MINISTERUL EDUCAŢIEI AL REPUBLICII MOLDOVAEDUCAŢIA CIVICĂ
Curriculum
pentru învăţămîntul gimnazial(clasele V-IX)

Chişinău, 2010
1

Aprobat:- la şedinţa Consiliului Naţional pentru Curriculum, proces verbal nr.10 din
21 aprilie 2010;- prin ordinul Ministrului Educaţiei nr. 245 din 27 aprilie 2010
Echipele de lucru
Curriculumul modernizat (2010):
Parlicov Eugenia, consultant principal, ME;
Pogolşa Lilia, doctor conferenţiar, I.Ş.E.;
Solovei Rodica, doctor în istorie, I.Ş.E.;
Mija Violeta, cercetător ştiinţific, I.Ş.E;
Cerbuşca Pavel, doctor în pedagogie, cadru didactic, LT “Gaudeamus”;
Afteni Ludmila, master în psihologie, cadru didactic, LT “A. Mateevici”, Căuşeni.

Ediţia I (2009):
Pogolşa Lilia, doctor conferenţiar, I.Ş.E.;
Bucun Nicolae, doctor habilitat în psihologie, profesor universitar, I.Ş.E.;
Bolboceanu Aglaida, doctor habilitat în psihologie, profesor universitar, I.Ş.E.;
Cara Angela, doctor în pedagogie, I.Ş.E.;
Solovei Rodica, doctor în istorie, I.Ş.E.;
Mija Violeta, cercetător ştiinţific, I.Ş.E.;
Parlicov Eugenia, consultant principal, ME;
Munteanu Anatol, jurist, director Centrul pentru Drepturile Omului;
Vacarciuc Olga, jurist, director Centrul pentru Drepturile Omului;
Baxan Ina, doctorandă, I.Ş.E.

2

Preliminarii
Curriculumul gimnazial la educaţia civică constituie suportul didactic de bazăadresat profesorului întru direcţionarea şi sistematizarea activităţii acestuia, proiectarea, organizarea şi desfăşurarea eficientă a procesului educaţional la disciplina respectivă.
Curriculumul gimnazial la educaţia civică are următoarele funcţii:• oferă repere actualizate privind proiectarea didactică şi desfăşurarea procesului educaţional la disciplină din perspectiva unei pedagogii axate pecompetenţe;• asigură desfăşurarea procesului de predare-învăţare-evaluare la educaţia
civică orientat spre formarea de competenţe integratoare;• constituie actul normativ de bază pentru elaborarea manualelor şcolare, aghidurilor metodologice şi a altor materiale de suport la disciplina educaţie
civică.
Curriculumul este destinat elevilor şi profesorilor de educaţie civică dininstituţiile preuniversitare, precum şi celor universitare, antrenaţi în formareainiţială a pedagogilor, specialiştilor direcţiilor învăţămînt, tineret şi sport carepatronează disciplina respectivă, autorilor de manuale şi de ghiduri metodologice.
Actualul curriculum a fost elaborat din perspectiva trecerii de la modelul de proiectare curriculară centrat pe obiective la modelul centrat pe competenţe. Competenţa şcolară este un ansamblu/sistem integrat de cunoştinţe, capacităţi, deprinderi
şi atitudini dobîndite de elevi prin învăţare şi mobilizare în contexte specifice derealizare, adaptate vîrstei elevului şi nivelului cognitiv al acestuia, în vederea soluţionării unor probleme cu care acesta se poate confrunta în viaţa reală. Adoptarea unuinou model de proiectare curriculară este determinată de cerinţele societăţii actuale şide necesitatea de a realiza unitatea de concepţie a programelor educaţionale la nivelul treptei de învăţămînt gimnazial. Spre deosebire de varianta precedentă, prezentul
Curriculum este elaborat din perspectiva concepţiei formării la elevi a competenţelor cu caracter de integrare în comunitate.
I.
Concepţia didactică a disciplinei
Disciplina Educaţie civică se profilează în actualul context educaţional, ca un
demers complex, ale cărui dimensiuni – educaţie pentru identitate, educaţie pentru
valorile naţionale şi general-umane, educaţie pentru democraţie şi civism, educaţie pentru promovarea sănătăţii fizice şi psihice, educaţie pentru creştere personală şi carieră,– se înscriu într-o nouă paradigmă, care îşi propune extinderea cadrului
problematic al şcolii şi al familiei către mediul socio-cultural.
3

Scopul major al disciplinei Educaţie civică: formarea calităţilor cetăţeanului
activ şi responsabil, promotor al valorilor naţionale, general-umane şi democratice,capabil să-şi asume responsabilitatea pentru propriul destin şi destinul comunităţii.
Actualitatea disciplinei este determinată şi de Recomandarea Parlamentului European şi a Consiliului Uniunii Europene privind competenţele-cheie din perspectivaînvăţării pe parcursul întregii vieţi (2006/962/EC) care conturează, pentru absolvenţii
învăţămîntului obligatoriu, un „profil de formare european”. În acest sens, disciplina
educaţie civică urmăreşte formarea sentimentului de devotament statului Republica
Moldova la toţi cetăţenii acestuia, indiferent de origine etnică, cultură, convingeri,
precum şi formarea identităţii, manifestată în identitate personală şi identitate civică,în vederea participării lor active la construirea unei societăţi democratice la nivelul
comunităţii locale, naţionale, europene şi globale.
Dreptul la sănătate este unul din drepturile fundamentale ale omului. Sănătatea
individului este definită de către Organizaţia Mondială a Sănătăţii drept “o starede bine fizică, mentală şi socială şi nu doar absenţa bolii sau a infirmităţii”. Din
perspectivă publică, sănătatea constituie, datorită imenselor sale implicaţii individuale, sociale şi demografice, unul dintre obiectivele cele mai vizate de politicile şi
strategiile guvernamentale din întreaga lume. Realizarea acestuia va permite tuturor
oamenilor să ducă o viaţă productivă din punct de vedere economic şi social.
Deaceea educaţia civică în gimnaziu vizează însuşirea de către elevi nu doar acunoştinţelor despre drepturile şi îndatoririle fundamentale ale omului şi formarea
trebuinţei de a le realiza în viaţa cotidiană; educarea respectului faţă de legile şi simbolurile statului, dezvoltarea conştiinţei naţionale şi a spiritului civic; ci şi formarea
unei atitudini responsabile faţă de propria sănătate ca valoare personală şi socială;stimularea activităţii sociale şi economice; asumarea responsabilităţii pentru propriul destin şi destinul cominităţii.
Curriculumul de Educaţie civică a fost elaborat în variantă modulară. Fiecare
modul didactic urmînd să răspundă următoarelor cerinţe fundamentale:• să prezinte sau să definească un ansamblu de situaţii de învăţare;• să posede o funcţie proprie şi să vizeze formarea unor competenţe clar definite;• să propună strategii educaţionale în vederea orientării elevului şi/sau a profesorului, oferindu-le un feed-back;• să poată să se integreze în itinerariile şi logica abordării trans şi interdisciplinare.
Modulele sînt elaborate în coerenţă verticală precum şi orizontală, prin raportare la achiziţiile de trunchi comun stipulate pentru clasele respective.
Activităţile realizate în cadrul orelor de Educaţia civică vor fi completate cu
activităţi educative în şcoală, activităţi extraşcolare, activităţi în parteneriat cu familia şi comunitatea.
4Principiile educaţiei civice:
Curriculumul la educaţia civică este fondat pe principiile:• axiologic;• învăţării centrate pe elev;• compatibilizării curriculumului naţional cu experienţele şi practicile statelor
europene;• coerenţei intra- şi interdisciplinare, intra- şi intercurriculare;• accesibilităţii;• învăţării prin acţiune.
III. Competenţe-cheie/transversale transdisciplinare pe treptede învăţămînt
1. Competenţe de învăţare/de a învăţa să înveţi
• Competenţa de planificare şi organizare a propriei învăţări, atît individual,cît şi în grup.
2. Competenţe de comunicare în limba maternă/limba de stat
• Competenţa de realizare a unor contacte comunicative constructive în limba
de stat /limba maternă atît oral, cît şi în scris.
• Competenţa de utilizare adecvată în limba maternă/limba de stat a terminologiei specifice disciplinelor de învăţămînt studiate la treapta gimnazială.
3. Competenţe de comunicare într-o limbă străină
• Competenţe de a comunica într-o limbă străină în situaţii cunoscute, modelate.
4. Competenţe de bază în matematică, ştiinţe şi tehnologie• Competenţe de a dobîndi şi a aplica cunoştinţe de bază din domeniul matematică, ştiinţe ale naturii şi tehnologii în rezolvarea unor probleme şi situaţii
din cotidian.
5. Competenţe acţional-strategice• Competenţe de a identifica probleme acţional-strategice şi a propune soluţii
de rezolvare.
• Competenţe de a-şi planifica activitatea, de a prognoza rezultatele aşteptate.
• Competenţe de a elabora strategii de activitate în grup.
6. Competenţe digitale, în domeniul tehnologiilor informaţionale şi comunicaţionale (TIC)• Competenţe de utilizare în situaţii reale a instrumentelor cu acţiune digitală
(telefonul, teleghidul, calculatorul electronic etc.).
• Competenţe de a crea documente şi a utiliza serviciile electronice de bază(e-guvernare, e-business, e-educaţie, e-sănătate, e-cultură), în comunicare şidobîndirea informaţiilor, inclusiv reţeaua Internet.
5

7. Competenţe interpersonale, civice, morale• Competenţe de a lucra în echipă, de a preveni şi rezolva situaţiile de conflict.
• Competenţe de a accepta şi a respecta valorile fundamentale ale democraţiei, a practicilor democratice şi a drepturilor omului.
• Competenţe de a se comporta în situaţii cotidiene în baza normelor şi valorilor moral-spirituale.
8. Competenţe de autocunoaştere şi autorealizare• Competenţe de a se autoaprecia adecvat şi a-şi valorifica potenţialul pentru
dezvoltarea personală şi autorealizare.
• Competenţe de a alege modul sănătos de viaţă.
• Competenţe de a se adapta la condiţii noi.
9. Competenţe culturale, interculturale (de a recepta şi de a crea valori)• Competenţe de receptare a culturii naţionale şi a culturilor europene.
• Competenţe de a aprecia diversitatea culturală a lumii şi de a fi tolerant lavalorile culturale ale altor etnii.
10. Competenţe antreprenoriale• Competenţa de a se orienta în domeniile profesionale din economie şi viaţa
socială în vederea selectării viitoarei profesii.
• Competenţe de utilizare a regulilor de elaborare a unor proiecte de cercetareşi dezvoltare simple în domeniul antreprenorial.
IV. Competenţe specifice ale disciplinei Educaţie civică
1. Investigarea/aprecierea faptelor şi evenimentelor sociale din comunitatea
locală, naţională, europeană;2. Ilustrarea prin fapte a apartenenţei la familie, comunitate, statul Republica
Moldova, Europa;
3. Aplicarea strategiilor de prevenire şi ameliorare a problemelor de sănătate;
4. Cooperarea în realizarea unor proiecte la nivel de instituţie/comunitate;
5. Valorificarea oportunităţilor de dezvoltare personală şi integrare socio-profesională reuşită.
V.

Repartizarea unităţilor de conţinut pe clase şi pe unităţi de timp
Administrarea disciplinei

Statutul
disciplinei

Disciplină
obligatorie

Aria
Curriculară

ClasaŞtiinţe
socio-umanistice

V
VI
VII
VIII
IX

6

Nr. de unităţi
de conţinut
pe clase
22
22
22
23
24

Nr.de ore pe an
34
34
34
34
34

Clasa

V

VI

VII

VIII

IX

Unităţi de conţinut
Omul – fiinţă socială
Societatea democratică
Viaţa şi sănătatea – valori personale şi sociale
Dezvoltarea personală şi orientarea pentru carieră
Omul – fiinţă socială
Societatea democratică
Viaţa şi sănătatea – valori personale şi sociale
Dezvoltarea personală şi orientarea pentru carieră
Omul – fiinţă socială
Societatea democratică
Viaţa şi sănătatea – valori personale şi sociale
Dezvoltarea personală şi orientarea pentru carieră
Omul – fiinţă socială
Societatea democratică
Viaţa şi sănătatea – valori personale şi sociale
Dezvoltarea personală şi orientarea pentru carieră
Omul – fiinţă socială
Societatea democratică
Viaţa şi sănătatea – valori personale şi sociale
Dezvoltarea personală şi ghidarea în carieră

Nr.
de subiecte
7
6
5
4
7
6
4
5
4
6
6
6
5
6
5
7
5
5
6
8

VI. Subcompetenţe, sugestii de conţinuturi, activităţi de învăţare şi evaluare
Clasa a V-a
Subcompetenţe

Sugestii conţinuturi
I. Omul – fiinţă socială

• Definirea identităţii, unici- 1.
tăţii persoanei şi a diferen2.
ţelor umane;• recunoaşterea nevoii deimagine de sine şi de rela- 3.
ţii interpersonale;• identificarea modelelor de 4.
comportament în relaţii cu
5.
ceilalţi.

Activităţi de învăţare şi
evaluareIdentitatea persoanei. Ac- • Exerciţii de caracterizare
tele de identitate.
a propriei persoane;Asemănări şi diferenţe ale • joc de rol pentru identififiinţelor umane.
carea asemănărilor şi diValorile şi normele morale
ferenţelor persoanelor;în familie, societate.
• exerciţii de simulare a
Respectul faţă de sine şi
unor comportamente înfaţă de ceilalţi.
situaţii cotidiene;
Roluri în diferite grupuri • elaborarea codului etic alsociale.
clasei;
6. Codul etic al clasei, şcolii. • discuţii dirijate cu tema:
Regula de aur în comporABC – comportamentului
tament.
civilizat.
7. Bunele maniere.

7II. Societatea democratică
• Manifestarea respectului 8. Adevărul, Binele, Frumo- • Discuţii dirijate cu tema:sul, Sacrul – valori geneUniversul valoric al perfaţă de valorile generalral-umane.
soanei;umane, naţionale• identificarea situaţiilor de 9. Valori personale şi valori • exerciţii de deducere anaţionale. Valori reflectate
unor drepturi/ responsaexercitare a drepturilor
în Simbolurile de Stat alebilităţi în baza comportacopilului şi responsabilităRepublicii Moldova. Patria
mentelor persoanelor;ţilor asociate;începe de la casa părinteas- • exerciţii reflexive pentru• determinarea caracteristică.
stabilirea oportunităţilor
cilor comunităţii locale.
10. Drepturile şi responsabilide intervenţie în grup,tăţile copilului. Convenţia
şcoală;cu privire la drepturile co- • vizite de documentare lapilului.
administraţia şcolii;
11. Semnificaţia democraţiei. • joc de rol pentru simula12. Guvernarea democratică area unor situaţii din viaţa
şcolii.
comunităţii.
13. Comunitatea locală. Orga- • Agenda faptelor bune.
nele puterii locale. Administraţia publică locală.
III. Viaţa şi sănătatea –valori personale şi sociale• Recunoaşterea manifestă- 14. Dreptul la viaţă: responsa- • Exerciţii de interpretare aunor fragmenter literare
rilor violenţei în viaţa cobilităţi şi angajamente.
cu referire la atitudinea
tidiană;15. Abuzul şi violenţa: riscuriomului faţă de cei mai• proiectarea unor acţiuni
le asociate acestora.
slabi ca el;
de respectare şi promovare a modului sănătos de 16. Modul sănătos de viaţă – • exerciţii de identificare acaracteristiciesenţiale.
alimentelor sănătoase;viaţă;
Avantajele respectării şi • discuţii despre factorii de• determinarea
efectelor
pericolele neglijării rerisc specifici vârstei
unor factorilor de risc pengimului igienico-sanitar, • exerciţii de antrenare în
tru sănătatea şi securitatea
alimentar, de muncă şi desoluţionarea situaţiilor –personală şi cea socială.
odihnă
problemă privind securi17. Securitatea personală şi sotatea la traficul rutier;cială în caz de calamitate. • studiu de caz: „Abuzul şi
violenţa împotriva copi18. Securitatea vieţii la trafic:ilor”.
atenţie la neatenţie.

8

IV. Dezvoltarea
personală şi ghidarea
în carieră
• Identificarea factorilor fa- 19. Învăţarea eficientă: con- • Realizarea fişelor de lucru
diţii şi factori favorizanţi.
„Cum învăţăm?”;vorizanţi ai învăţării eficiBanii de buzunar. Banii ca • exerciţii de identificare aente;
recompensă pentru notă.
propriului traseu pentru• descoperirea activităţilor
succes şcolar;
de muncă din comunitate. 20. Elementele succesului şcolar (efort, vocaţie, motiva- • discuţii cu privire la evoţie, condiţii).
luţia ocupaţiilor în comu21. Munca – valoare umană şi
nitate;izvor de bunăstare. Evolu- • joc de rol cu privire la sarţia ocupaţiilor de muncă în
cinile şi responsabilităţile
comunitate.
într-o activitate.
22. Caracteristicile unei acti- • Agenda faptelor bune.
vităţi de muncă – sarcini,
responsabilităţi, condiţii,regim.

Clasa a VI-a
Subcompetenţe

Sugestii conţinuturi
I. Omul – fiinţă socială

Activităţi de învăţare şi
evaluare• Caracterizarea propriei 1. Identitatea şi unicitatea persoa- • Exerciţii de autoprezennei. Dreptul la identitate. Oblipersoane în diferite rotare;gaţia de a respecta identitatea • studiu de caz din viaţa
luri sociale şi în relaţii
celorlalţi.
cu alţii;cotidiană despre valori în• aplicarea în familie / 2. Diversitatea umană. Respectacomunicare;rea diferenţelor
clasă / şcoală a limbaju• vizite de documentare în
lui de acceptare şi înţe- 3. Comunicare şi colaborare: emdiferite medii de activitapatie, toleranţă, corectitudine,legere reciprocă;te;constructivism. Solidaritatea cu• identificarea cauzelor• exerciţii de dezvoltare apersoanele cu nevoi speciale.
apariţiei conflictelor şi 4. Roluri în diferite grupuri sociacapacităţilor empatice;a căilor de soluţionare.
le. Comportamentul individual • iniţierea unor acţiuni desprijin a persoanelor aflaşi în cadrul grupului.
te în dificultate;
5. Rolul comunicării în exprimarea unicităţii persoanei. Stă- • interviul;pînirea emoţiilor pentru o co- • dezbaterea;
municare eficientă. Depăşirea • discuţie-panel.
barierelor în comunicarea cu
semenii.
6. Conflicte: cauze, tipuri, atitudini.
7. Căi de soluţionare a conflictelor.

9II. Societatea democratică
• Respectarea valorilor 8. Valorile şi normele morale în • Studiu de caz despre resşcoală, familie şi societate.
pectarea/nerespectarea
şi normelor morale/ avalorilor;
drepturilor şi respon- 9. Sărbători familiale /naţionale
laice şi religioase.
• analiza unui mesaj despre
sabilităţilor în şcoală,10. Drepturile şi responsabilitănecesitatea promovării vafamilie, societate;ţile copilului acasă, la şcoală,lorilor în şcoală, familie şi• identificarea valorilor
în comunitate.
comunitate;
şi principiilor democra11. Democraţia: valori şi princi- • discutarea unor situaţii retice;pii, reguli şi norme.
ale şi virtuale privind mo• caracterizarea cadrului
dul de respectare a unor
adecvat de realizare 12. Democraţia şi soluţionarea intereselor personale.
drepturi şi exercitare aa puterii de stat în R.
13. Puterea de stat în Republica
responsabilităţilor;
Moldova.
Moldova: parlament, guvern, • întîlniri cu persoane-repreşedinţie, justiţie.
sursă.
• Agenda faptelor bune.
III. Viaţa şi sănătatea –valori personale şi sociale• Descrierea căilor de 14. Factori interni şi externi care •determină starea de sănătate
asigurare a sănătăţii fişi de boală. Modalităţi de dizice şi psihice;minuare a efectelor acestora.
• identificarea
modalităţilor de păstrare a 15. Acordarea ajutorului premedical în caz de insolaţie, de- •echilibrului emoţional
gerare. Asistenţa medicală înîn situaţii de tensiune şişcoală şi în comunitate. Congeneratoare de stres.
trolul medical periodic.
16. Reacţiile emoţionale şi efectele lor. Controlul emoţiilor.
•
17. Modalităţi de protecţie în caz
de intimidare, hărţuire, umi- •linţă, şantaj.
•
•
•

10

Discuţii dirijate cu privire la nevoia de alimentaţie, activitate zilnică,recreare şi odihnă, practicarea sportului;studii de caz cu referire
la igiena personală, regimul alimentar, calitatea
şi valabilitatea produselor etc.;
elaborarea ghidului alimentaţiei sănătoase;analiza de situaţii-problemă privind cazurilede suprasolicitare;întîlniri cu persoane-resursă;exerciţii de comentare aunor cazuri prezentate în
media.

IV. Dezvoltarea personală
şi ghidarea în carieră
• Identificarea abilităţi- 18. Muncă, ocupaţie, profesie, • Discuţii dirijate;carieră.
• întîlniri cu persoane relor solicitate de diferite
19. Profesii vechi şi mai noi: casursă;profesii/meserii;
racteristici şi abilităţi solici- • vizite de documentare în• definirea oportunităţilor
tate,
comunitate;
şi limitelor/riscurilor vizînd munca minorilor. 20. Profesii solicitate şi neglijate. • fişe de lucru: elaborarea
Mituri asociate profesiilor.
unui chestionar cu referire
21. Dreptul la muncă. Banii ca rela munca minorilor;
compensă pentru muncă.
• joc de rol: oportunităţi şi
22. Munca minorilor: oportunităţi
limite/riscuri ale muncii
şi limite.
minorilor.
23. Exploatarea muncii minorilor:pierderi şi recompense.

Clasa a VII-a
Subcompetenţe

Sugestii conţinuturi
I. Omul – fiinţă socială

• Modelarea compor- 1.
tamentelor proprii înraport cu persoane 2.
asemănătoare şi diferite;• demonstrarea moda- 3.
lităţilor de transmitere asertivă a mesa4.
jului.

Activităţi de învăţare şi
evaluarePrejudecăţi şi stereotipuri: mani- • Exerciţii şi teste de autocunoaştere;festări şi efecte.
Gîndire pozitivă, comunicarea • elaborarea de mini-proiecte comportamentale;asertivă, comportament construc• studii de caz privind situtiv.
aţii discriminatorii în bazăAutoanaliza şi autoeducaţia. Imde diferenţe;portanţa lor pentru modelarea re• exerciţii practice de idenlaţiilor interumane.
tificare a prejudecăţilor şiRelaţiile interumane temeinice.
stereotipurilor;
Demnitatea personală, respectarea demnităţii celorlalţi, comu- • exersarea modalităţilor detransmitere asertivă a anicarea asertivă - valori pentru
mesajului;stabilirea şi menţinerea relaţiilor
pozitive între oameni

11II. Societatea democratică
• Propunerea unor mo- 5. Valori ale familiei, comunităţii lo- • realizarea unei expoziţii
foto: Valorile neamului
cale şi naţionale.
dalităţi de respectaremeu;
a valorilor familiei, 6. Repere valorice pentru un bun ce• exersarea unor roluri spetăţean.
comunităţii;cifice modelului unui bun• proiectarea modelu- 7. Drepturile şi responsabilităţile funcetăţean;damentale ale cetăţeanului
lui unui cetăţean ac• studiu de caz despre situR. Moldova.
tiv şi responsabil;aţii reale sau virtuale de
8. Instituţii de protecţie a drepturilor•
respectare/nerespectare aomului la nivel local, naţional şi• aplicarea în situaţii
drepturilor şi responsabiinternaţional
concrete a normelorlităţilor;de convieţuire într-o 9. Delicvenţa juvenilia şi căi de pre• dezbaterea unor subiecte
venire.
societate democracu caracter controversat
10. Democraţia şi societatea civilă: titică.
despre soluţionarea unor
puri de democraţie, pilonii demoprobleme din comunitate;craţiei, puterea societăţii civile.
• întîlnire cu reprezentanţi
ai puterii locale / societăţii
civile.
• Agenda faptelor bune.
III. Viaţa şi sănătatea - valoripersonale şi sociale• Explicarea diferen- 11. Stare de sănătate, disconfort fizic, • comentarea informaţiilorboală: cauze şi efecte. Grija faţăţelor dintre stările dedin mass-media privindde sănătate.
sănătate, disconfort
consecinţele consumului
12, Alimentaţia naturistă şi longevifizic şi boală;de aditivii alimentari şi
tatea vieţii. Comportamentele ali• analizarea
conseefectele alimentaţiei natumentare ale omului modern, bolicinţelor, pe termen
riste;
cauzate de aditivii alimentari.
scurt şi lung, riscu• realizarea unor microrilor pentru sănăta- 13. Luarea deciziilor în situaţii decercetări privind starea derisc pentru viaţă şi sănătate.
tea fizică şi psihică,sănătate proprie;
14. Modalităţi de prevenire a bolilor
generate de schim•
exerciţii de analiză a(inclusiv HIV/SIDA, TBC). Solibarea condiţiilor deconsecinţelor inadvertenţei
daritatea cu persoane bolnave deviaţă.
comportamentale pentru
HIV/SIDA, TBC şi cu dezabilistarea de sănătate;tăţi.
15. Schimbarea condiţiilor de viaţă, • exerciţii de luare a deciziilor în situaţiile ce prezintă
moda şi sănătatea: oportunităţi
risc pentru sănătatea proşi riscuri (computerul, telefonia
prie şi a altora (computemobilă, radiotelefonia, căştile,rul, telefonia mobilă, radiantenele parabolice, staţiile de retranslare a undelor).
otelefonia).
16. Sănătatea şi frumuseţea. Produsele de igienă personală (corp, păr,îmbrăcăminte, încălţăminte) şicele cosmetice. Manichiură, pedichiură – potenţiali factori de risc.

12IV. Dezvoltarea personală
şi ghidarea în carieră
• Raportarea opţiuni- 17. Realizări personale şi aspiraţii. • Interviuri, desene, fotograFăurirea propriului destin.
fii cu tema: Povestea unei
lor pentru profesie
cariere de succes;
la potenţialul indi- 18. Explorarea oportunităţilor şi
planificarea carierei. Banii sau • analiza unor studii de cazvidual psihofizic şivocaţia în alegerea carierei, Plapentru identificarea criterivocaţional;
nificarea carierei şi stereotipurile
ilor de alegere a unei pro• evaluarea impactude gen.
fesii, meserii;
lui factorilor sociali,
culturali, economici 19. Vocaţie şi împlinire prin carieră. • discuţii de grup pe temaproblematicii de gen înşi de mediu asupra 20. Factorii sociali, culturali, economici în formularea unor opţiuni
dezvoltarea carierei;
propriiloropţiuniprofesionale şi în dezvoltarea ca- • caracteristica tehnicilor deprofesionale şi asurierei.
stimulare a creativităţii în
pra evoluţiei în ca21. Imaginea realistă a lumii profesipropria activitate de învărieră.
ilor. Oportunităţi pentru carieră şiţare;eficienţă personală.
• analiza intereselor proprii
22. Relaţia între cerere şi ofertă pe
privind diferite profesii,piaţa muncii. Libera concurenţă.
meserii;• exerciţii de explorare şi
planificare a carierei.

Clasa a VIII-a
Subcompetenţe

Sugestii conţinuturi
I. Omul – fiinţă socială

Activităţi de învăţare şi
evaluare• Proiectarea strategiilor 1. Eficienţa persoanei. Idealul • Întîlnire cu persoana-resursă
din comunitate;de dezvoltare individupersoanei.
ală şi de grup în scopul 2. Respect pentru unicitatea per- • teste, chestionare de autoevaluare;schimbărilor progresoanei.
•
exerciţii de autocunoaştere;sive.
3. Proiecte individuale şi de grup.
• elaborarea de programe,• evaluareaacţiunilor
Avantajele colaborării şi coproiecte de realizare persoproprii în domeniile remunicării eficiente.
nală, a grupului;laţiilor interpersonale,de învăţare, de interes 4. Învăţarea pentru succesul şco- • studiu de caz: istorii de suclar.
ces pe bază de voluntariat;
comunitar.
5. Performanţă prin participare. • elaborarea jurnalului persoDezvoltarea personală şi calinal de evidenţă a timpului şităţile de lider.
a activităţilor prioritare.

13

II. Societatea democratică
• Aprecierea nivelului 6. Valori şi simboluri naţiona- • Comentarea unor evenimente cotidiene din perspectiva
le. Valori şi simboluri eurode respectare a valorirespectării valorilor naţionpene.
lor naţionale şi europele, europene;
7. Constituţia Republicii Molne în comunitate;
dova. Limitele puterii într- • dezbaterea cazurilor reale• argumentarea necesităde respectare / ne respectare
un stat democratic. Limiteleţii respectării Constitua drepturilor omului;libertăţilor individuale.
ţiei într-un stat demo8. Guvernarea majorităţii şi in- • exerciţii de proiectare a acţicratic;
unilor comunitare individuteresul civic.
• proiectarea acţiunilor/ale şi de grup;
activităţilor orientate 9. Transparenţa activităţii autorităţilor publice. Competen- • participarea la procesul despre soluţionarea unor
luare a deciziilor la nivelulţele autorităţilor publice.
probleme din clasă/clasei, şcolii, societăţii ci10. Societatea civilă şi iniţiatişcoală/comunitate;vile, administraţiei publicevele cetăţeneşti.
locale;11. Participarea cetăţeanului R.
Moldova la viaţa comunită- • exerciţii de identificare asituaţiilor în care este neceţii locale, naţionale. Proiecsară asumarea responsabilitul de dezvoltare a comunităţii individuale şi sociale.
tăţii.
• Agenda faptelor bune.
III. Viaţa şi sănătatea - valoripersonale şi sociale• Aprecierea adecvată a 12. Prietenia şi iubirea: factorii • Discuţie dirijată: Viaţa şi
sensul ei;
care influenţează implicaconsecinţelor în plan
rea/neimplicarea în relaţii • exerciţii de caracterizare
individual şi social atipologică a persoanelor cu
sexuale;debutului vieţii sexuun comportament contra13. Consecinţele în plan indiale;venţional;
vidual şi social a debutului• iniţierea, în caz de ne• discuţie dirijată „Paşi pentruvieţii sexuale: sarcină necesitate, a acţiunilor
a evita SIDA”;
dorită, pericol de infectare • analiza unor cazuri prezende întrajutorare pentru
şi transmitere a HIV/SIDA,depăşirea dificultăţilor
tate în media;
ITS, modificarea planului • selectarea şi comentarea
şi a comportamentelorde viaţă etc.
care implică riscuri.
unor texte, filme, interviuri
14. Repere etice şi psihologicedin mass-media cu referire
de depăşire a stărilor emola subiect;• masă rotundă: „Drogurileţionale.
între mit şi realitate”, „Co15. Anticiparea evoluării stăripierea: încălcarea legii prilor emoţionale în comporvind proprietatea intelectuatamente delincvente (copielă”, ”Mituirea – între cîştig
rea, mituirea, agresiunea şişi pierderi”, „Victimă poate
autoagresiunea, abandonul,
fi oricine”;
vagabondajul, proxenetis• Elaborarea posterelor, spomul, prostituarea, consumul,
turilor publicitare privindpăstrarea şi comercializarea
riscurile asociate drogurilor,drogurilor etc.).
proxenetismului, prostitu16. Solidaritatea umană cu vicării.
timele.

14

IV. Dezvoltarea personală
şi ghidarea în carieră
portofoliului• Analiza valorilor, ati- 17. Aptitudinile, visurile şi pro- • Elaborarea
iectul de carieră.
personal pentru conturarea
tudinilor şi motivaţiilor
unui traseu educaţional şiîn proiectarea/realiza- 18. Abilităţi de explorare şi planificare a carierei. Decizia
profesional;
rea propriului proiect
pentru carieră şi responsabi- • selectarea informaţiilor desde carieră;litatea asociată.
pre traseul educaţional, ac• formularea judecăţicesînd diverse site-uri;lor de valoare privind 19. Proiectarea carierei: argumentare, intenţie, scop, • discuţii de grup privind
legalitatea surselor depaşi.
avantajele şi limitele utilivenit ale cetăţenilor;zării TIC, pentru informarea• identificarea surselor 20. Spiritul de iniţiativă, creativitatea, implicarea activă –cu privire la opţiunile pentru
credibile de informacondiţii de valorificare aviitor;ţii pentru explorarea
proiectului de carieră.
• întîlniri cu persoane-resuroportunităţilor de ca21. Surse de venit ale persoanei.
să;rieră.
Surse legale şi ilegale.
• studii de caz cu privire la
22. Riscuri asociate acumulării
eschivarea de la achitarea
ilegale de venit.
impozitelor pe venit;
23. Adevăr şi manipulare în sur- • masă rotundă Sursele de vesele de informaţii (colegi,
nit ale cetăţenilor. Avantaje
mass-media, familia, instişi riscuri.
tuţii, spoturi publicitare).

Clasa a IX-a
Subcompetenţe

Sugestii conţinuturi
I. Omul – fiinţă socială

Activităţi de învăţare şi
evaluare• Manifestarea capaci- 1. Stiluri de comunicare. Lu- • Cartea mea de vizită.
cru în echipă. Luarea deci- • analiza intereselor şi valorilortăţilor de comunicare
personale;ziilor.
eficientă;•elaborarea unui plan de acţi2.
Prevenireaşisoluţionarea• aprecierea rolului deuni pentru atingerea scopurilor
echitabilă a conflictelor înpărinte şi a responpersonale;
limita normelor morale şisabilităţilor asociate• aplicarea chestionarului „Stijuridice(personale şi sociale);luri de comunicare”;
3. Familia – prima apartenenţă
• determinarea
echide grup. Funcţiile familiei. • discuţie-panel în aspect de egalibrului între binele
litate de genuri;
Responsabilităţi de familie.
public şi interesul per- 4. Rolul familiei în dezvoltarea • elaborarea unui proiect de acţiuni de viitor sau stabilirea iersonal.
calităţilor de bun părinte.
arhiei priorităţilor;
5. Explorarea valorilor perso- • studiu de caz / invitaţie persoanale şi sociale. Interese şi
nă-resursă cu relatare despre
aspiraţii pentru dezvoltarea
formula succesului acestuia;
personală şi a comunităţii. • proiectarea unei acţiuni de grup
Comportamentul prosocicu comportament prosocial;
al. Altruism pentru binele • angajarea în activităţi de voluntariat;
public.

15

II. Societatea democratică
• Justificarea necesităţii 7. Perspectiva europeană a Re- • studierea materialelor temapublicii Moldova. Lumea
tice din mass-media despre
integrării europene a
multiculturală şi păstrarea
perspectiva proeuropeană a R.
• R. Moldova şi a păsvalorilor naţionale. TradiMoldova;trării în acest proces aţii şi obiceiuri. Portul po- • discuţie-panel: „Încotro, Molvalorilor naţionale;pular.
dova?”;• aprecierea nivelului defuncţionare în sistem a 8. Funcţionarea în sistem a • exerciţii de elaborare a modedrepturilor, libertăţilor şi
lului unei societăţi virtuale din
drepturilor, libertăţilor
responsabilităţilor oameperspectiva valorilor fundaşi responsabilităţilor
nilor. Restrîngerea exercimentale şi a normelor de conomului;ţiului unor drepturi sau alvieţuire democratică;• proiectarea modelului
unor libertăţi.
• discuţii în grup pe probleme deunei societăţi virtualeinteres public;
din perspectiva valo- 9. Democraţia şi participarea
civică. Forme de manifes- • masă rotundă: „Ce înseamnă arilor fundamentale aletare a democraţiei în lumefi cetăţean al Republicii Moldemocraţiei şi a norşi în R. Moldova.
dova?”.
melor de convieţuire
10. Specificul relaţiei cetăţean - • Agenda faptelor bune.
socială
stat. Caracteristicile cetă• identificarea soluţiilorţeniei. Legea cu privire lapentru dilemele moracetăţenie. Cetăţenia eurole cu care se pot conpeană.
frunta în procesul deadoptare a deciziilor; 11. Societatea civilă. Pluralismul. Organizaţiile obşteşti.
III. Viaţa şi sănătatea –valori personale şi sociale• Analiza eventualelor 12. Rolul factorului uman şi al • Analiza experienţelor locale în
coeziunii sociale în dimisituaţii de risc;
consecinţe ale comnuarea /depăşirea riscuri- • Analiza comportamentelor facportamentului asociat
lor.
torilor de decizie, cetăţenilor
riscurilor;
simpli în situaţii de cataclism• proiectarea strategiilor 13. Consecinţe ale comportamentului inadvertent: ex(inundaţie, cutremur, alunecarede ameliorare a proploatarea sexuală, traficul
de teren, îngheturi etc.)
priei stări de sănătate
de persoane, infectarea cu • Exerciţii de proiectare aşi de asigurare a secuHIV/SIDA, ITS.
acţiunilor de pentru promovarerităţii colective;
14. Pasiuni şi sentimente. Aba unui stil de viaţă sănătos;stinenţa şi importanţa ei • întîlniri cu persoane-resursă;pentru un stil de viaţă să- • minisondaj despre prevedierilenătos şi sigur.
legale privind dreptul persoa15. Prevederi legale privind
nei la ocrotirea sănătăţii;dreptul persoanei la ocroti- • discuţie dirijată “Consecinţele
rea sănătăţii. Servicii acocomportamentului asociate risperite de poliţa de asiguracurilor”;
re obligatorie de asistenţă • masă rotundă.
medicală.

16

16. Acordarea ajutorului premedical în caz de înec,electrocutare, stop cardiorespirator;
17. Căi decente de depăşire abarierelor, dificultăţilor,stărilor de depresie, anxietate, stres. Serviciile careacordă ajutor şi asistenţă
socială, psihologică.
IV. Dezvoltarea
personală şi ghidarea încarieră
• Modelarea comporta- 18. Comportamente de promo- • Joc de rol, simularea interviuvare personală: comunicalui de angajare;mentelor de promovarea asertivă, promovarea • exerciţii de comunicare aserre personală;imaginii proprii, extintivă;derea reţelei de contacte, • vizite în diverse instituţii / or• Proiectarea acţiunilorsusţinerea interviului deganizaţii pentru familiarizarea
privind valorificarea
angajare.
cu diferite mediii de activitate;
în viaţa cotidiană a 19. Bunurile şi serviciile pu•
discuţii de grup despre utilitadreptului consumatoblice.
tea informaţiilor cu privire larului;
20. Producător şi consumator:
ofertele educaţionale care pot• Adoptarea deciziilor
aspecte legale. Drepturile
fi alese după finalizarea clasei
argumentate pentru
şi responsabilităţile consua IX-a;
eventualul domeniu
matorului.
profesional.
21. Explorarea resurselor per- • simulare: completarea formularelor cu opţiunile posibile
sonale care influenţează
pentru clasa a X-a;planificarea carierei.
•
discuţii dirijate: Alternative
22. Factorii care influenţează
ocupaţionale. Alegere şi decialegerea carierei.
zie.
23. Profesionalizarea în Republica Moldova. Resurse • elaborarea unui mini-proiectde dezvoltare personală şi prode informare cu privire lafesională.
muncă şi carieră.
24. Proiectul individual de carieră.

VII. Strategii didacticePrezentul curriculum este un instrument de lucru adresat cadrelor didactice carevor preda disciplina Educaţia civică. Prestaţia profesorului de educaţie civică este
una definitorie pentru realizarea unui demers didactic calitativ la disciplină. Elevulde azi nu va deveni un bun cetăţean dacă profesorul de educaţie civică îl va determina doar să perceapă şi să înţeleagă modul în care societatea poate şi trebuie săfuncţioneze. Misiunea profesorului de civică constă în a-l învăţa pe elev şi cum să
lucreze în această societate pentru a-i aduce îmbunătăţiri; a-i forma atitudini de17interes, preocupare şi dorinţa de a contribui la acestea. Este important ca profesorulde civică să demonstreze că este un agent al schimbării în bine nu doar în activitatea
profesională (şcolară şi extraşcolară), ci şi în viaţa de zi cu zi.
Abordarea domeniilor disciplinei educaţia civică se va realiza din perspectivă
ştiinţifică, pedagogică şi legislativă. Competenţele specifice proiectate pentru a fi
formate vin în întîmpinarea nevoilor fundamentale de educaţie ale oricărui copilşi adolescent. Astfel, dezvoltarea încrederii în sine, a respectului de sine şi a autodisciplinei, respectarea drepturilor şi asumarea de responsabilităţi, acceptarea unuimod sănătos de viaţă, dobîndirea de repere în orientarea şcolară şi profesională devincondiţii esenţiale pentru dezvoltarea personalităţii elevului de azi şi a cetăţeanuluide mîine.
Disciplina este concepută în aşa fel, încît să le permită cadrelor didactice să-şiorienteze propria activitate spre formarea la elevi a competenţelor specifice şi subcompetenţelor, să-şi manifeste creativitatea, să-şi raporteze demersurile didactice laparticularităţile psiho-fizice ale elevilor.
Punerea în valoare a competenţelor-cheie presupune respectarea unor exigenţe
ale învăţării de durată, cum ar fi: utilizarea unor strategii didactice care să punăaccent nu doar pe acumularea unor cunoştinţe ci şi pe formarea/ consolidarea continuă a deprinderilor; dezvoltarea capacităţii de autoevaluare, a spiritului reflexivşi autoexigenţei. Folosirea strategiilor interactive bazate pe alternarea formelor deactivitate individuală, în perechi şi în grupuri mici, va contribui la formarea la elevia abilităţilor de cooperare.
Metodele active contribuie la dezvoltarea capacităţii de comunicare a elevilor,la crearea unui cadru educaţional, bazat pe încredere şi respect, favorabil pentru
manifestarea spiritului analitic, tolerant, deschis către recunoaşterea şi interiorizarea
valorilor şi a normelor civice.
Profesorul va stabili metodologia didactică în funcţie de:• subcompetenţe / obiective operaţionale;• particularităţile psiho-fizice ale elevilor, ale clasei în ansamblu;• experienţa şi factorii de personalitate ai profesorului;• subiectul lecţiei;• formele de organizare;• tipul lecţiei;• mijloacele utilizate.
La selectarea strategiei didactice, cadrul didactic va face apel la teoria inteligenţelor multiple (inteligenţa verbal-lingvistică; inteligenţa logico-matematică; inteligenţa vizual-spaţială; inteligenţa corporal-chinestezică; inteligenţa naturalistă;inteligenţa interpersonală; inteligenţa intrapersonală; inteligenţa existenţială).
Cadrele didactice vor orienta demersul de predare-învăţare al elevilor în perspectiva înţelegerii conexiunilor între: a învăţa să ştii /să cunoşti, a învăţa să faci,a învăţa să munceşti cu ceilalţi, a învăţa să fii, a învăţa să te transformi pe tine şi să
schimbi societatea.
18În acest scop, din punct de vedere metodologic elevii vor fi dirijaţi să parcurgă
traseul de la informare la acţiune, care constă din cîţiva paşi: de la însuşirea unuivolum de cunoştinţe, la formarea capacităţilor de analiză a informaţiilor, de apreciere şi exprimare a opiniei personale. Mai apoi elevii vor fi ajutaţi să înveţe cum să
identifice probleme şi să ia decizii, cum să conştientizeze propria responsabilitateşi să-şi formeze atitudini valorice. Ulterior vor învăţa cum să iniţieze activităţi în
cooperare cu colegii, cum să elaboreze şi să implementeze proiecte individuale şi
proiecte de interes comunitar.
Pentru ca elevii să poată parcurge reuşit respectivii paşi, profesorul va aplica
metode care să formeze treptat cunoştinţele, capacităţile, atitudinile, deprinderile,
pe care le implică ascendenţa către subcompetenţa/competenţa proiectată.
Astfel, profesorul va aplica treptat:
1. Strategii care facilitează informarea, documentarea despre anumite subiecte
relevante educaţiei civice.
2. Strategii care facilitează simularea unor procese, interacţiuni sau a activităţii
unor persoane, factori de decizie, instituţii etc.
3. Strategii care facilitează identificarea unor probleme, nevoi, dorinţe de dezvoltare personală, comunitară.
4. Strategii care facilitează elaborarea şi implementarea de proiecte de creştere
personală/ de acţiuni în folosul comunităţii.
Exemple de strategii care pot fi aplicate de profesor la educaţia civică:- baza de date, pentru facilitarea schimbului de informaţii în cadrul grupului
despre unele subiecte cu conţinut civic;- metoda studiului de caz, pentru analizarea unor situaţii de conflict între valori şi responsabilităţi civice;- reunirea prin metoda percutării, în scopul redactării unor rapoarte de documentare concise;- simularea unor practici democratice care presupun apelul la norme şi valori
civice;- jocul de rol, pentru identificarea unor moduri specifice de comunicare în
familie, la şcoală, în grupul de prieteni, în locuri publice, pentru exersarea
limbajului civic;- tehnica blazonului, în scopul aprecierii din perspectiva valorică a impactului comunităţii asupra persoanei şi invers;- comentarea unor imagini foto sau desene cu conţinut civic;- mese rotunde - învăţarea prin colaborare, pentru dezvoltarea unei idei întrun grup restrîns;- exerciţii de redactare a unui mini-eseu, pentru descrierea unei situaţii realeşi argumentarea opiniei elevului cu referire la soluţionarea anumitei probleme, identificată prin consens de membrii unui grup;- realizarea unor povestiri pe baza unei fapte reale sau virtuale;
19

discuţia dirijată pe marginea unor cazuri generatoare de conflicte inter-personale şi soluţionarea acestora prin mediere şi compromis;- analiza unor exemple despre atitudini şi comportamente civice, pornind de lasursele disponibile, mijloacele media şi de la propria experienţă;- recensămîntul problemelor, în scopul valorificării reflecţiilor tuturor elevilor pentru o mai bună înţelegere a unor probleme.
- realizarea profilului civic al propriei persoane;- dezbaterea unor subiecte cu caracter controversat;- discuţie de tip panel, care crează un cadru de discuţie nonformal despre oproblemă.
- elaborarea unui cod de legi pentru propria clasă, grup de interese sau şcoală.
- realizarea unor activităţi tip proiect unde elevii propun soluţii pentru probleme concrete din viaţa comunităţii.
- etc.
Pentru stimularea interesului elevilor la ora de civică, profesorul va utiliza calculatorul ca mijloc modern de instruire, antrenînd elevii în activităţi interactive şiatractive (studierea materialelor din internet; realizarea de mini-proiecte, pliante,postere etc.).
-

Cadrele didactice vor rezerva ore pentru activităţi practice, de exemplu: redactarea de scrisori către organele de drept; întreţinerea unui interviu, iniţierea unoracţiuni de sprijin a unor copii aflaţi în dificultate; realizarea unor micro – cercetări privind starea de sănătate proprie etc.
De asemenea cadrele didactice vor folosi metode care vor pune în valoare resursele comunităţii: vizitele pe teren la organizaţii, instituţii, întreprinderi, secţii
de poliţie, tribunale; întîlniri cu reprezentanţii autorităţilor publice locale, corespondenţi mass-media; invitarea unor specialişti la şcoală etc. Succesul unei vizite la oinstituţie de profil depinde de modul în care a fost pregătită activitatea (discuţii cu angajaţii, administraţia instituţiei, informarea prealabilă a elevilor şi pregătirea unei fişe deobservaţie pe parcursul vizitei). Oferindu-le posibilitatea unui contact direct cu diferiţi
reprezentanţi ai administraţiei publice locale, ai unor organizaţii şi instituţii îiajutăm pe elevi sa înţeleagă responsabilităţile pe care le presupun funcţiile persoanelor respective şi să - şi formeze o atitudine adecvată faţă de acele persoane/instituţii/organizaţii.
Activităţile de învăţare şi evaluare din curriculum au caracter orientativ. Se recomandă, totodată, ca la alegerea strategiilor de lucru să se ţină seama de experienţa
elevilor la această vîrstă astfel încît să permită analiza pozitivă a experienţei, cu altecuvinte tehnologia desfăşurării procesului didactic va fi construit pe premiza: ceeace ştim determină ceea ce putem învăţa.
20

Succesul în implementarea calitativă a disciplinei educaţia civică va fi condiţionat în mare măsură de tipul de realţie stabilită între profesor şi elev (democratică şide cooperare), de atitudinea părinţilor faţă de copil (de încurajare, apreciere a efortulului), de raportul elev-elev şi atmosfera stabilită în clasă (permisivă, colegială, deîncredere).
Valorificată creativ de către profesor, tehnologia didactică propusă va contribuiatît la pregătirea elevului de a atinge acordul cu sine însăşi, de a obţine un echilibru
intern şi un sentiment de stabilitate şi securitate, сît şi la educarea acestuia în spiritul
valorilor general umane, naţionale şi democratice, la cultivarea calităţilor unui buncetăţean capabil să se integreze într-o societate democratică.
VIII. Strategii de evaluare
Elaborarea unor standarde de performanţă la educaţia civică permite asigurarea
unei conexiuni reale între curriculum şi evaluare, or, standardele determină clar performanţa care va fi atinsă de elev. Profesorul va proiecta demersul evaluativ aplicînd
algoritmul:
Competenţe specificeStandarde de performanţă
Subcompetenţe

Obiective de evaluare

Metode şi instrumente de evaluare

Criterii, indicatori de performanţă

Exprimarea evaluării; note şcolareÎn procesul de evaluare profesorii vor utiliza strategii axate atît pe evaluarea produsului, cît şi pe evaluarea procesului – ne interesează nu doar ce a realizat elevul (produsul),
dar mai cu seamă cum a fost acesta realizat, cum a ajuns elevul la această performanţă, iardacă nu a ajuns – care sînt cauzele.
21

Un instrument reuşit pentru o astfel de evaluare este grila de evaluare. Aceasta reprezintă
o matrice, pe coloanele căreia sînt indicate nivelurile de performanţă, iar pe linii sîntenumerate criteriile, care acţionează ca repere calitative pentru apreciere. Fiecare locaţie
a grilei se completează cu indicatori/descriptori de performanţă. Eficienţa aplicării acestui
instrument va spori, dacă la elaborarea criteriilor, indicatorilor va fi implicat şi elevul saudacă elevii îşi vor autoevalua/interevalua produsele realizate, utilizînd grila. Aceasta va
spori capacitatea de reflecţie a elevului la propria învăţare. (nivelul înţelegerii procesului la care participă şi a rezultatelor obţinute).
Este important ca în procesul evaluării la educaţia civică profesorul să observe, săstimuleze şi să aprecieze performanţele elevilor, pornind de la următoarele obiective:• motivarea elevului pentru învăţare şi îndeplinirea unor sarcini din ce în ce maicomplexe;• responsabilizarea elevilor faţă de propria educaţie şi dezvoltare;• diagnosticarea rezultatelor şcolare;• aprecierea nivelului de performanţă şi certificarea rezultatelor şcolare;• monitorizarea progresului şcolar pe parcursul învăţării;• îmbunătăţirea continuă a predării;• prognoza performanţelor elevilor;• orientarea spre succes;• reducerea la minim a posibilelor insuccese;• stimularea interesului cognitiv şi afectiv al elevilor;• asigurarea unei educaţii coerente familiale şi şcolare (familia trebuie să fie
permanent informată despre rezultatele şi comportamentul elevului).
Evaluarea la educaţia civică are o funcţie pedagogică complexă:• din perspectiva cadrelor didactice se va aprecia eficienţa activităţii profesorului şi a modificărilor realizate în scopul îmbunătăţirii procesului educaţional;
În acest context, autoevaluarea profesorului are un rol deosebit de important înasigurarea cadrului corect de desfăşurare a lecţiilor. Profesorul îşi poate autoevalua
activitatea luînd în calcul următoarele dimensiuni: îi tratează pe toţi elevii ca individualităţi; le permite elevilor să ia decizii importante în cadrul activităţii comune; îi recompensează pe elevi pentru rezultatele obţinute în grup; încurajează cooperarea sau doarobţinerea rezultatelor academice etc.; îşi recunoaşte greşelile în faţa elevilor; respectă
regulile stabilite împreună cu elevii.
• din perspectiva elevilor, evaluarea va avea funcţia de consolidare a rezultatelor performanţelor, de conştientizare a propriilor posibilităţi, de orientare socială pozitivă, de formare a unor abilităţi şi de stimulare a interesului pentru
implicare activă în traducerea celor învăţate în situaţii de integrare.
Prestaţia elevilor în cadrul disciplinei Educaţia civică va fi evaluată prin prisma
valorilor promovate în cadrul disciplinei. Vor fi utilizate în cea mai mare parte22strategii alternative de evaluare: portofoliu, dosar documentar, interviu, jurnal reflexiv, expoziţie foto, proiect de acţiune în folosul comunităţii, proiect de cercetare în
comunitate, expoziţie muzeistică, eseu reflexiv, minicercetare, discurs public, prezentarea, fişă de personaj, autoevaluarea, evaluarea reciprocă, poster etc.
Evaluarea se va realiza printr-un sistem de activităţi cu scopul de a constata unele
judecăţi de valoare şi a stimula formarea corectă a acestora la elevi, dar şi cu scopul dea estima cît de adecvat este comportamentul elevilor raportat la judecata de valoare. În
cadrul disciplinei se va evalua participarea în activităţi de voluntariat;
Evaluarea de asemenea va reflecta relaţia de parteneriat dintre elev-profesor,
elev-elev şi va permite feed-back-ul reciproc. Este important, de asemenea ca aprecierea pe care o face profesorul asupra activităţii elevului să fie cunoscută de părinţii
acestora, astfel încît parteneriatul elev – profesor – părinte să fie unul funcţional, înavantajul elevului.

Referinţe bibliografice
1. Achiri I., Guţu V. Evaluarea standardelor educaţionale. Chişinău, 2009.
2. Audigier F. Education Civique et initiation juridique dans les colleges. Paris, 1996.
3. Bârzea C. Arta şi ştiinţa educaţiei. Bucureşti: Editura Didactică şi Pedagogică, 1995.
4. Branden N. Cei şase stâlpi ai respectului de sine. Bucureşti: Editura Colosseum,1996.
5. Bunescu Gh. Şcoala şi valorile morale. Bucureşti: Editura Didactică şi Pedagogică,1998.
6. Cerghit I., Neacşu I., Negreţ I., Pânişoară I.O., Potolea D. Prelegeri pedagogice. Iaşi:Editura Polirom, 2001.
7. Convenţia pentru apărarea drepturilor Omului şi a libertăţilor fundamentale (1950).
8. Convenţia cu privire la Drepturile Copilului (1989).
9. Constituţia Republicii Moldova, Chişinău, 1994.
10. Concepţia educaţiei în Republica Moldova / Ministerul Educaţiei şi Ştiinţei. Chişinău:Editura Lyceum, 2000.
11. Curriculum Educaţie civică. Clasele a V-a – a IX-a. Chişinău: Editura Arc, 2000.
12. Curriculum Educaţie moral-civică. Clasele I-a - a XII-a. Chişinău: Univers pedagogic, 2006.
13. Cerbuşcă P., Mija V., Parlicov E. Educaţie civică, clasa a V-a. Ghidul profesorului.
Editura Ştiinţa, 2004.
14. Cerbuşca P., Haheu V. Manual de Educaţie civică, clasa a VIII-a. Chişinău: Prut Internaţional, 2004.
15. Cerbuşca P., Cojocaru T. Manual de Educaţie civică, clasa a IX-a. Chişinău: Litera,
2004.

23

16. Crişan A., Guţu V. Proiectarea curriculum-ului de bază. Ghid metodologic. Chişinău,1997.
17. Cucoş C. Pedagogie generală. Iaşi: Editura Polirom, 2000.
18. Declaraţia Universală a Drepturilor Omului (1948).
19. Educaţia civică în SUA. SIEDO. Chişinău: Epigraf, 1999.
20. Educaţie pentru cetăţenie democratică. Ghid pentru profesori Autori: Ellie Keen şi
Anca Târcă. AREDDO, 1999.
21. Eşanu R., Goraş-Postică V., Sclifos L., Solovei R. Integrare europeană pentru tine.
Ghid metodologic. Chişinău: CE Pro Didactica, 2009.
22. Faber A., Mazlish E. Comunicarea eficienta cu copiii, acasă şi la şcoală. Bucureşti:Editura Curtea Veche, 2002.
23. Goleman D. Inteligenta emoţională. Bucureşti: Editura Curtea Veche, 2002.
24. Jigau M. Factorii reuşitei şcolare. Bucureşti, Editura Grafoart, 1998.
25. Jigău M. Consilierea carierei. Bucureşti: Editura Sigma, 2001.
26. Guţu V. Evaluarea curriculumului şcolar, Ghid metodologic, Chişinău, 2009.
27. Mija V., Parlicov E., Cerbuşca P. Manual de Educaţie civică, clasa a VII-a. Chişinău:Ştiinţa, 2004.
28. Nicola I. Tratat de pedagogie şcolară. Bucureşti: Aramis, 2000.
29. National Standards for Civics and Government Center for Civic Education. Calabasas, California, 1997.
30. Pâslaru Vl., Cara, A., Grâu E. Atitudini fundamentale. Constituire, formare, proiectare. Chişinău: Editura Cartier Educaţional, 1998.
31. Projet “Education a la citoyennete democratique” (Concepts de base et competences cles de l’education a la citoyennete democratique) Une deuxieme synthese parFrançois Audigier Universite de Geneve. Geneve, Suisse, 1999.
32. Solovei R., Eşanu R. Şcoala şi comunitatea. Ghid metodologic. Chişinău: EdituraŞtiinţa, 2007.
33. Solovei R., Secară R. şi alţii. Tineri în acţiune sau cum să organizăm activităţi devoluntariat în folosul comunităţii. SIEDO. Chişinău, 2004.
34. Stamatescu M. Evaluarea valorilor şi atitudinilor. S.A.I., serie nouă, vol XLVI, 2001.
35. Stoica I., Musteaţă S. Evaluarea randamentului şcolar. Chişinău, 1997.
36. Stoica A. Evaluarea progresului şcolar. De la teorie la practică, Bucureşti: Editura
Humanitas Educaţional, 2003.
37. www.edu.ro Învăţământ gimnazial. Planuri-cadru.
38. www.edu.md Curriculum gimnazial.
39. www.europa.eu.int

24