MINISTERUL EDUCAȚIEI, CULTURII ȘI CERCETĂRII
AL REPUBLICII MOLDOVACURRICULUM
la disciplina opţională
HOLOCAUST: ISTORIE ȘI LECȚII DE
VIAȚĂ
CLASELE IX -XII
ARIA CURRICULARĂ
Educaţie socioumanistică

Chișinău, 2018

1

Aprobat la Consiliul Naţional pentru Curriculum (Ordinul Ministerului Educației, Culturii și
Cercetării nr.1939 din 19 decembrie 2018.
Elaborat cu suportul Misiunii OSCE în Moldova
GRUPUL DE LUCRU PENTRU ELABORAREA CURRICULUMULUI:
1.
2.
3.
4.
5.
6.

Corina LUNGU, consultatnt principal, MECC, coordonator
Diana DUMITRU, dr.,UPS „I.Creangă”
Valentina OLARU, dr., LT „L.Blaga”, mun. Chişinău
Petru GOLBAN, profesor şcolar, LT „L.Blaga”, mun. Chişinău, Grad Didactic Unu;
Galina GUMEN, şef Centru Metodic, OLDSI Briceni, Grad Didactic Unu
Ina GORTOLUM, profesor şcolar, LT „Ştefan cel Mare”, mun. Bălţi, reprezentantul
Comunităţii Evreieşti din Republica Moldova, Grad Didactic Superior
7. Galina CARGHER, istoric, directorul Centrului Internaţional de Training şi Dezvoltare
profesională.
RECENZENȚI:Alexandru VOITENCO, expert internațional, Misiunea OSCE Moldova,
Svetlana NASTAS,dr., Institutul de Științe ale Educației
Viorica BUJOR, profesor de istorie, LT „G. Coșbuc”, mun. Bălți, Grad Didactic Superior

CUPRINS
I. Preliminarii
II. Concepţia didactică a disciplinei opţionale
III. Sistemul de competenţe
3.1.Competenţe-cheie prioritare pentru disciplina opţională.
3.2.Competenţe transdisciplinare prioritare pentru disciplina opţională.
3.3.Competențe specifice
IV. Administrarea disciplinei
V. Unități de învățare
VI. Strategii didacticeVII. Strategii de evaluare
VIII. Auxiliare didactice de referință educației Holocaustului
IX. Referințe bibliografice2

I.

PRELIMINARII

Disciplinele şcolare din învăţământul general, în funcţie de logica didactică şi specificul curricular,
au menirea de a contribui la modelarea profilului elevului în raport cu cerinţele societăților
multietnice și multiculturale, caracteristice secolului XXI-lea. Astfel, prin componenta sa civică,disciplina opțională Holocaust: istorie și lecții de viață vine să facă o distincție între istoria
Holocaustului și lecțiile de natură morală ce pot fi desprinse dintr-un studiu al acestei istorii.
Disciplina opțională Holocaust: istorie și lecții de viață include studiul despre evenimentele
Holocaustului ce pot sensibiliza tinerii față de exemplele de prejudecăți și nedreptate din lumea
contemporană. Studiul Holocaustului poate confrunta elevii cu stereotipuri, mituri și prejudecăți și
poate să le permită acestora să confrunte eventualele prejudecăți cu ajutorul dovezilor științifice. Darlecțiile de natură morală nu vor fi bine fundamentate dacă nu se bazează pe o parcurgere fidelă și
obiectivă a dovezilor istorice. Cercetarea istorică de acest tip, va dezvălui complexități ale lumii încare au fost făcute astfel de alegeri și au fost luate astfel de decizii calificate astăzi - FENOMENULHOLOCAUST.
Republica Moldova este spațiul istoric în care a avut loc Holocaustul de aceea este important să fie
pus în valoare diferitele evenimente din istoria națională din acea perioadă, fiind încorporate în istoria
locală, regională în memoria națională și în narațiunea istorică. Eșalonarea conținuturilor educaționale
despre aceia cum au trăit evreii înainte de război, cum vieţile lor s-au schimbat sub regimul nazist şi
cum cei care au supravieţuit şi-au recăpătat dorinţa de a trăi din nou, elevii vor înţelege mai binenoţiunile de prietenie şi responsabilitate şi pericolul urii – câteva din lecţiile universale ale
Holocaustului.
Importanța studierii istoriei Holocaustului este de a demonstra lecțiile istoriei atunci când suntdenaturate sau anulate drepturile cetățenești și când forța dreptului este înlocuită cu dreptul forței,formarea atitudinii cetățenești precum stima reciprocă, cunoașterea și respectarea culturii altor
popoare, indiferent de apartenența etnică, religioasă, excluzând astfel ura rasială, xenofobia sau
antisemitismul.
Elaborarea cursului opțional Holocaust: istorie și lecții de viață se înscrie în Planul de acțiuni privind
implementarea Declarației Parlamentului Republicii Moldova cu privire la acceptarea Raportului
final al Comisiei Internaționale pentru Studierea Holocaustului, prezidată de Elie Wisel, aprobat prinHotărârea de Guvern nr.313 din 22.05.2017 menite să contribuie la formarea şi promovarea celor mai
generoase valori și atitudini democratice: toleranță, solidaritate, diversitate, comunicare și afecțiune
între oameni.
Curriculumul la disciplina opțională Holocaust: istorie și lecții de viață are statut de instrument/document curricular adresat cadrelor didactice, elevilor din clasele IX-XII, precum și părinților
acestora și este elaborat în conformitate cu recomandările metodologice ale Școlii internaționale deStudiere a Holocaustului Yad Wasem, Ierusalim și a Institutului European de Studiere a
Holocaustului „Centropa”.

II.

CONCEPȚIA DIDACTICĂ A DISCIPLINEI OPȚIONALE
HOLOCAUST: ISTORIE ȘI LECȚII DE VIAȚĂ

Într-o epocă în care integrarea europeană a devenit realitate educația istorică are misiunea să devină
un liant al înţelegerii şi cunoaşterii reciproce între popoare, deoarece omenirea este încă marcată de3

antisemitism și xenofobie. Declaraţia Forumului Internaţional de la Stockholm din 1998, având ca
subiect Holocaustul, menționează că acest fenomen a schimbat fundamentele civilizaţiei umane, iar
caracterul fără precedent al Holocaustului va avea întotdeauna caracterul de simbol universal, de
aceea este important ca acest fenomen să fie abordat mai profund ca subiect de studiu în sistemul
educațional. Holocaustul a fost un eveniment de cumpănă, nu doar pentru secolul al XX-lea, ci pentruîntreaga istorie a umanităţii. A constituit o tentativă fără precedent de asasinare a unui întreg popor şide a face să-i dispară cu totul cultura. Holocaustul trebuie să fie studiat pentru că a pus sub semnulîntrebării înseşi fundamentele civilizaţiei.
Scopul demersului didactic proiectat prin actualul curriculum este de a consolida și a dezvolta prin
extindere competențele specifice disciplinei istorice și a spori gradul de înțelegere de către elevi afenomenului Holocaustului în istoria contemporană a omenirii din perspectivă locală, naţională şiuniversală.
Disciplina opțională în cauză este una de extindere derivată din disciplina obligatorie Istoria
românilor și universală și Educația pentru societate urmărind extinderea competenţelor specifice ale
disciplinelor prin plusarea de noi competenţe specifice şi noi cunoştinţe. Disciplina opțională
„Holocaust: istorie și lecții de viață” este axată spre formarea de competențe în accepțiunea Cadrului
de referință a Curriculumului Național (2017) conform căruia: „Competenţa şcolară este un sistem
integrat de cunoştinţe, abilităţi, atitudini şi valori, dobândite, formate şi dezvoltate prin învăţare, acăror mobilizare permite identificarea şi rezolvarea diferitor probleme în diverse contexte şi situaţii”
cu un accent deosebit pe valori, atitudini, care pot contribui plenar la formarea unor cetățeni
responsabili și conștienți.[Cadrului de referință a Curriculumului Național (2017) p.15]
Elaborarea curriculumului la disciplina opțională Holocaust: istorie și lecții de viață se bazează peurmătoarele principii:• Principiul axiologic, ce vizează ca finalitate a studierii acestei discipline crearea unuicomportament axat pe valori, non-discriminatoriu;• Principiul abordării sistemice şi dezvoltării graduale a competenţelor, ce asigură respectarea
particularităţilor de vârstă, a motivaţiilor, intereselor elevilor şi oferă continuitatea conceptuală adisciplinei istorice;• Principiul integrării stimulează caracterul inter-, pluri- şi transdisciplinar prin integrarea
disciplinei opţionale cu disciplinele obligatorii Educație pentru societate și Istoria românilor și
universală;• Principiul însuşirii temeinice se referă la formarea deprinderilor de învăţare logică, ritmică şi
capacităţilor de autocontrol;• Principiul respectării autonomiei şi libertăţii individuale în exprimarea opiniilor;• Principiul umanist al centrării pe cel ce învață;Strategia de predare a acestei discipline opționale este de a angaja curiozitatea intelectuală a elevilor,în scopul promovării gândirii critice şi a dezvoltării personale. Iată pentru ce este esenţial ca profesorii
să pornească de la chestiunile care implică gândirea critică, în cadrul predării, când abordează
conținuturile de studiu.
Studierea disciplinei ar trebui să promoveze dezvoltarea abilităților de recunoaștere și reacție critică
la stereotipuri, să învețe înțelegerea consecințelor prejudecăților și a ideilor preconcepute, precum șisă formeze o atitudine personală față de manifestările antisemitismului și rasismului. Înțelegerea
4

diversității societății ar trebui să conducă la formarea de atitudini față de adoptarea ei și de capacitatea
de a trăi în ea.
Istorie Holocaustul oferă contextul favorabil pentru reflecție profundă și explorării pericolului de arămâne indiferent şi de a păstra tăcerea în faţa oprimării altora. Pe măsură ce elevii aprofundează
influenţa factorilor istorici, sociali, religioşi, politici şi economici, ce împreună au determinat
Holocaustul, ei conştientizează complexitatea procesului istoric; de asemenea, dobândesc operspectivă asupra modului în care o combinaţie de factori a putut contribui la dezintegrarea valorilor
democratice. Elevii vor ajunge să înţeleagă că ţine de responsabilitatea cetăţenilor unei ţăridemocratice să înveţe cum să identifice semnalele de pericol şi să ştie cum să reacţioneze.
Studierea acestei discipline opționale trebuie să permită: sporirea cunoştinţelor asupra unui eveniment
distructiv fără precedent; păstrarea amintirii celor ce au suferit; încurajarea reflecţiei, atât din partea
profesorilor cât şi a elevilor, asupra aspectelor morale şi spirituale ridicate de evenimentele din timpul
Holocaustului şi asupra valorii acestora pentru lumea actuală. [Ghid pentru profesori. Sugestii privind
predarea Holocaustului, p. 2-3]

III.

SISTEMUL DE COMPETENŢE

3.1 Competenţe-cheie prioritare pentru disciplina opţională
Holocaust: istorie și lecții de viață
Curriculumul la disciplina opțională Holocaust: istorie și lecții de viață este un document normativ- reglator proiectat în baza Cadrului de referință a Curriculumului Național (2017) și reprezintă una
dintre modalitățile de implementare a politicilor educaționale vizate de Codului educației al
Republicii Moldova (2014) și se raportează la Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului
Uniunii Europene privind competențele cheie din perspectiva învățării pe parcursul întregii vieți, careorientează sistemul de învățământul general obligatoriu spre formarea acestor competențe-cheie,
incluse în Codul educației al Republicii Moldova, art.11, alin. (5), dar în special se referă lacompetența de a învăța să înveți, competențe sociale și civice, competenţe de exprimare culturală
şi de conştientizare a valorilor culturale.
De aici importanţa racordării competenţelor specifice disciplinei respective la competenţele cheie șitransversale ale învăţământului secundar general din ţara noastră. Curriculumul la disciplina„Holocaust: istorie și lecții de viață” urmăreşte formarea la elevi a unui set de competenţe specifice,care sunt etape ale formării competenţelor cheie şi sunt formate/dezvoltate treptat pe parcursulîntregului demers didactic. Competenţele cheie spre care sunt îndreptate competenţele specificedisciplinei opţionale „Holocaust: istorie și lecții de viață” pot fi structurate după cum urmează:1. Competențe sociale și civice reprezintă din perspectiva acestei discipline opționale competenţele
sunt destinate să faciliteze adoptarea și aderarea la valorile universale și fundamentale ale unei
societăți democratice. Conviețuirea într-o societate democratică presupune abilităţi de interacţiune
interpersonală în baza valorilor civice, fapt ce constituie premisele necesare unui comportament
democratic axat pe respectarea demnității umane și a drepturilor omului.
2. Competenţe de exprimare culturală şi de conştientizare a valorilor culturale vizează aproprierea
valorilor culturii (naţionale şi general-umane) pe care elevul trebuie să le cunoască şi să leinteriorizeze: aprecierea particularităţilor culturii naţionale; a etniilor conlocuitoare, inclusiv aevreilor; bazele culturologice ale fenomenelor/tradiţiilor de familie şi sociale. Elevul va înțelege rolul5ştiinţei şi religiei în viaţa omului, influenţa lor asupra lumii, fapt ce poate conferi importanță
exprimării ideilor, experienţelor şi emoţiilor prin intermediul diferitelor medii, inclusiv cele socialpolitice.
3. Competenţe de a învăţa să înveţi presupune disponibilitatea elevului de a organiza şi a reglementa
propria învăţare în raport cu finalitățile acestei discipline. Ea valorifică capacitatea elevului de a studia
diversitatea de surse atât individual, cât şi în grup; abilitatea de a organiza eficient timpul; de aachiziţiona, procesa, evalua şi asimila noi cunoştinţe cu privire la fenomenul holocaustului și de aaplica noile cunoştinţe şi deprinderi într-o varietate de contexte a disciplinei istorice și a educației
pentru societate. Toate acestea fac această competență cheie să fie una prioritară prin întreg demersul
didactic al acestei discipline.
3.2 Competenţe transdisciplinare prioritare pentru disciplina opţională
Holocaust: istorie și lecții de viață
Tranversalitatea este o caracteristică importantă a competenețelor-cheie. Acestea traversează
diferitele sfere ale vieții sociale, precum și în mod firesc, frontierele disciplinare. Competențele
transversale derivă din competențele-cheie, extind și dezvoltă pe acestea. În acest sens pornind de lamodelul de taxonomie a competențelor transversale din Cadrului de referință a CurriculumuluiNațional (2017, pag.17-22), putem afirma că competențele prioritare transversale pentru disciplinaopțională „Holocaust: istorie și lecții de viață” se prezintă astfel:
1. Cetățenia responsabilă, deoarece un cetățean responsabil trebuie să-și asume rolurile de ademonstra responsabilitate individuală pentru concluziile și ideile exprimate în public; sădemonstreze integritate și demnitate în relațiile sociale; să conștientizeze modul în carealegerile/deciziile individuale afectează propria persoană, familia și comunitatea mai largă; manifestă
inițiativă pentru a se informa și pentru a acționa asupra problemelor și evenimentelor de interes social.
În contextul finalităților acestei discipline, tinerii cetățeni trebuie să înțeleagă și să promoveze
principiile democratice ale libertății, dreptății și egalității; să conștientizeze faptul că fiecare ființă
umană are o valoare înnăscută; să demonstreze respect pentru demnitatea umană, pentru nevoile și
drepturile omului; să promoveze ordinea și legitatea la nivel social, să dezvolte abilități pentru a lucra
cu subiecte controversate / controversate și să dezvolte empatie.
2. Gândirea complexă și critică, deoarece o persoană capabilă să gândească în mod complex și critic
demonstrează o varietate de procese de gândire relevante și necesare în contextul acestei disciplineopționale: evaluează, analizează și prezice consecințe; percepe gândirea ca pe un proces holist,
integrat; realizează integrarea noilor informații cu experiențele și cunoștințele deținute: utilizează
procesele de gândire pentru a interpreta, a organiza și a lucra cu informația; corelează informațiile în
moduri noi și unice; echilibrează rațiunea și sentimentele în luarea deciziilor; ia în considerare ideilenoi și perspectivele variate pentru a-și lărgi și adânci perspectivele asupra problemelor; formulează
concluzii și conștientizează consecințele acestora; este capabil să conducă o discuție argumentată și
manifestă înțelegere de abordare a multiperspectivității.
3. Colaborarea/lucrul în echipă, deoarece o persoană capabilă să coopereze și să lucreze într-un
grup, înțelege și ași asuma diferite roluri pentru a învăța pe alții noi competențe și procese; facilitează
activitatea în grup și apreciază diversitatea ideilor; sugerează modificări pentru a identifica punctele
comune atunci se confruntă cu interese divergente; generează o varietate de soluții/ opțiuni, evaluează
calitatea ideilor și rezultatele potențiale ale aplicării lor. Datorită cooperării în cadrul procesului de6

studii în cadrul acestei discipline, elevii vor învăța cum să utilizeze eficient sursele istorice, să lucreze
cu diferite categorii de persoane și grupuri, fapt ce îi face să valorizeze similitudinile și diferențele
membrilor de grup; să respecte diferențele etnice și culturale și să le utilizeze ca resurse în procese degrup; să manifeste empatie față de ceilalți și să răspundă adecvat în privința interrelațiilor complexe
prin construirea unui consens.
3.3 Competenţe specifice ale disciplinei opţionale
Holocaust: istorie și lecții de viață
1. Demonstrarea înțelegerii complexității fenomenului Holocaustului în istoria contemporană prinprisma valorilor general-umane, manifestând comportament tolerant.
2. Analiza multiperspectivă a evenimentelor și proceselor istorice prin explorarea diverselor surse
referitoare la Holocaust, apreciind valoarea fiecărei vieți umane.
3. Combaterea manifestărilor de xenofobie, antisemitism și discriminare, valorificând conceptul
drepturilor omului.
4. Aprecierea fenomenului Holocaustului în istoria omenirii, demonstrând gândire critică și
obiectivitate.

IV.
Statutul
disciplineiOpţională

1

Aria
curriculară
Educaţie
socioumanisticăADMINISTRAREA DISCIPLINEIClasa
IX-XII

Poate varia în funcție de structura anului școlar și datele calendaristice.

Nr. de orepe săptămână

Nr. de ore
pe an1

1

35

7

V.
Unităţi de competenţe

Cunoaștere, înțelegere, interpretare și
explicare• Descrierea propriilor gânduri și emoții ce
pot influențează comportamentul în urma
studierii fenomenului holocaustului;• Explicarea semnificației principalelor
concepte
specificefenomenului
holocaustului din perspectiva valorilor
general-umane;• Explicareaînbazaînvățămintelorholocaustului
caracterul
universal,
inalienabil și indivizibil al drepturilor
omului;• Determinarea relației între drepturile
omului, democrație, pace și securitate întro lume globalizată, din perspectiva
complexității fenomenului holocaustului;• Demonstrarea capacității de a descriesentimentele altor persoane ce au suferit;
Aplicare și analiză
• Stabilirea drepturilor omului în calitate decadru al valorilor în evenimentele specifice
holocaustului, precum și relația lor strânsă
cu alte cadre ale valorilor morale, etice șireligioase;UNITĂŢI DE ÎNVĂŢARE
Unităţi de conţinut

1. Evreii: cine sunt ei?
• Originea, expulzarea• Religia, cultura• Exilarea
2. Evreii de la exilare până la reformele liberalburgheze• Conceptul de diasporă şi evreii califatului de laCordoba• Începutul inchiziţiei şi expulzările ulterioare• Evreii în Europa: încercarea de a-și păstra
identitatea şi formarea stereotipurilor• Integrarea, asimilarea şi raporturi speciale.
Afacerea Dreyfus• Începutul mişcării sioniste
3. Evreii-vecinii noștri. Viaţa comunităţilor evreiești
în România şi Basarabia• Statutul evreilor şi politica statului• Contribuţia comunităţilor evreiești la dezvoltarea
economică şi socială locală• Cultura şi influenţa reciprocă
• Viaţa în incertitudine: manifestarea
antisemitismului în Basarabia şi România,pogromurile
4. Integrarea evreilor în România interbelică:politica şi viaţa cotidiană

Activităţi
deînvăţarerecomandate, produse şcolare- Reflecţii critice asupra unor
puncte de vedere- Studii de caz referitor larecunoaşterea valorilor unei
comunităţi/etnii- Simularea procesului dejudecată
- Conferinţa tematică
- Analiza documentelor istoricedupă algoritmul stabilit- Activitatea didactică cu
fotografiile- Realizarea interviului cu
persoana-resursă
- Identificarea în cadrul legalnaţional şi internaţional a
prevederilor privind protecţia
drepturilor omului- Analiza critică a istoriilor
persoanelor
victimeale
Holocaustului- Studii de caz la subiect- Conversaţii euristice despre
sursele conflictelor- Jocuri de empatie- Analiza filmelor video despre
soarta victimelor Holocaustului
8• Desfășurarea proceselor de investigație
istorică
afenomenului
holocaust,
manifestând gândire critică;• Colectarea informațiilor cu privire la
fenomenul holocaustului, în mod eficace,folosind o varietate de tehnici și surse• Utilizarea tehnologiilor informaționale în
mod eficient pentru a accesa, investiga,
structura și integra informațiile cu privire laevenimentele istorice ce au dus laholocaust;• Analiza multiperspectivă a punctelor devedere alternative cu privire la holocaust înspațiul autohton;
Formularea de judecăți apreciativede evaluare• Evaluarea informațiilor cu privire laevenimentele specifice holocaustului în
mod critic;• Argumentarea punctul de vedere cu privirelamomentele
controversate
aleholocaustului, recurgând la dovezi;• Argumentarea responsabilității fiecărei
persoane de a respecta demnitatea și
drepturile umane ale altor persoane îndiverse contexte istorice;• Reflectarea critică asupra propriilor salevalori și convingeri în procesul studierii
evenimentelor specifice holocaustului,
manifestând toleranță în viziunea asupralumii;•••

Constituţia din 1923, „egalitatea formală în
drepturi”, interdicția de a ocupa funcţii de stat sau
judecătoreşti, de a activa în catedrele universitare
sau de a avea grad de ofițer militar, existența unei
limite procentuale pentru evrei la universități
Viaţa evreilor în mediul urban şi rural
Politica antisemită în România: originea,mişcarea antisemită studenţească, Liga Apărării
Naţional Creştine, Legiunea Arhanghelului
Mihail

5. Antisemitismul-ideologie şi politică de stat înEuropa• Rasismul-ideologie a nazismului• Politica antievreiască: legile de la Nürnberg,boicotul, „noaptea de cristal”• Evreii din Germania în căutarea siguranţei
6. Holocaustul• Începutul Holocaustului: ocuparea Poloniei,
primele ghetouri, soarta evreilor din Europa
Occidentală, începutul deportărilor• Viaţă şi moarte în teritoriile ocupate: specificul
Holocaustului pe teritoriul URSS, execuţiile înmasă, Babi Iar, viaţa şi moartea în ghetou• Holocaust: istorii personale• Viaţa ce duce spre moarte: „soluţia finală aproblemei evreiești”, marşurile morţii
• Rezolvarea problemei evreiești în România şi
Basarabia, pogromurile de la Iaşi, ghetoul dinChişinău, tragedia din Dubăsari, Transnistriacimitirul uitat- Eseu istoric la subiect- Elaborarea scrisorii de susţinere
pentru ... din numele ...
- Elaborarea un text istoric,
utilizând termenii la temăCompletarea
tabeluluiconceptual- Jocuri de exprimare a opiniilor
personale privind ...
- Discuţii în clasă cu privire lanecesitatea respectării drepturilor
omului- Călătorie imaginară
- Masa rotundă la subiect- Discutarea unor cazuri carenecesită exprimarea opiniilor
personale- Discuţii dirijate cu referire la ...
- Exerciţii de reflecţie personală
- Realizarea unui Portofoliu- Discutarea unor convingeri din
mai multe perspective- Întocmirea unor mesaje derecunoştinţă persoanelor care ...
- Studii de caz despre stereotipuri
şi prejudecăţi
- Studii de caz privind situaţii
discriminatorii în baza dediferenţe
- Realizarea fişelor de lucru

9• Prezentarea critică a modului în careinteracțiunile interculturale au influențat
situațiile și evenimentele care au dus laholocaust;
Integrare și trensfer• Integrarea cunoștințelor obținute dindiferite teme/domenii de învățare pentru a
explica fenomenul holocaustului;• Promovarea faptului că libertățile și
drepturile fundamentale ale omului trebuiesă fie recunoscute de către fiecare, trebuieîntotdeauna protejate și respectate în orice
moment al vieții;• Susținerea viziunii conform căreia nimeni
nu poate fi supus torturii, nici pedepselor
sau tratamentelor inumane ori degradante,
indiferent de context istoric;• Promovarea toleranței față de diferite
credințe și convingeri pe care le împărtășesc
alți membri ai societății, reieșind dinînvățămintele holocaustului;• Promovarea comunicării și dialogului între
persoane care aparțin diferitor comunități
culturale, pentru a promova respectul și
cultura conviețuirii pașnice;• Demonstrarea empatiei față de persoanele
în situații dificile de viață, manifestândsolidaritate;• Respectarea
permanentă
alegilorechitabile,
indiferentdenaturaevenimentelor istorice;••Lagărele de concentrare şi cele de exterminare:
Majdanek, Treblinka, Sobibor , Auschwitzdrumul ce duce spre iad
Programul de eutanasiere. Alte jertfe ale celuide-al Treilea Reich: soarta rromilor, sinti,
martorilor lui Iehova, homosexualilor

7. Rezistenţa
• Rezistenţa în ghetouri şi lagăre, revoltele• Rezistenţa spirituală: fapta eroică a lui Music
Pinchenzon, încercarea păstrării tradiţiilor,familia-sprijin în situaţii de criză

- Elaborarea unor comunicări
scrise asupra evenimentului
istoric studiat- Selectarea informaţiilor, datelor
cu referire la ...
- Exerciţii de identificare acauzelor şi consecinţelor aevenimentului istoric- Redactarea unui eseu istoric- Exerciţii de lectură critică adiferitor tipuri de surse istorice

8. „Cei ce stau deoparte”: responsabilitate pentru
alegere• Nici victime, nici jertfe• Colaborarea: modalitate de salvare sau cooperare?
9. Compasiunea-act de eroism• Istorii despre salvarea evreilor• Drepţii între popoare. Drepţii între popoaredin Republica Moldova
10. Copii – victime ale Holocaustului (Anne Frank,
Roman Kravcenko, Șabs Roif, Janusz Korczak)
11. Responsabilitatea pentru crimele nazismului,
responsabilitatea pentru Holocaust.
12. Viața după Holocaust
13. Memoria Holocaustului în Republica Moldova,
România în Europa și toată lumea.
14. Negarea holocaustului şi antisemitismul de azi
1015. Genocidul şi legislația internaţională.

11Notă: În cadrul acestui curs, evaluarea sumativă va fi alcătuită din 2 ore.
5 ore vor fi dedicate istoriei locale, profesorul urmând să acorde o atenție deosebită cercetărilor
etnografice, vizitării, în măsura posibilităților, acelor locuri ce au o anumită tangență cu tragedia
Holocaustului, întâlnirilor cu martorii oculari ai tragediei, studiului mărturisirilor, vizionării unor
filme documentare sau artistice și discutarea ulterioară a acestora. Acest semn indică temele ce pot fi
folosite de către profesor la clasele liceale sau dacă cursul este studiat doi ani consecutiv.

VI.

STRATEGII DIDACTICE

Strategiile didactice utilizate în cadrul demersului educațional au ca scop realizarea eficientă afinalităților curriculare. Formarea competenţelor şi valorilor în cadrul cursului trebuie făcută în
conformitate cu rigorile impuse de Cadrul de referință a Curriculumului Național. Procesul didactic
se axează pe elev ca subiect al învățării și pe folosirea metodelor activ-participative și interactive,
fapt ce favorizează exprimarea de opinii, colaborarea și comunicarea între elevi, dar și între aceștia șialți subiecți educaționali. Este încurajată utilizarea noilor tehnologii în cadrul procesului educațional.
Este recomandat cadrelor didactice proiectarea demersului educațional în conformitate cu cadrul
Evocare – Realizare a sensului – Reflecţie – Extindere (ERRE), precum și folosirea cunoștințelor și
abilităților obținute la alte discipline studiate.
Demersul educațional va fi orientat spre formarea unor competențe transdisciplinare, conținuturile
tematice să nu fie un scop în sine, ci cu ajutorul lor să se formează competențele specifice disciplinei.
Cadrul didactic se va baza pe următoarele principii didactice:• plasarea elevului în centrul procesului educaţional;• dezvoltarea competenţelor de comunicare, de lucru în echipă, a spiritului de toleranţă şi
empatie;• acordarea șanselor egale de afirmare copiilor și valorificarea potențialului fiecărui elev;• stimularea gândirii critice și a capacității de argumentare constructivă;• formarea la elevi a unor comportamente în corespundere cu valorile genaral-umane.
Nu există un ,,singur mod corect” de a preda fenomenul Holocaustului, o metodologie valabilă pentrutoţi profesorii şi elevii. Ceea ce oferă sugestiile metodologice de faţă sunt doar idei folositoare pentru
profesori în efortul lor de a-şi construi scheme de lucru, ţinând cont de particularităţile de învăţare alefiecărui elev, de vârsta și de abilitățile lor, precum și de resursele didactice avute la dispoziție. Sunt
recomandate pentru utilizare strategiile didactice ce contribuie la dezvoltarea gândirii critice,formarea spiritului civic și educarea toleranței.
Demersul educațional nu va fi dedicat exclusiv Holocaustului, ci și aspectelor anterioare și ulterioare
acestui fenomen, cuprinzând un orizont mult mai larg al culturii evreiești din perioada interbelică, darși anterioară acesteia. Profesorul va motiva elevii pentru formularea răspunsurilor argumentate și
logice, evitând răspunsurile simpliste și tipizate.
Predarea poate şi se va desfăşura în contexte diferite. Pentru a observa diferenţele dintre Holocaust şi
alte acte de genocid e necesar de evidenţiat cu maximă acurateţe analogiile şi deosebirile. Elevii vor
fi încurajați să studieze istoria şi memoria la nivel local, regional, naţional şi universal și să fie
motivați să participe la activităţile tradiţionale de comemorare şi rememorare organizate la nivelnaţional şi local şi să reflecteze asupra lor. Se încurajează selectarea celor mai potrivite activităţi de12învăţare, evitând simulările prin care elevii sunt încurajaţi să se identifice cu călăii sau victimele,
totodată de evitat legitimarea negării trecutului.
Cadrul didactic trebuie să conştientizeze potenţialul şi, în acelaşi timp, limitele surselor didacticeutilizate în procesul educațional, in deosebi cele existente pe diferite portaluri informaționale dereferință. E necesară asigurarea elevilor cu acces la surse primare de informare, dar și atenţionarea
lor că cele mai multe mărturii asupra Holocaustului provin de la autorii crimelor.
Studierea fenomenului se va aborda în contextul larg al istoriei europene, văzută ca tot întreg. Se
recomandă abordarea evenimentelor istorice în mod echilibrat și în context larg pentru a facedistincţie între istoria Holocaustului şi învăţămintele ce se pot trage din această istorie. În ceea cepriveşte subiectele studiate, la planificarea activităților, cadrul didactic va include examinarea faptelorși evenimentelor istorice din perspectiva următorilor protagonişti: victime; călăi; colaboratori;
spectatori; salvatori.
O prioritate pentru profesor în procesul de predare constituie sentimentele şi opiniile elevilor cu
privire la subiectele studiate. Profesorul trebuie să fie pregătit să examineze cauzele conflictului dinlumea modernă, iar tinerilor să li se poată da şansa de a discuta aceste probleme în mod deschis. Se
recomandă să se facă distincţia, cu grijă, între diferite conflicte, între cauzele şi natura fiecăruia înparte.
Subiectul Holocaustului poate fi abordat cu succes în faţa elevilor dacă pe lângă faptul că este bine
explicat fenomenul, se creează un mediu propice învăţării, centrat pe elev, individualizând istoria șiconvertind statisticile în istorii personale. Pot fi utilizate relatările martorilor pentru a face istoria,,mai reală” pentru elevi, totodată o abordare cross-curriculară sporește înţelegerea fenomenului decătre elevi.
Este bine ca elevi să analizeze critic diversele interpretări ale acestui fenomen, dar profesorul trebuiesă selecteze atent materialele scrise şi cele vizuale pentru a nu utiliza imagini ce ar putea lezasensibilitatea elevilor.
Tinerii trebuie să devină membri activi şi angajaţi ai societăţii. Dar utilizarea
exemplului Holocaustului, pentru a încuraja asemenea atitudini pozitive, se poate dovedi
contraproductivă şi poate determina sentimente de neputinţă, dacă elevilor nu le este dată ocazia de a
discuta cum pot ei răspunde la întrebările care-i frământă. Din această cauză, proiectul didactic va fi
adaptat din timp, astfel încât să se poată examina, împreună cu elevii, metode de acţiune legitimă şipaşnică, ce le pot fi la îndemână în cazul problemelor de interes pentru ei.
VII.

STRATEGII DE EVALUARE

Evaluarea, împreună cu predarea şi învăţarea, este o componenta de bază a procesului didactic ladisciplina opţională „Holocaust: istorii şi lecţii de viaţă” şi constituie mijlocul principal de orientare
a activităţilor de învăţare ale elevilor, a progresiei învăţării şi competenţelor formate de aceștia.
Luând în consideraţie faptul că curriculum la disciplina opţională nu constituie obiectul evaluărilor
externe şi naţionale, evaluarea se va realiza prin descriptori. Evaluarea se va realiza sub forma
unui feed-back constructiv, menit să demonstreze nivelul de formare la elevi a finalităţilor
proiectate/competenţelor specifice. Principale tipuri de evaluare utilizate în cadrul demersului
didactic – evaluarea formativă şi sumativă. În cadrul evaluării formative cadrul didactic poate folosi
13metode de evaluare orală şi scrisă. În acest context pot fi aplicate metode/tehnici: studiul de caz,interviul, lucrul cu fotografiile/poze, comentariul pe baza imaginii/unui film, eseul, reflecţii asuprapovestirilor martorilor evenimentelor, analiza surselor istorice, adresarea scrisorilor persoanelor care
au trecut prin Holocaust, conversaţie euristică etc.
În scopul proiectării cât mai eficiente, se recomandă să fie utilizate instrumente centrate în special peevaluarea procesului, deoarece ne interesează nu doar produsul realizat de elev, dar mai cu seamă,cum a fost realizat acesta, cum a ajuns elevul la această performanţă. Aceste tehnici vor ajuta elevii
să-şi dezvolte într-o manieră personalizată gândire critică, să exprime opinii şi atitudini. Pentru
evaluare sumativă poate fi propus Portofoliul, Proiectul educaţional, Proiectul de cercetare,
Proiectul de acţiuni, Jurnal reflexiv, Reflecţii structurate etc.
În procesul de evaluare la disciplina opţională „Holocaust: istorii şi lecţii de viaţă” pot fi aplicate şialte metode, cum ar fi observarea sistematică a activităţii şi comportamentului elevului, evaluarea
reciprocă, evaluarea activităţii în grup etc. Se recomandă şi utilizarea chestionarelor şi a fişelor deautoevaluare, care permit elevului să-şi observe propriul comportament în situaţii de învăţare
structurate cooperativ. Cadrul didactic şi elevul au libertatea de a-şi elabora propriile fişe ale
activităţilor de reflecţie, autoevaluare şi evaluare reciprocă.
Pot exista cazuri şi situaţii în care nu ar trebui efectuate evaluări, deoarece subiectele sunt preasensibile pentru elevi.
Pentru evaluarea competenţelor specifice disciplinei opţionale „Holocaust: istorii şi lecţii de viaţă”sunt elaboraţi descriptori, care, de fapt, sunt un set de descrieri pozitive ale comportamentelor
observabile. Procesul de evaluare prin descriptori se realizează prin: observarea comportamentelor
elevilor pe parcursul activităţilor, inclusiv în procesul de elaborare/realizare de către elevi a
produselor; activităţilor de reflecţie, autoevaluare şi evaluare reciprocă între elevi. Efectuată în mod
regulat, observarea devine parte componentă a procesului educaţional. Cadrul didactic observă
comportamentul elevului pentru a stabili manifestarea competenţei specifice/unităţilor decompetenţă. Evaluarea se va realiza prin acordarea de calificative. În vederea realizării evaluării
prin descriptorii de competenţă aceștia au fost selectaţi din lista descriptorilor pentru o cultură
democratică, aprobată de Consiliul Europei prezente în tabelul de mai jos:Tabelul: Descriptori de competenţă
Nr.
1

Competenţa
Descriptori de competenţă
specifică
Elevul:Descrierea
1.1 Poate descrie felul în care propriile gânduri și emoții îicomplexităţii
influențează comportamentul
fenomenului
1.2 Poate reflecta critic asupra propriilor sale valori șiholocaustuluiînconvingeri, analiza în mod critic propriile viziuni asupra lumii
istoria
1.3 Poate explica semnificația principalelor concepte politice,contemporană prininclusiv democrație, libertate, cetățenie, drepturi și
prismavalorilor
responsabilități
general-umane
1.4 Poate explica de ce fiecare persoană are responsabilitatea depentruformareaa respecta drepturile umane ale altor persoane

14

comportamentului
tolerant

2.

Analizamultiperspectivă aevenimentelorşiproceselor istorice
prin
explorarea
diverselor
surse
referitoarelaholocaust

3.

Combaterea
manifestărilordexenofobie,
antisemitismșidiscriminare,valorificândconceptul
drepturilor omului

1.5 Poate reflecta critic asupra relației între drepturile omului,democrație, pace și securitate într-o lume globalizată
1.6 Poate reflecta critic asupra drepturilor omului în calitate decadru al valorilor, precum și relația lor strânsă cu alte cadre alevalorilor morale, etice și religioase
1.7 Este capabil să mediteze critic asupra felului în careinteracțiunile interculturale pot influența situații și evenimente
1.8 Poate prezenta diverse istorisiri din perspective diferite cu
referire la puterile istorice și factorii care au modelat lumea
contemporană
1.9 Poate reflecta critic asupra proceselor investigației istorice
1.10
Poate explica caracterul universal, inalienabil și
indivizibil al drepturilor omului
2.1 Poate aduna informații în mod eficace folosind o varietate detehnici și surse
2.2 Poate utiliza tehnologiile informaționale în mod eficientpentru a accesa, investiga, structura și integra informațiile
2.3 Este capabil să integreze cunoștințele obținute din diferite
teme/domenii de învățare
2.4 Pentru a-și susține punctul de vedere recurge la dovezi
2.5 Poate analiza puncte de vedere alternative
2.6 Poate evalua informațiile în mod critic
2.7 Ascultă cu atenție alte persoane, diferite opinii
2.8 Dă dovadă de înțelegere atunci când este martor al unor
lucruri neplăcute survenite în viața altor persoane
2.9 Știe să compătimească o persoană care suferă și are necazuri
2.10
Demonstrează capacitatea de a descrie sentimentele
altor persoane
3.1 Susține că dialogul intercultural trebuie să fie folosit pentru
a promova respectul și cultura "conviețuirii pașnice"
3.2 Susține că democrația trebuie să fie întotdeauna protejată și
respectată drept fundament esențial pentru a acționa împreună cualți membrii ai societății
3.3 Caută și profită de oportunitatea de a întâlni persoane ceîmpărtășesc valori, tradiții și comportamente diferite
3.4 Tratează cu respect opiniile și ideile altor persoane, atâtatimp cât acestea sunt compatibile cu drepturile omului
3.5 Exprimă angajamentul de a nu fi un simplu spectator în cazul
când se încalcă demnitatea și drepturile altor persoane
3.6 Este convins că poate miza pe abilitatea de a rămâne calmă
și a face față situațiilor dificile
3.7 Exprimă disponibilitatea de a tolera incertitudinea
3.8 Își exprimă compasiunea pentru persoanele supuse unuitratament necorespunzător
15

3.9 Demonstrează abilitatea de a depăși anxietăți, îngrijorări și
temeri privind interacțiunea cu persoane care fac parte din
comunități culturale diferite
3.10 Se străduie să rezolve conflictele, dând dovadă de respect
pentru opiniile altor persoane

4.

Aprecierea
fenomenului
holocaustuluiîn
istoria
omenirii,
manifestând gândire
critică
şi
obiectivitate

4.1. Susține că drepturile omului trebuie să fie întotdeauna
protejate și respectate
4.2. Susține că libertățile fundamentale ale omului trebuie să fie
recunoscute de către fiecare
4.3. Apără viziunea conform căreia nimeni nu poate fi supus
torturii, nici pedepselor sau tratamentelor inumane ori
degradante
4.4. Promovează viziunea că trebuie să fim toleranți față dediferite credințe și convingeri pe care le împărtășesc alți membri
ai societății
4.5. Susține că fiecare trebuie să promoveze comunicarea șidialogul între persoane care aparțin diferitor comunități
culturale, iar dialogul intercultural trebuie să fie folosit pentru a
promova respectul și cultura "conviețuirii pașnice"4.6. Susține că legile corecte și echitabile trebuie să fie mereu
respectate și aplicate
4.7. Exprimă curiozitate față de alte convingeri și interpretări,precum și alte orientări și apartenențe culturale
4.8. Caută și profită de oportunitatea de a întâlni persoane ceîmpărtășesc valori, tradiții și comportamente diferite
4.9. Dă dovadă de respect față de opinii diferite, viziuni asupralumii și moduri de viață, atâta timp cât acestea nu încalcă
drepturile omului
4.10. Este responsabil de propriul comportament

Descriptorii de competenţă:- sunt criterii calitative de evaluare care descriu modul de manifestare a competenţelor elevuluişi permit determinarea gradului de realizare a acestora (minim, mediu, maxim). În conformitate cu
nivelul atins, descriptorii permit acordarea de calificative „suficient”, „bine”, „foarte bine”;- sunt, de fapt, indicatori observabili, ce pot fi identificaţi în comportamentul elevilor sau în
produsele activităţii acestora. Rolul descriptorilor este de a oferi criterii riguroase şi obiective deevaluare şi acordare a calificativelor, îndeplinind funcţia unui etalon de evaluare care să producă
rezultate comparabile, relativ standardizate, la evaluări diferite;- nu desemnează comportamente sau performanţe izolate sau declanşate în mod artificial, ci
comportamente şi performanţe combinate şi înlănțuite pe parcursul perioadei de învăţare, puse înacţiune de către elevi;16

- oferă un set de descrieri pozitive ale comportamentelor observabile care indică faptul că opersoană a atins un anumit nivel de experienţă într-o anumită competenţă.
Evaluarea formativă nu se înregistrează în catalogul clasei. Pentru stabilirea calificativului la final desemestru/an şcolar se aplică următorul algoritm de contorizare a numărului de descriptori pentru
competenţe specifice formate:- 100-81% (40-32 descriptori) din competențele atinse corespunde calificativului foarte bine;- 80-56% (30-21 descriptori) din competenţele atinse corespunde calificativului bine;- 55-25% (20-10 descriptori) din competenţele atinse corespunde calificativului suficient.
VIII. AUXILIARE DIDATCICE DE REFERINȚĂEDUCAȚIEI HOLOCAUSTULUI
1. „Lecții despre Holocaust și Educația toleranței” - Materiale metodice pentru profesorii
gimnaziilor și liceelor. Chișinău, 2012
2. Raport Final. Fragmente legate de Basarabia și Bucovina. Chișinău 2005. (În limba
română și în limba rusă), Școala Internațională de Studiere a Holocaustului, Yad Wasem,
Ierusalim.
3. „The Moldovan Jewish Family Album” - pictures and stories from Centropa interviews in
Moldova. – expoziție. Chișinău, 2017
4. The Story of Tamara Koblik. http://www.centropa.org/centropa-cinema/story-tamarakoblik (În limba română, subtitlat în rusă)5. The Story of Ivan Barbul. http://www.centropa.org/centropa-cinema/story-ivan-barbul(În limba română, subtitrat în rusă)6. Filme documentare și materiale metodice din web-saitul http://www.centropa.org/
7. YadVashem.
Materiale educaționale
pentrustudierea
Holocaustului:
https://www.yadvashem.org/yv/en/education/languages/r asp omanian/index.
8. “Ebraika”:http://ebraika.ru/bibliografii/holocaust/
9. Benjamin, Lya. Prigoană şi rezistenţă în istoria evreilor din România 1940-1944: Studii /Lya Benjamin. – Bucureşti: Hasefer, 2001. – 474 p. Holocaust în România. Cartea cuptinde
documente referitoare la Basarabia
10. Benz, Wolfgang; Mihok, Brigitte. Holocaustul la periferie. Persecutarea şi nimicirea
evreilor în România şi Transnistria în 1940 – 1944 / Benz, Wolfgang; Mihok, Brigitte;
Trad. din l. germ. Cristina Grossu-Chiriac. – Ch.: Cartier, 2010. - 384 p.
11. Butnaru I.C. Holocaustul uitat: Consideraţiuni istorice, politice şi sociale cu privire laantisemitismul românesc. – S. l: S.n., S.a. – 527 p.
12. Evreii din România între anii 1940 – 1944. Vol. I. Legislaţia antievreiască / Federaţia
Comunităţilor evreieşti din România. Centrul pentru Studiul Istoriei Evreilor din România.
Alcăt. Lya Benjamin. – Bucureşti: Hasefer, 1993. – 486 p.
13. Basarabia: p. 1, 2, 46, 67, 93, 97, 100. Transnistria: 71, 74, 98.
14. Heller, Agnes. Fiorul evocării unor lumi ucise: Scriitori evrei moderni despre destinul
evreilor din Europa centrală. – București: Hasefer, 2006. – 151 p.
15. Holocaust: Tinerii întreabă, supraviețuitorii răspund/ Asociația evreilor din România
victime ale Holocaustului. - Ed. a 2-a. – București: AERVH, 2008. – 303 p.
Cartea este alcătuită în formă de întrebare-răspuns
16. Ioanid, Radu. Holocaustul în România. Distrugerea evreilor și romilor sub regimul
Antonescu, 1940 – 1944 / Radu Ioanid; Institutul Național ELIE WIESEL pentru Studierea
Holocaustului în România; ed. a 2-a revăzută și adăugată. – București: Hasefer, 2006. – 454
p. + 6 p. Il. Volumul conține materiale referitoare la Basarabia. (P. 138 – 162; 173 – 252;
263 – 330; 361 – 375).
17

17. Raport final / Comisia Int. pentru Studierea Holocaustului în România. – Iaşi : Polirom, 2005.
– 423 p. Raportul Comisiei Internaționale pentru Studierea Holocaustului în România.
Conține date despre Basarabia.
18. Shafir, Michael. Între negare şi trivializare prin comparaţie : Negarea Holocaustului înţările postcomuniste din Europa Centrală şi de Est / Michael Shafir. – Iaşi : Polirom, 2002.
– 158 p. – (Document).
19. Anti-iudaism sau lumea grotelor: articole, proze, documente, memorii, versuri / alcăt. :Efim Tkaci. – Ch. : Ruxanda, 1999. – 248 p.
20. Calvarul... / Red. E. Levit. Alianța antifascistă democratică din RM/ Alc.: E.Tkaci. – Ch.:
S.n., 1998. - 35 p.
21. Dumitru, Diana. Holocaustul: texte, teorii, memorii: Note de curs / Diana Dumitru; Univ.
Pedagogică de Stat ”Ion Creangă” din Chișinău. – Ch.: Pontos, 2009. – 84 p.
22. Dumitru Diana. The State Antisemitism, and Collaboration in the Holocaust.-Cambridge
University Press, 2016,- 261p.
23. DOCUMENTE. Comisia Internațională Pentru Studierea Holocaustului în România.
București, POLIROM, 2005,-612 p
24. HOLOCAUST Encyclopedia. - Yale University Press, New Haven and London, 2001
25. Solonari, Vladimir, Purificarea națiunii: dislocări forțate de populație si epurări etnice inRomania lui Antonescu: 1940-1944/ Vladimir Solonari; Trad. din l. engl. Cataliv
Dracsineanu. -Bucuresti: Polirom, 2015. -422 p.: il. - Bibliogr.: P. 391-422.
26. Comisia Internaționala pentru Studierea Holocaustului in Romania. Raport final.
Presed. E. Wiesel. Ed. T. Friling, R. Ioanid, M. Ionescu. - București: Polirom, 2005. -423 p.
27. Ioanid, Radu. Holocaustul în Romania : Distrugerea evreilor si romilor sub regimul
Antonescu 1940 -1944/ Radu Ioanid. -Ed. a II-a, rev. si ad.. - București: Hasefer, 2006. -454
p.: il.
28. Shapiro, Paul A. Ghetoul din Chișinău, 1941 - 1942: o istorie documentara a
Holocaustului in interiorul frontierelor contestate ale României/ Paul A. Shapiro; Trad.
Nicilae Dragusin. – București: Editura Institutului National pentru Studierea Holocaustului
din Romania "Elie Wiesel": Curtea Veche Publishing, 2016. -302 p.: il.
29. Benz, Wolfgang; Mihok, Brigitte. Holocaustul la periferie. Persecutarea si nimicirea
evreilor in Romania si Transnistria in 1940 - 1944. Benz, Wolfgang; Mihok, Brigitte; Trad.
din l. germ. Cristina Grossu-Chiriac. -Chisinau: Cartier, 2010. -384 p.
X.REFERINȚE BIBLIOGRAFIE
1. „Уроки Холокоста и воспитание толерантности”. Методическое пособие дляучителей гимназий и лицеев. Кишинэу, 2012
2. Итоговый отчёт. Отрывки, связанные с Бессарабией и Буковиной. Кишинэу 2005.
3. «Тропою памяти» - Учебное пособие по преподаванию истории Катастрофы. ЯдВашем, Иерусалим, Израиль.
4. „The Moldovan Jewish Family Album” - pictures and stories from Centropa interviews in
Moldova. – exposiție. Chișinău, 2017
5. The Story of Tamara Koblik. http://www.centropa.org/centropa-cinema/story-tamarakoblik (În limba română, subtitlat în rusă)6. The Story of Ivan Barbul. http://www.centropa.org/centropa-cinema/story-ivan-barbul (Înlimba română, subtitrat în rusă)7. Alte filme și materiale metodice din web-saitul http://www.centropa.org/
8. ЯдВашем.
Учебные
иметодические
материалы
наресурсе:https://www.yadvashem.org/yv/ru/education/index.asp
9. “Ebraika”:http://ebraika.ru/bibliografii/holocaust/
18

10. The State Antisemitism, and Collaboration in the Holocaust. - Dumitru Diana. Cambridge
University Press, 2016, - 261p.
11. Холокост. Энциклопедия, - Москва, 2008,-805 с.
12. ХОЛОКОСТ В Украине. – Днипро, 2016,- 563 с.
13. Довiдник. «Праведники народiв свiту». - Днипро, 2016,-220 с.
14. Холокост: Факты. Только факты.../ Сост. М. Беккер. -К., 2004. -462 с.
15. Шоа - Холокост - Катастрофа: "Еврейский вопрос" в политике диктатуры И.
Антонеску. - Левит, Изяслав. Т. 1. -Тирасполь, 2015. -560 с.: ил Т.2. -Тирасполь, 2017.
-520 с. -Библиогр.: С. 513-517.
16. История евреев Молдовы., Евгений Брик. Кишинэу, 2017,- 192 с.
17. Вера после Катастрофы. Элиэзер Беркович; пер. с англ. М. Китросской. – Иерусалим:Амана, 1990. – 122 с. Исследование геноцида еврейского народа во время Второй
мировой войны.
18. Передайте об этом детям вашим: История Холокоста в Европе 1933-1945 / Стефан
Брухвельд, Пол А. Левин. – М.: Текст, 2000. – 104 с.: ил.
19. Как я объясняла моей дочери, что такое Освенцим / Аннет Вивьерка; пер. с
фр. А. Миролюбовой. – СПб.: Лимбус Пресс, 2001. – 77 с. Книга, построенная в форме
диалога, рассказывает об ужасах Освенцима и других концлагерей.
20. День Катастрофы и Героизма. – Тель-Авив: Б.и., 1994. – 14 с.: ил. Воспоминания,стихи, песни, картины бывших узников концлагерей.
21. Пепел прошлого стучит в наши сердца. Холокост / И.Левит; Общество еврейской
культуры Республики Молдова, Институт национальных меньшинств АН Молдовы,Кишинёвская городская б-ка им. И.Мангера. - К.: Б.и., 1997. – 19 с.
22. Освенцим. Гитлеровский лагерь массового уничтожения. Ред. Клавдия Козакевич;Пер. Галина Наторф; Худ. Ежи Кемпкевич. – Варшава: Интерпресс, 1988. – 189 с.: ил.
23. Уничтожение евреев СССР в годы немецкой оккупации (1941-1944): Сб. док. Иматериалов / ред. Ицхак Арад. – Иерусалим: Тарбут, 1991. – 424 с.
24. Последние свидетели. – М.: Коллекция „Совершенно секретно”, 2002. – 400с. –(Анатомия Холокоста). Представлены воспоминания людей, переживших нацистскую
оккупацию, гетто и концлагеря.
25. Черная книга / cост. под ред. Василия Гроссмана и Ильи Эренбурга. – Иерусалим,1980. – 547 с.
О повсеместном убийстве евреев немецко-фашистскими захватчиками во временно
оккупированных районах СССР и в лагерях уничтожения в Польше во время войны
1941-1945 гг.
Бессарабия: С. 95, 128, 326, 353, 355, 367, 469;
Единцы: С. 100, 128;Кишинёв: С. XXIII, 508;
Липканы: С. 100, 128;Молдавия: С. XXIII, 508;
Тирасполь: С. 88;
Транснистрия: С. XIII, 49, 56, 87, 91, 94-96, 98, 508.
26. ХОЛОКОСТ В МОЛДОВЕ. Антииудаизм, или пещерный мир: Статьи,документы, воспоминания, стихи / сост. Ефим Ткач. – Кишинёв: Б.и., 1989. – 195 с.
27. В тисках событий: Сб. материалов по истории евр. общины Молдовы / сост. Р. И.
Гольдштейн. – Днепропетровск: Днiпро, 1992. – 57 с.: ил.
28. Кишинёвское гетто – последний погром. Д. Дорон (Спектор). – Иерусалим:Библиотека Алия, 1991. – 229 с.: ил.
29. Красная пена: Бессарабский геноцид. Анатолий Коган. –Кишинёв: Б.и., 2001. –95 с.

19