvinprom” dinraionul Teleneşti, unde a lucrat în calitate de agronom-şef. Persoană dinamică, a avut mai multe oferte pentru activitate: administrativă, managerială, departid, dar a ales fără prea multe ezitări activitateaştiinţifică.
În calitate doctorand al Institutului Ştiinţific deCercetări în Legumicultură şi Irigaţie din Tiraspol,a realizat un ciclu amplu de cercetări, pentru careîn 1993 fusese desemnat Laureat al Premiului academicianului Dvornicov pentru tineri specialişti. În
1985 susţine teza de doctor în agricultură în domeniul legumiculturii.
În activitatea sa ştiinţifică parcurge toate trep-

158 - nr. 1(24), martie 2012tele – de la cercetător ştiinţific, şef de grup, şef delaborator până la şef de secţie, devenind o persoană
cunoscută între specialiştii din legumicultură din
ex-URSS şi din alte ţări. Fiind pasionat de problemele legate de programarea recoltelor, a organizat şia participat activ la numeroase forumuri internaţionale. În baza bursei acordate de Academia Agricolă
din Rusia, şi-a perfecţionat abilităţile profesionale
la postdoctorantură în una din cele mai prestigioase instituţii – Institutul de Agrofizică din SanktPetersburg, unde în 1994 susţine cu succes teza dedoctor habilitat în agricultură la specialităţile agrofizică, agro-pedologie şi legumicultură.
După proclamarea independenţei Republicii
Moldova, în cadrul Institutului de Cercetări Ştiinţifice pentru Porumb şi Sorg a fost creată o secţie îndomeniul legumiculturii. În calitate de conducător
al acestei subdiviziuni Vasile Botnari a depus marieforturi pentru consolidarea bazei tehnico-materiale, orientarea şi axarea cercetărilor pe rezolvarea
necesităţilor stringente din această ramură.
Conduce lucrări de creare şi omologare a noi
soiuri la diferite specii de legume, fiind autor a 17
dintre acestea. Un bun cunoscător al tehnologiilor
de producere de legume, în lucrarea sa „Producerea, certificarea şi comercializarea seminţelor de legume” a pus bazele ştiinţifice şi legislative în acest
domeniu.
Paralel cu interesul deosebit faţă de ameliorarea
şi producerea seminţelor, dl Vasile Botnari este considerat cel mai ingenios cercetător în perfecţionarea
şi elaborarea de noi tehnologii, precum şi adaptarea lor în diferite condiţii de producere a legumelor,bostănoaselor şi cartofului. Ca rezultat al cercetărilor efectuate, au fost înregistrate pentru utilizare laculturile legumicole şi cartofi peste 50 de produsede uz fitosanitar.
Fără a renunţa la activitatea ştiinţifică şi la coordonarea lucrărilor de cercetare, în anii 1998-2001
Vasile Botnari a activat în calitate de şef de direcţie
la Ministerul Agriculturii şi Industriei Alimentare.
În această perioadă, cu implicarea sa nemijlocită,a fost elaborată şi adoptată Legea despre seminţe,examinate şi publicate conceptele de dezvoltare a legumiculturii, pieţei de seminţe ş. a. Materialele elaborate de dr. hab. V. Botnari servesc şi astăzi dreptcălăuză în activitatea specialiştilor de minister.
Misiunea de a menţine suportul ştiinţific în legumicultură, în lipsa unei instituţii ştiinţifice deprofil, i-a revenit domnului Vasile Botnari. În
această perioadă a reuşit să organizeze şi să participe la diferite seminare şi instruiri de bune practici
ale cultivatorilor de legume şi cartofi în majoritatea
localităţilor producătoare de legume din republică.
Realizează mai mulţi ani consecutiv în diferite zone
seminare naţionale „Protecţia integrată a culturilor
legumicole de buruieni, boli şi dăunători”, „Produ-Jubileu
cerea şi certificarea seminţelor de legume” ş.a.
Activitatea fructuoasă în cercetare, performanţele manageriale sunt calităţi indiscutabile care au
contribuit la avansarea sa în funcţia de director adjunct pe ştiinţă a Institutului de Genetică şi Fiziologie a Plantelor al ASM. Erudiţia vastă în domeniul
agriculturii şi biologiei, în cel al tehnologiilor de
irigare, sistemelor de protecţie a plantelor etc. i-au
permis să exercite onorabil această funcţie.
Desfăşurând o amplă activitate ştiinţifică în scopul elucidării mai profunde a proceselor fiziologice,fazelor critice de creştere şi dezvoltare a plantelor,a însuşit posibilităţile de aplicare mai eficientă
a măsurilor agrotehnice în asigurarea obţinerii unor
recolte scontate în diferite condiţii pedoclimatice şide producere. Precizarea efectelor obţinute în urmaacţiunii şi interacţiunii factorilor de creştere, diminuarea consecinţelor provocate de condiţiile nefavorabile permit efectuarea controlului asupra dirijării proceselor de formare a productivităţii plantelorşi calităţii producţiei.
Spiritul inventiv, perseverenţa, cunoştinţele profunde în diferite domenii l-au direcţionat pe o calemult mai originală de rezolvare a problemelor ce ţinde sporirea recoltelor şi competitivitatea producţiei
agricole. Realizând multiple şi complexe cercetări,a obţinut rezultate valoroase privind acţiunea diferitor norme de fertilizare şi regimuri de irigare înfuncţie de genotip şi densitatea plantelor.
Realizările ştiinţifice au fost reflectate în circa
230 de lucrări ştiinţifice, inclusiv 7 monografii, 97
de articole în reviste naţionale şi internaţionale, 117
articole în culegeri naţionale şi internaţionale, 3brevete de invenţie. Recent a omologat un soi nou
de ceapă comună „Diamant” şi un soi de fasole degrădină „Stela”. Pentru a informa fermierii, a editat„Catalogul soiurilor de legume omologate şi răspândite în Republica Moldova”, care cuprinde descrierea
particularităţilor biologice a peste 200 de varietăţi.
În 2011 este distins cu cel mai înalt titlu al Republicii Moldova în domeniul ştiinţei şi inovării,- celde Laureat al Premiului Naţional, pentru realizări
notorii în elaborarea şi implementarea tehnologiilor
agricole.
La această frumoasă aniversare, îl felicităm călduros pe colegul nostru, savant erudit şi tehnolog
agricol remarcabil dr. hab. Vasile Botnari şi îi urămtradiţionalul „La mulţi ani!”, sănătate şi noi realizări
întru prosperarea ştiinţei agrare.
Acad. Teodor Furdui,prim-vicepreşedinte al AŞM
Acad. Boris Gaina
Dr. hab. Nicolae Barbacar

PEDOLOG REMARCABIL
Academicianul Serafim Andrieş
la 70 de aniNăscut la 6 februarie 1942, în s. Caşunca, azi
r-nul Floreşti.
Pedolog, domeniul ştiinţific: pedologie şi
agrochimie. Doctor habilitat în ştiinţe agricole(1992). Membru corespondent (2000) şi membru
titular al AŞM (2011).
70 de ani din ziua naşterii şi 45 ani de activitate ştiinţifică, ştiinţifico-organizatorică şi obştească
împlineşte academicianul Academiei de Ştiinţe a
Moldovei Serafim Andrieş, academician al Academiei Internaţionale de Ştiinţe Ecologice şi Asigurare a Viabilităţii (Sankt Petersburg), academician deonoare al Academiei de Ştiinţe Agricole şi Silvice„Gheorghe Ionescu–Şiseşti”, director al Institutului de Pedologie, Agrochimie şi Protecţie a Solului„Nicolae Dimo”.
A absolvit Facultatea de Biologie şi Pedologie a
Universităţii de Stat din Chişinău (1965) şi studiilede doctorantură la Institutul de Cercetări Ştiinţificeîn domeniul Pedologiei şi Agrochimiei „N. Dimo”(1969). Este angajat la această instituţie în calitate de laborant superior, cercetător ştiinţific superior(1969–1976), apoi activează ca cercetător ştiinţific
superior al Institutului Unional pentru Deservire
Agrochimică (1976–1983).
Începând cu anul 1983, întreaga activitate ştiinţifică a savantului este legată de Institutul de Cercetări Ştiinţifice în domeniul Pedologiei şi Agrochimiei „N. Dimo” (din 2006 – Institutul de Pedologie şi Agrochimie „N. Dimo”), unde până în 1990
conduce Secţia de Agrochimie, este director adjunctpentru probleme de ştiinţă (1990 –1995) şi director
al institutului (din 1995). În acelaşi timp, este profesor prin cumul la Catedra Agrochimie a Universităţii Agrare de Stat din Moldova (1994 – 1999) şi laFacultatea de Biologie şi Pedologie a Universităţii
de Stat din Moldova (din 2002). Adunarea generală

nr. 1(24), martie 2012 - 159

Akademosa AŞM l-a ales pe laboriosul cercetător în anul 2000
membru corespondent, iar în anul 2011 – membru
titular al AŞM.
Efectuează cercetări ştiinţifice privind utilizarearaţională a resurselor naturale, sporirea fertilităţii
solurilor, optimizarea nutriţiei minerale a plantelorde cultură. A elaborat concepţia formării regimurilor nutritive optime pentru obţinerea recoltelor planificate pe solurile neirigate şi programate pe cele
irigate; a determinat legităţile acţiunii îngrăşămintelor cu azot, fosfor şi potasiu.
În baza sistematizării şi generalizării rezultatelor
experienţelor de lungă durată, fondate pe diferite tipuri şi subtipuri de sol (1965-2005), a determinat legităţile acţiunii îngrăşămintelor privind modificarea
regimurilor nutritive ale solurilor şi productivităţii
culturilor agricole; parametrii optimali ai indicilor
agrochimici pentru formarea recoltelor scontate decalitate înaltă şi consumul fertilizanţilor pentru obţinerea lor; parametrii diagnozei complexe sol-plantă
a nutriţiei minerale a culturilor de câmp; normative
privind consumul îngrăşămintelor pentru formarea
recoltei şi sporul producţiei agricole la aplicarea fertilizanţilor.
O elaborare ştiinţifică deosebită prezintă concepţia formării regimurilor nutritive optime pentruobţinerea recoltelor scontate. În baza generalizării
rezultatelor experienţelor de câmp de lungă şi scurtă
durată, fondate pe diferite tipuri şi subtipuri de soluri, a determinat: legităţile acţiunii îngrăşămintelorcu azot, fosfor şi potasiu privind modificarea fertilităţii efective a solurilor şi sporirea productivităţii
culturilor agricole; parametrii optimi ai indicilor
agrochimici pentru formarea recoltelor scontate decalitate înaltă; necesarul de fertilizanţi pentru formarea recoltelor; parametrii diagnozei complexe
sol – plantă a nutriţiei minerale de cultură pentru
formarea recoltelor înalte (1965 – 2010).
De o înaltă apreciere s-a bucurat concepţia optimizării nutriţiei minerale a plantelor de cultură
pentru obţinerea 100 – 150 q/ha de porumb pentru
boabe şi 70 – 90 q/ha de grâu de toamnă pe solurile
irigate. Concomitent, a elaborat procedee şi metodenoi pentru implementarea acestei concepţii în agricultura Moldovei (1978 – 2005).
Printre elaborările acad. Serafim Andrieş merită
a fi menţionată metodologia efectuării monitoringului ecopedologic. În baza rezultatelor ştiinţifice fundamentale şi aplicative, a evaluat starea calităţii solurilor, a elaborat prognoza modificării principalilor
indici ai fertilităţii efective a solurilor şi complexulde măsuri privind utilizarea raţională, conservarea
şi sporirea fertilităţii solurilor (1990 – 2010).
Rezultatele ştiinţifice şi practice au fost publicate în monografiile: „Reglarea regimurilor nutriti-

160 - nr. 1(24), martie 2012ve pentru obţinerea recoltelor scontate de grâu detoamnă şi porumb”, 1993; ”Optimizarea regimurilor nutritive a solurilor şi productivitatea plantelorde cultură”, 2007; „Agrochimia elementelor nutritive. Fertilitatea şi Ecologia solurilor”, 2011.
Academicianul Serafim Andrieş este autorul şi
coautorul a 18 monografii, 3 rapoarte naţionale alestării mediului în Republica Moldova, 12 informaţii expres şi de sinteză, 5 buletine ecologice, 20 derecomandări şi instrucţiuni metodice. A elaborat şi
implementat în producere tehnologii, procedee, norme, normative, sisteme de fertilizare. Rezultateleştiinţifice ale savantului Serafim Andrieş au fost publicate în 314 lucrări ştiinţifice din Moldova, Rusia,
Ucraina, Franţa, România, SUA. Sub conducereaacad. S.Andrieş au fost pregătite şi susţinute 5 tezede doctor în ştiinţe.
Spiritul inovator şi creativ al academicianului
Serafim Andrieş îi permite să formuleze noi direcţii
de cercetare pentru domeniul ştiinţei solului şi agrochimiei, să participe activ la realizarea multiplelorproiecte naţionale. Este vicepreşedinte al Societăţii
Naţionale de Ştiinţă a Solului, membru al Consiliului Tehnico – Ştiinţific la Ministerul Agriculturii
şi Industriei Alimentare, Preşedinte al ConsiliuluiŞtiinţific a Institutului ”Nicolae Dimo”, membru al
Consiliului de Stat privind atestarea produselor chimice şi fertilizanţilor în agricultura Moldovei.
Pentru merite deosebite în activitatea sa este decorat cu diplome de onoare, medalii de argint (1988)
şi bronz (1984) la Expoziţia Realizărilor EconomieiNaţionale, Diploma Expoziţiei REN din Moldova(1982), Laureat al Premiului de Stat în domeniul Ştiinţei şi Tehnicii (1989), Laureat al Premiului AŞM(2006), i-a fost conferit titlul onorific „Om Emerit”
al Republicii Moldova (2000).
Activitatea Domniei sale în calitate de director
al Institutului a fost întotdeauna orientată spre soluţionarea celor mai stringente probleme ale ştiinţei
solului, a impulsionat puternic lucrările de cercetareîn domeniul agrochimiei solului, agropedologiei şiagroecologiei.
Cu prilejul jubileului de 70 de ani îi dorim academicianului Serafim Andrieş sănătate şi noi realizări!.
Acad. Teodor Furdui,
Acad. Boris Gaina,
Dr. Tamara Leah, vicedirector pentru ştiinţă,Dr. Olga Arhip, secretar ştiinţific
Institutul de Pedologie, Agrochimieşi Protecţia Solului ”N. Dimo”

Jubileu
MARELE CERCETĂTORAL MICROLUMII VII
Valeriu Rudicla 65 aniNăscut la 18 februarie 1947 în s. Talmaza, rnul Ştefan Vodă.
Biolog, domeniul ştiinţific: microbiologie şi
ficobiotehnologie. Doctor în medicină (1974),
doctor habilitat în biologie (1990), profesor universitar (1991). Membru corespondent (1995) şimembru titular (2000) al Academiei de Ştiinţe a
Moldovei.
Numele savantului Valeriu Rudic este bine cunoscut atât cercurilor ştiinţifice din ţara noastră, cât
şi de peste hotare. A înregistrat performanţe strălucite pe parcursul a celor 33 ani de activitate profesională, realizându-se şi ca profesor, şi ca savant.
Pentru a te convinge de acest adevăr e suficient săarunci o privire asupra biografiei sale.
S-a nascut la 18 februarie 1947 în satul Talmaz,
judetul Tighina. Absolvent al Facultăţii de Medicină Generală a Universităţii de Stat de Medicină şi
Farmacie „Nicolae Testemiţanu” (1971), doctorandal aceleiaşi instituţii (1971-1974), doctor în medicină (1974), conferenţiar universitar (1982), profesor la Universitatea Berkeley din California, U.S.A.
(1982-1983), doctor habilitat în biologie (1990),
profesor universitar (1992), membru corespondental AŞM (1995), academician al AŞM (2000) – iatăcele mai importante trepte ale ascendenţei ştiinţificeşi didactice ale omului de ştiinţă Valeriu Rudic.
Cercetările efectuate de academicianul Valeriu
Rudic au permis să fie formulate criteriile de selectare a tulpinilor de microorganisme, ca obiecte biotehnologice, respectarea cărora s-a soldat cu obţinerea a
16 tulpini noi. Au fost stabiliţi factorii ce influenţează
productivitatea şi valoarea produsului final, propu-

nându-se o serie de procedee noi de cultivare şi deobţinere a biomasei cu un conţinut biochimic pronosticat. A fost argumentată posibilitatea şi perspectiva
folosirii compuşilor coordinativi ai unor metale ca
reglatori chimici ai sintezei cianocobalaminei, carotenoizilor, ficobiliproteidelor, acizilor graşi polinesaturaţi, enzimelor şi altor substanţe bioactive.
În baza rezultatelor obţinute a fost fondată o direcţie ştiinţifică nouă – sinteza microbiană orientată
a substanţelor bioactive şi elaborarea tehnologiilor
avansate de obţinere a preparatelor biologice, având
ca suport concepţia potrivit căreia sinteza microbiană orientată a substanţelor bioactive se realizează
prin reglarea componentei mediului şi a condiţiilor
de cultivare în corespundere cu specificul activităţii
biosintetice a microorganismelor în diferite etape decreştere şi multiplicare. În calitate de stimulatori ai
sintezei se propune utilizarea compuşilor coordinativi ai metalelor de tranziţie, care exclud acţiunea
toxică datorită complexării lor cu compuşi organici
şi se implică eficient în biosinteza celulară în măsura necesităţilor fiziologo-metabolice ale microorganismelor.
Investigaţiile efectuate au permis elaborarea
unor metode microbiologice şi biochimice noi decercetare, medii noi de cultivare a microorganismelor, forme medicamentoase, tehnologii şi procedee
originale de utilizare a microorganismelor ca obiecte biotehnologice.
O importanţă deosebită au cercetările privind
posibilitatea utilizării substanţelor bioactive obţinute din cianobacterii şi microalge în medicină. Au
fost stabilite efectele pozitive ale biopreparatelorde origine algală în diferite stări patologice (intoxicaţii şi ciroze hepatice, hepatite virale, ischemie
cardiacă, osteoporoze, tuberculoză s.a) şi explicate
mecanismele ce realizează această acţiune. Opt din
preparatele elaborate de către academicianul Rudic
şi colaboratorii săi au fost înregistrate de Comisia
Medicamentului al Ministerului Sănătăţii al Republicii Moldova şi actualmente se implementează în
sistemul de ocrotire a sănătăţii a ţării.
Drept dovadă elocventă a succeselor ştiinţificecombinate cu performanţa profesorală poate fi considerată şcoala ştiinţifică a academicianului Rudicîn ficobiotehnologie. Sub conducerea dumnealui au
fost elaborate şi susţinute 35 teze de doctor, inclusiv
8 de doctor habilitat.
Savantul Valeriu Rudic este autor a peste 800 delucrări ştiinţifice, inclusiv 6 monografii, 16 manuale.
Referatele sale ştiinţifice prezentate la cea de-a VIIea Conferinţă Europeană „Biotehnologia microalgelor” (Berlin, 2007); cea de-a VIII-a Conferinţă
Europeană „Biotehnologia microalgelor” (Berlin,

nr. 1(24), martie 2012 - 161

Akademos
2010), cea de-a XI-ea Conferinţă Internaţională deFicologie Aplicată (Irlanda, 2008), Conferinţa Internaţională în utilizarea industriei agricole şi alimentare în procesele tehnologice moderne (România,2008) au trezit un viu interes şi recunoaştere printre
specialiştii ficobiotehnologi.
Un capitol aparte în biografia acad.Valeriu Rudic îl constituie activitatea de invenţie, în care a reuşit să-i atragă pe discipolii săi şi pe toţi cei cu carecolaborează. Este autorul a peste 200 brevete de invenţie pentru care a obţinut 169 medalii de aur, 74
de argint şi 26 de bronz la Saloanele Internaţionale
de Inventică din Bruxelles, Pittsburgh, Geneva, Iaşi,Sofia, Casablanca, Zagreb, Londra, Bucureşti, Manila, Moscova, Seul, Su Zhou, Bangkok, Sevastopol, Chişinău.
Activitatea-i rodnică a fost menţionată cu 11 ordine şi medalii internaţionale, printre care „Meritede I’Invention”, „Courtoisie Europeene”, „Merit
european” „Kinght of Malta”, „Kinght Commander
of Malta”, „Marii Cruci a ordinului Sf.Ioan”, „Sf.
Andrei”; Premiul Organizaţiei Mondiale de Proprietate Intelectuală (1994, 1996), Ordinul „Gloria Muncii”(1995), Medalia „D.Cantemir” (2007),
Odinul „Pro-meritus GrandPrix” al Comunităţii
Europene pentru Promovarea Invenţiilor (2007),
Premiul de Stat al Republicii Moldova în domeniulŞtiinţei, Tehnicii şi Producţiei (1998), titlul de Om
emerit al Republicii Moldova (2000), Doctor Honoris Causa al USMF „N.Testemiţanu”. Este membru
al Academiei Româno-Americane de Arte şi Ştiinţe, Academiei de Ştiinţe din New-York, Juriului
Internaţional la Expoziţia Mondială de Inventică şi
produse noi, INPEX-Pittsburgh, USA (1995-2005),
Societăţii Internaţionale de Ficologie Aplicată, Societăţii Europene de Biotehnologie a Microalgelor,
Federaţiei Europene a Societăţilor de Microbiologie. Comitetului de Experţi al Programului INTAS(1998-2002), Comitetului Director pentru Bioetică,
CDBI şi CDBI-BIOTECH al Consiliului Europei(1999-2005), Comitetului de Experţi NATO pentruştiinţă Life Science and Technology(1999-2002),preşedinte al Societăţii microbiologilor din Moldova. Face parte din Redacţia Revistei ŞtiinţificeInternaţionale „Algologia”(Kiev) şi Revista Ştiinţifică „Internaţională Journal on Algae” (New-York),Preşedintele consiliilor ştiinţifice specializate pentru acordarea gradelor ştiinţifice de doctor şi doctor
habilitat la specialităţile Microbiologie şi Biotehnologie.
Academicianul Valeriu Rudic duce faima ţării
departe de hotarele ei, promovând imaginea Republicii Moldova în mediul ştiinţific internaţional, fapt
pentru care îi exprimăm toată admiraţia şi preţuirea
noastră,Acad. Gheorghe Duca
Acad. Teodor Furdui

162 - nr. 1(24), martie 2012

FONDATORULGRĂDINII BOTANICE
Academicianul
Alexandru Ciubotaru
la 80 de aniNăscut la 20 februarie 1932, în s. Şipca, jud.
Orhei, azi r-nul Şoldăneşti
Biolog, domeniul ştiinţific: embriologie, cariologie, citogenetică şi biotehnologie vegetală.
Doctor habilitat în ştiinţe biologie (1971), profesor universitar (1973). Membru corespondent(1976) şi membru titular (1992) al Academiei deŞtiinţe a Moldovei.
În istoria dezvoltării botanicii în cadrul Academiei de Ştiinţe a Moldovei o dată semnificativă esteziua 20 februarie 2012, când celebrul savant, membru titular al Academiei de ştiinţe din Moldova, Alexandru Ciubotaru împlineşte onorabila vârstă de 80
de ani.
După absolvirea Colegiului agricol din Cucuruzeni în 1950, îşi continuă studiile la Institutul Agricol din Chişinău (1951 – 1956), urmate de doctorantura în cadrul Academiei de Ştiinţe a Republicii
Moldova (1956 – 1959). În perioada 1967 – 1968
face stagiu la Institutul de Genetică a Universităţii
din or. Lund, Suedia.
În 1961 susţine teza de doctor în ştiinţe biologice cu tema: „Influenţa unor factori ai mediului ambiant asupra proceselor de polenizare, fecundare şi
embriogeneza timpurie a porumbului”,apoi în 1970susţine teza de doctor habilitat pe tema: „Cercetarea
citoembriologică şi cu ajutorul microsopiei electronice ale porumbului (Zea mays L.)”.
În 1973 i se conferă titlul de profesor universitar, în 1976 este ales membru corespondent şi în
1992 devine membru titular al Academiei de Ştiinţe
a Moldovei.
La vârsta de 32 de ani (1964) este numit director al Grădinii Botanice. Deşi avea o experienţă
modestă în calitate de administrator (în perioada
1963-1964 s-a aflat în funcţia de secretar ştiinţific alPrezidiului AŞM), A.Ciubotaru a făcut faţă cu succes multiplelor sarcini. În primul rând, organizează
elaborarea programului de mobilizare a plantelorîn scopul conservării florei şi vegetaţiei, efectuării
cercetărilor embriologice şi citologice a plantelor deJubileu
cultură şi spontane, întreprinde ample acţiuni în vederea instruirii cadrelor naţionale prin intermediul
centrelor ştiinţifice din Moscova, Sankt Petersburg(Rusia), Kiev, Ialta (Ucraina) etc.
În scurt timp ajunge la concluzia că amenajareaGrădinii Botanice pe terenul repartizat din valea r.
Durleşti nu are perspectivă, deoarece construcţia lacului de acumulare din Parcul „Valea Morilor” a înrăutăţit substanţial factorii de mediu în această zonă.
Tânărul director propune selectarea unui nou
teritoriu, mai favorabil, pentru crearea Grădinii
Botanice. După un an de consultări şi investigaţii,cu susţinerea renumiţilor savanţi în domeniul biologiei: acad. N.Ţiţin, A.Fiodorov, N.Smolschii,
A.Grodzinsckii, profesorii S.Socolov, P.Lapin,
L.Rubţov ş.a., se confirmă teritoriul cu suprafaţa
de 104 ha în partea de Sud-Est a oraşului Chişinău
pentru construcţia Grădinii Botanice a Academieide Ştiinţe a Moldovei (Dispoziţia Sovietului Miniştrilor al R.S.S.M. nr. 919 din 27.09.65). Din acest
moment, în istoria Grădinii Botanice începe o nouăperioadă marcată de o activitate intensă de construcţie a Grădinii Botanice şi dezvoltare a cercetărilorştiinţifice în domeniul botanicei contemporane. Alexandru Ciubotaru dă dovadă de calităţi managerialeieşite din comun, manifestându-se ca un bun organizator şi administrator.
În anul 1965, începe procesul de proiectare aGrădinii Botanice, inclusiv a colecţiilor şi expoziţiilor de plante foioase şi conifere, elementelor din
flora şi vegetaţia Moldovei, sectoarelor de horticultură, plante tehnice şi netradiţionale, plante furajere, plante pomicole nucifere, plante tropicaleşi subtropicale etc. În cadrul Grădinii Botanice seorganizează noi laboratoare de cercetări ştiinţifice,expediţii pentru mobilizarea genofondului de plante din diverse regiuni ale Terrei şi prin intermediul
schimbului de seminţe cu diferite Grădini Botanice.
În pofida obstacolelor cu care se confrunta, profesorul A. Ciubotaru izbuteşte să obţină pentru Grădina
Botanică statutul de „instituţie ştiinţifică”.
În anul 1978 Grădina Botanică (Institut) a AŞMgăzduieşte lucrările celui de-al VI-lea Congres albotaniştilor din fosta U.R.S.S. Participanţii apreciază înalt realizările tânărului colectiv de cercetători
ştiinţifici din Moldova în frunte cu directorul Grădinii Botanice Alexandru Ciubotaru. La 30 de ani
de la fondare, specialiştii din domeniu întruniţi laChişinău pun o notă maximă Grădini Botanice sub
aspectul construcţiei peisajere, dovadă că din starts-a pornit cu dreptul.
Pentru A.Ciubotaru construcţia Grădinii Botanice a fost şi este cea mai importantă preocupare căreia i-a consacrat, practic, întreaga viaţă. Dar totuşi ea
nu este unica. O altă pasiune a sa sunt cercetările îndomeniul embriologiei experimentale în conexiune
cu problemele geneticii şi selecţiei plantelor. Pe parcursul a cincizeci de ani el a efectuat ample cercetări

cariologice ale speciilor de cultură şi spontane dingenurile Triticum, Zea, Avena, Horedum, Panicum
etc., precum şi a unui număr mare de graminee dinflora spontană a Republicii Moldova. A efectuat cercetări cito-embriologice de rând cu aplicarea microscopiei electronice la porumb, secară, orz, ovăz etc.,
a culturilor de câmp. O analiză cito-embriologică
cu atragerea a circa o sută de culturi din agricultura
mondială a fost pentru prima dată expusă în monografia «Эмбриология возделываемых растений»(vol.I şi vol.II), (1978-1979).
Acad. A. Ciubotaru a lansat ipoteza Homeostatică a dublei fecundări (1969-1972), care mai târziu
a stat la baza teoriei homeostatice a dublei fecundări
(1989; 1990; 2004). Este autorul Concepţiei privind
statutul morfofuncţional al gametogenezei (1984),
Concepţiei neoplazmogenezei zigotului (1972),
Concepţiei tapetogenezei (1994), Concepţiei privind evoluţia şi strategia reproducerii sexuate în lumea vegetală (1993) etc.
Cercetările cariologice ale subspeciilor (varietăţilor) de porumb expuse în monografia „Cariologia
genului Zea L.” (Chişinău 2005), precum şi investigaţiile citogenetice asupra structurii hromomerice a
cromozomilor pachiteni la diferite subspecii de porumb, expuse în monografia „Pachitena” (Chişinău
2005), prezintă studii originale în care este analizat
un amplu material experimental obţinut de autor peparcursul câtorva decenii.
Acad. A.Ciubotaru este autor şi coautor a peste
670 lucrări ştiinţifice publicate în ţară şi peste hotare, inclusiv 22 de monografii; autor a 12 invenţii. A
creat şcoala ştiinţifică de citoembriologie din Republica Moldova. Fiind preşedinte al Consiliului ştiinţific specializat mai bine de 30 de ani, a contribuit lapregătirea a circa 60 de doctoranzi şi a fost consultant ştiinţific a 12 doctori habilitaţi. A contribuit lapregătirea cadrelor în Grădina Botanică (Institut) aAŞM unde au fost susţinute mai bine de 20 de tezede doctor habilitat şi peste 93 teze de doctor.
Este membru al Academiei Internaţionale deŞtiinţe despre natură şi societate (Rusia), membru
al Societăţii geneticienilor şi amelioratorilor din Republica Moldova, membru al Societăţii botaniştilora Republicii Moldova, membru al Asociaţiei internaţionale a biologilor, secţia embriologia plantelor.
Redactor-şef al unui şir de publicaţii din ţară şi din
Ucraina, redactor-şef al revistei ştiinţifice „Revista
Botanică”.
Pentru activitatea fructuoasă a fost decorat cu unşir de distincţii: „Om emerit”, Cavaler al Ordinului„Gloria muncii”, medalia „Георгий Победоносец”,
medalia „Dimitrie Cantemir”, Doctor Honoris Causa al Universităţii „Al. I. Cuza” din Iaşi, România,este decorat cu Ordinul Republicii.
Acad. Gheorghe Duca, preşedintele AŞM
Acad. Teodor Furdui, vicepreşedintele AŞM
Dr. Alexandru Teleuţă, directorul Grădinii
Botanice (Institut) a AŞM

nr. 1(24), martie 2012 - 163

Akademos
UN STRĂLUCIT (NEO)ROMANTIC
Eugeniu Dogala 75 de aniNăscut la 1 martie 1937, în s. Mocra, azi r-nul
Râbniţa
Compozitor. Membru titular al Academiei deŞtiinţe a Moldovei (1992)Viaţa şi activitatea lui Eugen Doga, ca şi cea acontemporanilor săi, se desfăşoară în perioada istorică crucială marcată de prăbuşirea URSS, destrămarea regimurilor totalitare şi a ideologiei internaţionalismului socialist, de aspiraţia la independenţa
de stat şi de renaştere a conştiinţei naţionale.
Un proces aproximativ similar a avut loc în epoca romantică. Cel mai de seamă rezultat al mişcărilor naţionale din acea epocă îl constituie apariţia
şi formarea şcolilor artistice naţionale. Anume pe
parcursul sec. al XIX-lea s-au format şcolile muzicale rusă, română, cehă, ungară, norvegiană etc.
Reprezentanţii artei componistice ale acestor şcoli
au apelat pe larg, pe de o parte, la complexul mijloacelor morfologice şi sintactice format în muzica
romantică universală, iar pe de alta – la tradiţia naţional-folclorică, deoarece anume folclorul muzicaleste de fapt paza principală a dimensiunii sonore amatricei stilistice naţionale.
Folclorul de baştină, arta lăutarilor au devenito adevărată sursă de inspiraţie pentru Eugen Doga.
Apropo, compozitorul nu se limitează la asimilarea
şi interpretarea artistică a elementelor folclorului
românesc. Muzica din filmul O şatra urcă la cer(1976) a asimilat trăsături caracteristice folcloruluiţigănesc. Cântecul Visam-ghiceam (Думала-гадала)pe versurile lui F. Ciuev din filmul Vara ostaşului

164 - nr. 1(24), martie 2012

Dedov se axează pe intonaţii specifice cânteculuitărăgănat rusesc.
Deviza tuturor compozitorilor romantici era
contopirea organică a elementelor folclorice cu genurile, formele, morfologia şi sintaxa artei muzicale
profesioniste. Acest imperativ romantic a mai rămas
în vigoare şi în creaţia componistică nonavangardistă din sec. XX şi începutul sec. al XXI-lea. Doga nu
numai constituie o excepţie, dimpotrivă, el manifestă din plin vitalitatea testamentului romantic.
Tradiţiile romantice au influenţat prima compoziţie de amploare scrisă de Doga. Este vorba de olucrare de licenţă compusă la conservator sub îndrumarea profesorului Solomon Lobel – poemul simfonic inspirat din stampa lui Aurel David Mama. Osă reamintim acel fapt, că una din primele lucrări
simfonice de amploare scrise de renumitul George Enescu este Poema română, că cele mai reuşite
opusuri simfonice ale întemeietorilor componisticii
basarabene sunt două poeme simfonice de Eugen
Coca şi Poemul Nistrului de Ştefan Neaga. Poemul
simfonic i-a atras atenţia lui Doga ca fiind specia desorginte romantică.
Acest poem a schiţat două predilecţii de creaţie
ale autorului, fiind, pe de o parte, o lucrare instrumentală, iar pe de alta – cuprinzând anumite impresii extramuzicale. Trecând în revistă calea parcursă
de compozitor din perspectiva istorică contemporană, putem conchide că direcţia întâi se plasează în
umbra direcţiei a doua bazată pe sinteza muzicii cucelelalte specii artistice. Apropo, cele mai reuşite
lucrări instrumentale compuse de Doga au fost concepute ca elemente componente ale muzicii teatrale
şi cinematografice. Sonetul pentru clavecin şi orchestră scris pentru filmul Valul verde, de exemplu,
se interpretează adeseori ca o piesă de sine stătătoare fiind înalt apreciată nu numai în republică, ci şipeste hotarele ei.
Sinteza muzicii şi poeziei este proprie liedurilor, romanţelor şi lucrărilor corale scrise de Doga.
Despre sinteza muzicii cu teatrul şi cinema mărturisesc mai mult de o sută de pelicule cinematograficeşi televizate sonorizate de Doga, zeci de spectacole
teatrale realizate cu participarea nemijlocită a compozitorului. Este evaluată la justa sa valoare muzica
lui Doga inspirată din dramaturgia lui Vasile Alecsandri, Aurel Busuioc, Ion Podoleanu, Ion Druţă,Dumitru Matcovschi. Fiind contemporan şi prieten
al lui Emil Loteanu, Gheorghe Vodă, Vlad Ioviţă,Valeriu Gagiu, Mihai Volontir, Ion Ungureanu, Eugen Doga a colaborat fructuos cu aceşti artişti.
Un capitol aparte din palmaresul muzical al lui
Doga îl prezintă lucrările create împreună cu poetul,

Jubileu
dramaturgul şi regizorul Emil Loteanu. Ne referim
la filmele Lăutarii, O şatra urcă la cer, Gingaşa
şi tandra mea fiară, Ana Pavlova, Maria Mirabellaînalt apreciate la festivalurile de prestigiu din SanSebastiano, Palermo, Bucureşti, Moscova. O menţiune specială se cere a fi făcută în privinţa fermecătorului Vals din filmul Gingaşa şi tandra mea fiară.
De acest vals a fost încântat ex-preşedintele SUA
Ronald Reagan.
Paradigma romantică are un caracter atotcuprinzător în cea mai reprezentativă şi voluminoasă
lucrare de sinteză – baletul Luceafărul. Aici romantismul se dezvăluie şi ca metodă artistică, şi ca
cel mai de seamă component al spectrului stilistic.
Complexul romantic al opoziţiilor binare a pătruns
pe deplin în lucrarea lui Eminescu-Loteanu-Doga.
Aici sunt opuse asemenea categorii ca realitatea –visul, pământul – cosmosul, cotidianul – transcendentalul, trecătorul – eternul, banalul – nobilul, lumea de rând – geniul. La un pol se situează oamenii
şi situaţiile concrete, „întrupate”, senzuale. La unalt pol se plasează anumite idealuri, categorii abstracte, cam efemere. Pe parcurs domină dorul infinitde ideal. Însuşi Luceafărul este întruchiparea idealului romantic. Razele stelei Luceafăr au pătruns
mai întâi de toate în liedurile şi romanţele inspirate
din poezia lui Eminescu. Ne referim la ciclul Ochiultău iubit, la unele lieduri din ciclurile Zi cu soare
şi Meditaţie.
De menţionat că genurile de lied, de romanţă
s-au format în epoca romantică şi nu şi-au pierdut
actualitatea până în zilele noastre. Creaţia lui Doga
atestă elocvent acest fapt. În plus, unele lieduri şicoruri ale compozitorului se axează pe principiile
poematice, care, la rândul său, au sorgintea romantică. Inima veacului pe versuri de Andrei Strâmbeanu
sau Curcubeul alb după Emil Loteanu, bunăoară,sunt de fapt adevărate poeme corale. Un loc important în creaţia lui Doga îl ocupă liedurile influenţate
de baladă având sorginte dublă: atât folclorică, câtşi profesionistă romantică.
Anume epoca romantismului a impulsionat
exploziv evoluţia melodicii, armoniei, structurilor
ritmice, modale, în genere – a morfologiei şi sintaxei artei muzicale. Forţa majoră a muzicii lui Doga
constă în melodicitatea ei. Este şi firesc că melodia
de largă respiraţie culminează în lucrările vocale
ale compozitorului. Structurile ritmice ale lucrărilor
semnate de Doga sunt extrem de depărtate de cele
inventate de către inovatorii majori ai artei componistice din sec. XX. Asemenea reprezentanţilor romantismului, pe de o parte, şi a muzicii de estradă,pe de alta, Doga preferă pulsarea ritmică tipică pen-tru vals şi marş pe al cărei fundal se înalţă parlando
rubato provenit din folclorul liric şi epic românesc.
Liedurile, romanţele, muzica cinematografică
şi teatrală a lui Doga au căpătat o largă răspândiregraţie artei interpretative a minunatei soprano Maria Bieşu, cunoscutelor interprete Edita Pieha, Sofia
Rotaru, Anastasia Lazariuc, Nadejda Cepraga, Margareta Ivanuş, Svetlana Strezeva, a lui Iosif Kobzon, Ion Suruceanu, Mihai Bătrânu, Iurie Sadovnic
ş.a. În liedurile de estradă Doga apelează mai ales
la exprimarea pasionată, plină de un adevărat avântromantic. Din acest punct de vedere, îl putem compara cu Francis Lai, Michel Legrand, Charles Aznavour din Franţa, cu Raimonds Pauls din Letonia,
Mihael Tariverdiev, Andrei Petrov, Alexandr Zaţepin din Rusia.
Lui Doga nu-i sunt prielnice inovaţiile radicaleîn domeniul tehnicii componistice, în ceea ce ţinede transfigurarea morfologiei şi sintaxei muzicale.
Cu toate acestea, impozitorul în niciun caz nu seîndreaptă spre triviala conservare şi multiplicare a
tradiţiilor. Altfel spus, creaţia lui Doga este în egală
măsură detaşată atât de radicalismul inovator, cât şide stagnarea academistă.
Născută în mediul sovietic, în timpurile romanţiozităţii idealurilor comuniste, trecută prin furtunoasele schimbări ideologice, culturale şi esteticela răspântia anilor 1980-1990, muzica lui Doga s-a
manifestat în paralel cu transfigurarea avangardismului postbelic în neo- şi postavangardism, acestea
fiind dimensiunile de bază ale artei universale contemporane. Una dintre direcţiile-cheie din cadrul
postavangardei moderne o constituie neoromantismul, manifestându-se ca mişcare de rezistenţă
faţă de dezumanizarea artei declanşată deschis sau
voalat de către reprezentanţii antiromantismului interbelic şi postbelic. Bazele romantice ale muzicii
lui Doga se înscriu organic în această reanimare aromantismului şi a romanţiozităţii fără de care arta
ar fi fost lipsită de rezonanţa cu cele mai adânci şitainice nivele ale spiritului omenesc.
Dr. hab., prof. univ. Vladimir AXIONOVInstitutul Patrimoniului Cultural al AŞM

nr. 1(24), martie 2012 - 165

AkademosVOCAŢIE DE ETNOLOG
Doctor, conferenţiar universitar
Elena Postolachi
la 70 de aniNăscută la 10 martie 1942, în satul Ţaul, raionul Donduşeni.
Etnolog. Domeniul ştiinţific: textilele populare, istoria meşteşugurilor artistice, educaţia
etnicităţii, transmiterea meşteşugurilor prin mijloace moderne către viitor. Doctor în etnologie(1985).
Elena Postolachi s-a format ca cercetător în anii
optzeci ai sec. XX. Ulterior, a triat şi şi-a perfecţionat arsenalul său investigativ, a acumulat noi tehnici
de cercetare. A păstrat însă neschimbată atitudinea
sa faţă de valorile culturii populare. Din acea perioadă şi-a asumat un program integral de cercetarecare, în accepţia noastră, este constituit din trei trepte corelate între ele.
Cea dintâi constă în identificarea faptelor de cultură tradiţională în chiar mediul lor de existenţă. A
condus împreună cu profesorul Valentin Zelenciucdouă decenii la rând (în anii 1970-1980) cercetările
de teren, organizate vara de către Secţia de Etnografie a Academiei de Ştiinţe. A fost o perioadă prodigioasă de investigaţii, foarte importantă prin faptul
că fenomenele culturii populare erau încă viabile.
Echipele de cercetători erau constituite din oamenide ştiinţă de la Academie şi din studenţi de la facultăţile de profil. A contribuit mult la documentarea
fenomenelor culturii populare prin elaborarea rapoartelor acestor expediţii, păstrate în Arhiva Ştiinţifică a Academiei de Ştiinţe a Moldovei.
Cea de-a doua treaptă a programului său ştiinţific vizează elaborarea şi publicarea lucrărilor însfere puţin investigate, în virtutea specificităţii acestora. La începutul carierei sale ştiinţifice a ales ca

166 - nr. 1(24), martie 2012

obiect de cercetare ţesăturile populare care, înglobând activitatea multiseculară a multor generaţii decreatori, a devenit un domeniu de referinţă al culturii
tradiţionale. A susţinut teza de doctor în istorie privind morfologia ţesăturilor populare moldoveneşti
în anul 1985 la Institutul de Etnografie „MikluhoMaklai” din Moscova. Ulterior a publicat variantaîmbunătăţită a lucrării în monografia Молдавское
народное ткачество (Chişinău, 1987, 209 p.).
Pentru prima oară lucrarea antrena în circuitul ştiinţific un ansamblu de ţesături, destul de reprezentativ
numeric, tehnic şi artistic, foarte important pentru aînţelege modul de viaţă al comunităţilor care le-aucreat şi utilizat. A dezvoltat această idee în carteaalbum Covorul moldovenesc (Chişinău, 1990, 132p.), publicată împreună cu profesorul Valentin Zelenciuc. Pentru argumentarea valenţelor covorului
tradiţional autorii au prezentat piese din patrimoniul
mai multor muzee, atât din republică, cât şi din afara hotarelor ei. În lucrarea Modificări în arta covorului moldovenesc (sec. XX), publicată în BuletinŞtiinţific. Revistă de Etnografie, Ştiinţele Naturii şi
Muzeologie (vol. 11 (24), Chişinău, 2010), a tratat
particularităţile covoarelor alese în secolul trecut,înainte ca ele să devină istorie, identificând cauzele
dispariţiei acestora.
Angajarea etică şi vocaţia socială a Elenei Postolachi se observă cel mai bine în activitatea circumscrisă celei de a treia treaptă a programului săuştiinţific, care, reunindu-le pe primele două, le conferă un plus de finalitate. Cercetătoarea s-a implicat
în soluţionarea unor probleme economice în anii
optzeci ai sec. XX, când, fiind membră a consiliului
artistic al Asociaţiei Meşteşugurilor Artistice Artizana, monitoriza corespunderea producţiei întreprinderii cu tradiţia. În anul 1991, după mai multe
demersuri, a reuşit să obţină constituirea Secţiei deCercetare a Meşteşugurilor Populare Artistice în cadrul Secţiei de Etnografie şi Folclor a Academiei deŞtiinţe a Moldovei. A condus această unitate timp
de 15 ani, încercând să ofere meşteşugurilor ceea ce
n-au avut până atunci – şansa de a fi studiate. Pentru
prima oară acestea erau investigate în ipostaza lor
ternară: trecut, prezent şi posibil viitor. .
O altă dimensiune a activităţii din această perioadă o reprezintă elaborarea Conceptului Bazele
etnografiei şi artei naţionale în procesul de creştere
a generaţiei tinere şi promovarea acesteia în mediile ştiinţifice şi educaţionale (A se vedea şi: Postolachi E., Bălteanu I., Iarovoi V. Bazele etnografiei
în instruirea generaţiei tinere şi păstrarea imaginiinaţionale, apărut în Revista de Etnografie, nr. 1,

JubileuChişinău, 2005, p. 177-185). Acesta va fi aplicat şi
dezvoltat în procesul elaborării mai multor lucrări
cu profil didactic
În anul 2006, în contextul optimizării infrastructurii sferei ştiinţei şi inovării, prin absorbţie, grupul
condus de dr. Elena Postolachi, împreună cu cercetătorii muzeografi ai Muzeului Naţional de Etnografie şi Istorie Naturală, a fondat Secţia de Etnografie
a instituţiei muzeale. Priorităţile cercetării nu s-au
schimbat esenţialmente. Acestea au fost centrate pe
punerea în valoare a moştenirii artistice, pornind dela patrimoniul muzeal. Acum când nu se mai pot organiza expediţii ştiinţifice de amploare, este o marefavoare să dispui de o bază de cercetare atât de bogată.
Eforturile i-au fost răsplătite de-a lungul activităţii sale prodigioase. I s-a conferit titlul onorific
Eminent al Culturii (1980), gradul de Cercetător ştiinţific la specialitatea etnografie (1990), Om Emerit(2008). Este membru al Consiliului specializat pentru susţinerea doctoratelor în etnologie, antropologie
culturală şi istorică, conducător ştiinţific pentru elaborarea tezelor de doctorat, titular de cursuri universitare din domeniul etnologiei şi etnografiei, expert
în elaborarea manualelor de educaţie tehnologică,coordonator ştiinţific în problemele meşteşugurilor
populare artistice, preşedintele Centrului de Etnologie şi Ecologie Umană. Are peste 150 de lucrări
publicate în ţară şi peste hotare, inclusiv articole,studii, monografii şi manuale, iar prin ele se oferă
tot atâtea şanse culturii noastre artistice tradiţionale,
liant sigur al identităţii şi perpetuării în timp.
Elena Postolachi deţine premii, medalii şi diplome pentru participare la diverse expoziţii cu
elaborări deosebite: Medalia de bronz pentru promovarea artei din Moldova (1987, Cehoslovacia);
cinci Diplome de gradul 1 şi Medalia de Aur specială pentru ciclul de lucrări în domeniul designului
industrial etc.
Cu ocazia acestei minunate aniversări, adresăm
doctorului Elena Postolachi urări în spiritul frumoaselor noastre tradiţii populare: s-aveţi sănătate lungă,încât să v-ajungă pe toată viaţa; fie-vă voia bună,încât să împărţiţi la toţi şi să primiţi pe măsură; săfiţi bogată precum este cultura tradiţională pe care opromovaţi; să vă fie de bine cu această împlinire onorabilă şi să bateţi suta, ca să confirmaţi, ca etnolog ce
sunteţi, care este măsura unui veac de om!

Varvara Buzilă,secretar ştiinţific, MNEIN

CRITICUL CONSIDERĂRILOR
ŞI RECONSIDERĂRILOR
Membrul corespondent al AŞM
Nicolae Bileţchi
la 75 de aniNăscut la 12 martie 1937 în satul OprişeniRădăuţi, azi regiunea Cernăuţi, Ucraina.
Critic şi istoric literar, domeniul ştiinţific: literatira română contemporană. Doctor habilitat
în filologie (1987), profesor universitar (1997),
membru corespondent al Academiei de Ştiinţe a
Moldovei (1992).
Prin tot ce a publicat membrul corespondent
Nicolae Bileţchi de-a lungul anilor, şi-a impus forţa unui savant cu impact. Lucrările Domniei Salese axează pe probleme de istorie şi teorie literară,pe cercetarea procesului literar contemporan din
Basarabia. Modul în care a receptat şi interpretat
savantul fenomenul literar basarabean şi cum au
fost evaluate contribuţiile sale de către colegii debreaslă se regăseşte în cartea Nicolae Bileţchi la ora
reconsiderărilor (Magna Princeps, 2012), editată deInstitutul de Filologie al AŞM. Publicaţia se vrea unomagiu lui Nicolae Bileţchi, cu ocazia împlinirii, la
12 martie curent, a onorabilei vârste de 75 de ani.
Itinerarul de savant al lui Nicolae Bileţchi n-a
fost unul linear şi nici lipsit de confruntări, dileme,reveniri şi prefaceri creatoare. Despre cum a evoluat eul biografic în cel creativ şi cum s-au intercondiţionat aceste două dimensiuni existenţiale în
destinul lui Nicolae Bileţchi, ne vorbeşte însuşi autorul într-un vast capitol introductiv, intitulat: Între
eul biografic şi destinul bibliografic. Cercetătorul
consideră că formaţia lui ştiinţifică era anticipată
încă din frageda copilărie şi că a învăţat mai întâi
de toate, la Universitatea Celor Şapte Ani de Acasă.
O educaţie sănătoasă, bazată pe principii morale, pe

nr. 1(24), martie 2012 - 167

Akademos
lecturi bune a pregătit terenul pentru evoluţia savantului de mai târziu. Despre realizările sale ştiinţifice,Nicolae Bileţchi vorbeşte mai puţin. Cu o modestie
proverbială, menţionată de acad. Gheorghe Duca în
prefaţa volumului, exegetul îl lasă cititor să judece
despre efortul său de o viaţă.
Capitolul Studii-repere ale concepţiei ştiinţificea criticului ne introduce în laboratorul de creaţie alui N. Bileţchi. Metoda de analiză a exegetului e
cea dialectică, prin care sunt prezentate problemele
cu care se confruntă proza: poziţionarea acesteia între tradiţie şi inovare, între imperativele afirmării şi
restricţiile integrării. În acest compartiment se conturează concepţia bine articulată a criticului asupra evoluţiei romanului basarabean în sec. XX, suntpuse pe tapet disocieri despre poetica romanului,
despre structurile acestuia, despre cuceririle în planestetic ale genului. Al. Burlacu menţionează că teoria cercetătorului asupra romanului se deosebea decea a lui Vasile Coroban şi era ilustrată prin concepte fundamentale, cum ar fi: eposul nuvelistic şi celromanesc, imaginea lumii şi imaginea omului, simbioza liricului şi a dramaticului în structura epiculuide tip nou, spaţiul şi timpul artistic, adică problema
cronotopului artistic. O atenţie deosebită exegetul aacordat-o literaturii bucovinene, în special scriitorilor Vasile Leviţchi, Mircea Lutic, Mircea Streinuletc., despre creaţia cărora a scris studii consistente.
De o atenţie aparte a beneficiat opera lui Ion Druţă,cercetătorul poposind în mai multe exegeze asupra
personajelor, a substratului meditativ al prozelor
scriitorului. Importantă este perspectiva înnoitoare de cercetare, în special a dramei Casa mare, încare, după propria-i mărturisire, mută accentul „depe eveniment pe sentiment, de pe fabulă pe subiect,punând astfel într-un echilibru perfect realitatea
obiectivă şi răsfrângerea ei în imagine subiectivă”.
Atitudinea e polemică, cercetătorul căutând să înţeleagă unde anume s-a produs ruptura lui Ion Druţă
de valorile naţionale şi care este impactul scriitorului asupra literaturii naţionale.

ACADEMIA DE ȘTIINŢE A MOLDOVEIINSTITUTUL DE FILOLOGIE

Nicolae BILEŢCHI

LA ORA
RECONSIDERĂRILOR

Princeps Magna, 2012

168 - nr. 1(24), martie 2012

Contribuţia ştiinţifică a lui Nicolae Bileţchi seconturează nu mai puţin în studiile despre dramaturgie, exegetul încercând să cuprindă genul în datele lui esenţiale: particularităţile conflictului interior şi exterior, situaţia dramatică, acţiunea, formele
dialogului şi ale monologului. Meritul lui e că „aurmărit să cerceteze aceste componente nu în mod
izolat, ci în interdependenţă, în dialectica lor extrinsecă şi intrinsecă” (Mihail Dolgan).
Un alt compartiment al cărţii este consacrat
aprecierilor critice ale confraţilor de condei. Acribia
cercetătorului avizat, care înfruntă fenomenul literar
contemporan în toată complexitatea sa ,este semnalată de voci precum Iurii Kojevnicov, conducătorul
tezei de doctorat şi mentorul cel mai important al
cercetătorului, Ion Ciocanu, Mihai Cimpoi, AndreiŢurcanu, Mihail Dolgan, Alexandru Burlacu, Timofei Roşca, Dumitru Apetri ş.a.
Fiind exeget al unor genuri în devenire, cum
erau în perioada sovietică drama şi romanul, N. Bileţchi este văzut ca un istoric literar „de frontieră”(M. Cimpoi), de o „creativitate perpetuă” (Ion Ciocanu). Cert e că Nicolae Bileţchi este un critic al„considerărilor şi reconsiderărilor” (Mihai Cimpoi).
După anumite cedări ideologiei timpului, Analizele
şi sintezele critice indică etapa reconsiderărilor încreaţia lui N. Bileţchi. „Ele etalează realibilitarea
spiritului combativ, decelarea adevărului de minciună, impun un model generativ, capabil, în această
mult-prea-întinsă-epocă-de-tranziţie, să facă ordine
nu numai în valori, dar şi în principiile de moralitate a savantului format în plin regim totalitar”(Alexandru Burlacu) şi contribuie în mare măsură
„la o înţelegere aprofundată a operelor druţiene şi,parţial, a întregii literaturi basarabene postbelice”(Ion Ciocanu). Din aprecierile critice ale colegilor
se desprinde ideea că lucrările lui Nicolae Bileţchi
au adus limpeziri axiologice în literatura din Basarabia şi au impus revizuiri serioase a coeficientului
valoric al scrierilor lui Ion C. Ciobanu, Ion Druţă,
Vladimir Beşleagă, Vasile Vasilache, Aureliu Busuioc, George Meniuc, Serafim Saka, Mihail G.
Ciubotaru, Nicolai Costenco, Gheorghe Malarciuc,
Alexei Marinat, Vera Malev, Dumitru Matcovschi,
Nicolae Esinencu etc.
Celelalte compartimente ale cărţii cuprind interviuri, polemici, contribuţia criticului în procesul deredeşteptare naţională, în special în bătălia pentru
limba română. Bibliografia selectivă din final omologhează publicaţiile lui N. Bileţchi de-a lungul
anilor, iar Viaţa în imagini din ultimul capitol întregeşte profilului uman şi ştiinţific al savantului.
De o eleganţă solemnă, distins în atitudine şi expresie, domnul Nicolae Bileţchi ne dă astăzi o lecţie
de tinereţe şi vigurozitate a spiritului. La mulţi ani lafel de tineri şi viguroşi, domnule academician!
Dr. Nina Corcinschi