MINISTERUL EDUCAŢIEI AL REPUBLICII MOLDOVAINSTITUTUL DE ŞTIINŢE ALE EDUCAŢIEIRELIGIE. CULTUL ORTODOXCURRICULUM OPŢIONAL PENTRU LICEU
Clasele a X-a – a XII-aChişinău, 20171

Aprobat în cadrul şedinţei Consiliului Naţional pentru Curriculum al Ministerului
Educaţiei, proces-verbal nr. 9 din 8.06.2016; prin ordinul Ministerului Educaţiei nr. 671
din 01 august 2017.
Aprobat în cadrul Consiliului Ştiinţifico-Didactic al Institutului de Ştiinţe ale Educaţiei.
Curriculumul a fost elaborat în cadrul proiectului instituţional de cercetare: 15.817.06.17A
Elaborarea mecanismelor şi metodologiilor pedagogice de conjugare a parteneriatului şcoalăfamilie-comunitate pentru asigurarea coeziunii sociale şi oferirea unei educaţii de calitate,realizat la Institutul de Ştiinţe ale Educaţiei.
Autori:Rodica Solovei, dr. în istorie, conf. cercet., Institutul de Ştiinţe ale Educaţiei.
Prot. Sergiu Boldirescu, drd. IŞE, profesor de religie, Liceul Teoretic „Miron Costin”, or.
Floreşti.
Recenzenţi:Lilia Pogolşa, dr. hab., prof. univ., Institutul de Ştiinţe ale Educaţiei.
Octavian Moşin, dr.în istorie, conf. univ., Universitatea de Stat din Moldova.
Prot. Nicolae Jelihovschi, profesor de religie, LT „Meşterul Manole”, s. Sălcuţa, r-nul Căuşeni.

2NOTĂ DE PREZENTARE
Conform Codului Educaţiei, politica educaţională în Republica Moldova trebuie să
asigure formarea conştiinţei şi a identităţii naţionale, promovarea valorilor general-umane şi aaspiraţiilor de integrare europeană ale societăţii [4].
În acest context, educaţia religioasă, la fel ca şi celelalte dimensiuni ale educaţiei
(intelectuală, morală, etică, estetică, fizică, tehnologică etc.), are un rol important în realizarea
dezideratelor sus- menţionate. Studierea religiei în liceu corespunde nevoii şi aspiraţiei
comunităţii locale şi naţionale de a-şi păstra patrimoniul spiritual şi de a transmite tinerei
generaţii valorile perene ale creştinătăţii şi cele naţionale.
Actualitatea disciplinei este determinată inclusiv de Recomandarea Parlamentului
European şi a Consiliului Uniunii Europene privind competenţele-cheie din perspectiva învăţării
pe parcursul întregii vieţi, care conturează un „profil de formare europeană” pentru absolvenţi
structurat pe opt domenii de competenţe-cheie [30]. Din această perspectivă, disciplina opţională
Religie. Cultul ortodox, prin finalităţile proiectate, contribuie la formarea competenţelor stabilitede Comisia Europeană, în special a celor raportate la domeniile:
Competenţe sociale şi civice;
Sensibilizare şi exprimare culturală;Comunicare în limba maternă;A învăţa să înveţi.
Curriculumul Religie. Cultul ortodox vizează educarea elevilor în spiritul valorilor moralcreştine, care să stea la baza concepţiei privind relaţia Dumnezeu – om, om – semeni şi deasemenea, la baza atitudinilor faţă de propria persoană.
Totodată, educaţia religioasă în clasele de liceu va contribui la consolidarea dorinţei
cunoaşterii şi a respectării alterităţii spirituale, or, într-o Europă integrată spiritual avem nevoie
de o persoană care se cunoaşte pe sine, inclusiv din perspectivă culturală şi spirituală, care îşivalorizează identitatea, şi care stabileşte relaţii de înţelegere şi respect cu cei din jur. Prin urmare,profilul religios al persoanei nu contravine diversităţii şi pluralismului, ci, dimpotrivă, poartă un
caracter complementar.
Disciplina opţională Religie. Cultul ortodox este parte componentă a ariei curriculare
Educaţie socioumanistică şi i se alocă 1 oră pe săptămână.
Curriculumul este structurat pe următoarele componente:Notă de prezentare;
Concepţia didactică a disciplinei;
Competenţe-cheie/ transversale dezvoltate în cadrul disciplinei;

3Competenţe specifice disciplinei asociate cu sub-competenţele, conţinuturile şiactivităţile de învăţare şi de evaluare;
Strategii didactice;Sugestii de evaluare;
Bibliografie.
Cele patru competenţe specifice disciplinei proiectate în curriculum vizează următoarele
domenii de formare a personalităţii elevului: domeniul atitudinal-comportamental; relaţii
interpersonale şi interconfesionale; aspecte practic-aplicative; corelări interdisciplinare.
Curriculumul pentru disciplina opţională Religie. Cultul ortodox, clasele X – XII, seadresează cadrelor didactice care se vor angaja în predarea disciplinei respective, autorilor demanuale, de ghiduri metodologice şi alte auxiliare didactice, factorilor de decizie, părinţilor, darşi profesorilor care predau alte discipline şcolare.

4

CONCEPŢIA DIDACTICĂ A DISCIPLINEI
Scopul disciplinei Religie. Cultul ortodox rezidă în formarea-dezvoltarea integrală apersonalităţii elevului, în corespundere cu valorile şi atitudinile moral-creştine, prin cunoaşterea
şi valorificarea învăţăturii de credinţă în viaţa cotidiană şi extrapolarea acesteia în diverse
domenii de activitate.
Studierea disciplinei Religie. Cultul ortodox se întemeiază pe principiile didacticii generaleşi ale educaţiei religioase şi are la bază următoarele argumente [11, p.13-14]:
argumentul moral: normele moralei creştine sunt revelate de Dumnezeu;
argumentul cultural: tot ce s-a creat exemplar şi a dăinuit în domeniul culturii umane se
datorează, în bună măsură, creştinismului şi sensului pe care acesta l-a dat culturii;
argumentul social: educaţia religioasă îl formează pe om în comunitate, prin comunitate şi
pentru comunitate;argumentul psihologic: educaţia religioasă invită la reflecţie, la evidenţierea valorii persoanei,
la autocunoaştere;argumentul istoric: creştinismul reprezintă unul din fundamentele civilizaţiei europene şi aacţionat ca factor de formare şi de perpetuare al poporului român;argumentul pedagogic: educaţia religioasă contribuie esenţial la formarea şi perfecţionarea
persoanei şi din punct de vedere moral, intelectual, estetic, civic, fizic etc.;
argumentul teologic: iniţierea şi formarea religioasă specifică presupun acţiuni educative, cu
caracter de obligativitate pentru slujitorii sfinţiţi.
La elaborarea curriculumului opţional de Religie. Cultul ortodox s-au luat în considerareurmătoarele aspecte ale instruirii şi educaţiei:compatibilizarea curriculumului de Religie. Cultul ortodox cu profilul european de formare
a tinerilor prin sistemul de competenţe-cheie;
racordarea curriculumului la cerinţele Planului-cadru;
aplicarea proiectării curriculare centrată pe formarea de competenţe;valorificarea principiului inter/transdisciplinarităţii;recomandarea unor strategii de predare- învăţare-evaluare care să contribuie la realizarea
unui demers didactic centrat pe achiziţie de cunoştinţe, exersare de capacităţi şi
manifestare de atitudini şi comportamente corespunzătoare valorilor moral-creştine.
Conţinuturile propuse cuprind teme specifice religiei creştin-ortodoxe, precum şi teme deinteres pentru elevi cu suficiente deschideri interdisciplinare şi interconfesionale.
Activităţile realizate în cadrul orelor de religie vor fi suplimentate cu activităţi formativeducative extraşcolare, desfăşurate în parteneriat cu familia şi biserica din localitate.

5Principiile didacticii gene rale şi ale educaţiei religioase
Curriculumul de Religie. Cultul ortodox se bazează pe principiile didacticii generale, dar şipe principii didactice specifice predării religiei:
principiul axiologic;
principiul învăţării centrate pe elev;
principiul coerenţei intra- şi interdisciplinare, intra- şi intercurriculare;
principiul accesibilităţii;principiul învăţării prin acţiune;
principiul creării unui mediu de susţinere pentru elev;
principiul participării conştiente şi active;
principiul respectării autonomiei şi libertăţii individuale;
principiul hristocentric;
principiul eclesiocentric.
Valori şi atitudiniConştientizarea apartenenţei la Biserica Creştin-Ortodoxă.
Acceptarea şi susţinerea propriei identităţi religioase.
Aprecierea importanţei valorizării învăţăturii de credinţă în viaţa personală şi acomunităţii locale, naţionale, internaţionale.
Interiorizarea şi promovarea valorilor general-umane: Viaţă, Adevăr, Bine, Frumos,
Sacru, Credinţă, Dragoste etc.; a valorilor naţionale: Ţară, popor, istorie naţională, cultură
naţională etc.; a valorilor europene: Libertate, Egalitate, Demnitate umană, Democraţie
etc.
Manifestarea respectului faţă de persoanele de alte convingeri religioase.
COMPETENŢE-CHEIE/ TRANSVERSALE dezvoltate în cadrul disciplinei
1.
2.
3.
4.
5.

Competenţe de comunicare în limba română;Competenţe de comunicare în limba maternă;Competenţa de a învăţa să înveţi;Competenţe sociale şi civice;
Competenţe de exprimare culturală şi de conştientizare a valorilor culturale.

COMPETENŢE SPECIFICE DISCIPLINEI RELIGIE. CULTUL ORTODOX
1. Valorificarea resurselor de învăţare pentru înţelegerea trăsăturilor definitorii ale propriei
credinţe.
2. Integrarea în propriul sistem de valori, atitudini şi comportamente a cunoştinţelor şi avalorilor moral-creştine.
3. Exersarea demersurilor de valorificare a învăţăturii de credinţă în viaţa personală şi acomunităţii.
4. Corelarea achiziţiilor acumulate în cadrul Religiei cu cele obţinute la alte discipline destudiu.

6

ADMINISTRAREA DISCIPLINEI
Statutul disciplinei

Disciplină
opţională

Aria curriculară

Educaţie socioumanistică

Clasa

Nr.de unităţi
de învăţare

Nr. de ore
pe an

X
XI
XII

4
4
4

35
35
34

7

COMPETENŢE SPECIFICE, SUB-COMPETENŢE, CONŢINUTURI, ACTIVITĂŢI DE ÎNVĂŢARE ŞI DE EVALUARE

Clasa a X-a
1. Valorificarea resurselor de învăţare pentru înţelegerea trăsăturilor definitorii ale propriei credinţe
Sub-competenţe
1.1. Identificarea specificului religiei
creştin-ortodoxe în contextul creştin
universal şi naţional.

1.2. Utilizarea critică a surselor dedocumentare pentru caracterizarea
religiilor din antichitate.

Conţinuturi- Repere istorice în apariţia şi dezvoltareacreştinismului.
- Specificul ortodoxiei în contextulcreştinismului.

Activităţi de învăţare şi de evaluare Lecturarea textelor istorice şi biblice; Vizionarea secvenţelor de filme creştine; Exerciţii de formulare argumentată a opiniei
personale; Vizite de studiu la Biserică.

- Religiile în lumea antică:Egipt;
Grecia;Roma.

 Cercetarea surselor istorice cu referire la religiile în
lumea antică; Exerciţii de identificare a asemănărilor şi adeosebirilor între diferite religii din antichitate; Exerciţii de analiză şi comentare a surselor
iconografice; Portofoliu tematic.

2. Integrarea în propriul sistem de valori, atitudini şi comportamente a cunoştinţelor şi a valorilor moral-creştine
Sub-competenţe

Conţinuturi

Activităţi de învăţare şi de evaluare

82.1. Analiza unor modele decomportament creştin în exemplele
biblice şi în cele din istoria
bisericească.

2.2. Valorificarea elementelor demorală creştină în elaborarea şiexersarea
unor
norme
de
comportament cotidian.

- Crucea – simbolul creştinismului.
- Icoana – Sfânta Scriptură în imagini.
- Sfinţii – model de viaţă veşnică.
- Legea morală a Noului Testament (Predica
de pe munte).

- Legea morală a Vechiului Testament(Decalogul).
- Conştiinţa morală – glasul lui Dumnezeu înom.
- Libertate şi responsabilitate în lumina
credinţei.
- Virtuţile – patrimoniul moral al omului.

 Lecturarea şi comentarea unor texte biblice; Vizionarea filmelor cu subiect moral-religios; Prezentarea profilului moral-creştin
personalităţi din istoria Bisericii;
 Joc de rol pe bază de pilde;

al

unor

 Exerciţii de analiză a pildelor şi de raportare amesajului acestora la viaţa personală; Vizite de documentare la Biserică.
 Studiu de caz; Exerciţii de analiză critică a surselor istorice,filozofice şi teologice pe tema libertăţii şi conştiinţei
morale; Exerciţii
deautoevaluareapropriului
comportament; Discuţie dirijată: „Arta comportamentului”;
 Elaborarea unui plan de acţiuni de promovare anormelor de comportament moral-creştin; Proiect de dezvoltare personală din perspectivă
hristică.

9

3. Exersarea de mersurilor de valorificare a învăţăturii de credinţă în viaţa personală şi a comunităţii
Sub-competenţe
3.1. Respectarea normelor moraleicreştine în diferite situaţii de viaţă.

3.2. Determinarea consecinţelor unor
comportamente care încalcă moralacreştină asupra vieţii personale şi
asupra comunităţii.

Conţinuturi- Libertate şi responsabilitate în lumina
credinţei.
- Iubire şi dreptate în viaţa creştină.
- Rugăciune şi reconciliere.

- Păcatul – încălcarea legilor divine.
Consecinţele păcatului.
- Practici străine spiritualităţii creştinortodoxe: magia, yoga, reîncarnarea.
- Efectele mass- media privind
comportamentul tinerilor.

Activităţi de învăţare şi de evaluare Studiu de caz;
 Vizionarea şi comentarea unor secvenţe video
tematice; Elaborarea unui plan de acţiuni de aplicare în
cotidian a normelor moral-creştine; Participare la acţiuni comunitare de caritate; Vizite de documentare la Biserică.
 Studiu de caz; Exerciţii de determinare a relaţiilor cauză – efect ale
practicilor străine spiritualităţii creştin-ortodoxe; Discuţii care pun în evidenţă consecinţele unor
comportamente străine spiritualităţii creştinortodoxe; Dezbatere în baza unor materiale controversate dinmass–media;
 Masă rotundă: „Efectele
comportamentul tinerilor”;

mass-media

privind Proiect de acţiuni în folosul comunităţii cu caracter
moral-creştin (voluntariat).
4. Corelarea achiziţiilor acumulate în cadrul Religiei cu cele obţinute la alte discipline de studiu
Sub-competenţe
4.1.
Identificarea
elementelor
religioase în diferite forme ale artei.

Conţinuturi- Valoarea spirituală şi artistică în pictura
religioasă.
- Valoarea spirituală şi artistică în argintărie

Activităţi de învăţare şi de evaluare Studierea surselor iconografice; Prezentarea şi analiza creaţiilor plastice cu subiectreligios;10

4.2. Aprecierea contribuţiei Bisericii
Ortodoxe la dezvoltarea culturii şiînvăţământului în spaţiul românesc.

şi broderie.
- Monumente reprezentative de artăreligioasă.

 Organizarea expoziţiilor foto cu tematică religioasă; Organizarea unor expoziţii cu obiecte de cult; Vizitarea unor monumente de artă religioasă;- Biserica şi cultura naţională.
- Mitropoliţii ctitori ai limbii române.
- Mitropoliţii cărturari.Unitatea naţională în
operele mitropoliţilor români.
- Mănăstirile din Ţările Române – adevărate
centre de cultură şi învăţământ românesc
(Putna, Căpriana, Neamţ, Cozia etc.).

 Exerciţii de analiză a documentelor istorice şireligioase tematice; Studierea unor lucrări de referinţă; Exerciţii de formulare argumentată a opiniei
personale; Elaborarea fişelor de personaj;
 Pelerinaj la mănăstiri;
 Proiect de cercetare (interdisciplinar).

Conţinuturi recomandate pentru clasa a X-a
I. Cunoaşterea şi trăirea învăţăturii de credinţă
Crucea – simbolul creştinismului.
Icoana – Sfânta Scriptură în imagini.
Sfinţii – model de viaţă veşnică.
Legea morală a Vechiului Testament (Decalogul).
Legea morală a Noului Testament (Predica de pe munte).
Conştiinţa morală – glasul lui Dumnezeu în om.
Păcatul – încălcarea legilor divine. Consecinţele păcatului.
Virtuţile – patrimoniul moral al omului.
II. Cultură, spiritualitate şi viaţă creştină
Iubire şi dreptate în viaţa creştină.
11Rugăciune şi reconciliere.
Valoarea spirituală şi artistică în pictura religioasă, în argintărie şi broderie.
Monumente reprezentative de artă religioasă.
Biserica şi cultura naţională.
Mitropoliţii ctitori ai limbii române. Mitropoliţii cărturari. Unitatea naţională în operele mitropoliţilor români (Varlaam, Dosoftei, Antim
Ivireanul ş.a.).
Mănăstirile din Ţările Române – adevărate centre de cultură şi învăţământ românesc (Putna, Căpriana, Neamţ, Cozia etc.).
III. Religiile în istorie
Repere istorice în apariţia şi dezvoltarea creştinismului.
Specificul ortodoxiei în contextul creştinismului.
Religiile în lumea antică:Egipt;
Grecia;Roma.
IV. Creştinismul şi provocările lumii contemporane
Practici străine spiritualităţii creştin-ortodoxe:
Magia;
Yoga;
Reîncarnarea.
Efectele mass- media privind comportamentul tinerilor.
Clasa a XI-a
1. Valorificarea resurselor de învăţare pentru înţelegerea trăsăturilor definitorii ale propriei credinţe
Sub-competenţe
1.1.Caracterizarea

principalelorConţinuturi- Dumnezeu – creatorul şi proniatorul.

Activităţi de învăţare şi de evaluare Studiu de caz;12învăţături de credinţă ortodoxă
despre: creaţie, providenţă divină,Iisus Hristos.

- Crearea lumii.
- Crearea omului şi căderea în păcat.
- Providenţa divină.
- Iisus Hristos – Mântuitorul lumii.

 Lecturarea şi comentarea textelor despre credinţa
ortodoxă; Exerciţii de analiză şi apreciere a învăţăturilor decredinţă ortodoxă; Vizionarea şi discutarea unor secvenţe de filmecreştine; Vizite de documentare la Biserică.

1.2. Utilizarea critică a surselor dedocumentare
pentruanaliza
comparativă a creştinismului înraport cu marile religii ale lumii.

- Marile religii ale lumii:Creştinismul;
Iudaismul;
Islamul.

 Studiu de caz; Exerciţii de studiere a surselor iconografice; Studierea lucrărilor de referinţă; Exerciţii de analiză critică a surselor referitoare lamarile religii ale lumii;
 Portofoliu tematic.

2. Integrarea în propriul sistem de valori, atitudini şi comportamente a cunoştinţelor şi a valorilor moral-creştine
Sub-competenţe
2.1. Prezentarea unor modele decomportament creştin în exemplele
biblice şi în cele din istoria şi
literatura naţională.

Conţinuturi- Iisus Hristos – Mântuitorul lumii. Mântuirea
obiecivă şi subiectivă.
- Iubirea de Dumnezeu şi iubirea de semeni.
- Domni ai Ţărilor Române – promotori ai culturii
naţionale şi apărători ai credinţei ortodoxe(Mircea cel Bătrân, Ştefan cel Mare şi Sfânt,
Constantin Brâncoveanu s.a.).

Activităţi de învăţare şi de evaluare Lecturarea şi comentarea unor texte biblice; Vizionarea şi comentarea filmelor documentare
tematice; Exerciţii de analiză a documentelor istorice; Lecturarea şi comentartea unor opere literare
tematice; Elaborarea fişelor de personaj;
 Pelerinaj la mănăstiri; Excursii în locuri istorice.

13

2.2. Susţinerea argumentată a opiniei
proprii privind rolul familiei creştine
în contextul societăţii contemporane.

- Familia în Ortodoxie.
- Valorile creştine ale familiei.
- Tradiţie şi modernitate în familia creştină.
- Familia creştină şi provocările secolului XXI.

 Analiza surselor istorice şi religioase despre
familia creştină; Exerciţii de comparare între conceptul de familie însens creştin şi cel de familie în sens general; Discuţie dirijată:„Familia creştină şi provocările
secolului XXI”;
 Exerciţii
deautoevaluare
comportament în familie;apropriului Dezbatere: „Roluri şi responsabilităţi în viaţa defamilie”;
 Masă rotundă cu participarea părinţilor: „Tradiţie
şi modernitate în familia creştină”;
2.3. Exersarea elementelor specificerelaţiei om – Dumnezeu şi relaţiei
dintre semeni fundamentate pevalorile moralei creştine.

- Providenţa divină.
- Iisus Hristos – Mântuitorul lumii.
- Mântuirea obiectivă şi subiectivă.
- Iubirea de Dumnezeu şi iubirea de semeni.
- Solidaritate şi prietenie.

 Studiu de caz;
 Joc de rol pe bază de pilde; Comentarea unor surse iconografice; Exerciţii de apreciere argumentată a importanţei
relaţiei om – Dumnezeu;
 Exerciţii
deautoevaluareacomportament în relaţie cu semenii;

propriului Proiect de dezvoltare personală din perspectivă
hristică.

14

3. Exersarea de mersurilor de valorificare a învăţăturii de credinţă în viaţa personală şi a comunităţii
Sub-competenţe
3.1. Manifestarea în cotidian arespectului faţă de lumea creată, ca
dar primit de om de la Dumnezeu.

3.2.
Evaluarea
concesinţelor
negative ale comportamentelor ceîncalcă morala creştină asupra vieţii
personale şi asupra comunităţii.

Conţinuturi- Respectul faţă de lumea creată (ecologiecreştină).
- Iubirea de Dumnezeu şi iubirea de semeni.
- Solidaritate şi prietenie.

Activităţi de învăţare şi de evaluare Exerciţii de dialog pe teme de ecologie creştină;- Internetul: între necesitate şi dependenţă.
- Practici străine spiritualităţii creştin-ortodoxe:
superstiţia, astrologia, numerologia.
- Minuni şi false minuni.
- Fenomene normale şi paranormale.

 Exerciţii de analiză critică a surselor despre
minuni şi false munini, despre fenomene normale şi
paranormale; Exerciţii care pun în evidenţă deosebirea între
revelaţia autentică şi falsa revelaţie; -Discuţii despre consecinţele negative ale credinţei
în superstiţii, astrologie, numerologie; Analiza unor situaţii concrete de manifestare arespectului faţă de lumea creată; Exersarea unor conduite bazate pe respect faţă delumea creată; Vizite de documentare la Biserică.

 Masă rotundă cu participarea persoanelor-resursă:„Internetul – între uz şi abuz”;
 Proiect de acţiuni în folosul comunităţii cu
caracter moral-creştin (voluntariat).

4. Corelarea achiziţiilor acumulate în cadrul Religiei cu cele obţinute la alte discipline de studiu
Sub-competenţe
4.1.
Argumentarea
influenţei
creştinismului
asupraculturiinaţionale.

Conţinuturi- Oglindirea vieţii religioase în creaţia populară.
- Muzica bisericească şi mesajul ei spiritual.

Activităţi de învăţare şi de evaluare Studierea şi comentarea unor creaţii populare; Participare
larecitaluri/dramatizări
cuprezentarea unor creaţii populare în care este
oglindită viaţa religioasă; Audiereaşi

comentareacreaţiilor

muzicale15

bisericeşti şi cu tematică istorico-religioasă; Organizarea unor manifestări literar-muzicale cu
tematică moral-creştină.
4.2. Utilizarea cunoştinţelor deistorie şi literartura română în
aprecierea contribuţiei domnilorŢărilor Române la consolidarea
culturii naţionale şi a credinţei
ortodoxe.

- Domni ai Ţărilor Române – promotori ai culturii
naţionale şi apărători ai credinţei ortodoxe(Mircea cel Bătrân, Ştefan cel Mare şi Sfânt,
Constantin Brâncoveanu etc.).

 Studierea documentelor istorice tematice; Lecturarea şi comentarea operelor literare
tematice; Elaborarea portretului personalităţii; Vizitarea bisericilor, mănăstirilor, monumentelor; Exerciţii de formulare argumentată a opiniei
personale; Conferinţă cu tematică istorico-religioasă cu
participarea persoanelor-resursă; Proiect de cercetare (interdisciplinar).

Conţinuturi recomandate pentru clasa a XI-a
1. Cunoaşterea şi trăirea învăţăturii de credinţă
Dumnezeu – creatorul şi proniatorul.
Crearea lumii. Crearea omului şi căderea în păcat.
Providenţa divină.
Iisus Hristos – Mîntuitorul lumii.
Mântuirea obiectivă şi subiectivă.
Familia în Ortodoxie.
Valori creştine ale familiei.
Tradiţie şi modernitate în familia creştină.
Familia creştină şi provocările secolului XXI.

16

II. Cultură, spiritualitate şi viaţă creştină
Iubirea de Dumnezeu şi iubirea de semeni.
Solidaritate şi prietenie.
Respectul faţă de lumea creată (ecologie creştină).
Oglindirea vieţii religioase în creaţia populară.
Domni ai Ţărilor Române – promotori ai culturii naţionale şi apărători ai credinţei ortodoxe.
Mircea cel Bătrân – apărător al creştinătăţii.
Binecredinciosul Voievod Ştefan cel Mare şi Sfânt– duhovnic al credinţei creştine.
Voievodul Constantin Brâncoveanu – pildă de dăruire şi de jertfă pentru ţară şi credinţă.
III. Religiile lumii
Marile religii ale lumii:Creştinismul;
Iudaismul;
Islamul.
IV. Creştinismul şi provocările lumii contemporane
Internetul: între necesitate şi dependenţă.
Practici străine spiritualităţii creştin-ortodoxe:
superstiţia, astrologia, numerologia.
Minuni şi false minuni.
Fenomene normale şi paranormale.

17

Clasa a XII-a
1. Valorificarea resurselor de învăţare pentru înţelegerea trăsăturilor definitorii ale propriei credinţe
Sub-competenţe

Conţinuturi

1.1. Realizarea unor sinteze despre
principalele învăţături de credinţă
ortodoxă.

- Persoana şi lucrarea Sfântului Duh.
- Credinţa în înviere şi viaţa veşnică.
- Biserica şi Sfintele Taine.
- Rugăciunile pentru cei adormiţi în Domnul.

1.2. Analiza critică a surselor dedocumentare despre confesiunilecreştine din ţara noastră.

- Ortodoxia.
- Catolicismul.
- Protestantismul şi neoprotestantismul.
- Rolul dialogului ecumenic şi interreligios.

Activităţi de învăţare şi de evaluare Audierea unor secvenţe care prezintă învăţăturilede credinţă; Vizionarea şi comentarea unor filme cu tematică
creştină; Cercetarea surselor istorico-teologice cu referire laînvăţăturile de credinţă; Elaborarea de prezentări orale şi scrise despreînvăţăturile de credinţă; Vizită de documentare la Biserică.
 Studiu de caz; Exerciţii de utilizare adecvată a termenilor şiconceptelor în abordarea confesiunilor creştine; Exerciţii de analiză critică a surselor despre
confesiunile creştine; Exerciţii de formulare a argumentelor, a opiniei
proprii, a concluziilor cu referire la confesiunilecreştine; Portofoliu tematic.

18

2. Integrarea în propriul sistem de valori, atitudini şi comportamente a cunoştinţelor şi a valorilor moral-creştine
Sub-competenţe
2.1. Prezentarea unor modele decomportament moral-creştin în baza
exempleloroferitedemaripersonalităţi ale neamului.

Conţinuturi- Mari personalităţi ale neamului – promotori ai
credinţei creştine.
- Modele de rezistenţă creştină în anii regimului
totalitar comunist în R.S.S. Moldovenească.

Activităţi de învăţare şi de evaluare Vizionarea şi comentarea filmelor documentare
despre mari personalităţi ale neamului – promotori
ai credinţei creştine;
 Studierea documentelor istorice şi religioase
despre contribuţia unor personalităţi ale neamuluila promovarea credinţei creştine şi despre
rezistenţa creştină; Exerciţii de analiză a surselor iconografice; Vizitarea expoziţiilor
monumentelor; Pelerinaj la mănăstiri.

2.2. Manifestarea prin propriul
comportament a valorilor moralcreştine.

- Asceza creştină (post, rugăciune, milostenie).
- Modalităţi de implicare a tinerilor în apărareavieţii (combaterea violenţei, a suicidului, aeutanasiei şi a degradării demnităţii umane).
- Participarea activă a tinerilor în promovarea
valorilor creştine.

tematice,amuzeelor, Studiu de caz; Lecturarea şi comentarea unor texte biblice; Discuţie dirijată: „Rolul tinerilor în apărareavieţii”;
 Exerciţii
decomportament;

autoevaluareapropriului Exersarea unor conduite axate pe valorile moralcreştine; Proiect de dezvoltare personală din perspectivă
hrisitcă.

19

3. Exersarea de mersurilor de valorificare a învăţăturii de credinţă în viaţa personală şi a comunităţii
Sub-competenţe
3.1. Manifestarea atitudinii faţă deproblemele lumii contemporane dinperspectiva învăţăturii creştine.

3.2. Asumareaconştientă
aînvăţăturii de credinţă în viaţa
personală.

3.3 Aplicarea învăţăturii de credinţă
în comunitate.

Conţinuturi- Rolul dialogului ecumenic şi interreligios.
- Dialogul între credinţă şi ştiinţă.
- Libertate religioasă şi prozelitism.

Activităţi de învăţare şi de evaluare Studiu de caz; Exerciţii de analiză a problemelor lumii
contemporane din perspectiva învăţăturii creştine; Discuţii cu tema:”Rolul dialogului ecumenic şiinterreligios”;- Liturghie şi filantropie.
- Jertfa euharistică şi iubirea jertfelnică.
- Rugăciunile pentru cei adormiţi în Domnul.
- Asceza creştină (post, rugăciune, milostenie).
- Iubirea de Dumnezeu şi iubirea de semeni.

- Asceza creştină (post, rugăciune, milostenie).
- Rolul tinerilor în apărarea vieţii (combaterea
violenţei, a suicidului, a eutanasiei şi a degradării
demnităţii umane).
- Rolul dialogului ecumenic şi interreligios.
- Participarea activă a tinerilor în promovarea
valorilor creştine.

 Exersarea unor conduite axate pe dialogul
ecumenic şi interreligios.
 Studiu de caz; Exerciţii de autoevaluare privind manifestareaînvăţăturii de credinţă în viaţa personală; Exersare de acţiuni ce demonstrează învăţătura decredinţă.
 Stuidu de caz; Exerciţii de alcătuire a portretului tânărului de azi:apărător al vieţii şi al demnităţii umane; Exersarea unor conduite de manifestare aînvăţăturii de credinţă; Exerciţii de valorizare a dialogului interreligios; Vizite de documentare la Biserică; Proiect de acţiuni în folosul comunităţii cu
caracter moral-creştin (voluntariat).

20

4. Corelarea achiziţiilor acumulate în cadrul Religiei cu cele obţinute la alte discipline de studiu
Sub-competenţe
4.1. Utilizarea cunoştinţelor deistorie a religiilor în aprecierea
importanţei
respectului şi adialoguluiîntreoamenişicomunităţi.

4.2. Exprimarea unor judecăţi devaloare prin utilizarea învăţăturii decredinţă şi a cunoştinţelor de la altediscipline de studii.

Conţinuturi- Creştinismul – fundament al civilizaţiei europene.
- Rolul creştinismului în dezvoltarea culturii şi
civilizaţiei europene.
- Solidaritate şi prietenie.
- Rolul dialogului ecumenic şi interreligios.
- Libertate religioasă şi prozelitism.

- Rolul dialogului ecumenic şi interreligios.
- Dialogul între credinţă şi ştiinţă.
- Politicile Uniunii Europene privind libertatea
religioasă.
- Creştinul în lumea modernă.

Activităţi de învăţare şi de evaluare Studiu de caz; Exerciţii de identificare şi comentare
schimbărilor aduse de creştinism în istorie; Analiza critică a surselor de documentare;a Exerciţii de formulare argumentată a punctuluide vedere; Mese rotunde/conferinţe tematice cu invitarea
persoanelor-resursă.
 Studiu de caz;
 Vizionarea şi
documentare;comentarea

unor

filme

 Exerciţii de integrare a achiziţiilor intelectuale
de la alte discipline de studiu în cadrul
subiectelor cu tematică religioasă; Exerciţii de identificare a asemănărilor şi adeosebirilor între textele religioase şi cele laicepe teme comune; Exerciţii de exprimare argumentată a propriei
opinii; Proiect de cercetare (interdisciplinar).

Conţinuturi recomandate pentru clasa a XII-a
I. Cunoaşterea şi trăirea învăţăturii de credinţă
Persoana şi lucrarea Sfântului Duh.
Credinţa în înviere şi viaţa veşnică.
21

Fenomene normale şi paranormale.
Biserica şi Sfintele Taine.
Rugăciunile pentru cei adormiţi în Domnul.
Liturghie şi filantropie.
Jertfa euharistică şi iubirea jertfelnică.
Solidaritate şi prietenie.
II. Cultură, spiritualitate şi viaţă creştină
Iubirea de Dumnezeu şi iubirea de semeni.
Asceza creştină (post, rugăciune, milostenie).
Mari personalităţi ale neamului – promotori ai credinţei creştine.
Modele de rezistenţă creştină în anii regimului totalitar comunist în R.S.S. Moldovenească.
Modalităţi de implicare a tinerilor în apărarea vieţii (combaterea violenţei, a suicidului, a eutanasiei şi a degradării demnităţii umane).
Participarea activă a tinerilor în promovarea valorilor creştine (credinţă, nădejde, dragoste, sfinţenie, libertate, pace).
Creştinismul – fundament al civilizaţiei europene.
Rolul creştinismului în dezvoltarea culturii şi civilizaţiei europene.
III. Confesiuni creştine în Republica Moldova
Ortodoxia.
Catolicismul.
Protestantismul şi neoprotestantismul.
Rolul dialogului ecumenic şi interreligios.
IV. Creştinismul şi provocările lumii contemporane
Libertate religioasă şi prozelitism.
Dialogul între credinţă şi ştiinţă.
Politicile Uniunii Europene privind libertatea religioasă.
Creştinul în lumea modernă.
22

STRATEGII DIDACTICE
Curriculumul opţional la Religie. Cultul ortodox, clasele X-XII, orientează proiectarea,organizarea şi desfăşurarea procesului educaţional la discplină în contextul unei pedagogii
centrate pe formarea de competenţe. În această ordine de idei strategiile didactice proiectate în
curriculum şi valorificate la ore vor fi racordate la metodologia formării-dezvoltării-evaluării
competenţelor şcolare. Astfel, profesorii vor implementa demersul didactic în scopul stabilirii
unor conexiuni între a învăţa să ştii, a învăţa să faci, a învăţa să fii, a învăţa să trăieşti împreună
cu alţii, un accent deosebit urmând a fi pus pe formarea de valori, atitudini şi comportamente.
Pentru aplicarea reuşită a metodologiei date profesorii vor ghida activitatea elevilor astfelîncât aceştia să parcurgă traseul de la informare la acţiune, adică la manifestarea decomportamente corespunzătoare valorilor moral-creştine.
Profesorul va aplica în cadrul orelor de religie metodele prin care elevii vor dobândi în
special cunoştinţe funcţionale, prin intermediul cărora acestora li se vor propune sarcini de lucru
în vederea dezvoltării unor capacităţi şi formării de valori şi atitudini creştine. Metodologiaformării-dezvoltării-evaluării competenţelor prevede obligatoriu identificarea/crearea unor
situaţii de integrare, a unor situaţii-problemă legate de cotidian (autentice), pe care elevul lerezolvă, mobilizându-şi resursele interne, adică cunoştinţele, capacităţile şi atitudinile
achiziţionate şi exersate la ore. Prin urmare, profesorul va avea grijă să creeze elevului
oportunităţi ca ceea ce învăţă la ore să aplice în plan social, în viaţa de zi cu zi, sub forma unor
comportamente constructive, care au la bază un sistem de valori şi atitudini moral-creştine.
Pentru aplicarea eficientă la orele de religie a metodologiei formării-dezvoltării-evaluării
de competenţe, profesorul poate utiliza cadrul de învăţare ERRE: Evocare, Realizarea sensului,
Reflecţie, Extindere.
La etapa de Evocare profesorul va aplica metode pentru a identifica nivelul de cunoaştereşi înţelegere de către elevi a ceea ce vor urma să înveţe la oră, dar şi pentru a stabili nevoile,interesele acestora raportate la tema nouă. La această etapă, aşadar, este pusă în valo areexperienţa elevului, cunoştinţele lui anterioare, care vor reprezenta o punte de trecere la temanouă. Este foarte important ca la această etapă profesorul să capteze atenţia elevilor, să letrezească interesul, motivaţia pentru subiectul lecţiei.
Profesorul poate aplica la această etapă metodele: asaltul de idei, discuţia dirijată, studiul
de caz, ştiu- vreau să ştiu-am învăţat, gândeşte-perechi-prezintă, acrostihul, audiţia muzicală etc.
Realizarea sensului reprezintă etapa lecţiei ce vizează lucrul cu informaţia nouă. Însă doartransmiterea, explicarea informaţiei noi nu asigură pe deplin înţelegerea ei de către elev. În acest
sens este important ca profesorul să menţină implicarea elevilor în activitatea de învăţare prinformulare de sarcini care ar facilita contactul cu informaţia nouă şi procesarea aceste ia. Elevii
23vor fi solicitaţi să studieze diverse surse, să demonstreze ascultare activă, să descrie, săinterpreteze, să comenteze, să analizeze materialul nou.
În cadrul acestei etape pot fi valorificate metodele: SINELG, ciorchinele, graficul T,
diagrama Venn, mozaicul, prelegerea cu elemente interactive, explozia stelară, demonstraţia,harta povestirii, agenda cu notiţe paralele, jocul de rol, instruirea asistată la calculator, învăţarea
prin descoperire, lectura ghidată, lucru cu documentul, problematizarea, valorificarea resurselor
comunităţii etc.
A treia etapă a cadrului – Reflecţia – este una foarte importantă, dat fiind că la această
etapă are loc consolidarea, generalizarea celor învăţate, formarea de atitudini, acţiuni ce vor
condiţiona, ulterior, manifestarea de comportamente. Prin realizarea sarcinilor propuse, elevii
vor învăţa să ia decizii, să aprecieze, să rezolve situaţii-problemă, studii de caz etc. În aşa modelevii îşi restructurează schemele cognitive iniţiale şi înţeleg că tema studiată este valoroasă şiutilă.
La această etapă profesorul poate utiliza metodele: cubul, valorificarea resurselor
comunităţii, algoritmizarea, studiul de caz, turul galeriei, poster, problematizarea, arborele
ideilor, argumentarea, acvariul, cercetarea (în grup şi individuală) etc.
Pentru ca modelul comportamental proiectat la oră să poată fi exersat de elevi – căci doar
astfel vom dezvolta competenţe – profesorul va proiecta şi organiza Extinderea, astfel încât
elevii să facă un transfer de cunoaştere şi să integreze cele însuşite la ore în situaţii de viaţă. Înacest scop vor fi valorizate metodele: proiectul de acţiuni în folosul comunităţii, proiectul decercetare, expoziţia foto, prezentarea, portofoliul, interviul, proiectul de dezvoltare personală din
perspectivă hristică, expoziţia muzeistică, jurnalul reflexiv, proiectul literar- muzical cu tematică
moral-creştină, dramatizarea etc. Astfel elevii vor fi implicaţi în exerciţiul de identificare a
problemelor/situaţiilor, de luare a deciziilor, de propunere şi implementare a unor strategii derezolvare a problemelor/situaţiilor identificate.
La proiectarea strategiei didactice, profesorul va utiliza Teoria Inteligenţelor Multiple,
oferind astfel elevilor oportunitatea de a-şi dezvolta profilul de inteligenţă, dar şi stilul propriu deînvăţare.
În cadrul procesului educaţional la disciplina Religie profesorul va valorifica atât lucrul
individual şi frontal, cât şi activitatea în perechi şi în grup.
Implementarea reuşită a disciplinei Religie. Cultul ortodox este determinată, de asemenea,
de calitatea relaţiei profesor – elev (de parteneriat, constructivă), de stabilirea în clasă a unuimediu de învăţare deschis, de încredere, cooperant. Este foarte important ca activităţile
desfăşurate în cadrul orelor să fie complementate cu activităţi extracurriculare şi extraşcolare, darşi cu activităţi în parteneriat cu familia şi comunitatea.
24

SUGESTII DE EVALUARE
Componentă inerentă a procesului educaţional, evaluarea la disciplina Religie. Cultul
ortodox urmează să se realizeze sub forma unui feed-back neîntrerupt, menit să demonstreze
nivelul de formare/dezvoltare la elevi a finalităţilor proiectate. Intenţia demersului evaluativ va
viza, în primul rând, eficientizarea modalităţilor de formare a elevilor din perspectiva valorilor
moral-creştine.
În cadrul evaluării formative profesorul poate folosi atât metode de evaluare orală cât şi
scrisă. De asemenea, este oportun de valorificat şi evaluarea prin probe practice. În acest context
pot fi aplicate metode precum: conversaţia euristică, interviul, dezbaterea, studiul de caz,comentariul pe bază de imagini, cubul, acvariul, comentariul pe bază de film, discuţia la manej
etc. (evaluarea orală) şi PRES, eseul, textul coerent, metoda rebusului, analiza SWOT etc.
(evaluarea în scris), exerciţiul practic, modelarea, jocul de rol, demonstraţia etc. (evaluarea prinprobe practice).
În scopul proiectării unei evaluări cât mai eficiente, este indicat să fie utilizate
metode/instrumente centrate în special pe evaluarea procesului, deoarece ne interesează nu doarce a realizat elevul (produsul), dar mai cu seamă cum a fost realizat acesta, cum a ajuns elevul laaceastă performanţă.
Ţinând cont de specificul disciplinei Religie. Cultul ortodox, în procesul evaluării se va lua
în considerare următoarele aspecte specifice şi recomandări:-Modul în care elevii utilizează diverse resurse de învăţare pentru descoperirea şi înţelegereaconceptelor religioase şi a propriei credinţe. Din această perspectivă, ca produs pentru
evaluarea sumativă poate fi propus Portofoliul.

-

Motivaţia şi efortul elevilor de a integra cunoştinţele şi valorile moral-creştine în propriul
sistem de valori, atitudini şi comportamente. Produs pentru evaluarea sumativă: Proiectul dedezvoltare personală din perspectivă hristică.

-Modul de exersare de către elevii a demersurilor de valorificare a învăţăturii de credinţă înviaţa personală şi a comunităţii. Produs pentru evaluarea sumativă : Proiectul de acţiuni înfolosul comunităţii cu caracter moral-creştin (voluntariat).

-

Capacitatea elevilor de a corela achiziţiile acumulate în cadrul Religiei cu cele obţinute la altediscipline de studiu. Produs pentru evaluarea sumativă: Proiectul de cercetare(interdisciplinar).
Întrucât elevii de liceu sunt obişnuiţi cu realizarea unor astfel de sarcini complexe în cadrul

altor discipline şcolare (istorie, educaţie civică, limba şi literatura română/maternă, geografieetc), este important ca aceştia să aibă oportunităţi de transfer/aplicare/extrapolare la ora deReligie a achiziţiilor acumulate pe parcursul anilor de studii la alte materii de studiu.
25

Produsele elaborate de elevi vor fi prezentate de aceştia la orele de evaluare sumativă, darşi în cadrul unor activităţi extraşcolare. Este foarte important ca elevii să c unoască din timp ce
produs urmează să realizeze pe parcursul unei unităţi de învăţare şi să participe la elaborarea
criteriilor şi a indicatorilor de performanţă pentru realizarea şi elaborarea acestor produse.
Profesorul va propune elevilor în cadrul orelor, precum şi pentru etapa de Extindere, diverse
sarcini de lucru, prin care aceştia vor învăţa cum să elaboreze etapizat produsul dat. În aşa mod,demersul evaluativ va fi axat nu atât pe achiziţia de cunoştinţe/capacităţi/atitudini, cât, mai ales,pe modul de aplicare a acestora în diverse situaţii de integrare.
Autoevaluarea ca metodă alternativă de evaluare reprezintă un alt aspect deosebit deimportant în cadrul orei de Religie, dat fiind faptul că elevul este pus în situaţia să reflecteze, să
se interogheze, să mediteze şi să se autoaprecieze, să caute răspunsuri, să-şi propună scopuri etc.
În procesul de evaluare la Religie pot fi aplicate şi alte metode alternative, precumobservarea sistematică a activităţii şi comportamentului elevului, evaluarea reciprocă, evaluarea
activităţii în grup etc.

26

BIBLIOGRAFIE
1.
2.
3.
4.
5.
6.
7.
8.
9.
10.
11.
12.
13.
14.
15.
16.
17.
18.
19.
20.
21.
22.
23.
24.
25.
26.
27.
28.

Biblia sau Sfânta Scriptură, Complexul de Edituri al B.O.M., Chişinău 2004.
Biblia sau Sfânta Scriptură, Editura Institutului Biblic şi de Misiune Ortodoxă, Bucureşti,2013.
Biblia cu ilustraţii (8 volume), Ediţie ingrijită de Mitropolitul Bartolomeu Anania, Editura
Litera, Bucureşti, 2011.
Codul Educaţiei al Republicii Moldova. Publicat: 24.10.2014 în Monitorul Oficial al
Republicii Molodva, Nr. 319-324.
Boldirescu S., Boldirescu Sv., Religie. Ghidul profesorului, Cuvîntul-ABC, 2013.
Callo T., Pedagogia practică a atitudinilor, Editura Litera Educaţional, Chişinău, 2014.
Cerga A., Bisericile Basarabiei. Dicţionar enciclopedic, Editura Civitas, Chişinău, 2013.
Creţu L., Religie creştin-ortodoxă. Manual pentru clasa a V-a, Editura Camno-group,Chişinău, 2012.
Creţu L., Religie creştin-ortodoxă, Manual pentru clasa a VI-a, Editura Camno-group,Chişinău, 2012.
Creţu L., Religie creştin-ortodoxă, Manual pentru clasa a VII-a, Editura Camno-group,Chişinău, 2014.
Cucoş C., Educaţia religioasă: repere teoretice şi metodice, Editura Polirom, Iaşi, 2010.
Cucoş C., Educaţia. Iubire, edificare, desăvârşire, Editura Polirom, Iaşi, 2008.
Cucoş, C., Pedagogie, Editura Polirom, Iaşi, 1998.
Guţu V., Chicu V., Dandara O., Solovei R. et.al., Psihopedagogia centrată pe copil, CEP
USM, Chişinău, 2008.
Hadîrcă M. (coord.), Formarea personalităţii elevului în perspectiva educaţiei integrale, IŞE,Chişinău, 2013.
Hadîrcă M., Răileanu A. (coord.), Proiectarea şi realizarea evaluării autentice. Cadru
conceptual şi metodologic, IŞE, Chişinău, 2010.
Holbea Gh., Opriş D., Apostolat educaţional. Ora de religie – cunoaştere şi devenire
spirituală, Editura Basilica a Patriarhiei Române, Bucureşti, 2010.
Favu G., Orzetic M. et al., Religie.Cultul ortodox. Manual pentru clasa a XI-a, Editura Sf.
Mina, Iaşi, 2006.
Fuştei N., Creştinismul pe înţelesul tuturor, Editura Cuvântul-ABC, Chişinău, 2012.
Lemeni A., Religie. Cultul ortodox. Manual pentru clasa a X-a, Editura Corint, Bucureşti,2008.
Lemeni A., Religie. Cultul ortodox. Manual pentru clasa a XI-a, Editura Corint, Bucureşti,2006.
Mândâcanu V., Pedagogia creştin-ortodoxă, Editura Iulian, Chişinău, 2014.
Muha C., Religie. Auxiliar didactic pentru elevi, clasa a X-a, Editura Sf.Mina, Iaşi, 2009.
Muha C., Religie. Auxiliar didactic pentru elevi, clasa a XI-a, Editura Sf.Mina, Iaşi, 2009.
Muha C., Religie. Auxiliar didactic pentru elevi, clasa a XII-a, Editura Sf.Mina, Iaşi, 2009.
Opriş D., Scheau I., Moşin O., Educaţia din perspectiva valorilor. Tom VI: Summa
Paedagogica, Editura EICON, Cluj-Napoca, 2014.
Opriş D., Dimensiuni creştine ale pedagogiei moderne. Editura Sf. Mina, Iaşi, 2010.
Pogolşa L., Valorile educaţiei moral-spirituale, în: Valorile moral-spirituale ale educaţiei.
Materialele Simpozionului Pedagogic Internaţional, IŞE,3-4 aprilie 2015.
27

29.
30.
31.
32.
33.
34.
35.
36.
37.

Păcurariu M., Istoria Bisericii Ortodoxe Române, Editura Ştiinţa, Chişinău, 1993.
Recomandarea 2006/962/ CE a Parlamentului European şi a Consiliului Uniunii Europene
din 18 decembrie 2006 privind competenţele-cheie pentru învăţarea pe tot parcursul vieţii.
Religie. Cultul ortodox. Curriculum şcolar. Clasele I-IX, Ministerul Educaţiei al Republicii
Moldova, Chişinău, 2012.
Religie. Cultul ortodox. Programe şcolare. Clasele a IX-a – a XII-a şi pentru şcolile de arte şi
meserii, Ministerul Educaţiei, Cercetării şi Tineretului, Bucureşti, 2008.
Să ne cunoaştem credinţa. Ghidul profesorului la disciplina „Educaţie creştin-ortodoxă”.
Clasele V-IX, Chişinău, 2010.
Sienkiewicz H., Quo vadis, Editura Sigma, Chişinău, 1992.
Solovei R., Eftodii Ş., Valenţe educative ale parteneriatului Şcoală-Biserică, în: Educaţie şiviaţa spirituală în Basarabia. Tradiţii şi perspective, Chişinău, CEP USM, 2015.
Şcoala şi Biserica: parteneriat pentru educaţie, Ediţia a II-a, (coord. Pr. dr. O. Moşin),Editura Cuvîntul-ABC, Chişinău, 2013.
Teodor D. Gh., Creştinismul la est de Carpaţi. De la origini până în secolul al XIV-lea,
Editura Mitropoliei Moldovei şi Bucovinei, Iaşi, 1991.

28