MINISTERUL EDUCAŢIEI,CULTURII ȘI CERCETĂRII
AL REPUBLICII MOLDOVACURRICULUM PENTRU DISCIPLINA
OPŢIONALĂEDUCAȚIE PENTRU MEDIA(clasele VII-VIII)

Chișinău, 2018
1

Aprobat:
Proces-verbal nr. 17 din 10.05.2018 al Consiliului Național pentru
Curriculum, Ordinul nr. 792 din 25.05.2018
ECHIPA DE LUCRU:
Loretta Handrabura, dr. în filologie, conf. univ., AITNatalia Grîu, consultant principal, MECC

Recenzenți:1. Olga Morozan, drd., lector Universitatea din Nebraska, SUA
2. Ecaterina Țarnă, doctor în pedagogie, conferențiar universitar, UPS „Ion Creangă”
3. Violina Bargan, profesoară de informatică, GDS, IPLT „Gh. Asachi”, mun. Chișinău
4. Mariana Ciobanu, profesoară de informatică, GDS, OPLT „Gh. Asachi”, mun. Chișinău

2

CUPRINS

Introducere………………………………………………………………………………..4
I. Concepția didactică a disciplinei opționale….………………………………………..5
II. Competențe-cheie prioritare pentru disciplina opțională……….…………….…....5
III. Competențe transdisciplinare prioritare pentru disciplina opțională.....................5
IV. Competențe specifice disciplinei opționale .........…………………………………...6
V. Repartizarea temelor pe clase și unități de timp ……….……….…………………..7
VI. Subcompetențe, conținuturi, activități de învățare și evaluare ……..……………..8VII. Sugestii metodologice ……………….………….………………………..……..…...11
VIII. Strategii de evaluare ……………………………………………….………………13
Referințe bibliografice și resurse online ………………………………………………...15

3

INTRODUCEREParadigma educațională a secolului XXI implică o responsabilizare asumată a tuturor
actorilor educaționali în perspectiva racordării nevoilor de formare a elevilor la cerințele
impuse de societatea informațională în care tehnologiile de informare și de comunicare (ITC)
au substituit, în mare măsură, elementele învățământului tradițional. Spațiul media este, așacum precizează Ioan Cerghit, cel de-al patrulea mediu esențial, după familie, școală și
anturaj, care contribuie la construirea codului socio-cultural al copilului. Mai mult chiar,grație evoluțiilor noilor tehnologii și a valorizării unei noi generații de instrumente (Web 2.0),
resursele media au devenit o parte indispensabilă și activă a procesului educațional. Impactul
acestora se resimte în formarea și dezvoltarea personalităţii elevilor atât pe dimensiunea
cognitivă (schimbarea imaginii despre lume), pe dimensiunea afectivă (modificarea sau
crearea unor sentimente sau atitudini), cât și pe dimensiunea comportamentală (modificări ale
felurilor în care acţionează indivizii şi fenomene de mobilizare socială).
Curriculumul pentru disciplina opțională Educația pentru media, propus pentru
clasele VII-VIII din treapta gimnazială, este într-o continuitate logică cu cel din treapta
primară și se integrează firesc în demersul instructiv-educativ complex, inter- pluri- şitransdisciplinar al şcolii de astăzi care trebuie: să dezvolte la elevi spiritul critic; să promoveze capacitatea de discernământ şi de judecată faţă de un limbaj atâtde echivoc cum este cel audio-vizual, să nu accepte fără un examen critic tot
ceea ce citesc, ce aud, ce văd; să-i ajute pe educabili să-şi însuşească criterii de apreciere, ierarhizare şi
selecţie, de evaluare şi sintetizare a tot ceea ce este calitativ din avalanşa
informaţională; să găsească mijloace şi modalităţi prin care să contraargumenteze dorinţa
tinerilor de a întrebuinţa informaţiile în scopuri antisociale; să-i motiveze să-și dezvolte competenţa media în contextul efortului deautoeducaţie şi educaţie pe tot parcursul vieţi etc.
Această nouă educație vizează, prin urmare, formarea unei culturi media prindezvoltarea continuă a capacităţii de valorificare culturală a informaţiei furnizată de presă,radio, televiziune, internet etc., în condiţii de diversificare şi de individualizare, care solicită oevaluare pedagogică responsabilă, raportată la scara valorilor sociale. Competența media este
definită de Comisia Europeană în Agenda de la Paris, adoptată de UNESCO în 2007, prin4

capacitatea de acces, de analiză şi de adoptare a unei gândiri şi atitudini critice faţă de massmedia, utilizarea sunetului şi imaginii pentru a comunica în diferite contexte.
Disciplina opțională Educație pentru media are menirea să transforme dependența tot maimare de tehnologie și de socializare a elevilor în noi experienţe cognitive, oferind un sprijin
pentru conceptualizarea cunoaşterii, optimizarea relaţiilor cu ceilalți, promovarea valorilor
precum încrederea, demnitatea, echitatea, generozitatea, libertatea, spiritul comunitar.
Totodată, cursul își propune nu doar să consolideze abilităţile de analiză, evaluare şi raportare
critică la mesajele transmise de media, ci să dezvolte și capacitatea de a crea produse media
proprii, de a lua decizii și de a acționa în cunoștință de cauză cu responsabilitate și atitudine
civică.

Administrarea disciplinei opționale Educație pentru media

Statutul

Arii curriculare

Clasa

disciplineiOpțională

Educație

cl. VII-VIII

Nr. de unități

Nr. de ore pede conținuturi

an

4

35

socioumanistică
Limbă șicomunicare
Arte și Tehnologii
I . CONCEPȚIA DIDACTICĂ A DISCIPLINEI OPȚIONALE
Scopul demersului didactic proiectat prin actualul curriculum este de a consolida
gradul de înțelegere și utilizare rațională și creativă a media de către eleve/i, de a forma uncetățean-consumator și creator de media avizat și responsabil prin formarea competenţei
socioculturale de cunoaştere / înţelegere și apreciere a valorilor și normelor sociale transmisede media.
Procesul de predare-învățare-evaluare a disciplinei opționale Educație pentru media
se va axa pe formarea următoarelor valori şi atitudini: libertatea de expresie, libertatea
opiniilor, relaționarea pozitivă și constructivă cu ceilalți, valorificarea optimă a potenţialului
intelectual al elevului/elevei în crearea produselor media, spiritul critic și de autoevaluare,evaluare reciprocă obiectivă.

5

II. COMPETENŢE-CHEIE PRIORITARE PENTRU DISCIPLINA OPȚIONALĂ


Competența de a învăța să înveți;

Competențe sociale și civice;Competențe digitale;Competenţe de comunicare în limba maternă;

Competențe de comunicare în limbi străine;

Competenţe de exprimare culturală și de conștientizare a valorilor culturale.

III. COMPETENȚE TRANSDISCIPLINARE PRIORITARE PENTRU DISCIPLINA
OPȚIONALĂ


Competențe de a interacționa constructiv cu oamenii din jur prin noile media;

Competențe de utilizare a resurselor digitale destinate dezvoltării personale princrearea de produse media;

Competențe de a aplica abilitățile de bază integratoare, utilizând produse media în
situațiile de învățare și comunicare eficientă cotidiană;

Competențe de a respecta diversitatea dorințelor și posibilităților oamenilor,
recunoașterea drepturilor persoanelor reprezentante ale diferitor culturi.

IV. COMPETENŢE SPECIFICE DISCIPLINEI OPȚIONALEÎnțelegerea locului şi rolului mediilor în dinamica societăţii contemporane;Valorificarea conținuturilor media utile pentru dezvoltarea personală;

Dezvoltarea gândirii critice a elevului/elevei prin lectura și analiză obiectivă ainformației media;

Evaluarea mesajelor mediatice în baza propriilor experiențe, atitudini, păreri și valori;Utilizarea conștientă a tehnicilor de securizare și siguranță online;Crearea și distribuirea propriilor produse mediatice;Consolidarea relațiilor interpersonale prin valorificarea eficientă și adecvată aproduselor media.

V. REPARTIZAREA TEMELOR PE CLASE ȘI UNITĂȚI DE TIMP
ClasaUnități de învățare

VII-VIIII. Media și educația pentru media
6

Nr. de ore
7II. Eu și informația media

8

III. Consumatorul avizat și noile media

8

IV. Creatorul de media în era digitală

12

Total

35 oreVI. SUBCOMPETENȚE, CONȚINUTURI, ACTIVITĂȚI DE ÎNVĂȚARE ȘI
EVALUARE RECOMANDATE
Subcompetențe

Conținuturi

Activități de învățare și evaluare(recomandate)I.
1.1 Manifestarea

Media

și

educația
Exerciți de:pentru media

interesului pentru sursele- studiere a termenilor-cheie dinde informare, evoluția lor

1-2 Mass-media – sursă dedomeniul mass-media;

și deducerea aspectului

informare și formare.

- descriere a mijloacelor depozitiv și educativ al

Evoluția mass-media.

comunicare în masă cunoscute;acestora.
1.2 Cunoaşterea funcțiilor- enumerare a surselor de informare
3 Mijloacele de comunicare

accesate, analizate și evaluate critic;

în masă.

- relatare prin exemple proprii a

și a formelor de media.

informațiilor utilizate practic și creativ
4-5 Funcțiile mediilor.

- analiză și reflecție asupra propriilor

1.3 Delimitarea între
comunicarea în masă și
comunicarea

din mediile naționale și internaționale;

6-7 Biografia mea
mediatică.

experiențe mediatice pozitive șinegative;interpersonală.

- argumentare a necesității mediilor înviața de zi cu zi asupra dezvoltării

1.4 Înțelegerea influenței

personale.

media asupra vieții
fiecărui cetățean.

Activități de evaluare:
Proiect în perechi: Istoria și evoluția

7

unui mijloc de comunicare în masăpreferat.
Fișă de autoevaluare.
Proiect individual: Biografia mea
mediatică.
Portofoliul media.
II. Eu și informația media
2.1 Identificarea

1 Informația media.

informației de calitate și a

Calitatea informației.

mesajelor, produselor care

Exerciții de:- analiză a elementelor componente ale
unei informații;instigă la ură, dezbinare,

2 Sursele de informare –- comentare a mesajelor vizuale,

violență sau și

mediile private și cele

scrise;manipulează.

publice.

- reflectare asupra canalelor personale
de informații și examinare a calității,2.2 Aplicarea algoritmuluide elaborare/prezentare aunor produse media.

3-4 Publicitatea, reclama,

informare;știrea.

- accesare, selectare a imaginilor;

2.3 Transpunerea unor

5 Rolul imaginii în

situații reale sau preluate

transmiterea mesajului

din media în produse și

media.

- argumentare a rolului imaginii întransmiterea mesajelor media;- elaborare a unei știri, a unui produs
de publicitate și reclamă;creații proprii (știre,
publicitate, reclamă).

6-7 Cum receptez mesajul

2.4 Selectarea și

educativ al filmului artistic,

analiza unor filme

documentar sau de animație.

relevante pentru
dezvoltarea personală.

obiectivității diverselor surse de

8 Evaluare sumativă:Portofoliul meu media- recunoaștere a mesajelor transmiseprin intermediul filmului;- receptare a mesajului filmelor prinraportare la experiența personală și
contextele din viața cotidiană;- identificare a modelelor de eroi în
personajele din filme;

2.5 Exprimarea opiniilor şi- utilizare în propriile creații, produse

atitudinilor proprii faţă dea informațiilor și ideilor preluate dinconținuturile vizionate și

media.

receptate, precum și amodelelor de eroi.

Activități de evaluare:8

Sondajul de opinie.
Fișe de lucru: Calitatea informației;Canalele de informare (presa
independentă și cea publică, presa
privată (comercială), agențiile depresă, presa independentă, platformele
de socializare și Web 2.0, investigarea
oamenilor)).
Interviu audio sau video în perechi:
Media & Eu & Tu
III. Consumatorul avizat
3.1 Cunoaşterea regulilor

Exerciții de:și noile media

de explorare raţională și- selectare judicioasă a diferitor

responsabilă a mediilor ca

1-2. Pericolul manipulării.

produse media (site-uri specializate,

activitate de recreare și

Dependența în spațiul

bloguri, jocuri virtuale, dicționare și

informare.

online. Fenomenul „troll” șienciclopedii online etc.);„trolling”.

-recunoaștere a cazurilor de trolling în

3.2 Analiza șirețele sociale;

interpretarea critică a

3. Jocurile virtuale în viața

- analiză a diferitor produse media

produselor media.

adolescentului: limite și(emisiuni TV, articole de ziar, spoturi

oportunități.

electorale) prin identificarea indicilor

3.3 Utilizarea tehnicilorde manipulare;de securizare în mediul

4-5. Siguranța online și- delimitare a indicilor de

online în situațiile desănătatea digitală.

comportament care definesc situațiile

grooming sau

Tehnici de securizare înde dependență în spațiul online;

cyberbulling.

mediul online.

- memorare a tehnicilor de securizareîn mediul virtual;

3.4 Conștientizarea

6-7. Forme de agresiune-memorare a regulilor de protecție aimpactului negativ al

online – cyberbullyingul.

sănătății fizice și mentale în timpul

explorării mediilor asuprasănătății.

3.5 Asumarea unuiutilizării media;
8. Groomingul și pericolul- control a mesajelor media accesate și

abuzurilor sexuale în spațiul

utilizate;

online.

- aplicare a tehnicilor de securizare

9

comportament responsabil

online;în situațiile de manipulare- recunoaștere a situațiilor desau dependență online.

cyberbulling;- proiectare responsabilă a activităților
de consum mediatic.
Activități de evaluare:
Chestionarul.
Fișa de autoevaluare.
Completarea portofoliului media.
IV. Creatorul de media în

4.1. Aplicarea tehnicilor

era digitală
Exerciții de:de selectare a unorconținuturi media pentru

1. Sunt un cetățean digital!

documentare și relaționare- identificare a oportunităților deînvățare prin mijlocirea calculatorului;

constructivă cu semenii.

2-3. Noile medii și site-urile- elaborare a poștei personale și a

4.2 Utilizarea

pentru adolescenți.

poștei clasei;

instrumentelor Web 2.0 în- memorare a tehnicilor de elaborare aactivități de învățare și

4-5. Poșta personală și poșta

unor produse media;

odihnă.

clasei. Cultura comunicării

-utilizare a instrumentelor Web 2.0 înîn spațiul online. Neticheta.

creare de produse;

4.3 Valorizarea rețelelorsociale în procesul de-verificare a propriului profil de
6-7. Instrumentele Web 2.0

creare a produselor media.

Facebook sau Instagram;- elaborare a regulilor pentru neticheta

8-9. Platformele declasei;

4.4 Distribuirea

socializare: Facebook și-proiectare a activităților de consum

produselor media în

Instagram. Verificarea

mediatic de calitate;

perspectiva promovării

profilului de utilizator.

-elaborare a produselor fotografice;conștiente a unor valoricolective și personale.

-elaborare de produse media cu
10-11. Arta fotografică.

conținut educațional;

Fotojurnalismul.

- distribuire de produse media.

4.5 Conștientizarea
impactului pozitiv al

12. Evaluarea sumativă.

10

explorării mediilor în

Portofoliul meu media

Activități de evaluare:

formarea propriei

Proiect de grup:

personalități.

Codul de reguli pentru utilizarea noilor
medii.
Galeria foto tematică.
Chestionarul.
Fișa de autoevaluare.
Completarea portofoliului media.

VII. SUGESTII METODOLOGICE
Proiectarea-predarea-învățarea
Curriculumul la disciplina opțională Educație pentru media pentru clasele VII-VIII seva realiza prin utilizarea Auxiliarului didactic pentru profesori și elevi, care va fi elaborat
și va include Ghidul profesorului și Fișe didactice. Cele patru module (Media și educația
pentru media, Eu și informația media, Consumatorul avizat și noile media, Creatorul demedia în era digitală) sunt corelate concentric din punct de vedere al gradului decomplexitate și continuității, pentru a asigura formarea competențelor specifice disciplinei
atât pentru elevul care este inițiat în educația pentru media (a beneficiat de formare și la ciclul
primar sau alte curricula opționale din același domeniu), cât și pentru elevul care pentru
prima va studia aceste conținuturi. Metodologia de predare se va axa pe abordarea integrată aconținuturilor, valorificând, în egală măsură, pre-achizițiile celor trei arii specifice (Educație
socioumanistică, Limbă și comunicare, Artă și Tehnologii).
Având caracter informativ şi formativ, disciplina Educație pentru media se axează pe
situaţii concrete de învăţare, cu exemple relevante din spațiul media (rețelele sociale, filme,
reviste tipărite și online, articole de ziar, știri, interviuri, emisiuni televizate, captări audio șivideo, reportaje etc.), din mediul familial, social și cel şcolar. Instrumentarul didactic utilizat
va respecta paradigma socio-constructivistă și interactivă, în măsura în care elevul, subiect alpropriei învățări, își construiește individual cunoștințele în interacțiune cu ceilalți. Astfel,
curriculum opțional la disciplina Educație pentru media propune diversificarea formelor deactivitate individuală, în perechi şi în grup, acordându-se o atenție sporită exercițiilor deaccesare și aplicare a resurselor media. Este important ca la fiecare unitate să fie proiectate
activitățile practice în care se vor accesa surse media, se vor crea produse media, se vor
11urmări filme, reportaje, studii de caz prin utilizarea resurselor multimedia. În corespundere cu
exigențele impuse de Standardele de competențe digitale pentru cadrele didactice dinînvățământul general, acest deziderat presupune implicarea profesorului nu doar în calitate deutilizator a resurselor digitale, dar și în postura sa de creator de conținuturi educaționale
digitale.
În acest context, instrumentarul didactic activ-participativ, inclusiv tehnicile dedezvoltate a gândirii critice, vor fi corelate, la nivelul fiecărei lecții, pe etapele-cadru ERRE:
Evocare, Realizare a sensului, Reflecţie și Extindere. Totodată, profesorul va respecta, la
nivelul fiecărui modul, cei cinci pași obligatorii formării competenței media, în conformitate
cu recomandările Comisiei Europene: Acces, Analiză, Creare, Reflecție și Acțiune.
Accesul va presupune căutarea de informații relevante, accesarea diferitor surse
utilizând instrumentele web. Analiza va implica interpretarea și evaluarea diferitor forme demesaj prin întrebări deschise, cu centrare pe tehnicile gândirii critice (6 De ce?, Cvintet,
Explozia stelară, Agenda cu notițe paralele, Floarea de nufăr, Discuția de tip Panel, Graficul
T, VAS, Presupunerea prin termeni etc. ). Crearea este al treilea pas în educația pentru media
în cadrul cărora profesorul îi va ghida pe elevi să elaboreze produse multimedia, texte, video,
fotografii, filme, bloguri ș.a. La această etapă se va încuraja lucrul în echipe. Reflecția este
etapa care se va construi pe achizițiile de acces, analiză și creare și în cadrul căreia profesorul
va atrage atenția la impactul pe care produsele media îl au asupra elevilor în calitatea lor deconsumatori și de creatori de produse media. La această etapă sunt recomandabile tehnici
precum: Brainwritting, Pălăriile gânditoare, Metoda Frisco, Metoda Studiului de caz,
Jurnalul dublu, Agenda cu notițe paralele, Graficul conceptual, Discuția de tip Panel,Dezbaterea etc. Acțiunea este ultimul pas care va presupune ieșirea din spațiul clasei înspațiul vieții prin motivarea elevilor să-și facă vocea auzită și să caute soluții la probleme
reale din comunitate. Recomandăm organizarea proiectelor de grup sau individuale la această
etapă, precum și inițierea activităților de voluntariat.
Avem certitudinea că această abordare îi va permite cadrului didactic să construiască
un design constructivist al unității de învățare, încurajând elevul/a să observe critic diferite
puncte de vedere asupra situației (punctul de vedere al agentului sau actorului media, punctul
de vedere al comunității, punctul de vedere al colegilor/colegelor și punctul de vedere
personal), să se centreze pe cel/cea ce se educă și pe activitatea sa de construire a cunoașterii,să manifeste interes și implicare, să caute informația, să se informeze, să analizeze, să
compare, să evalueze, tratând critic informația, indiferent de sursa de proveniență a acesteia.

12

VIII. STRATEGII DE EVALUARE
Etapa evaluării va fi orientată spre motivarea elevului pentru consolidarea gradul deînțelegere și utilizare rațională a media, în calitatea sa de cetățean-consumator și creator demedia avizat și responsabil. Evaluarea va fi centrată, de asemenea, pe tehnici și strategii
didactice activ-participative, fapt ce va permite orientarea rezultatelor școlare spre latura
metaformativă. Se va urmări ca prin evaluare să se poată observa achizițiile elevilor la nivel
de atitudini, convingeri, conduite personale, mentalități produse la nivelul structurilor
cognitiv și afectiv-motivaționale.
În mod obligatoriu, se vor realiza evaluări sumative la sfârșitul fiecărui semestru.
Acestea pot fi scrise, orale sau practice, astfel încât să asigure caracterul multifuncțional alevaluării și personalizarea acestui proces, în funcție de obiectivele urmărite. În mod special,încurajăm realizarea evaluărilor practice, întrucât considerăm că, în perspectiva evaluării
competențelor specifice enunțate pentru această disciplină opțională, probele practicedesfășurate prin utilizarea unor sarcini de lucru cu ajutorul computerului (teste online, poșta
clasei etc.) va constitui o oportunitate pentru elevi. La finalul fiecărei unități tematice se va
realiza câte un produs. Astfel, la nivelul fiecărei unități, elevii vor elabora individual sau în
grup un produs care va demonstra evoluția gradului de înțelegere și utilizare rațională,creativă a media. Produsele elaborate vor fi evaluate în baza criteriilor stabilite și negociateîmpreună cu elevii, anunțate anticipat într-un limbaj accesibil și vor contribui la motivarea
acestora pentru învățare conștientă și responsabilă. Aceste produse pot deveni parte aportofoliului media al elevului/elevei care poate fi realizat și în format digital. La sfârșitul
cursului opțional acest portofoliul va reflecta achizițiile și etapele formării sale în calitate deconsumator media avizat, însumând produsele elaborate individual sau în grup. Încurajăm
realizarea evaluărilor practice, întrucât considerăm că, în perspectiva evaluării competențelor
specifice enunțate pentru această disciplină opțională, utilizarea unor sarcini de lucru, precumși a evaluării realizate cu ajutorul computerului (teste online, poșta clasei etc.) va constitui ooportunitate.
În continuare, un aspect important este autoevaluare care-l va determina pe elev/elevăsă înțeleagă și să-și asume conștient rolul său social în calitate de consumator și producător
de produse media. În acest context, utilizarea sondajelor de opinie, dezbaterile, interviurile,
jocul didactic sau jurnalul reflexiv sunt tehnici recomandate care-l vor ajuta pe elev/elevă săși dezvolte, într-o manieră personalizată, gândirea critică, să exprime opinii și atitudini.
Recomandăm utilizarea chestionarelor de autoevaluare, precum și a fișei de autoevaluare,13care permit elevei/ului să-și observe propriul comportament în situații de învățare structurate
cooperativ.
REFERINȚE BIBLIOGRAFICE
Documente normative:
1. Codul Educației al Republicii Moldova. Chișinău, 2014, nr. 152 din 17.07.2014.
Publicat în Monitorul Oficial al Republicii Moldova, nr. 319-324, art. nr. 634 din
24.10.2014.
2. Strategia de dezvoltare a educaţiei pentru anii 2014-2020 „Educaţia2020”.Hotărârea guvernului Republicii Moldova nr. 944 din 14.11.2014. Publicat în
Monitorul Oficial, nr. 345-351din21.11.2014.
3. Standardele de competențe digitale pentru cadrele didactice din învățământul
general, aprobate prin ordinul Ministerului Educației nr. 862 din 07 septembrie 2015.
Referințe științifice și metodice:
1. Albulescu I. Educaţia şi mass-media. Comunicare şi învăţare în societatea
informaţională. Cluj-Napoca: Dacia, 2003, p. 81-122.
2. Balaban D.- Cr. PR, publicitate şi new media. București: Triton, 2009.
3. Balaban D. Comunicare mediatică. București: Triton, 2009
4. Bunescu Gh., Negreanu El. (coord.) Educaţia informală şi mass-media.
Bucureşti: Institutul de Științe ale Educației, 2005.
5. Челышева И. В. Медиаобразование для родителей: освоение семейной
медиаграмотности. Научно-популярное
издание.
Таганрог:Изд-во
Южного Федерального ун-та, 2008.
6. Cemortan R. Comunicarea şi mass-media. Chişinău: Tipografia Reclama SA, 2006.
7. Charles Panati, Cartea începuturilor. Traducere Octav Ciucă, București: Orizonturi,
2004.
8. Coman M. Introducere în sistemul mass-media. Iaşi: Polirom, 2007.
9. Craia S. Dictionar de Comunicare, Mass-Media și Știința Informării. Bucuresti:
Meronia, 2008.
10. Cucoș C. Informatizarea în educație. Aspecte ale virtualizării formării. Iași: Polirom,
2006.
11. Cucu G. Educaţia şi mass media. Bucureşti: Licorna, 2000, p. 4-37.
12. Cuzneţov L. Etica educaţiei familiale. Chişinău: Editura ASEM, 2010.
13. *** Dicționar de media. Larousse. Editura Univers Enciclopedic Gold, 2005.
14. Decaigny Th. Communication audio-visuelle et pedagogie. Bruxelles-Paris: LaborNathan, 1976.
15. Drăgan I. Media și violența. În: Sociologie Româneasca vol. IV nr.2, 2006. București:Editura Asociația Română de Sociologie, Institutul Social Român și Facultatea deSociologie și Asistență Socială.
16. Dufoyer J. P. Informatique, education et psychologie de l’enfant, Paris: PUC, 1988.
17. Fedorov A. V. Media Education and Media Literacy: Russian Point ofView. LAMBERT Academic Publishing, 2010.
18. Федоров А. В. Словарь терминов по медиаобразованию, медиапедагогике,медиаграмотности, медиакомпетентности. М.: МОО «Информация для всех»,2014. 64 c.
19. Ficea B. Tehnici de manipulare. București: Nemira, 1997.
20. Guțu D. New media. București: Tritonic, 2007.
14

21. Guţu Vl. Pedagogie. Chişinău: CEP USM, 2013, p.144-168.
22. Hodge B., Tripp D. Children and Television. Cambridge: Polity Press, 1986.
23. Kellner D. Cultura media. Iași: Institutul European, 2001.
24. Masterman L., Mariet Fr. Media Education in 1990’s Europe. A Teacher’s Guide.
Council of Europe Press, 1994.
25. Micaci Cr. I. Educația și alfabetizarea media. București: Galaxia Gutenberg, 2011.
26. Moeglin P. (coord.). Industriile educației și noile media. Iași: Polirom, 2003.
27. Ribble M. Digital Citizenship in School. Nine Elements All Students Should Know.
Third Edition, ISTE, 2015.
28. Rotaru I. Educația pentru comunicare și mass-media. Reșița: Editura Eftimie Murgu,
2009.
29. Rusu A. Valențe educative ale comunicării mediatice. Iași: Universitatea ”Al.Ioan
Cuza”, 2004.
30. Schram W. Noile mass-media: un studiu în sprijinul planificării educaţiei. Bucureşti:
EDP, 1979, p. 39-125.
31. Silverstone R. Televiziunea în viața cotidiană. Iași: Polirom, 1999.
32. Спичкин А. В. Что такое медиаобразование: Книга для учителя. Курган, 1999.
33. Sălcudean M. New media, social media şi jurnalismul actual. București: Tritonic,
2015.
34. Stănciugelu I. Măştile comunicării. De la etică la manipulare şi înapoi. București:Tritonic, 2012.
35. Sterian Mihaela. Agresivitatea mediatică şi personalitatea. București: Paideia. 2004.
36. Țarină Ec. Bazele comunicării. Ediția a II-a. Chișinău: Prut Internațional, 2017.
37. Vasile A. Mass media şi gândire critică. București: Tritonic, 2012.
Resurse online:
1. Bolboceanu A., Morozan O. Intervenția psihologică în cazul dependenței de internet
la copii: incursiuni metodologice de diagnoză și terapie.
https://drive.google.com/file/d/0Bz51GZJLEOVcQU9zVWw2OGF3b2c/view
2. Drăgan J., Ştefănescu P. (coord.). Povară A., Velicu A. Reprezentarea violenţei
televizuale şi protecţia copilului. Bucureşti: Vanemonde, 2009.
http://cna.ro/IMG/pdf/Reprezentarea-violenţei-1
3. Educaţia informală şi mass-media. Coordonatori: Gh. Bunescu, El. Negreanu.
Bucureşti: Institutul de Ştiinţe ale Educaţiei, Laboratorul Teoria Educaţiei,2005.https://dorinpopa.files.wordpress.com/.../educatia-informala-si-mass-med...
4. Educaţia în domeniul mass-media în mediul digital. Recomandarea, 2009.
http://europa.eu/ legislation_summaries/inform
5. European Parliament resolution of 16 December 2008 on media literacy in a digitalworld (2008/2129(INI)). 16 December 2008 – Strasbourg.
6. Ghidul pentru protecția copilului în mediul online
http://mecc.gov.md/sites/default/files/itu_cop_-_ghid_copii_-_republica_moldova.pdf
7. Ghidul de utilizare a internetului
http://mecc.gov.md/sites/default/files/ghid_utilizare_internet_ron.pdf
8. Медиаграмотность для школьников. Возможно образовать всю ...
mediakritika.by/.../mediagramotnost-dlya-shkolnikov-vozmozhno-obrazovat-vsyube......
9. Media education. Recommendation of Council of Europe (2000).
10. Morozan O. Asigurarea siguranței copiilor și tinerilor în spațiile virtuale prin prisma
studiului politicilor publice de protecție socială. Studiu de politici publice. Ch., 2018.
15

https://www.soros.md/files/publications/documents/LucrareSiguran%C8%9Ba%20online-Olga%20Morozan%20PFI.pdf
11. Morozan O. Digital Deception: A Psycho-Social Phenomenon of Telling Lies Online
https://drive.google.com/file/d/0Bz51GZJLEOVccWxqYkRBa1diOW8/view?usp=sharing
12. Paris Agenda or 12 Recommendations for Media Education (2007). Parliamentary
Assembly, Council of Europe. Doc. 8753, June 6, 2000 (Совет Европы:Рекомендации Парламентской Ассамблеи по медиаобразованию (2000) Переводна русский язык).
13. Rusu V. Copii din Republica Moldova si(n)guri online? Studiul privind siguranța
copiilor online. Centrul Internațional pentru Protecția și Promovarea Drepturilor
Femeii „La strada”, Ch. 2011, 93 p.
http://lastrada.md/publicatii/ebook/Siguranta_copiilor_pe_net.pdf
14. Влияние средств массовой информации на воспитание подрастающего
поколения. http://bibliofond.ru/view.aspx?id=443951.

16