MINISTERUL EDUCAŢIEI AL REPUBLICII MOLDOVAEDUCAŢIA FIZICĂ
Curriculum
pentru învăţămîntul gimnazial(clasele V– IX)

Chişinău, 2010
1

Aprobat:-- la şedinţa Consiliului Naţional pentru Curriculum, proces verbal nr.10 din
21 aprilie 2010;-- prin ordinul Ministrului Educaţiei nr. 245 din 27 aprilie 2010

Echipele de lucru
Curriculumul modernizat (2010):
Grimalschi Teodor, doctor în pedagogie, profesor universitar, U.S.E.F.S.;
Boian Ion, doctor în pedagogie, cercetător ştiinţific, coordonator, I.Ş.E.;
Sava Panfil, conf. univ., şef Departament Formare Profesională Continuă,U.S.E.F.S.;Hîncu Leonid, profesor, grad didactic I, inspector şcolar, DETS, Chişinău;Gîlcă Aneta, profesor, grad didactic superior, LT „C. Negruzzi”, Chişinău.
Ediţia I:
Boian Ion, doctor în pedagogie, cercetător ştiinţific, coordonator, I.Ş.E.;
Grimalschi Teodor, doctor în ştiinţe pedagogice, profesor universitar,
U.S.E.F.S.;
Rotaru Andrei, dr., conf. univ., U.S.E.F.S.;
Sava Panfil, conf. univ., U.S.E.F.S.;
Bicherschi Ştefan, profesor, grad didactic superior.

2Preliminarii
Reforma sistemului de învăţămînt în Republica Moldova constă în modernizarea
conceptelor metodologice care impun trecerea de la învăţămînt axat pe conţinuturila învăţămînt axat pe competenţe, de la evaluarea preponderent a cunoştinţelor laevaluarea competenţelor.
Curriculumul Naţional modernizat este adaptat la sistemul de gîndire al elevului,la nivelul de înţelegere şi aplicare, de elaborare a noilor planuri de învăţămînt înconcordanţă cu zece domenii de competenţe-cheie stabilite pentru toate sistemele deînvăţămînt din Comunitatea Europeană.
Statutul curriculumului stabileşte structura competenţelor şi principiile didacticede activitate în cadrul sistemului de învăţămînt.
Structura curriculumului vizează competenţe - cheie/transversale, subcompetenţe
şi elementele de conţinuturi didactice la nivel de competenţe cognitive, competenţe
psihomotrice şi atitudini. În mod special prevede conexiunile angajate la nivelul
activităţii de proiectare a instruirii.
Funcţiile de competenţă ale curriculumului învăţămîntului gimnazial determină
structura procesului de realizare a subcompetenţelor, a conţinuturilor didactice,activităţilor de învăţare şi evaluare la trei niveluri de activitate: psihopedagogică,motrică şi socială.
Funcţia de competenţă psihopedagogică al curriculumului disciplinar stabileşte
modul de aplicare a competenţelor şi realizare a procesului de formare a lor, angajînd resursele psihice şi pedagogice, al relaţiilor interpersonale ale elevului în cadrul
activităţilor didactice în şcoală şi în familie. Determină caracteristici de formare acapacităţilor intelectuale, dezvoltarea intereselor faţă de educaţia fizică, stimulareaformării aptitudinilor.
Funcţia curriculumului în activităţile motrice reprezintă un ansamblu de acţiuni
motrice specifice articulate sistematic pe baza unor concepte, noţiuni, reguli, principii, metodologii de organizare a procesului instructiv-educativ, avînd rezultanta
adaptivă a organismului la efort fizic.
Funcţia socială a curriculumului determină comportamentele elevilor în aspectul formării competenţelor la nivel cognitiv, atitudinal şi motivaţional.
Aplicarea conţinuturilor didactice din curriculum urmăreşte proiectarea didactică
corectă în contextul priorităţii acordate competenţelor pedagogice şi fizice.
În cadrul aplicării curriculumului modernizat se vor asigura corespondenţele didactice necesare între elementele unităţilor de conţinut: - competenţe specifice decunoştinţe, capacităţi, atitudini; - se va organiza conţinuturile activităţii de predare –învăţare-evaluare. Evident, se are în vedere şi valorificarea dimensiunilor decompetenţe în realizarea procesului de predare-învăţare şi formelor instruirii, integrabile din perspectiva (auto) instruirii şi (auto) dezvoltării permanente.
Curriculumul va putea fi utilizat în procesul instructiv-educativ de către cadrele
didactice ce activează în domeniul învăţămîntului de educaţie fizică.
3

Instituţia de învăţămînt este obligată să creeze condiţii necesare pentrudesfăşurarea eficientă a procesului de implementare a curriculumului modernizat.
Astfel se vor urmări:1. Realizarea integrală a procesului de predare-învăţare-evaluare cu scopul deîntreţinere în stare optimă a sănătăţii.
2. Menţinerea aceluiaşi profesor de educaţie fizică la clasă pe întreaga perioadă
de studii, pentru determinarea corectă a finalităţilor de instruire specificefiecărei clase.
3. Formarea competenţelor minime anual.
4. Evitarea suprasolicitării fizice, funcţionale, intelectuale şi psihice a elevului.
5. Excluderea şablonizării procesului instrucţional.
6. Implicarea elevilor în situaţii ce ar mobiliza un ansamblu de resurse pentru
diverse scopuri în afara programului şcolar.
7. Respectarea demnităţii personale a elevului (relaţiile de colaborare – cooperare „profesor - elev”, „elev - profesor”).
8. Corelarea cunoştinţelor şi activităţilor didactice cu particularităţile de vîrstă
ale elevilor.
9. Formarea autonomiei elevului în activitatea didactică de învăţare.
10. Crearea condiţiilor sanitaro-igienice şi de protecţie a muncii în sala de sport,
vestiare şi pe teren la aer liber, la bazinul de înot, care să corespundă normativelor în vigoare.
Demersul educaţional se va desfăşura în mod integrat, pe competenţe, cu numărul
de ore prevăzut de Planul–cadru de învăţămînt, aprobat de Ministerul Educaţiei şiTineretului al Republicii Moldova nr.516 din 24 iunie 2009.
I. Concepţia didactică a educaţiei fizice
În teoria şi practica educaţională, didactica modernă a educaţiei fizice este
abordată în prim plan de organizarea şi desfăşurarea procesului de învăţămînt în
cadrul instruirii formative, axate pe învăţare, pe competenţe şcolare la nivel depregătire didactică.
Conceptul de bază al curriculumului şcolar de educaţie fizică constă în iniţierea
şi ghidarea permanentă a elevilor în scopul formării unui sistem bine corelat decunoştinţe, motivaţii, priceperi şi deprinderi de a utiliza sistematic, conştient, în mod
independent, mijloacele educaţiei fizice (exerciţiile fizice, factorii naturali/igienici),
precum şi de a duce un mod de viaţă sănătos atît în perioada şcolarizării, cît şi pe parcursul întregii vieţi. Elevii, absolvind şcoala, trebuie să devină conştienţi de faptul că
sportul şi cultura fizică sînt mijloace eficiente pentru dezvoltarea fizică armonioasă,profilaxia bolilor, fortificarea şi menţinerea sănătăţii, obţinerea echilibrului psihofiziologic, perfecţionarea condiţiei fizice etc. – componente/factori ce asigură longevitatea speciei umane.
Competenţa şcolară este un ansamblu/sistem integrat de cunoştinţe, capacităţi,4

priceperi, deprinderi şi atitudini dobîndite prin învăţare şi mobilizare în contexte
specifice de realizare, adaptate la vîrsta şi nivelului cognitiv al elevului, în vederearezolvării unor probleme cu care acesta se poate confrunta în viaţa reală.
Didactica educaţiei fizice este o ştiinţă psihologo-pedagogică care defineşte principiile şi conceptele de bază metodologice în dimensiunile strategiei pedagogice
concrete de ordin cognitiv, psihomotor şi afectiv în cadrul procesului de învăţămînt
practicat în diferite sisteme educaţionale şi sociale. Ea include trasee specifice deorganizare a procesului de învăţămînt în funcţie de nivelul şi ritmul propriu de dezvoltare intelectuală, fizică, morală, funcţională şi biologică a elevului, implicate în
formarea şi evaluarea cunoştinţelor, capacităţilor şi atitudinilor.
Curriculumul şcolar de educaţie fizică pentru învăţămîntul gimnazial este inclus
în Planul-cadru de învăţămînt ca obiect de studiu obligatoriu şi reflectă Concepţia
care stă la baza reformei sistemului de învăţămînt din Comunitatea Europeană şi
din Republica Moldova, urmăreşte realizarea finalităţilor prevăzute de LegeaÎnvăţămîntului:a) dezvoltarea personalităţii copilului, a capacităţilor şi a aptitudinilor lui spirituale şi fizice la nivelul potenţialului său maxim;b) asigurarea unei pregătiri fizice multilaterale, cu caracter profesional-aplicativ, formarea sistemului de practicare a culturii fizice şi sportului pe parcursulîntregii vieţi (Monitorul Oficial al Republicii Moldova. 9 noiembrie 1995,
nr.62-63).
Valoarea formativă a educaţiei fizice constă în:• tehnologia implementării unităţilor de conţinut ce constituie o contribuţie
considerabilă pentru sporirea stării de sănătate, a capacităţilor motrice aleelevilor şi corespunzător ale calităţii învăţării;• aplicarea sistemului de principii pentru formarea unei personalităţi competente să aplice valorile culturii fizice în viaţa personală, care cuprinde calităţile fizice, morale, estetice şi civice.
Realizarea conţinuturilor educaţionale ale educaţiei fizice şi sportului şcolar
solicită profesorului cunoaşterea profundă a principiilor de activitate didactică înbaza cărora se va desfăşura procesul de învăţămînt. Aceste principii sînt:1. Principiul dezvoltării multilaterale şi armonioase a elevului – presupune dezvoltarea calităţilor fizice, psihice, funcţionale şi intelectuale în cadrul unuiechilibru funcţional „fizic-psihic”.
2. Principiul sistematizării şi continuităţii cunoştinţelor, calităţilor, capacităţilor
motrice şi atitudinilor-vizează instruirea de lungă durată.
3. Principiul conştientizării şi responsabilităţii în propria formare/dezvoltare –urmăreşte formarea interesului faţă de activitatea motrice, dezvoltarea încrederii în sine, încurajarea şi preţuirea activităţii de creaţie.
4. Principiul funcţionalităţii evidenţiază continuitatea educaţiei fizice şi sportului şcolar pe parcursul vieţii, indiferent de politica statului şi de conjunctură.
5

5. Principiul umanizării învăţămîntului, prin care se influenţează asupra
dezvoltării şi formării personalităţii umane.
6. Principiul accesibilităţii instruirii, vizează prezentarea subcompetenţelor şiconţinuturilor didactice într-o formă accesibilă conform particularităţilor devîrstă şi individuale ale elevilor.
7. Principiul creativităţii instruirii – stimulează activităţi inovative, bazate peinventivitate şi inovaţie didactică, formarea personalităţii creative.
8. Principiul coerenţei dintre subcompetenţe/conţinut educaţional şi finalităţile
educaţiei fizice reprezintă corelarea permanentă a competenţelor-cheie/transversale, a subcompetenţelor cu conţinuturile didactice şi finalităţile
învăţării.
9. Principiul corespondenţei pedagogice dintre dezvoltarea psihică şi dezvoltarea fizică a personalităţii umane – vizează regularitatea normativă a activităţii
de formare biologică a elevului şi concomitent stimularea dezvoltării psihice
echilibrate, educarea voinţei, atitudinilor.
10. Principiul interdependenţei pedagogice dintre cultivarea permanentă a deprinderilor igienico-sanitară şi dezvoltarea deplină a potenţialului biopsihic
al personalităţii umane.
11. Principiul deschiderii educaţiei fizice spre activitatea sportivă de masă şi deperformanţă;12. Principiul egalităţii reale a şanselor pentru toţi elevii.
13. Principiul eficienţei prin valorificarea la maximum a mijloacelor şcolare şi
resurselor naturale ale comunităţii locale.
14. Principiul adaptării spaţiului – piste de alergare, terenuri de fotbal, baschet,volei, handbal, oină, rugby, de aruncări şi sărituri, sală de sport aerobic,
gimnastică, fitness, lupte, tenis, bazin de înot etc. Principiul se va realiza
conform cerinţelor şi posibilităţilor pedagogice, psihologice şi sociale ale
educaţiei fizice şi sportului.
Orientări generale de predare-învăţare
Activitatea de predare-învăţare este privită în unitatea ei didactică, deoareceaceste procese se interpătrund în cadrul activităţii comune a profesorilor şi elevilor,
iar rezultatele finale sînt o rezultantă a celor două procese.
În domeniul educaţiei fizice, predarea este o activitate specifică a profesorului
prin care le transmite elevilor în mod sistematic cunoştinţele disciplinei în cadrul
sistemului de învăţămînt. Sistemul de predare este influenţat în mare măsură depersonalitatea profesorului, statutul şi profesionalismul, aptitudinile didactice şiştiinţifice, trăsăturile de caracter, stilurile de predare, comunicare, conducere şi evalu
are, tactul psihopedagogic, competenţă şi capacităţile ştiinţifice şi psihosociopedagogice, calităţile fizice, volitive, inteligenţa motrice şi cognitivă.

6Învăţarea în domeniul educaţiei fizice este o activitate interactivă şi intraactivă
în sensul că ea depinde de elev, de caracteristicile şi condiţiile sale interne, dar şi defactori externi: profesori, părinţi, conţinuturi didactice, situaţii pedagogice şi psihosociale.
Predarea-învăţarea se bazează pe analiza minuţioasă a rezultatelor şcolare înanii precedenţi, pe perioada de şcolarizare în învăţămîntul primar în scopul de aevidenţia problemele care urmează să fie rezolvate în treapta gimnazială.
Metodologia de predare-învăţare oferă, pe de o parte, un mare cîmp de libertateşi creativitate, pe de altă parte, cere profesorului şi elevului să selecteze, să dozeze
efortul şi să utilizeze toate componentele de competenţe specifice în funcţie de nivelul de pregătire şi formare al elevului. Fiecare mijloc în cadrul predării-învăţării are
un statut definit de inovaţie, de modernizare şi se manifestă sub cele mai diverse
forme de activitate didactică.
Pentru ca profesorul să poată aplica corect conţinutul curricular în fiecare activitate didactică, el trebuie să dispună de informaţii privind succesiunea atingerii
componenţei de atitudini profesionale.
Din punct de vedere didactic, competenţele specifice trimit la cunoştinţe,capacităţi şi atitudini pe care elevul trebuie se le atingă, la modul în care se va face
predarea, învăţarea şi evaluarea.
Sistemul de formare a competenţelor specifice este întîmpinat cu mare dificultate
de orice elev sau cadru didactic, la începutul instruirii. Cu timpul, datorită acestui sistem se formează o deprindere intelectuală care va reduce substanţial efortul
mintal şi fizic de proiectare didactică.
Parte integrantă a ştiinţei pedagogice, educaţia fizică se bazează pe datele anumitor ştiinţe speciale, cum sînt pedagogia, psihologia, anatomia, fiziologia, biomecanica, statistica, filozofia, igiena, medicina sportivă etc.
Formele de practicare a educaţiei fizice în învăţămîntul preuniversitar sînt numeroase. Ele urmăresc formarea-dezvoltarea, valorificarea deplină a potenţialului
biologic, fizic, psihologic al organismului în condiţii specifice societăţii noastre contemporane.
Absolventul gimnaziului, la sfîrşitul celor cinci ani de studii, trebuie să demonstreze competenţele că:
1. şi-a ameliorat nivelul de dezvoltare a calităţilor motrice şi este capabil să
formuleze pe cale orală la nivel optim şi cu limbaj adecvat activităţi care solicită
competenţe fizice (rezistenţa, forţa, viteza), capacităţi de coordonare, îndemînarea
motrice şi combinări ale acestor calităţi.
2. posedă cunoştinţe suficiente pentru a-şi exprima şi interpreta gînduri creative,a elabora şi a aplica un modul simplu de educare a calităţilor fizice (motrice) de bazăşi a subcompetenţelor specifice probelor sportive însuşite din curriculum.
3. selecţionează noi tehnologii informaţionale, combină, dirijează şi aplică deprinderile motrice de bază şi cele speciale cu indici corespunzători ai calităţilor fizice
şi adecvate diverselor experienţe de mişcare:7• şi-a însuşit, la un nivel proporţional cu posibilităţile sale maxime, conţinutul
tehnico-tactic a trei probe atletice, finalizate cu un triatlon (pentru băieţi) şitrei probe atletice, finalizate cu un triatlon (pentru fete);• a parcurs minimum un modul principal din gimnastică, demonstrînd creativitatea de prezentare printr-un program pe care-l elaborează, poate efectuaacţiuni simbolico-expresive şi are capacitatea să aprofundeze aspectele estetico-culturale şi să le exprime artistic.;• are capacitatea de a practica cel puţin un joc de echipă din cadrul modulului
Joc sportiv, cunoscînd şi aplicînd regulamentul şi caracteristicile tehnico-tactice ale jocului, conform aptitudinilor şi înclinaţiilor sale, manifestînd comportamentul cerut în timpul jocului.
Elevul trebuie să demonstreze că îşi disciplinează emoţiile, posedă competenţe
de relaţionare interpersonală, cooperează cu coechipierii şi îşi respectă adversarii
acceptînd victoria sau înfrîngerea într-un spirit de deplină sportivitate.
Modulele competiţionale ale componentelor opţionale: şah, dame, lupte, fitness,
gimnastică, jocuri sportive (de echipă), înot, tenis (de masă, de cîmp), dans sportiv,
turism, atletism elevul le poate practica după posibilităţile concrete ale instituţiei deînvăţămînt:• are spirit de iniţiativă şi antreprenoriat, poate efectua activităţi fizice tipiceambientului natural (înot, atletism, jocuri la aer liber, turism etc.), utilizînd
tehnici adecvate, poate să pună în practică normele de comportament în scopul prevenirii accidentelor;• cunoaşte regulamentul şi tehnicile de bază dintr-un sport de autoapărare. Înţelege semnificaţia luptei sportive şi-şi respectă adversarul, are posibilitatea şicapacitatea de a practica o luptă directă conform regulamentului prestabilit;• şi-a însuşit tehnicile de bază într-un sport cu paleta sau cu racheta, în raportcu condiţiile bazei sportive.
II. Competenţe-cheie/transversale
1. Competenţe de învăţare/ de a învăţa să înveţi.
2. Competenţe de comunicare în limba maternă/limba de stat.
3. Competenţe de comunicare într-o limbă străină.
4. Competenţe de bază în matematică, ştiinţe şi tehnologie.
5. Competenţe acţional-strategice.
6. Competenţe digitale, în domeniul tehnologiilor informaţionale şi comunicaţionale (TIC).
7. Competenţe interpersonale, civice, morale.
8. Competenţe de autocunoaştere şi autorealizare.
9. Competenţe culturale, interculturale (de a recepta şi de a crea valori).
10. Competenţe antreprenoriale.
8III. Competenţe-cheie/transversale şi competenţe transdisciplinare
pentru treapta gimnazială de învăţămînt
Competenţe de învăţare/ de a învăţa să înveţi
• Competenţa de planificare şi organizare a propriei învăţări atît individual, cîtşi în grup.
Competenţe de comunicare în limba maternă/limba de stat
• Competenţa de realizare a unor contacte comunicative constructive în limba
maternă/de stat atît pe cale orală, cît şi în scris.
• Competenţa de utilizare adecvată în limba maternă/de stat a terminologiei
specifice disciplinelor de învăţămînt studiate la treapta gimnazială.
Competenţe de comunicare într-o limbă străină
• Competenţe de a comunica într-o limbă străină în situaţii cunoscute, modelate.
Competenţe de bază în matematică, ştiinţe şi tehnologie• Competenţe de a dobîndi şi a aplica cunoştinţe de bază din domeniul Matematică, Ştiinţe şi Tehnologii în rezolvarea unor probleme şi situaţii din cotidian.
Competenţe acţional-strategice• Competenţe de a identifica probleme acţional-strategice şi a propune soluţii
de rezolvare.
• Competenţe de a-şi planifica activitatea, de a prognoza rezultatele aşteptate.
• Competenţe de a elabora strategii de activitate în grup.
Competenţe digitale în domeniul tehnologiilor informaţionale şi comunicaţionale (TIC)• Competenţe de utilizare în situaţii reale a instrumentelor cu acţiune digitală
(telefonul, teleghidul, calculatorul electronic etc.).
• Competenţe de a crea documente şi a utiliza serviciile electronice de bază(e-guvernare, e-business, e-educaţie, e-sănătate, e-cultură) în comunicare şidobîndirea informaţiilor, inclusiv prin reţeaua Internet.
Competenţe interpersonale, civice, morale• Competenţe de a lucra în echipă, de a preveni şi rezolva situaţii de conflict.
• Competenţe de a accepta şi a respecta valorile fundamentale ale democraţiei,ale practicilor democratice şi drepturilor omului.
• Competenţe de a se compara în situaţii cotidiene în baza normelor şi valorilor
moral-spirituale.
9Competenţe de autocunoaştere şi autorealizare• Competenţe de a se autoaprecia adecvat şi a-şi valorifica potenţialul pentru
dezvoltarea personală şi autorealizare.
• Competenţe de a alege modul de viaţă sănătos.
• Competenţe de a se adapta la condiţii şi situaţii noi.
Competenţe culturale, interculturale (de a recepta şi de a crea valori)• Competenţe de receptare a culturii naţionale şi a culturilor europene.
• Competenţe de a aprecia diversitatea culturală a lumii şi de a tolera valorile
culturale ale altor etnii.
Competenţe antreprenoriale• Competenţa de a se orienta în domeniile profesionale din economie şi viaţa
socială în vederea selectării viitoarei profesii.
• Competenţe de utilizare a regulilor de elaborare a unor proiecte de cercetareşi dezvoltare simple în domeniul antreprenorial.
Competenţele şi elemente de competenţe formareacărora se urmăreşte în gimnaziu.
IV. Competenţele specifice ale disciplinei.
1. Formarea unor concepte şi valori fundamentale privind activitatea motrice şi
influenţa anatomo - fiziologică a acesteia asupra organismului uman.
2. Dezvoltarea calităţilor motrice de bază, funcţionale, aplicative, volitive şi estetice prin intermediul exerciţiilor fizice.
3. Formarea calităţilor pozitive de personalitate, comportamentului civilizat, adeprinderilor comunicative şi de interacţiune socială.
V. Subcompetenţe, conţinuturi, activităţi de învăţare şi evaluare
CLASA a V-a
Subcompetenţe

Conţinuturi didactice

Activităţi de învăţare
şi evaluare

1. formarea unor concepte şi valori fundamentale privind activitatea motriceşi influenţa anatomo - fiziologică a acesteia asupra organismului uman.
I.A. formarea competenţelor
cognitive generale.
Tema 1. Exerciţiul fizic – mijloc deElevul va fi competent:• să argumenteze în scris bază al educaţiei fizice (definiţia noţiunii „exerciţiul fizic”,
rolul şi importanţa

10

Eseu nestructurat.

exerciţiului fizic pentru diversitatea şi clasificarea exerciţiilor
dezvoltarea multilatera- fizice, contribuţia mijloacelor în realizarea obiectivelor cu caracter de fortificală a omului.
re a sănătăţii, dezvoltativ, formativ etc.).
• să caracterizeze compo- Tema 2. Modul de viaţă sănătos alnentele şi acţiunile mo- omului (definiţia noţiunii „mod dedului de viaţă sănătos; viaţă sănătos” şi rolul acestuia în• să demonstreze rolul menţinerea sănătăţii şi sporirea caTest de cunoştinţe
modului de viaţă sănă- pacităţii de muncă a omului; caractos în menţinerea sănă- teristica componentelor de bază ale
modului de viaţă sănătos: alimentaţia
tăţii.
raţională; condiţiile sanitaro-igienicede muncă şi trai; regimul de muncă şi
odihnă; activitatea motrice şi călirea
sistematică a organismului; atitudinea
omului faţă de deprinderile dăunătoare sănătăţii).
• să explice importanţa Tema 3. Îndemînarea – calitate moîndemînării pentru di- trice a omului (definiţia noţiunii „înverse activităţi ale omu- demînare”, importanţa ei în învăţarea Elaborarea complexului.
motrice, precum şi în viaţa cotidiană lui de exerciţii fizice (6a omului; mijloacele dezvoltării înde- exerciţii) pentru dezvolmînării mişcărilor; corelaţia îndemî- tarea îndemnării
nării cu alte calităţi motrice; diagnosticarea îndemînării).
I.B. formarea competenţelor
cognitive speciale.
• Termeni, noţiuni, definiţii.
Elevul va fi competent:• să argumenteze în scris • Tehnica executării exerciţiilor
fizice, procedeelor şi acţiunilor
rolul şi importanţa exerTest de cunoştinţe
motrice.
ciţiului fizic pentru dezvoltarea multilaterală a • Rolul aplicativ al exerciţiilor
fizice.
omului.
• Regulile competiţionale elementare
referitoare la gimnastică, atletism,
jocuri sportive etc.
2. dezvoltarea calităţilor motrice de bază, funcţionale, aplicative, volitiveşi estetice prin intermediul exerciţiilor fizice
II. Competenţe psihomotrice.
1. Teste de diagnosticare a nivelului de pregătire fizică şi funcţională.
Teste motrice.
Teste motrice:
Elevul va fi competent:-- să-şi determine nivelul -- alergare de suveică: 3×10 m (s);pregătirii fizice şi func- -- ridicarea trunchiului din culcat dorsal (nr. de repetări);ţionale;11

-- să-şi formeze priceperi -- ”flotări” (fete) din sprijin culcat, Aprecierea gradului dede dezvoltare propormînile pe banca de gimnastică (nr. pregătire fizică iniţială
(septembrie) şi finală
ţională a indicatorilor
de repetări);motrici, morfologici şi -- tracţiuni în braţe (băieţi, nr. de re- (mai).
funcţionali.
petări);-- săritura în lungime de pe loc (cm);-- din stînd pe banca de gimnastică, Măsurări antropometrice.
aplecare înainte (cm).
Teste antropometrice:-- masa corporală (kg);-- talia (cm.);Măsurări fiziometrice.
-- perimetrul toracic (cm.).
Teste fiziometrice:-- frecvenţa pulsului în stare derepaus (timp de 1 min.);-- frecvenţa respiraţiei în stare derepaus (timp de 1 min.).
2. Exerciţii cu caracter aplicativ:
Complex de exerciţii.
-- să înţeleagă necesitatea Exerciţii de dezvoltare fizică generală
exerciţiilor cu caracter (EDFG):
utilitar-aplicativ în dez- 1. edfg fără obiecte;
voltarea armonioasă a 2. edfg cu obiecte portative;
3. varietăţi de mers, alergări, sărituri;organismului.
4. escaladări;5. sărituri peste coarda mică, medie, Căţărare pe odgon în
mare;„trei timpi”.
6. aruncări şi prinderi din stînd;7. căţărări: căţărare pe odgon, procedeul „trei timpi”;
8. ştafete, jocuri dinamice.
3. Atletism-- să-şi formeze priceperi 1. Alergare de viteză: 60 m (startul de Alergare de viteză
sus, lansarea din start, alergarea pe -60 m(s.)
de executare corectă adistanţă, finisarea);acţiunilor motrice din
Alergare de rezistenţă:atletism;
2. alergare de rezistenţă: 500-800m 500-800m din startul
din startul de sus sau alergare-cros de sus sau alergare 500m(f), 800m(b) (min.s.);
cros 500m(f), 800m(b)(min.s.).
3. săritura în lungime cu elan-procedeul „îndoind picioarele”;Săritura în lungime cu
elan – „îndoind picioa-- să-şi dezvolte rezistenţa 4. săritura în înălţime cu elan - proce- rele” (cm.);deul „forfecare”;
aerobă şi calităţile
motrice de forţă-explo5. aruncarea mingii (150g) de pe loc Aruncarea mingii la diszivă;şi cu elan (în ţintă şi la distanţă). tanţă cu elan (m., cm.).

12

4.Gimnastica de bază4.1. Exerciţii de front şi formaţii:1. Desfăşurarea şi strîngerea unei coloane de pe loc;
2. regrupare dintr-o coloană în coloane a cîte 2,3, pe loc.
4.2. Exerciţii acrobatice:
1. Rostogolire înainte;
2. rostogolire înapoi şi înainte în di- Rostogolire înainte.
verse poziţii finale;
Echilibru pe un picior.
3. echilibru pe un picior;
4. semisfoara;
5. podul din culcat pe spate.
-- să-şi formeze capacităţi 4.3. Sărituri cu sprijin:
de coordonare, orienta- 1.Săritura cu picioarele depărtat pesre în spaţiu şi timp;
te capra de gimnastică h=90cm(f) –100cm(b).
4.4. Paralele egale:
1. Poziţii de sprijin;
2. sprijin aşezat depărtat, balans înăDin aşezat depărtat countru;-- să discearnă deosebiriborîre cu întoarcere lale dintre ţinută corectă 3. din sprijin, balansări, la balans îna- 180 º.
inte, aşezat depărtat;şi cea defectuoasă în
cadrul execuţiei exer- 4. din aşezat depărtat coborîre cu întoarcere la 180 º.
ciţiilor la aparatele de4.5. Bara fixă (joasă)gimnastică;1. Atîrnări şi sprijine;
2. atîrnat în echer;
3. urcare prin răsturnare în sprijin
cu ajutor;Atîrnat în echer(s.).
-- să-şi dezvolte forţa di- 4. sprijin călare cu dreptul (stînnamică şi orientarea îngul);spaţiu.
5. din sprijin depărtat, balansări
peste înainte şi înapoi;
6. din sprijin, coborîre la balansînapoi cu întoarcere la 90º.

4.6. Paralele inegale:*Atîrnări şi sprijine.
1. Atîrnat în echer pe bara de jos;Din sprijin pe bara de
2. atîrnat ghemuit pe bara de jos;jos, coborîre la balans
3. din sprijin pe bara de jos, coborîre
înapoi cu întoarcere lala balans înapoi,
90º.
cu întoarcere la 90 º;
4. echerul pe o coapsă, apucat de barade sus.

13

4.7. Exerciţii de echilibru (bîrna):
1. Mers cu diferite poziţii de braţe;-- să-şi educe ţinuta co- 2. sprijin ghemuit;Întoarcere la 90º în mişrectă, supleţea şi simţul 3. sprijin înapoi;
care pe bîrnă.
echilibrului.
4. sprijin aşezat în echer;
5. întoarcere la 90º în mişcare (la balans înainte şi înapoi).
5. Gimnastica ritmică
-- să sesizeze greşelile deşi gimnastica aerobică:postură în expresivita1. Complex de gimnastică aerobică;tea şi cultura mişcărilor.
2. elemente ale dansului „Hora ”

Demonstrarea unuicomplex de exerciţii
de gimnastică aerobică.

6. Jocuri sportive.
6.1. Baschet:-- micul maraton de-- să cunoască şi să aplice
1. Poziţia fundamentală a jucătorubaschet fără minge(ladeplasările de baschet şilui;timp);
să fie în stare să le înde2. deplasări (mers, alergări, opriri, în-- pasarea în perechi
plinească;toarceri);
sub formă de concurs,-- să ţină corect mingea;
3. ţinerea mingii;
care îndeplineşte mai-- să îndeplinească pasele
4. prinderea mingii cu ambele mîini;repede 10 pase;de pe loc;
5. pasarea mingii cu ambele mîini de-- ştafete cu aplicarea-- să îndeplinească arunla piept;
driblingului;cările la coş;6. aruncarea mingii la coş cu ambele-- joc bilateral cu efec-- să-şi formeze deprinderimîini de la piept;
tiv redus.
elementare de joc.
7. dribling pe loc şi în mişcare;
8. joc bilateral cu reguli simplificate.
6.2. Handbal:
1. Poziţia fundamentală a jucătorului;-- transmiterea mingii
2. deplasările jucătorului în teren;în doi cu deplasări
-- să însuşească mişcări- 3. prinderea şi pasarea mingii din aler(paşi obişnuiţi).
gare;
le specifice jocului deCoridorul de transmi4. dribling, varietăţile driblingului;transmitere a mingii.
tere 5×10m.
5. jocul portarului;Notă:
6. apărarea personală;Tehnica îndeplinirii.
7. transmiterea mingii;
8. joc bilateral.
6.3. Volei:
1. Bazele securităţii în jocul de volei;
2. deplasările în jocul de volei (mers,-- să acţioneze eficient înalergări, paşi, sărituri);Aprecierea
tehnicii
activităţile dezvoltării
3. poziţiile fundamentale ale jucătoru îndepliniriipoziţiilor
motrice, folosind delui de volei;
fundamentalealeprinderile şi calităţile
4.
pasa
de
sus
cu
ambelemîini(depejucătorului.
specifice voleiului.
loc, în mişcare);5. preluarea mingii de jos din faţă (depe loc, în mişcare);14

6. preluarea mingii de sus de pe loc;
7. serviciul de jos din faţă pe teren
redus;
8. jocuri dinamice şi exerciţii speciale
cu deplasări din volei.
6.4. Fotbal:
Procedee tehnice folosite în atac:
1. lovirea mingii cu interiorul labei
piciorului şi cu şiretul plin, de pe
loc;-- să aplice procedeele 2. şutul spre poartă;tehnico-tactice însuşi- 3. conducerea mingii cu piciorul îndemînatic;
te în acţiuni simple de4. lovirea mingii cu capul de pe loc;
conducere a mingii;
5. preluarea mingii cu interiorul labei
Conducerea mingii
piciorului;
cu interiorul labei
6. aruncarea mingii de la margine, depiciorului printre 3
pe loc;jaloane(distanţa -2m.),
Procedee tehnice folosite în apărare:şutul spre poartă de la
7. deposedarea adversarului de min7 m(s.)
ge, din faţă;-- să aplice procedeele Acţiuni de joc fără minge:
tehnice şi tactice însu- 8. alergări variate, schimbări de direcţie, sărituri, opriri;şite de joc, respectînd
Acţiuni tactice folosite în atac:
regulile cunoscute.
9. demarcajul;
10. depăşirea;Acţiuni tactice folosite în apărare:
11. marcajul.
Joc de fotbal cu respectarea regulilorînvăţate.
-- să înveţe şi să respecte 6.5. Oina:
Aruncarea mingii laregulile şi tehnica de 1. prinsul la mijloc;
distanţă.
aruncare a mingii în ca- 2. lovirea adversarului;
3. jocuri pregătitoare;drul jocului de oină.
4. „Două focuri”, „Suveica”, „Vînătorii şi raţele”.
7. Înotul:
Exerciţii pentru dezvoltarea calităţi-- să practice înotul în
lor motrice specifice înotului „craul
condiţii igienice;pe piept”, „craul pe spate” (pe uscatÎnotul craul pe spate 25şi în apă);m(s.)-- să respecte regulile se1. Poziţia corpului în apă;curităţii la lecţiile de2. mişcarea braţelor (fără respiraţie şiînot.
cu respiraţie);15

3. coordonarea mişcărilor braţelor
şi picioarelor cu respiraţia în
procedeele craul pe piept şi craul
pe spate;
4. întoarcerile;
5. starturile de bloc-start şi din apă;6. jocuri dinamice şi ştafete sportive.
atitudini
3. formarea calităţilor pozitive de personalitate, comportamentului civilizat,
deprinderilor comunicative şi de interacţiune socială
-- să respecte cerinţele sa- • Realizarea cerinţelor igienice după • Determinarea malapracticarea exerciţiilor fizice;diilor aparatului resnitaro-igienice în cadrul
pirator.
practicării
exerciţii- • respectarea igienei personale;
lor fizice şi călirii orga- • călirea organismului cu aer, apă şi
razele solare.
nismului;• respectarea regimului alimentaţiei, regimului motrice, de muncă şi-- să manifeste atitudine• Determinarea regimuodihnă;critică pentru sănătatea
lui de viaţă personal.
• respectarea cerinţelor modului săproprie;nătos de viaţă;• Aprecierea compor-- să respecte regulile• respectarea regulilor de securitate
tamentului elevului
securităţii în procesulîn procesul practicării atletismului,în cadrul practicării
muncii şi practicii exergimnasticii, jocurilor, nataţiei.
exerciţiilor fizice.
ciţiilor fizice.

CLASA a VI-a
Subcompetenţe

Conţinuturi didactice

Activităţi de învăţare şi
evaluare

1. formarea unor concepte şi valori fundamentale privind activitatea
motrice şi influenţa anatomo - fiziologică a acesteia asupra organismului uman
I.A. formarea competenţelor cognitive generale.
Tema 1. Factorii naturali mijloace nespecifice ale
educaţiei fizice (rolul şi imElevul va fi competent:-- să comenteze rolul facto- portanţa aerului, soarelui şirilor naturali pentru sănă- apei în profilaxia bolilor, Eseu nestructurat
fortificarea sănătăţii şi cătatea omului;lirea organismului omului;corelaţia dintre factorii naturali şi educaţia fizică).

16

-- să relateze despre influ- Tema 2. Factorii dăunători
enţa negativă a viciilor sănătăţii omului (influenţa
asupra dezvoltării fizice nefastă a consumului băunormale a organismului turilor spirtoase, fumatului,
drogurilor, nerespectareaîn creştere;-- să discrimineze viciile regimului zilei etc. asupracare cauzează înrăutăţirea organismului uman; rolul Test de cunoştinţe
culturii fizice, sportului,sănătăţii omului.
călirii organismului înevitarea şi lichidarea deprinderilor dăunătoare organismului uman, sănătăţii
omului).
Tema 3. Odihna activă şi-- să distingă efectele fizio- pasivă a omului (semnifilogice ale odihnei active; caţia odihnei pentru om; Test de cunoştinţe
-- să clarifice consecinţele practicarea exerciţiilor fiodihnei pasive.
zice – element important
al odihnei active; rolulşi efectele fiziologice aleodihnei active în restabilirea forţelor consumate în
cadrul activităţilor didactice, profesionale etc.; odihna pasivă şi consecinţele
acesteia pentru sănătatea
omului.
-- să explice cerinţele de Tema 4. Viteza mişcărilor – Elaborarea complexului debază în educarea vitezei calitate motrice a omului exerciţii fizice (8 exerciţii) penmişcărilor, să analizeze (definiţia noţiunii „viteza tru dezvoltarea vitezei.
metodele ce condiţionea- mişcărilor”; însemnătatea
vitezei în practica sportiză educarea acesteia.
vă, militară şi în activitatea
de producţie; cerinţele metodice, mijloacele şi metodele de bază în dezvoltarea
vitezei; metodica testării
vitezei).
I. B. formareacompetenţelor cognitive
specialeElevul va fi competent:• Termeni, noţiuni, defi-- să exprime şi să utilizezeniţii.
corect terminologia spor- • Tehnica executării exer- Test de cunoştinţe
tivă;ciţiilor fizice, procedee-- să exerseze tehnic corectlor şi acţiunilor motrice.
exerciţiile fizice;-- să respecte cu stricteţe regulile competiţionale.

17• Rolul aplicativ al exerciţiilor fizice.
• Regulile competiţionale
elementare referitoarela gimnastică, atletism,
jocuri sportive etc.
2. dezvoltarea calităţilor motrice de bază, funcţionale,
aplicative, volitive şi estetice prin intermediul exerciţiilor fizice
II. Competenţe
psihomotrice
1. Teste de diagnosticare
a nivelului de pregătire
fizică şi funcţională.
Teste motrice
Teste motrice:• Alergarea de suveică: Aprecierea gradului de pregătiElevul va fi competent:
3×10 m (s);-- să-şi aprecieze gradul dere fizică iniţială (septembrie) şipregătire fizică şi funcţi- • Ridicarea trunchiului din finală (mai).
culcat dorsalonală.
(nr. de repetări);Măsurări antropometrice.
• ”Flotări” (f) din sprijin
culcat la banca de gimnastică (nr. de repetări);• Tracţiuni în braţe (b) nr. Măsurări fiziometrice.
de repetări);• Săritura în lungime de pe
loc (cm);• Din stănd pe banca degimnastică, aplrcare înainte (cm).
Teste antropometrice:• masa corporală (kg.);• talia (cm.);• perimetrul toracic (cm.).
Teste fiziometrice:• Frecvenţa pulsului înstare de repaus(timp de 1 min.);• Frecvenţa respiraţiei înstare de repaus(timp de 1 min.).
2. Exerciţii cu caracter
aplicativ.
Exerciţii de dezvoltare fizi- să utilizeze termenii specifici în diverse activităţi cu că generală EDFG:
1. EDFG fără obiecte;
caracter aplicativ;
Complex de exerciţii.
2. edfg cu obiecte
portative;18

3. exerciţii de atenţie efec
tuate la diferite semnale
auditive şi vizuale;
4. varietăţi de mers, alergări, sărituri;
5. escaladări: obstacole dediferite înălţimi;Căţărare pe odgon în „trei
6. sărituri peste coarda
timpi.”
mare, medie, mică;7. aruncări şi prinderi;
8. tracţiuni şi împingeri;
9. căţărări: căţărări pe odgon procedeul „trei timpi”;
10. jocuri dinamice,ştafete.
3. Atletism:-- să-şi consolideze tehnica pasului alergător în 1. Alergare de viteză: 60m
din startul de jos;condiţiile terenului variat
2. alergare de rezisten ţă(cros);
800m din startul de-- să-şi formeze capacităţile
Alergare de viteză - 60 m(s.).
sus sau alergare-crosde forţă-viteză şi rezistenAlergare de rezistenţă –500m(f) – 800m(b);ţă ale organismului.
500m(f) – 800m(b) sau cros –3. săritura în lungime cu
500m (f) – 800m(b).
elan – procedeul „îndoSăritura în lungime cu elan –ind picioarele”;„îndoind picioarele” (cm.);
4. săritura în înălţime cu
Aruncarea mingii la distanţă cu
elan-procedeul „forfeelan (m., cm.)care”;
5. aruncarea mingii (150g)
de pe loc şi cu elan(în ţintă şi la distanţă).
4. Gimnastica de bază4.1. Exerciţii de front şiformaţii:1. Desfăşurarea şi strîngerea unei linii pe un rîndde pe loc;
2. regrupare dintr-o coloană în coloană cîte 2,4prin desfacere şi contopire.
-- să-şi dezvolte mobilitatea 4.2. Exerciţii acrobatice:în articulaţii şi orientarea 1. „Podul” din poziţia
„Podul” din culcat pe spate;culcat pe spate;în spaţiu.
Combinaţie de evidenţă elaborată de profesor.
2. echilibru pe un picior;19

3. stînd pe mîini cu balansul unui picior şi bătaie
cu celălalt (iniţiere);
4. răsturnare laterală (iniţiere);
5. două rostogoliri înapoi;
6. rostogolire înainte în lungime.
4.3. Sărituri cu sprijin:-- să recunoască caracteristi- 1. Săritura cu picioareleîndoite peste capra decile de formă şi amplitudigimnastică (h=110cm(f);ne ale mişcărilor.
h=115cm(b).
4.4. Paralele egale:
Serii de balansări în sprijin-- să înţeleagă şi să perceapă 1. Balansări în sprijin;
importanţa forţei dinami- 2. sprijin aşezat pe o coap- pînă la orizontală la o încersă;care.
ce şi coordonării mişcărilor în realizarea efectelor 3. la balans înainte, coborîre cu întoarcere la 90º.
execuţiei.
4.5. Bara fixă:1. Atîrnat în echer;
2. din stînd atîrnat, balans
cu unul şi bătaia cu celălalt, urcare prin răsturna- Urcare prin răsturnare în sprire în sprijin;jin (tehnica executării).
3. din sprijin, balans înapoi,
coborîre fără întoarcereşi cu întoarcere la 90º
4.6. Paralele inegale:
1. Din atîrnat la bara de sus,balansări prin flexiune;
2. balansări prin flexiune,balans peste cu picioare- Serii de balansări peste cule îndoite în atîrnat cul- picioarele îndoite în atîrnat culcat pe bara de jos (10 ori);
cat pe bara de jos;
3. din sprijin aşezat pe ocoapsă, coborîre la balans înainte, cu întoarcere la 90 º.
4.7. Exerciţii de echilibru-- să cunoască posibilităţile (bîrna):de mişcare spaţială a seg- 1. Mers cu fandări;Semisfoara.
mentelor corporale în con- 2. sprijin ghemuit pe unÎntoarceri la 90º pe loc şi în
picior, celălalt lateraldiţii de echilibru.
mişcare pe bîrnă.
pe vîrf;20

3. semisfoara cu diverse poziţii ale braţelor;
4. paşi de polcă;5. întoarcere la 90º pe locşi în mişcare (la balansînainte şi înapoi).
-- să înţeleagă şi să perceapă 5.Gimnastica ritmică şi Demonstrarea unui complex
importanţa ritmului, tem- gimnastica aerobică:de exerciţii de gimnastică
poului, expresivităţii şi 1. Complex de gimnastică aerobică.
aerobică;culturii mişcărilor.
2. paşi de dans simpli, alăturaţi, dubli, de dans decaracter;
3. dansul „Polca”.
-- posedarea deplasărilor sub 6. Jocuri sportive
6.1. Baschet:diferite forme;-- micul maraton pentru depla-- îndeplinirea prinderii şi 1. Deplasări sub diferitesări;forme;
pasării mingii în situaţii
-- pasarea mingii în perete de la
2. prinderea mingii cu amde joc;
1,5 m., în 20 s. (nr. de ori);bele mîini de la piept de -- dribling printre jaloane sau-- posedarea driblingului pe
sus şi de jos (pe loc, în
loc şi în mişcare;cele trei cercuri de pe teren;mişcare);-- posedarea acţiunilor tacti-- dribling urmat de aruncări la
3. prinderea şi pasarea mince individuale în atac;
coş.
gii cu o mînă de pe loc şi-- deprinderi elementare deîn mişcare;joc.
4. dribling pe loc şi în mişcare;Acţiuni tactice (în atac):
5. eliberarea de apărător;6. ieşirea la locul liber;
7. joc bilateral cu regulament simplificat.
-- să cunoască mişcări speci- 6.2. Handbal:-- driblarea mingii pe cerc. Difice jocului şi driblingului 1. Dribling simplu şi mulametrul cercului 360×400cm.
tiplu;
mingii.
Driblarea se îndeplineşte cu
2. aruncarea în poartă de ladreapta şi cu stînga.
diferite distanţe;3. apărarea zonală 6×0;
4. transmiterea mingii;
5. joc bilateral.
-- să acţioneze eficient în 6.3. Volei:
activităţile motrice, folo- 1. Pasa de sus de pe loc şidupă executarea diferite- Preluarea mingii de jos pe loc
sind deprinderile şi calitălor deplasări;şi în mişcare din diferite zoneţile motrice;-- să valorifice cunoştinţele 2. preluarea mingii de jos ale terenului.
pe loc şi în mişcare dinşi deprinderilor tehnicodiferite zone ale terenutactice însuşite.
lui;

21

3. preluarea de sus înmişcare;4. serviciul de jos din faţăcu diferite traiectorii;
5. serviciul de jos din lateral de pe loc; jocul
cu elemente din volei peteren redus (2 × 2,
3 × 3, 4 × 4).
-- să aplice procedee tehnice 6.4. Fotbal:
şi acţiunile tactice însuşite, în structuri mai com- Procedee tehnice folosite Driblingul mingii cu interiorul
în atac:labei printre 4 jaloane
plicate;-- să aplice procedeele teh- 1. Lovirea mingii cu interi- (distanţa – 2m.), şutul spreorul labei piciorului de poartă de la 9 m(s.).
nice şi tactice însuşite
pe loc şi din deplasare;respectînd regulile cunos2. şutul la poartă de pe loc
cute;şi din deplasare;
3. conducerea mingii alternativ cu piciorul drept,stîng;
4. lovirea mingii cu şiretul
plin;
5. lovirea mingii cu şiretul
exterior şi interior;
6. lovirea mingii cu capulde pe loc;
7. preluarea mingii cu interiorul labei piciorului;-- să-şi valorifice propriile
talente şi capacităţi în joc 8. preluarea mingii cu
piciorul, din deplasare.
de fotbal şi oină.
Procedee tehnice folosite
în apărare:
1. Deposedarea adversarului de minge din faţă;Acţiuni tactice folosite în
atac:
1. Demarcajul;
2. depăşirea.
Acţiuni tactice folosite înapărare:1. Marcajul adversaruluifără minge;
2. marcajul adversarului
cu minge.
Joc de fotbal cu respectarea regulilor învăţate.

22

6.5. Oina
1. Pasa mingii din voleu;
Pasarea mingii în doi la 12
2. bătaia mingii la distanţă; m.(1 minut);
3. joc bilateral, oina 6 ×6; Aruncarea mingii în ţintă (cerc
4. jocuri dinamice: „Două cu Ø 0,7 m.).
focuri”, ”Suveica”,”Vînătorii şi raţele”.
-- să explice şi să aplice în 7. Înotul
cadrul activităţilor motri- Exerciţii pregătitoare şi
ce cunoştinţele referitoa- speciale pentru dezvoltare la tehnica executării rea sistemului muscularelementelor de bază din şi respirator pe uscat şi în Înotul craul pe piept 25m(s)apă;nataţie.
1. Bras;2. mişcarea picioarelor;
3. mişcarea braţelor cu
respiraţie;4. coordonarea mişcării înînotul bras;
5. craul pe piept, pe spate;
6. întoarcerile;
7. startul.
Atitudini
3. formarea calităţilor pozitive de personalitate, comportamentului civilizat,
a deprinderilor comunicative şi de interacţiune socială
-- manifestarea interesului • Exerciţii fizice de dezvol- • Atitudinea elevului privind
pentru practicarea sistetare generală cu obiecte şi
activitatea motrice.
matică a exerciţiilor fizifără obiecte executate sisce.
tematic;-- să cunoască drepturile şi • ştafete, jocuri dinamice şi • Comportamentul elevuluiîn procesul didactic.
sportive în cadrul lecţiei deobligaţiunile
efectuate
educaţie fizică;personal şi în grup în pro• alergare pe teren accidencesul didactic.
tat;• competiţii, sărbători cuconţinut sportiv;• ajutor şi asigurarea colegilor în procesul executării
exerciţiilor fizice;• Nivelul dezvoltării calităţi-- să respecte cerinţele mo- • gimnastica matinală;lor motrice;
dului de viaţă sănătos (as- • jocuri dinamice şi ştafete;• Determinarea regimului• călirea organismului;
pectul psihomotrice).
alimentar şi igienic al ele• evaluări, testări ale niveluvului.
lui de dezvoltare, pregătire
fizică şi funcţională.

23

CLASA a VII-a
Subcompetenţe

Conţinuturi didactice

Activităţi de învăţare şi
evaluare1.formarea unor concepte şi valori fundamentale privind activitatea
motrice şi influenţa anatomo - fiziologică a acesteia asupra organismului uman
I.A. Formarea Competenţelor Cognitive Generale
Tema 1. Dezvoltarea fizică Test de cunoştinţe.
Elevul va fi competent:-- să interpreteze importanţa armonioasă a omului (definidezvoltării fizice armoni- ţia noţiunii „dezvoltare fizică
armonioasă” şi importanţa
oase;-- să stabilească factorii ce acesteia în formarea corectă
favorizează obţinerea dez- a constituţiei corporale; rolulvoltării fizice armonioase. diverselor exerciţii fizice (dingimnastică, atletism, jocuri
sportive etc.) în dezvoltarea proporţională a grupelor
de muşchi şi a segmentelor
corporale etc.; „relieful muscular” – criteriul de bază ce
determină frumuseţea corpului uman; rolul practicării sistematice a exerciţiului fizic în
optimizarea dezvoltării fizicearmonioase).
-- să formuleze concluzii Tema 2. Regimul motric al Elaborarea conţinutului rereferitoare la importanţa, omului (definiţia noţiunii gimului motric al unei zile.
volumului şi conţinutului „regim motric” şi importanregimului motric al omu- ţa acestuia în combaterea
lui.
hipodinamiei, fortificarea şimenţinerea sănătăţii omului;volumul motric zilnic şi săptămînal; conţinutul regimului
motric al omului).
-- să deducă importanţa su- Tema 3. Supleţea – calitate Elaborarea complexului depleţei în funcţie de genul motrice a omului (definiţia exerciţii fizice (10 exerciţii)noţiunii „supleţea” şi însem- pentru dezvoltarea supleţei.
de activitate a omului;-- să distingă mijloace pen- nătatea acesteia în învăţarea
motrice, practica sportivă, detru dezvoltarea supleţei.
producţie etc.; supleţea activă
şi pasivă; factorii care condiţionează supleţea omului;
mijloace şi metode în dezvoltarea supleţei; diagnosticarea
supleţei).

24

I.B. Formarea
Competenţelor Cognitive
Speciale-- Termeni sportivi, noţiuni, Test de cunoştinţe.
Elevul va fi competent:
definiţii;-- să utilizeze corect terminologia sportivă pedago- -- Tehnica şi tactica acţiunilor
motrice de bază;gică;-- să exerseze tehnic corect -- Regulile competiţionale şi
arbitrajul.
principalele mişcări segmentare ale exerciţiilor -- Jocuri de echipă.
fizice;-- să respecte cu stricteţe regulile competiţionale.
2. Dezvoltarea calităţilor motrice de bază, funcţionale, aplicative,
volitive şi estetice prin intermediul exerciţiilor fizice
II. Competenţe
psihomotrice
1. Teste de diagnosticare a Teste motrice.
Elevul va fi competent:-- să-şi formeze priceperi de nivelului de pregătire fizică
autodiagnosticare a nive- şi funcţională.
Aprecierea gradului de prelului de pregătire fizică şi Teste motrice:gătire fizică iniţială (septem-- alergarea de suveică: 3×10 brie) şi finală (mai).
funcţională.
m (s);-- ridicarea trunchiului din
culcat dorsal (nr. de repe- Măsuări antropometrice.
tări);-- ”flotări” (f) din sprijin la
banca de gimnastică (nr. de
repetări);Măsurări fiziometrice.
-- tracţiuni în braţe (b) (nr. de
repetări);-- săritură în lungime de pe
loc (cm);-- din stînd pe banca de gimnastică, aplecare înainte(cm).
Teste antropometrice:-- masa corporală (kg);-- talia (cm.);-- perimetrul toracic (cm.).
Teste fiziometrice:-- frecvenţa pulsului în starede repaus (timp de 1 min.);-- frecvenţa respiraţiei în starede repaus (timp de 1 min.).

25

2. Exerciţii cu caracter aplicativ-- să explice şi să demon- 1. Exerciţii de dezvoltare fizi- Complex de exerciţii.
că generală ( EDFG );streze corect exerciţiile cu
2. EDFG fără obiecte;
caracter aplicativ.
3. edfg cu obiecte portative.
4. exerciţii de atenţie efectuate la diferite semnale auditive şi vizuale;
5. varietăţi de mers, alergări, Căţărare pe odgon(băieţi – 4m. ,fete – 3m.).
sărituri;
6. escaladări: parcurgerea pistei cu obstacole;
7. aruncări şi prinderi din aşezat;
8. tracţiuni şi împingeri;
9. căţărări: căţărare pe odgon(băieţi – 4m., fete – 3m.).
3. Atletism
1. Alergare de viteză: 60m dinstartul de jos;Alergare de viteză –-- să perceapă ritmul dezvol60 m(s.).
tării capacităţilor de forţă- 2. alergare de rezistenţă
800m(f), 1000m(b) (cuviteză;startul de sus) sau alergare Alergare de rezistenţă
-- să dezvolte capacităţile de– cros 800m(f) – 1000m(b) 800m(f), 1000m(b) (cuforţă explozivă, rezistenţă
(min.s.);startul de sus) sau alergareşi coordonare a mişcări3. Alergare de ştafetă;lor.
4. Săritura în lungime cu elan –cros 800m(f) – 1000m(b)– procedeul „îndoind pi- (min.s.) Săritura în lungime
cu elan –„îndoind picioarecioarele”;
5. Săritura în înălţime cu elan le” (cm.);– procedeul „forfecare”;
6. Aruncarea mingii (150g) cu Aruncarea mingii la distanţă
elan (la distanţă).
cu elan (m., cm.).
4. Gimnastica de bază4.1. Exerciţii de front şi formaţii:-- să elaboreze şi să execute 1. Desfăşurarea prin arcuire Combinaţie de evidenţă elaînainte şi înapoi din coloa- borată de elev şi profesor.
o compoziţie acrobaticănă cîte 4.
cu caracteristici esteticeale mişcărilor de corecti- 4.2. Exerciţii acrobatice:
1. Rostogolire înainte din sătudine în ritm, varietate în
ritură;combinaţie.
2. stînd pe omoplaţi şi rulareînainte: în aşezat; în aşezat
ghemuit; în sprijin ghemuit;3. stînd pe cap şi mîini (băieţi);4. stînd pe mîini;5. răsturnare laterală;6. podul.
26

4.3. Sărituri cu sprijin:-- să-şi menţină la un nivel 1. Săritura cu picioarele în- Săritura cu picioarele îndoite peste capră în lăţime doite peste capră în lăţime
satisfăcător coordonarea(h=110cm – fete; h=115cm– (h=110cm - fete; h=115cm mişcărilor în fazele săritubăieţi). Depărtarea podeţu- băieţi).
rilor cu sprijin.
lui de la aparat - 1 m.
4.4. Paralele egale:-- să îmbine elementele teh- 1. Balansări în sprijin pe bra- Balansări în sprijin pe braţe, la balans înainte urcare ţe la balans înainte, urcare
nice cunoscute într-o sucîn sprijin depărtat, echerul; în sprijin depărtat, echerul
cesiune logică de amplitudine, grad de încordare şi 2. balansări în sprijin, la ba- (3s).
lans înainte coborîre spre
corectitudine;
dreapta (stînga);

4.5. Bara fixă:1. Din stînd atîrnat, balans cu Din stînd atîrnat, balans cu-- să-şi dezvolte capacităţile
unul şi bătaia cu celălalt, unul şi bătaia cu celălalt, urde coordonare şi orientare
urcare prin răsturnare în care prin răsturnare în spriîn spaţiu în raport cu plasprijin;
nurile de situare şi direc- 2. din sprijin, balans înapoi, la jin, balans înapoi, la balansbalans înainte rotire înapoi; înainte rotire înapoi în spriţiile principale ale mişcă3.
din sprijin pe bară, coborîre jin, coborîre la balans înapoi
rilor.
cu întoarcere la 45º, 90º, cu întoarcere la 90º.
180º.
4.6. Paralele inegale:
1. Din sprijin la bara de jos, Serii de balansări peste dela balans înapoi coborîre părtat cu ambele în atîrnat
cu întoarcere la 45º, 90º, culcat pe bara de jos (10
180º;
ori).
2. din atîrnat culcat pe barade jos, întoarcere la stînga (dreapta)în aşezat pe ocoapsă, echerul în sprijinaşezat;3. din atîrnat pe bara de sus,balansări prin flexiune,balans peste depărtat cu
ambele în atîrnat culcat pebara de jos.
4.7. Exerciţii de echilibru(bîrna):Combinaţie de evidenţă din
1. Intrare – din sprijin, balans elemente tehnice accesibile
peste cu unul cu întoarcere elevului.
la stînga (dreapta) în sprijindepărtat transversal, echerul în sprijin înapoi;
2. paşi alternativi şi de polcă;3. paşi alăturaţi şi de galop;
4. din stînd pe bîrnă, balans
cu dreptul (stîngul) înainte
cu întoarcere împrejur sprestînga (dreapta);
5. echilibru pe un picior;27

6. coborîre – din sprijin stînd
pe un genunchi(transversal),
altul întins înapoi - sus, balans înainte, balans înapoi,împingere, coborîre înaltă cu extensie spre stînga
(dreapta).
5. Gimnastica ritmică şi
gimnastica aerobică:-- să fie capabil de a alege 1. Complex de exerciţi degimnastică aerobică;mijloace şi să le executeîntr-o compoziţie aerobi- 2. elemente de dans popular.
că.
6. Jocuri sportive
6.1. Baschet:

Demonstrarea unei compoziţii de gimnastică aerobică.

-- micul maraton fără min-- îndeplinirea în condiţii de 1. Deplasări fără minge;ge;
joc a prinderii, pasării, dri- 2. prinderea şi pasarea mingii cu o mînă de pe loc, în -- ştafete cu elemente de driblingului şi aruncărilor;mişcare;bling, pasare, aruncare;-- posedarea aruncărilor cu o 3. dribling cu şi fără control -- aruncări la coş, 2-3 m.
vizual; cu schimb de viteză
sub formă de competiţie pemînă de pe loc şi în mişşi direcţie;echipe ”Care marchează
care;
4. pasarea cu ambele mîini demai repede” – 10 reuşite.
sus;-- posedarea acţiunilor tactice individuale în atac şi 5. pasarea cu ricoşare de lasol;apărare;6. aruncarea la coş cu o mînăde sus de pe loc;-- deprinderi de joc bilateral
cu valorificarea propriilor 7. aruncarea la coş cu o mânăde sus în mişcare;talente şi capacităţi.
Acţiuni tactice:
8. joc împotriva atacantului
cu şi fără minge;
9. joc bilateral cu efectiv redus (2×2, 3×3).
6.2. Handbal:-- să cunoască mişcări spe- 1. Prinderea şi pasarea mingii Conducerea şi aruncarea
pe loc şi din alergare în di- mingii în poartă după concifice jocului, driblinguverse planuri: înainte, îna- ducere prin săritură.
lui mingii şi aruncării înpoi, lateral;poartă;2. aruncarea mingii în poartă
prin săritură, după dribling;
3. mişcări înşelătoare (fente)fără minge şi cu mingea;
4. joc bilateral.

28

6.3. Volei:
Elemente tehnico-tactice:-- să utilizeze corect mijloa- 1. Deplasările jucătorilor pe Prelucrarea, pasa şi transteren;
miterea peste fileu în condiţii
cele şi procedeele tehnico2. pasa de sus de pe loc şi în de joc.
tactice;mişcare;-- să valorifice cunoştinţele 3. preluarea mingii de sus,de jos, pe loc şi în mişcare;şi deprinderile tehnico4. serviciul de jos din faţă, detactice însuşite.
la 6m.;
5. serviciul de sus din faţă;6. combinaţii din elementeleînvăţate;
7. preluarea, pasa şi transmiterea peste fileu.
6.4. Fotbal:
Învăţarea elementelor tehnico-tactice:-- să capete deprinderi sufi- 1. Tehnica deplasărilor, săritu- Test 1 – preluarea mingii
rilor, întoarcerilor;(uşurinţa şi precizia executăciente pentru executarea
elementelor tehnico-tacti- 2. conducerea mingii (cu şire- rii).
tul interior, exterior, şiretul
ce propuse spre învăţarea
plin şi talpa), în alergare Test 2 – conducerea mingii
şi perfecţionarea lor.
obişnuită şi cu schimbări cu viteză contra cronometru.
de viteză;3. transmiterea mingii cu pi- Test 3 – transmiterea mingii
ciorul (interiorul labei, şi- cu precizie la distanţa deretul interior, plin, exteri- 25 m.
or), cu capul de pe loc şi în (pentru evaluare poate fi
alergare;luat opţional unul dintre
4. preluarea mingii cu picio- exerciţii).
rul de pe loc şi în uşoară
deplasare cu ulterioara conducere;
5. preluarea mingii cu piciorul
de pe loc în uşoară deplasare cu ulterioară lovire sprepoartă;6. aruncarea mingii de la margine şi executarea penaltiului;
7. joc-şcoală cu sarcini tehnice de joc;
8. joc bilateral cu număr redus
de jucători şi spaţiu (3×3,
4×4, 5×5).

29

6.5. Oina:-- să cunoască diferenţa de 1. Prinderea şi pasarea mingii Pase în doi la 15 m. (1 min.).
în triunghi şi pătrat (reguliapărare individuală şi cole jocului);lectivă.
Joc bilateral pe teren redus
2. servirea şi bătaia mingii în 6×6.
teren la distanţe.
7. Înotul:-- să distingă un înalt nivel Exerciţii pregătitoare şi spede execuţie a înotului cra- ciale pentru dezvoltarea sistemului muscular şi respirator
ul pe piept.
pe uscat şi în apă;1 - craul pe piept;
Înotul craul pe piept 50m (s).
2 - craul pe spate;3 - bras;
4 - întoarceri;
5 - start de pe bloc-start şi dinapă;
6 - start din apă;7 - jocuri şi ştafete în apă.
Aatitudini
3. formarea calităţilor pozitive de personalitate,comportamentului civilizat, deprinderilor comunicative
şi de interacţiune socială
-- să asocieze activitatea • Activitatea motrice în aer • Aprecierea modului deviaţă sănătos a elevului.
motrice cu influenţa beliber în scopul fortificării
nefică a factorilor naturalisănătăţii în regimul zilei;
în scopul călirii organis- • efectuarea exerciţiilor fizimului.
ce pregătitoare şi speciale
pentru dezvoltarea calităţilor motrice.
-- să-şi evalueze nivelul • participarea la diferite con- • Confruntarea rezultatelor
elevului pe o perioadă decursuri şi competiţii la lecpregătirii fizice (în dinatimp.
ţii şi în afară de clasă;mică);-- să coopereze, să respecte • executarea sarcinilor la domiciliu.
colegii, adversarii şi arbitrii în procesul competiţiei.

30

CLASA a VIII-a
Subcompetenţe

Conţinuturi didactice

Activităţi de învăţare
şi evaluare

1. formarea unor concepte şi valori fundamentale privind activitatea
motrice şi influenţa anatomo-fiziologică a acesteia asupra organismului uman
I. A. Formarea Competenţelor Cognitive Generale
Tema 1. Reglarea efortului fiElevul va fi competent:-- să explice diferenţa din- zic (definiţia „efort fizic”; votre volumul şi intensitatea lumul şi intensitatea efortului
fizic; dozarea efortului fizic Calculul indicilor pulsomeefortului fizic;-- să clarifice criteriul de conform stării de sănătate, trici de antrenament.
bază în reglarea efortului particularităţilor de vîrstă, gradului de dezvoltare şi pregătire
fizic.
fizică a omului; pulsul mediu
individual de antrenament –criteriul de bază în reglarea
efortului fizic; determinarea
pulsului minim, mediu şi maxim de antrenament, conform
formulei Kervonen).
-- să demonstreze rolul auto- Tema 2. Autoperfecţiunea fiziperfecţiunii fizice pentru că a omului (definiţia noţiunii
dezvoltarea fizică armo- „autoperfecţiune fizică”; direcţii şi obiective, conţinuturi
nioasă.
şi finalităţi ale perfecţionării
fizice; rolul autoperfecţionării
fizice permanente în scopul
fortificării sănătăţii, dezvoltă- Test de cunoştinţe.
rii fizice armonioase: obţinerea
performanţelor la susţinerea
testelor motrice şi normelor deînvăţămînt; metodica desfăşurării antrenamentelor independente în vederea realizării
autoperfecţionării fizice).
-- să distingă deosebirile Tema 3. Jocurile Olimpice andintre Jocurile Olimpice tice şi moderne (caracteristica
generală a Jocurilor Olimpice
antice şi moderne;-- să recunoască simbolica ca fenomen social; primele jo- Test de cunoştinţe.
Jocurilor Olimpice mo- curi olimpice antice din anul
776; evoluţia Jocurilor Olimderne.
pice moderne: menirea jocurilor, programul competiţional,
durata şi periodicitatea;
simbolica şi ritualele Jocurilor
Olimpice moderne.

31-- să argumenteze importan- Tema 4. Rezistenţa – calitaţa rezistenţei în diverse te motrice a omului (definiţia Elaborarea complexului denoţiunii „rezistenţă” şi însem- exerciţii fizice (10 exerciţii)activităţi ale omului;-- să demonstreze relaţia nătatea vitală a acesteia pentru pentru dezvoltarea rezistendintre rezistenţă şi capaci- om; rezistenţa aerobă şi anae- ţei.
tatea de muncă a omului. robă; mijloacele şi metodele
de bază utilizate în scopul dezvoltării rezistenţei; diagnosticarea rezistenţei).
I.B. Formarea Competenţelor Cognitive Speciale.
• Termeni sportivi, noţiuni, Test de cunoştinţe.
Elevul va fi competent:
definiţii;-- să utilizeze corect terminologia sportivă-pedago- • Tehnica şi tactica acţiunilor
motrice de bază;gică;-- să exerseze tehnic corect • Regulile competiţionale şi
arbitrajul;acţiunile motrice;-- să respecte cu stricteţe re- • Jocuri de echipă.
gulile competiţionale.
2. dezvoltarea calităţilor motrice de bază, funcţionale, aplicative,
volitive şi estetice prin intermediul exerciţiilor fizice
II. Competenţe
psihomotrice
1. Teste de diagnosticare anivelului de pregătire fizică
şi funcţională.
Teste motrice:
Elevul va fi competent:
Teste motrice.
-- să-şi aprecieze nivelul pre- -- alergarea de suveică:3×10
m (s);
gătirii fizice şi consecinţe-- ridicarea trunchiului din culle capacităţilor reduse;
cat dorsal (nr. de repetări);-- ”flotări” (fete) din sprijin
culcat la banca de gimnasti- Aprecierea gradului decă (nr. de.repetări,);pregătire fizică iniţială (sep-- tracţiuni în braţe (băieţi, nr. tembrie) şi finală (mai).
de repetări),-- săritura în lungime de pe loc(cm);-- din stînd pe banca de gimnastică, aplecare înainte (cm).
Teste antropometrice:Măsurări antropometrice-- masa corporală (kg.);-- talia (cm.);-- perimetrul toracic (cm.).

32

Teste fiziometrice:Măsurări fiziometrice-- frecvenţa pulsului în starede repaus (timp de 1 min.);-- frecvenţa respiraţiei în starede repaus (timp de 1 min.).
2. Exerciţii cu caracter
aplicativ.
-- să selecteze exerciţii apli- Exerciţii de dezvoltare fizică Complex de exerciţii.
cative pentru dezvoltarea generală ( EDFG ).
armonioasă a corpului şi 1. EDFG fără obiecte;pregătirea organismului 2. edfg cu obiecte portative;
3. exerciţii de atenţie efectuate
pentru efort fizic;
la diferite semnale auditive
şi vizuale;
4. varietăţi de mers, alergări,sărituri;
5. escaladări: parcurgerea
pistei cu obstacole;Căţărare pe odgon (băieţi –6. sărituri cu coarda din diver- 4m.), (fete – 3m. în doi
se poziţii;timpi).
7. aruncări şi prinderi;
8. tracţiuni şi împingeri;
9. căţărări - căţărare pe odgon(băieţi - 4m), (fete - 3m – în
doi timpi).
3. Atletism-- să consolideze startul de 1. Alergare de viteză: 60m din Alergare de viteză - 60m(s.)
startul de jos;Alergare de rezistenţă 1000m
sus în pluton;-- să-şi perfecţioneze în con- 2. alergare de rezistenţă 1000 m (fete), 1500 m.(băieţi) sau(fete), 1500 m. (băieţi) sau alergare – cros 1000m(fete),tinuare calităţile de forţă,alergare – cros 1000 m 2000m (băieţi).
viteză, rezistenţă.
(fete), 2000 m (băieţi);Săritura în lungime cu elan –3. alergare de ştafetă;„îndoind picioarele” (cm.);
4. săritura în lungime cu elan – Aruncarea mingii la distanţă
procedeul „îndoind picioa- cu elan (m., cm).
rele”;
5. săritura în înălţime cu elanprocedeul „forfecare”;
6. aruncarea mingii (150g) ladistanţă cu elan (în ţintă şila distanţă).

33

4. Gimnastica de bază4.1. Exerciţii de front şi formaţii:-- să contribuie la formarea 1. Întoarceri împrejur de pe locşi în mişcare;ţinutei corecte, orientării
2. regrupări/desfăşurări de forîn spaţiu şi timp.
maţie dintr-un cerc în douăcercuri.
4.2. Exerciţii acrobatice:-- să menţină mobilitatea în 1. Rostogolire înainte şi înapoi Combinaţie de evidenţă din
din diferite poziţii iniţiale în elemente însuşite, elaborată
articulaţii la nivelul potendiverse poziţii finale;ţialului său maxim.
de profesor.
2. stînd pe cap şi mîini (băieţi);3. stînd pe mîini cu balansul
unui picior şi împingere cucelălalt;
4. răsturnare laterală;5. podul;
6. echilibru pe un picior;
7. îmbinări şi combinaţii din
exerciţiile acrobatice însuşite anterior.
4.3. Sărituri cu sprijin:-- să demonstreze corect 1. Sărituri de pe calul de gim- Săritura cu picioarele depărnastică cu întoarceri la 90º, tate peste capră în lungime
tehnica săriturilor cu spri180º,360º.
(h=110cm - fete; h=115cmjin şi să-şi autoevalueze
capacităţile de execuţie a 2. săritura cu picioarele depăr- băieţi).
tate peste capră în lungime
fazelor săriturii.
(h = 110cm - fete;
h = 115cm - băieţi). Depărtarea podeţului de laaparat – 1 m.
4.4. Paralele egale:-- să demonstreze la nivel 1. Din 3-4 balansări în sprijin Combinaţie de evidenţă dinpe braţe, la balans înainte elemente însuşite, elaborată
estetic cîte 5-6 elemente
de profesor (puncte).
urcare în sprijin depărtat;la paralele cu amplitudine
mare şi cu expresivitate a 2. echerul în sprijin;
3. din 3-4 balansări în sprijin,mişcărilor.
coborîre la balans înapoi
spre stînga (dreapta);
4. combinaţii din elementeleînsuşite anterior.

34

4.5. Bara fixă:1. Din forţă, urcare prin răstur- Combinaţie de evidenţă dinnare în sprijin;elemente însuşite, elaborată
2. din sprijin, balans înapoi, la de profesor (puncte).
balans înainte rotire înapoi;
3. din sprijin depărtat pe dreptul (stîngul), balans peste custîngul (dreptul), coborîre
cu întoarcere la dreapta (stînga);-- să demonstreze o îmbinare din 5-6 elemente la 4. combinaţii din elementeleînsuşite anterior.
bara fixă cu amplitudine
maximă a mişcărilor şi să 4.6. Paralele inegale:comenteze valoarea exer- 1. Din balans cu unul şi bătaie Combinaţie de evidenţă laciţiilor în dezvoltarea cacu celălalt urcare prin răs- paralele inegale, elaborată
lităţilor motrice.
turnare în sprijin pe bara de de profesor.
jos;
2. din atîrnat culcat pe unul labara de jos, balans cu unulşi bătaie cu celălalt, urcare prin răsturnare în sprijin
pe bara de sus, echilibru pecoapse, braţele sus – lateral,lăsare înainte în sprijin pebara de jos;
3. din aşezat în echer, coborîre
în echer la stînga înapoi;
4. combinaţie din elementeleînsuşite anterior.
4.7. Exerciţii de echilibru(bîrna):-- să-şi dezvolte calităţi- 1. Intrare – din sprijin, balans Combinaţie de evidenţă lapeste cu unul cu întoarcere bîrnă, elaborată de profele: hotărîrea, siguranţa,la stînga (dreapta) în sprijin sor.
atenţia, curajul, voinţa,depărtat transversal, echerul
rezistenţa şi inteligenţa
în sprijin înapoi;
motrice.
2. mers şi sărituri fără întoarcere şi cu întoarcere la 180º
cu schimbarea poziţiei picioarelor de pe ambele pe
un picior;
3. echilibru pe un picior;
4. semisfoara;
5. din stînd la capătul bîrnei –coborîre cu extensie fără întoarcere şi cu întoarcere la
90º, 180º;
6. combinaţie din elementeleînsuşite anterior.

35

5.Gimnastica ritmică şi gimnastica aerobică:-- să elaboreze un complex 1. Complex de exerciţi de Demonstrarea unui complex
gimnastică aerobică;de exerciţii cu caracterde exerciţii de gimnastică
aerobic şi să demonstreze 2. elemente de dans popular; aerobică.
un nivel înalt de pregătire 3. fitness aerobica.
motrice.
6. Jocuri sportive
6.1.Baschet:-- joc dinamic „10 pase”;-- posedarea tuturor varie- 1. Deplasări;tăţilor de pase în condiţii 2. pasarea mingii cu o mînă şi
cu ambele mîini de sus pede joc;loc, în mişcare;-- posedarea aruncărilor la 3. aruncarea la coş cu o mînăde sus prin doi paşi;coş cu o mînă de sus prin
4. deposedarea atacantului
doi paşi;-- ştafete cu dribling, urmat
de minge (smulgerea,
de aruncări la coş.
dezbaterea, recuperarea,-- îndeplinirea celor mai simacoperirea);ple procedee în apărare, de
5. dribling cu control vizual.
deposedare de minge;Acţiuni tactice:-- posedarea fentelor simple 6. fente simple;
7. fente compuse;şi compuse;
8. joc bilateral cu efectiv
redus (2×2, 3×3).
-- deprinderi de joc bilateral.
6.2. Handbal:-- acţionarea jucătorilor pe 1. Aruncarea mingii în poartă -- transmiterea mingii înde la 7 metri;acţionare a trei jucători
teren;
2. transmiterea mingii în atac
cu mişcare şi schimb deîn trei jucători cu schimb delocuri;locuri;3. aruncarea mingii în poartă Notă: Tehnica îndeplinirii.
după dribling şi din transmitere din diferite poziţii;4. joc bilateral.
6.3. Volei:
Procedee tehnice de serviciu-- valorificarea cunoştinţelor Elemente tehnico-tactice:şi deprinderilor tehnico- 1. Pasa de sus cu diferite tra- şi preluare.
iectorii;
tactice însuşite:2. preluarea mingii de sus şide jos în mişcare;-- aplicarea corectă a pro3. serviciul de jos din faţă decedeelor tehnice de volei,
la 8-9 m.;
respectînd regulamentul 4. serviciul de sus din faţă despecific;la 8-9 m.;
5. preluarea mingii de sus dinserviciu;
6. preluarea mingii de jos dinfileu;
7. joc bilateral.

36

6.4. Fotbal-- să capete deprinderi sufi- Învăţarea şi perfecţionarea Test – exerciţiu combinat
ciente pentru executarea elementelor tehnico-tactice:contra cronometru include:
elementelor tehnico-tacti- 1. Conducerea mingii cu ulte- jonglarea mingii, conducerioara conducere printre ob- rea mingii printre obstacole
ce propuse pentru învăţastacole şi şuturi la poartă;rea şi perfecţionarea lor;şi şutul la poartă de pe un
2. transmiterea mingii în pe- traseu cu lungimea de 40 m.
rechi cu una sau două atingeri;
3. jonglarea mingii, deposedarea de minge prin atac dinfaţă şi lateral;
4. preluarea mingii cu piciorul,
pieptul prin amortizare;
5. lovirea mingii cu şiretul
plin după conducere sau
jonglare;
6. acţiuni individuale, ofensive şi defensive cu şi fărăminge;
7. combinaţii tactice ofensivede joc cu participarea a 2-3
jucători;
8. interacţiuni tactice de joc
defensive, tatonarea, marcajul, dublajul, presingul,intercepţia;9. joc-şcoală cu sarcini tehnico-tactice de joc (1×1, 4×4,
5×5, 4×2, 5×3);
10. acţiuni tactice de joc ale
portarului (dirijarea apărării,degajarea cu mîna, piciorul
spre jucătorii bine plasaţi).
6.5. Oina:-- să cunoască regulile de 1. Aruncarea mingii la distanţă; Pase în doi la 16 m.(timp de
1 minut);
recuperare a mingii în tri- 2. joc bilateral 11x11.
Bătaia mingii la distanţă în
unghi şi pătrat.
lungime;Joc bilateral 11×11.
7. Înotul:-- să demonstreze corect rit- Exerciţii pregătitoare şi spe- Înotul craul pe spate 50 m.
mul şi tempoul mişcărilor ciale pentru dezvoltarea sistede picioare, braţe şi respi- mului muscular şi respiratorraţie în procedeul craul pe pe uscat, în apă:1. Bras;spate.
2. craul pe piept;
3. craul pe spate;
4. întoarceri;
5. start de pe bloc-start;
6. jocuri dinamice şi ştafete.

37

Atitudini
3. Formarea calităţilor pozitive de personalitate, comportamentului civilizat,
deprinderilor comunicative şi de interacţiune socială- să-şi formeze calităţi personale de integrare în viaţa
socială.
- să-şi formeze capacităţi
manageriale în activitatea
motrice.

• Complexe de exerciţii fizice Evidenţa activismului motripentru dezvoltarea armoni- ce săptămînal al elevului.
oasă a organismului;• exerciţii fizice executate îndiverse condiţii;• activităţi motrice din diferite ramuri de sport practicate
de elevi;• concursuri şi competiţii
sportive.

CLASA a IX- a
Subcompetenţe

Conţinuturi didactice

Activităţi de învăţare
şi evaluare

1. formarea unor concepte şi valori fundamentale privind activitatea motriceşi influenţa anatomo - fiziologică a acesteia asupra organismului uman
I.A. Formarea
Competenţelor Cognitive
Generale
Tema 1. Efectele psihofizio- Test de cunoştinţe.
Elevul va fi competent:-- să recunoască efectele psi- logice ale călirii organismului(călirea ca fenomen psihofizihofiziologice ale călirii;
ologic şi importanţa vitală aacesteia în viaţa omului; siste-- să formuleze concluzii re- mul fiziologic de termoreglare
feritoare la relaţia dintre a organismului; rolul călirii în
fenomenele călire şi sănă- fortificarea sistemului nervos,
optimizarea metabolismului,tatea omului.
sporirea calităţilor umane,educarea caracterului sportivetc.)-- să distingă factorii ce con- Tema 2. Sănătatea omului –diţionează sănătatea omu- valoare supremă personală
şi socială (definiţia noţiunii Referat.
lui şi a naţiunii;„sănătate”, caracteristica şi-- să demonstreze relaţia din- importanţa socială a acestetre sănătatea omului şi a ia; factorii socio-economici,
psihopedagogici, igienici şinaţiunii;
naturali care condiţionează
sănătatea omului şi a naţiunii;38

-- să recunoască rolul hotărî- rolul primordial al practicător al mijloacelor educaţiei rii sistematice al exerciţiului
fizice în fortificarea/menţi- fizic, călirii organismului,nerea sănătăţii.
respectării modului de viaţă
sănătos în fortificarea şi menţinerea sănătăţii).
-- să caracterizeze mişcarea Tema 3. Mişcarea olimpică
olimpică naţională;în Republica Moldova (rolul
Comitetului Naţional Olim- Eseu structurat.
pic, Academiei Naţionale
Olimpice, federaţiilor naţio-- să distingă personalităţile nale, altor organizaţii sporremarcabile ale mişcării tive în dezvoltarea mişcării
olimpice naţionale.
olimpice; simbolica olimpică
naţională; participarea sportivilor moldoveni la Jocurile
Olimpice de vară şi de iarnă,performanţele acestora.
Tema 4. Programul motricindividual (importanţa pro-- să recunoască importanţa gramării activităţii motrice Elaborarea tehnologiei
şi necesitatea activităţii independente; obiectivele de de aplicare a programului
motrice independente în bază ale programului motric motrice individual.
scopuri asanative, dezvol- individual, structura şi contative, formative etc.
ţinutul acestuia; selectarea
exerciţiilor fizice şi dozarea
efortului fizic conform obiectivelor urmărite, stării de sănătate, gradului de pregătire şi
dezvoltare fizică).
-- să distingă particularităţile Tema 5. Forţa – calitate motride bază ale forţei dinamice ce a omului (definiţia noţiunii Elaborarea şi aplicarea
şi statice;„forţă” şi însemnătatea vitală complexului de exerciţii
a acesteia pentru om; forţa di- fizice (10 exerciţii) pentru-- să demonstreze relaţia namică şi statică; relaţia forţă dezvoltarea forţei şi capacidintre forţă şi viteză miş- – viteză; mijloacele şi meto- tăţilor de forţă-viteză.
cărilor.
dele de bază utilizate în scopul
dezvoltării forţei, precum şi acapacităţilor de forţă – viteză,diagnosticarea acestora).
I.B. Formarea competenţelor cognitive speciale.
Elevul va fi competent:• Termeni, noţiuni, definiţii; Teste de cunoştinţe.
-- să utilizeze corect termi- • Tehnica executării exercinologia sportivă;ţiilor fizice, procedeelor şi-- să exerseze tehnic corectacţiunilor motrice;
exerciţiile fizice;• Rolul aplicativ al exerciţii-- să respecte cu stricteţe relor fizice;gulile competiţionale• Regulile
competiţionale
elementare referitoare la
gimnastică, atletism, jocuri
sportive etc.

39

2. Dezvoltarea calităţilor motrice de bază, funcţionale,
aplicative, volitive şi estetice prin intermediul exerciţiilor fizice
II. Competenţe
psihomotorice
1. Teste de diagnosticare Teste motrice.
a nivelului de pregătire
fizică şi funcţională.
Aprecierea gradului de pregătiTeste motrice:
re fizică iniţială (septembrie) şi• Alergarea de suveică: finală (mai).
3×10 m (s);• ridicarea trunchiului din
Elevul va fi competent:
culcat dorsal (nr. de re- Măsurări antropometrice.
-- să valorifice indicatoriipetări);somatici, motrici şi funcţionali ai organismului şi să • ”flotări” (fete) din sprijin
la banca de gimnastică
analizeze statistic rezultaMăsurări fiziometrice.
(nr. de repetări);tele obţinute.
• tracţiuni în braţe (băieţi,nr. de repetări);• săritura în lungime de pe
loc (cm);• din stînd pe banca degimnastică, aplecare înainte (cm).
Teste antropometrice:• masa corporală (kg.);• talia (cm.);• perimetru toracic (cm.).
Teste fiziometrice:• frecvenţa pulsului în stare de repaus (timp de 1min.);• frecvenţa respiraţiei înstare de repaus (timp de
1 min.).
2. Exerciţii cu caracter
aplicativ.
Complex de exerciţii.
-- să asocieze practicarea Exerciţii de dezvoltare
exerciţiilor fizice cu efec- fizică generală (EDFG).
tele favorabile ale factori- 1. EDFG fără obiecte;
2. edfg cu obiecte porlor de călire a organismutative;lui;
3. exerciţii de stretching;
4. varietăţi de mers, alergări, sărituri;
5. escaladări: parcurgerea Căţărare pe odgon (băieţi –pistei cu obstacole;
5m., fete – 4m.,s.).
6. aruncări şi prinderi;
7. tracţiuni;
8. căţărare pe odgon la viteză (băieţi-5m.), (fete4m. s. în doi timpi).

40

3. Atletism-- să aprecieze corect tem- 1. Alergare de viteză: 60m Alergare de viteză – 60m(s.);
din startul de jos;poul şi ritmul paşilor dealergare la diverse acţiuni 2. alergare de rezisten- Alergare de rezistenţă 1000m
ţă 1000m (fete), 2000 (fete), 2000 m.(băieţi) sau alermotrice.
m.(băieţi) sau alergare – gare – cros 1000m(fete), 2000m
cros 1000m(fete), 2000m (băieţi);(băieţi);3. alergare de ştafetă 4×50 Săritura în lungime cu elan –m.;„îndoind picioarele” (cm.);
4. săritura în lungime cu Aruncarea mingii la distanţă cu
elan – procedeul „îndo- elan (m., cm.).
ind picioarele”;
5. săritura în înălţime cu
elan – procedeul „forfecare”;
6. aruncarea mingii(150 g) la distanţă cuelan.
4. Gimnastica de bază4.1. Exerciţii de front şiformaţii:-- să-şi aprecieze nivelul dez- 1. Întoarceri împrejur în
mers;voltării supleţei şi coordonării mişcărilor în condiţii 2. regrupare dintr-o
coloană cîte 2, 3, 4 cucomplexe de utilizare aîntoarcere în mişcare.
capacităţilor motrice;
4.2. Exerciţii acrobatice:
Testare:1. Echilibru pe un picior(menţinere), două rosto- P.i. Poziţia de bază-pas înainte, echilibru – 2,0; îndreptare,goliri înainte;pas înainte, sprijin ghemuit-- să realizeze acţiuni tactice 2. rostogoliri înainte şişi volitive în demonstrareaînapoi din diferite poziţii (pentru băieţi - împingerea cu
ambele, stînd pe cap şi mîini,combinaţiilor de evidenţă,iniţiale;sprijin ghemuit – 2,5); (pen3. două răsturnări latetru fete – întoarcere împrerale, săritura în sus cu
jur, rulare înapoi în stînd pe
extensie, cu picioarele
omoplaţi; rulare înapoi pestedepărtat;
4. îmbinări (băieţi): rosto- umăr, semisfoara, braţele lategoliri înainte, răsturnări ral, cu bătaia ambelor, sprijin
ghemuit, întoarcere împrejur –laterale, stînd pe cap şi2,5), două rostogoliri înainte înmîini, stînd pe mîini;sprijin ghemuit – 2,0; îndrepta5. îmbinări (fete): rostogoliri înainte, răsturnări re, 2 răsturnări laterale în stînd
depărtat, alipirea picioarelor
laterale, semisfoara,în poziţia de bază – 3,0; sărisfoara, podul, stînd petura cu extensie, aterizare – 0,5omoplaţi;6. combinaţie de evidenţă. puncte.

41

4.3. Sărituri cu sprijin:Săritura cu picioarele de-- să demonstreze cu ampli- 1. Săritura cu picioarele de- părtate peste cal în lăţime
părtate peste capră (cal) (h=115cm-fete; h=120cm-bătudine maximă şi eficienţăîn lăţime (h=115cm-fete; ieţi).
tehnica săriturilor cu sprih=120cm-băieţi).
Dejin.
părtarea podeţului de laaparat-1m.
4.4. Paralele egale:-- să-şi aprecieze forţa dina- 1. Din sprijin pe braţe, ba- Din sprijin pe braţe, la balanslans înainte, urcare în înainte, urcare în sprijin depărmică şi statică în condiţii
sprijin;tat-3,0; echerul(menţinere)-1,5;
complexe de executare a
combinaţiilor de evaluare 2. din sprijin, balans înapoi, din forţă stînd pe umeri -3,0;ieşire în stînd pe umeri, rostogolire înainte în aşezat
finală.
rostogolire înainte în aşe- depărtat-1,0; balans înăuntru,
zat depărtat;la balans înainte coborîre în
3. din sprijin, coborîre în echer-1,5 puncte.
echer la stînga (dreapta);
4. combinaţii de evidenţă.
4.5. Bara fixă - înaltă:Din atîrnat, urcare prin răs-- să-şi dezvolte echilibrul, 1. Balansări în atîrnat;
turnare în sprijin – 4,0; balanscoordonarea mişcărilor, 2. din atîrnat, urcare prinrăsturnare în sprijin;înapoi, balans înainte, rotire
orientarea în spaţiu şi săîmbine elementele cunos- 3. din sprijin, rotire înapoi; înapoi – 3,0;cute în algoritm accesibil 4. din balansări în atîrnat,
urcare prin îndreptare în Balans arcuit – 1,0; coborîre lacapacităţilor formate.
sprijin (iniţiere);balans înapoi – 2,0 puncte.
5. din atîrnat, coborîre labalans înapoi;
6. combinaţie de evidenţă.
4.6. Paralele inegale:
Din atîrnat la bara de sus,-- să-şi aprecieze forţa dina- 1. Din atîrnat ghemuit
balans cu ambele peste bara
pe un picior, altulmică şi statică în condiţii
joasă în atîrnat ghemuit,întins înainte, balanscomplexe de executare acelălalt întins înainte – 2,0; cu
cu celălalt, urcare princombinaţiilor de evaluarebătaia unui picior şi balans curăsturnare în sprijin pe
finală.
celălalt, urcare prin răsturnare
bara de sus;
în sprijin pe bara de sus – 3,5;
2. din atîrnat ghemuit pebara de jos, împingere cu lăsare înapoi în atîrnat culcat
ambele picioare, urcare în sprijin pe bara de jos, întoarcere în aşezat pe o coapsă,prin forţă în sprijin pe
apucat de bara de sus, braţul
bara de sus;
3. combinaţie de evidenţă. stîng (drept) lateral – 1,5; apucat cu mîna liberă de bara dejos, balans înainte cu ambele,coborîre cu întoarcere sprebara de jos – 2,0 puncte.

424.7. Exerciţii de echilibru Din sprijin stînd longitudinal(bîrna):prin săritură intrare în sprijin,
dreptul lateral pe vîrf – 1,0-- să-şi aprecieze forţa dina- 1. Paşi fandaţi;puncte; întoarcere la stînga înmică şi statică în condiţii 2. Întoarcere la 180º peambele, cu balansul unui sprijin stînd pe un genunchi, secomplexe de executare a
picior;misfoara, braţele lateral – 1,5;
combinaţiilor de evaluare
3. echilibru pe un picior;sprijin cu ambele, îndreptînd
finală.
4. din sprijin stînd lonpiciorul stîng, sprijin culcat –gitudinal, prin săritură
0,5; cu împingerea ambelor,
intrare în sprijin, dreptul sprijin ghemuit, îndreptare –lateral pe vîrf;2,0; echilibrul pe un picior –5. sprijin culcat - semis2,5; îndreptare, stînd pe vîrfuri,
foara;
paşi alternativi cu dreptul
6. săritură închisă, săritură – 0,5; alăturarea piciorului
deschisă;stîng, coborîre cu extensie – 2,0
7. coborîre cu extensie;
puncte.
8. combinaţie de evidenţă.
5. Gimnastica ritmică şi
gimnastica aerobică:Testare:-- să-şi valorifice cultura şi 1. Complex de exerciţii de Calitatea executării unui comgimnastică aerobică;plex de exerciţii de gimnastică
expresivitatea mişcărilor.
2. dans popular.
aerobică.
6. Jocuri sportive
6.1. Baschet:
Elemente şi procedee tehnice:Pasarea mingii în mişcare în-- cunoaşterea
clasificării 1. Aruncarea la coş prin
doi paşi;2-3 cu schimb de locuri (laaruncărilor la coş;-- posedarea paselor în con- 2. pasarea mingii în mişca- notă).
re în 2-3 fără schimb dediţii dificile de joc;
locuri;-- efectuarea driblingului cu
schimb de viteză şi direc- 3. pasarea mingii în mişcare în 2-3 cu schimb deţie;locuri;-- noţiuni generale despre
atacul rapid şi poziţional; 4. dribling cu şi fără control vizual;-- deprinderi de joc.
Acţiuni tactice:
5. atacul rapid şi poziţional;
6. joc bilateral cu arbitraj.
-- dezvoltarea calităţilor fi- 6.2. Handbal:
1. Transmiterea mingii pe Aruncarea mingii în poartă dezice;
loc şi în mişcare;la extreme.
-- funcţiile jucătorilor pe te2. aruncarea mingii înren.
poartă de la extreme;Notă:
3. tehnica jocului portaTehnica îndeplinirii.
rului;
4. joc bilateral.

436.3. Volei:-- valorificarea cunoştinţelor 1. Pasa cu ambele mîini cu Lovirea de atac de pe loc şidiferite traiectorii de pe prin săritură din elan pesteşi deprinderilor tehnicofileu.
loc şi în mişcare;tactice însuşite;2. transmiterea mingii dinzonele de apărare în zo-- folosirea elementelor şi
nele de atac;
procedeelor tehnice specifice voleiului în diferite 3. servirea mingii de jos saude sus din faţă în diferite
situaţii de joc;zone ale terenului dupăcomanda profesorului;
4. pasarea mingii în zonele
de atac cu spatele spre direcţia transmiterii;
5. preluarea mingii de susde pe loc şi în mişcare;
6. lovirea de atac de pe loc
şi prin săritură din elanpeste fileu;
7. blocajul individual;
8. joc bilateral.
6.4. Fotbal
Perfecţionarea şi consolidarea acţiunilor tehnicotactice:-- să combine cu uşurinţă 1. Lovirea mingii cu şiretul Se vor nota acţiunile tehnicoexterior şi cu şiretul plin tactice de joc în cadrul desfăelementele tehnice proal labei piciorului;şurării jocului-şcoală bilateralpuse spre perfecţionare în
cu calificativul suficient, bine,
cadrul acţiunilor tehnico- 2. preluarea mingii cu
talpa şi şiretul interior cu foarte bine, excelent.
tactice izolat de joc.
ulterioara conducere a
mingii cu şiretul interiorşi exterior printre obstacole;
3. mişcări înşelătoare cu şifără minge;
4. marcajul şi demarcajul,
deposedarea adversarului prin atac din faţă şilateral;
5. aruncarea mingii cu
piciorul, schimbarea
direcţiei mingii cu capulşi piciorul;
6. driblingul în condiţii
simple de exersare, cu
adversari pasivi, semiactivi, activi;

44

7. interacţiuni tactice dejoc între 2-3 jucători;
8. acţiuni tactice defensive izolate de joc între
2-3 jucători (suportul,
dublajul, deposedarea,
preluarea jucătorului);
9. jocuri cu temă, (bilateral, amical pe teren cu
dimensiuni reduse şi număr de jucători majorat
sau scăzut);
10. aplicarea schemelor
tactice de joc cu caracter
ofensiv şi defensiv înjocurile bilaterale sau
amicale.
6.5. Oina:-- valorificarea propriilor ta- 1. Jocul de oină în anumite
situaţii de problemă ale
lente şi capacităţi în anuprocesului de instruire;mite situaţii de joc;
2. joc bilateral 11x11.

Pase în doi la 16 m.
(timp 1 min.);Aruncarea mingii la distanţa
de: 40, 50, 60 m.

7. Înotul:
Exerciţii pregătitoarea şi
speciale pentru dezvoltarea
flexibilităţii articulaţiilor şi
sistemului respirator pe uscat şi în apă.
-- să demonstreze rezultate 1. Craul pe piept şi craul pe Înotul - bras: 50 m (min.,s)spate;
optime în tehnica înotului
2. bras;bras.
3. întoarceri;
4. start de pe bloc-start şi
din apă;5. jocuri şi ştafete în apă.
Atitudini
3. formarea calităţilor de personalitate, comportamentului civilizat
şi priceperilor de comunicare socială
• Cunoştinţe generale şi
speciale privind locul şi
importanţa modului de-- să respecte cerinţele moviaţă sănătos; influenţa
dului de viaţă sănătos, sălui pozitivă asupra stării
realizeze potenţialul cogsănătăţii;nitiv în diverse forme de• dezvoltarea armonioasă
activitate;a organismului elevuluiprin intermediul exerciţiilor fizice în regimul zilei;45

-- să demonstreze compor- • elaborarea şi practicarea
tament în conformitate cu
individuală şi cu colegii
condiţiile create;a variatelor complexe deexerciţii fizice;• arbitrarea concursurilor
şi competiţiilor sportive;• exerciţii fizice din ramura de sport practicată.
-- să manifeste insistenţă şi • ştafete şi jocuri sportive;
toleranţă în diverse activi- • organizarea
jocurilortăţi de practicare a exercidinamice cu colectivulţiilor fizice.
clasei;• momente competiţionaleîn cadrul lecţiei;• exerciţii acrobatice elaborate de elevi;• complexe de exerciţii din
gimnastica aerobică, elaborate de elevi.

VI. Strategii didactice: orientări generale
1. Strategia didactică la disciplina „Educaţia fizică” în şcoală se va orientadupă realitatea că copiii treptei gimnaziale au nivel diferit de pregătire din punct devedere intelectual şi fizic, deosebindu-se şi prin dezvoltarea psihofiziologică. Aceasta cere o atenţie deosebită privind selectarea conţinutului instruirii, ajutînd elevii înrealizarea capacităţilor, creîndu-se condiţii favorabile pentru formarea optimală acompetenţelor planificate.
Activitatea motrice (didactică) realizată sistematic va reprezenta interacţiunea
componentelor anatomic, fiziologic şi psihologic ale elevului, orientîndu-l spre
evoluţia corectă şi armonioasă, spre asimilarea valorilor culturii fizice, formarea
motivaţiei personale şi sociale a practicării sistematice a exerciţiilor fizice, formarea
reprezentărilor despre cultura sănătăţii, respectarea regulilor unui mod de viaţă
sănătos. Activităţile motrice urmează să fie concretizate la nivelul fiecărui elev în cepriveşte cunoştinţele, capacităţile şi atitudinile care să le asigure inserţia profesională
şi socială.
2. Repere şi modalităţi de proiectare a strategiilor didactice
Proiectarea didactică la educaţia fizică va fi orientată spre activităţi de formare
a competentelor elevilor (cognitive, psihomotrice şi comportamentale) prin activitate formativă, conform obiectivelor de formare a competenţelor specifice, şi nuconţinuturilor educaţionale.

46

Strategiile didactice vor fi active şi interactive, practicîndu-se metodologii
ce se referă la activitatea profesorului şi a elevului în cadrul lecţiei de educaţiei
fizică şi celor extracurriculare. Se va respecta structura logică de corelare dintre
subcompetenţe, conţinuturi şi activităţi de evaluare iniţiale, formative şi finale. Va
fi necesară şi o abordare metodico-ştiinţifică a strategiei didactice ca proces şi ca
produs.
Strategiile didactice se vor selecta conform particularităţilore de vîrstă ale elevilor, tipurilor de lecţii: de încălzire; pregătire fizică generală şi specială; de instruire; de antrenament; de control; de concurs; de competiţie; de refacere/recuperare,
laborator, de totalizare. Procesul didactic va fi orientat spre învăţare independentă şi
aplicativă, bazată pe formarea interesului subiectului.
În scopul formării la elevi a obişnuinţei de a practica sistematic exerciţiul fizic
în diverse scopuri (asanative, formative, recreative, dezvoltative etc.) pedagogul va
programa (proiecta) sarcini la domiciliu. Activitatea realizată de către elev la domiciliu trebuie evaluată în cadrul lecţiei şi apreciată cu notă diferenţiată.
3. Metodele şi tehnicile de predare-învăţare se vor baza pe următoarele criterii:competenţe fizice, starea aparatului locomotor, conţinuturi, vîrsta elevilor.
Metodele de predare-învăţare (de formare a competenţelor) vor fi: expunereaorală, demonstraţia, conversarea, învăţarea individuală şi în echipă, exerciţiul, descoperirea şi problematizarea; algoritmizarea; modelarea, simularea, cooperarea, asaltul
de idei, studiul de caz, feed-back-ul, experimentul; metoda statistică – matematică.
Predarea temelor teoretice incluse în curriculum menite să formeze la elevicunoştinţe conceptuale şi speciale este obligatoriu, fapt ce va conduce la formarea şi
consolidarea motivaţiei învăţării conştiente.
4. Diversificarea formelor de învăţare va fi următoarea:• Înbinarea solicitărilor cognitive, psihomotrice de tip frontal cu cele de echipă
şi individual;• Comportamentul didactic al profesorului va corespunde ritmului de învăţare
al fiecărui elev;• Organizarea procesului educaţional nu trebuie să frîneze posibilitatea unor
elevi cu aptitudini motrice superioare de a progresa individual;• Formarea personalităţii elevilor în cadrul practicării exerciţiilor fizice va fi
integrală: va cuprinde formarea competenţelor cognitive, psihomotrice şicomportamentale.

47

5. Realizarea interdisciplinarităţii
În cadrul procesului educaţional se vor intercala cunoştinţele din diferite domenii
ale cunoaşterii: cultura fizică, sport, anatomie, fiziologie, chimie, biologie, fizică,biomecanică, kinesiologie etc. Interdisciplinaritatea, relevînd caracteristica epocii
noastre, reprezintă o modalitate de organizare a conţinuturilor învăţării, conferind oimagine unitară proceselor studiate în cadrul disciplinei „Educaţia fizică”.
6. Centrarea pe elev. În procesul instructiv-educativ, accent deosebit se va pune
pe competenţele elevului la momentul dat: nivelul de competenţe cognitive, psihomotrice şi afective. Activitatea didactică se va direcţiona spre formarea competenţelorcheie consfinţită de prevederile sistemelor de învăţămînt din Comunitatea Europeană,Concepţia Învăţămîntului şi finalităţile prevăzute de Legea Învăţămîntului.
VII. Strategii de evaluare
Evaluarea defineşte eficienţa învăţămîntului prin prisma raportului dintre
competenţele specifice proiectate şi rezultatele obţinute de către elevi în activitatea deînvăţare. Ea este menită să reflecte nivelul, volumul şi calitatea reală a cunoştinţelor
cognitive şi psihomotorice.
Evaluarea vizează:a) în ce măsură competenţele-cheie şi specifice au fost atinse;b) progresul sau insuccesul elevilor;c) eficienţa strategiilor didactice folosite de profesor în activitatea de instruire.
Tipuri de evaluare a competenţelor:
1. Cunoştinţe – pregătirea teoretică:• competenţe cognitive generale – se va realiza conform temelor de prelegeri
la educaţia fizică. Pregătirea teoretică a elevului are funcţie de formare aorizontului aptitudinal;• competenţe cognitive speciale – prevede cunoaşterea tehnicii şi tacticii exerciţiilor. Se va evalua concomitent cu însuşirea practică a acţiunilor motrice(în cadrul evaluării curente);• evaluarea prin testări specifice – un set de probe practice cu întrebări teoretice cu ajutorul căruia se verifică şi se evaluează nivelul asimilării competenţelor, precum şi capacitatea de a opera cu ele, prin raportarea răspunsurilor lao scară de apreciere etalon elaborată în prealabil.
2. Competenţe psihomotrice• pregătirea tehnică – controlul performanţelor tehnice a elevilor. Evaluarea
capacităţilor practice sînt rezultatele aplicării cunoştinţelor teoretice specialeşi provin şi din transferul motrice a ceea ce se numeşte „savoar fair” – a ştisă faci;48

• pregătirea motrice – se evaluează capacităţile motrice conform testării şi progresului elevului pe parcursul anului de învăţămînt. Evaluarea rezultatelorcompetenţelor se va realiza în diverse tipuri de activitate: pregătire fizică generală şi specială; de antrenament fizic; de concurs; de competiţie; de control;de totalizare etc.
• evaluarea iniţială – conform testelor de diagnosticare a nivelului de pregătire
fizică şi funcţională (septembrie) sau norme de învăţămînt conform calificativelor / barem;• evaluarea continuă (sau formativă) – desfăşurată pe tot parcursul procesuluide învăţare în cadrul lecţiilor şi la încheierea compartimentului – atletism,
gimnastică, jocuri sportive pentru fiecare gen de sport;• evaluarea sumativă – efectuată de profesor periodic prin lucrări de sondaj şide verificare la încheierea unui trimestru;• evaluarea finală – desfăşurată la sfîrşitul ciclului gimnazial se finalizează în
conformitate cu standardele de competenţă.
Pentru a asigura evaluarea performanţelor şcolare vor funcţiona diverse tipuri deactivităţi:• evaluarea independentă a competenţelor;• evaluarea colectivă (a clasei, a echipei de elevi);• evaluarea în cadrul activităţilor practice de instruire organizate în procesul
instructiv-educativ în şcoală şi în condiţii extraşcolare. Participarea activă laconcursuri didactice, competiţii sportive, alte activităţi de valoare.
La lecţia de educaţie fizică, elevii sînt notaţi cu note diferenţiate pentru însuşirea
cunoştinţelor conceptuale/ şi speciale, precum şi pentru competenţele formate în
scopul:a) executării tehnice corecte a acţiunilor motrice şi combinaţiilor de evidenţă;b) demonstrării performanţelor în unele acţiuni motrice (incluse în sistemul denote motrice de învăţămînt), precum şi în aşa activităţi ca joc bilateral la volei, baschet, handbal, fotbal etc.;c) îndeplinirii sistematice a sarcinilor programate pentru activitatea la domiciliu.
În ciclul gimnazial, profesorul va prelua fişele elevilor „Paşaportul sănătăţii elevului” de la pedagogul care a predat disciplina „Educaţia fizică” în ciclul primar,
fiind responsabil de completarea continuă a acestora.
Sub egida profesorului, elevul va completa caietul de educaţie fizică, astfel
fiind documentat şi informat despre diverse aspecte şi responsabilităţi la disciplina„Educaţia fizică”.
Utilizarea mijloacelor pedagogice de educaţie fizică cu program specific şi amijloacelor cu caracter corecţional – recuperatoriu (terapie, profilaxie, recuperare)
consultate cu profesorul de educaţie fizică şi medicul specialist kinetoterapeut vaîmbunătăţi capacităţile psihomotrice a elevului.
49

Scopul testării motrice de diagnosticare sistematică a nivelului de pregătire fizică
generală, ca formă de cunoaştere reală, urmăreşte consolidarea dezvoltării armonioase şi normale a organismului elevului. Determină valoarea indicatorilor capacităţilor
psihomotorice şi gradul de comparaţie a stării de sănătate, determină deosebirile psihoindividuale ale elevului (timizi, curajoşi, activi, liniştiţi, turbulenţi, fricoşi etc.).
Diagnostica pedagogică a pregătirii fizice generale are următoarele funcţii:• funcţia de apreciere a finalităţii activităţii didactice;• funcţia informativă a particularităţilor la procesul de activitate motrice;• funcţia educativ-stimulatoare;• funcţia comunicativă;• funcţia constructivă;• funcţia de prognozare (determinarea perspectivei pregătirii elevului pentru
treapta liceală).
Suma indicatorilor prezintă nivelul pregătirii elevului pentru efort fizic şi intelectual, pentru însuşirea calitativă a materiei. Rezultatul statistic a testărilor iniţiale şi finale este treapta superioară de formare/dezvoltaare în continuare a competenţelor şi
ameliorare a muncii independente în cadrul lecţiei şi în activitatea extracurriculară.

50

Referinţe bibliografice
1. Andreev I.V., Abramov B.M., Borisov V.M. şi alţii. Atletismul. Chişinău:Lumina, 1992.
2. Boian I., Lungu A. Educaţia fizică a elevilor în conţinutul învăţămîntului formativ. Cimişlia: Editura „Tip Gim”, 1996.
3. Boian I., Bicherschi Şt., Sava P. Concepţia educaţiei fizice şi sportului înînvăţămîntul preuniversitar. Chişinău, 1998.
4. Boian I., Grimalschi T., Rotaru A., Sava P, Bicherschi Şt. Educaţia Fizică.
Curriculumul şcolar pentru clasele a V-a – IX-a. Chişinău: Univers Pedagogic, 2006.
5. Boian I. Aspecte frazeologice de formare la elevi a competenţelor în cadrullecţiilor de educaţie fizică. În: Calitatea educaţiei: teorie, principii şi realizări.
Materialele conferinţei internaţionale. Chişinău, 2008, p. 110-114.
6. Boian I. Implementarea şi dezvoltarea curriculumului de educaţie fizică înşcoală. În: Teoria şi arta educaţiei fizice în şcoală, 2009, nr. 1(4), p. 7-12.
7. Bota M., Bota I. Handbal. 500 de exerciţii pentru învăţarea jocului. Bucureşti:Sport-Turism, 1980.
8. Ciorbă C. Baschetul la 8-12 ani. Chişinău: Universitatea „Ion Creangă”,
2001.
9. Dragomir P., Scarlet E. Educaţia fizică şcolară. Bucureşti: Editura Didactică
şi Pedagogică, 2004.
10. Educaţia fizică. Curriculumul şcolar pentru clasele a V-a – a IX-a. Chişinău:Univers Pedagogic, 2006.
11. Educaţia fizică (clasa 5-9). Ghid metodologic pentru profesori. Coordonator
Grimalschi T. Chişinău: Univers Pedagogic, 2007.
12. Godorozea M., Moroşan R. Controlul medical în educaţia fizică şi sport. Curs
didactic. Chişinău: INEFS, 2000.
13. Grimalschi T. Tehnologia proiectării obiectivelor pedagogice specifice în contextul învăţămîntului curricular. Chişinău: Reclama, 2005.
14. Grimalschi T. Didactica modernă a educaţiei fizice. Ghid pentru profesori.
Chişinău: Reclama, 2008.
15. Iliin G.I., Scripcenco C.I. Atletismul. Chişinău: Cartea Moldovenească,1978.
16. Legea cu privire la cultura fizică şi sport, nr.330-XIV din 25.03.99. Monitorul
Oficial al R. Moldova, 1999, nr. 83-86, art. 399.
51

17. Motroc I. Fotbal la copii şi juniori. Bucureşti: Editura Didactică şi Pedagogică,1996.
18. Păcuraru A. Volei – Teoria şi metodica. Galaţi: Editura Fundaţiei Universitare„Dunărea de Jos”, 1999.
19. Sava P. Curriculumul la disciplina „Educaţia fizică” //Cultura fizică: probleme ştiinţifice în domeniul învăţămîntului şi sportului. Chişinău: I.N.E.F.S.,
1998, pag. 94-96.
20. Sava P., Bicherschi Şt., Grimalschi T., Rotaru A., Boian I. Educaţia fizică.
Curriculum şcolar pentru clasele a V-a – a IX-a. Chişinău: Editura Cartier,2000.
21. Sava P., Filipov V., Vîrlan I. Integrama – modalitate de consolidare şi evaluare curentă a cunoştinţelor speciale ale elevilor la educaţia fizică. În: Teoria
şi Arta Educaţiei Fizice în şcoală. 2008, nr. 1, p. 58-60.
22. Минаев Б.Н., Шиян Б.М. Основы методики физического воспитания
школьников. Учебное пособие для студентов педагогических специальных высших учебных заведений. Москва: Просвещение, 1989.
23. Муравов И.В. Здоровье, Трудоспособность и физическая культура. Л.:Общество «Знание» УССР, 1985.
24. Теория и методика физической культуры. Учебник. Под ред.
Ю.Ф. Курамшина. М.: Советский спорт, 2003.

52