Ministerul Educației al Republicii Moldova
Centrul Educaţional PRO DIDACTICA

Culturabunei vecinătăţi
Curriculum la disciplina opţională pentru clasa IChişinău, 2015

373.3(073.3)=135.1=161.1
С 94

Lucrarea este realizată în cadrul proiectului “Educaţia interculturală de pe ambele maluri ale Nistrului”, careeste implementat cu sprijinul Programului UE-PNUD “Susţinerea Măsurilor de Promovare a Încrederii”.
Aceasta apare cu sprijinul Institutului suedez, în parteneriat cu Societatea suedeză pentru pace şi arbitraj, și
al rețelei Est-Europene GPAAC – “Parteneriat Global pentru Prevenirea Conflictelor Armate”, precum și al
Centrului de Informare și Cercetare “Integrare și Dezvoltare”.
Punctele de vedere exprimate în prezenta lucrare sînt cele ale autorilor şi nu angajează în nici un fel instituţiile
de care aceştia aparţin, tot aşa cum nu reflectă poziţia instituţiei care a finanţat elaborarea sau care a asigurat
managementul proiectului.
Coordonatori: Viorica GORAŞ-POSTICĂ, doctor habilitat în pedagogie, conferenţiar universitar, Universitatea de Stat din Moldova
Rima BEZEDE, preşedinte, A.O. Centrul Educaţional PRO DIDACTICA
Autori:Elena SUFF, doctor în ştiinţe filologice, lector superior, Universitatea Pedagogică de Stat Ion
Creangă din Chişinău
Daniela State, învăţătoare, grad didactic I, Liceul Columna, mun. Chişinău
Margarita ARADJIONI, doctor în istorie, cercetător superior, Institutul de Tehnologii şi Conţinuturi Inovative în Învăţămînt, Ministerul Educaţiei şi Ştiinţei din Ucraina
Liudmila KraVŢOVA, învăţătoare, metodist, Ucraina
Natalia OPENKO, psiholog, Ucraina
Irina BRUNOVA-KALISETSKA, doctor în psihologie, cercetător științific, Institutul de psihologie socială și politică, Academia Națională de Științe Pedagogice din Ucraina
Anna MEDVEDEVA, profesoară de istorie și științe sociale, școala medie din Chaykinsk, raionul Simferopol, Crimeea

Consultanţi:Alla NIKITCENKO, doctor în ştiinţe pedagogice, consultant principal, Ministerul Educaţiei al
Republicii Moldova
Elena TULBA, specialist principal, Direcţia Generală Educaţie, UTA Găgăuzia

Recenzenţi:Mariana MARIN, doctor în pedagogie, conferenţiar universitar, Institutul de Ştiinţe ale Educaţiei, mun. Chişinău
Sergiu PLĂMĂDEALĂ, învăţător, grad didactic I, Liceul Teoretic Vasile Vasilache, mun. Chişinău

Lectori: Mariana Vatamanu-Ciocanu, Dan BOGDEA
Copertă şi procesare computerizată: Nicolae Susanu
Tipar: “Bons Offices“ SRL, mun. Chişinău
Tiraj: 300 ex.
© Centrul Educaţional PRO DIDACTICA. Toate drepturile rezervate.
_________________________________________________________
Descrierea CIP a Camerei Naţionale a Cărţii
Cultura bunei vecinătăţi: Curriculum la disciplina opţională pentru clasa I = Культура добрососедства: Куррикулум по факультативному предмету для 1-го класса / Elena Suff, Daniela State, Margarita Aradjioni [etal.]; coord.: Viorica Goraş-Postică, Rima Bezede; Centrul Educaţional “Pro Didactica”. - Chişinău. Centrul
Educaţional “Pro Didactica”, 2014 (Tipogr. “Bons Offices”). - 36; 36 p.
Tit., text paral.: lb. rom., rusă. - Pag. var. - Carte-valet (inversă). - Apare cu suportul financiar al Uniunii
Europene. - 300 ex.
ISBN 978-9975-4125-8-2

Cultura bunei vecinătăţi

Structura şi conţinutul curriculumului
Preliminarii...............................................................................................................................4I.

Concepţia disciplinei................................................................................................................7

II. Scopul şi competenţele transdisciplinare.............................................................................11
III. Specificul formării de competenţe........................................................................................12
IV. Conţinuturi recomandate .....................................................................................................13V.

Strategii didactice...................................................................................................................19

VI. Strategii de evaluare..............................................................................................................26
VII. Bibliografie.............................................................................................................................29
Anexa 1....................................................................................................................................30
Anexa 2....................................................................................................................................33
Anexa 3....................................................................................................................................33

Curriculum la disciplina opţională pentru clasa I

Cultura bunei vecinătăţi

Preliminarii
La momentul de faţă, în sistemul educaţional din Republica Moldova se implementează
şi se dezvoltă activ abordarea multiculturală. În anii de după declararea Independenţei s-auîntreprins un şir de măsuri pentru asigurarea şanselor egale de studiere în limba maternă şiînvăţare a limbilor minorităţilor etnice (bulgară, ucraineană, găgăuză etc.), fiind introdusă
şi disciplina Istoria, cultura şi tradiţiile poporului rus, ucrainean, găgăuz şi bulgar. Aceasta nu numai informează copiii şi contribuie la formarea conştiinţei lor etnice, ci şi la însuşirea valorilor general-umane, la dezvoltarea spiritualităţii. În acelaşi timp, nu putem ignora
faptul că gruparea elevilor după principiul etnic sau religios riscă să creeze condiţii pentru
segregarea lor benevolă. S-a constatat faptul că o dată cu creşterea conştiinţei etnice a copiilor prin intermediul acestor demersuri, care îi ajută să-şi regăsească rădăcinile – momentfără îndoială important în circumstanţele marginalizării anumitor grupuri de populaţie şi
ale crizei de identitate – noi nu-i informăm pe elevi în suficientă măsură despre întreaga
paletă de culturi naţionale din Republica Moldova şi din regiunile alăturate ca ansamblu.
De aceea, există pericolul de a educa persoane cu viziuni etnocentrice, intolerante faţă dealte popoare, limbi, religii, tradiţii.
Considerăm, aşadar, că misiunea de formare a conştiinţei etnice la copii trebuie să lerevină, în primul rînd, părinţilor, familiei şi societăţii, în timp ce sarcina prioritară a instituţiilor de învăţămînt de stat este de a contribui la formarea identităţii naţionale, politice,precum şi de a educa respectul nu numai faţă de propriul popor, ci şi faţă de toate culturile.
Anume societatea şi statul, prin intermediul instituţiilor de învăţămînt, urmează să ajutecopilul să acumuleze cunoştinţe despre culturile cu care intră în contact; să-l înveţe să evalueze corect comportamentul altor oameni, să reacţioneze adecvat la tradiţiile şi obiceiurile
lor de familie.
Mai multe cauze au motivat lansarea acestei discipline, principalele dintre ele fiind
necesitatea de a combate xenofobia şi augmentarea potenţialului de conflict în societatea
moldovenească, polietnică prin excelenţă.
Curriculumul de faţă reprezintă continuarea, extinderea şi adaptarea lucrărilor Centrului Informaţional de Cercetare Integrare şi dezvoltare din or. Simferopol, Ucraina. La
programele originale au lucrat specialişti din diverse instituţii de învăţămînt superior şi decercetare din Ucraina. Fiecare pas al autorilor s-a bazat pe cercetări valoroase şi experienţă acumulată cu anii. S-a solicitat şi expertiza unei reţele largi de profesionişti, deciziile
luîndu-se după consultaţii extinse la numeroase mese rotunde şi conferinţe naţionale şiinternaţionale.
La Conferinţa Globală a ONU privind preîntîmpinarea conflictelor (Global conference From Reaction to Prevention: Civil Society Forging Partnerships to Prevent Violent
Curriculum la disciplina opţională pentru clasa I

Cultura bunei vecinătăţi



Conflict and Build Peace) experienţa elaborării Curriculumului Cultura bunei vecinătăţi
şi a altor măsuri complexe pentru mărirea nivelului de toleranţă la populaţia Crimeii a fostcalificată de către experţii internaţionali drept una din cele mai eficiente iniţiative de acest
gen din ţările CSI şi a fost recomandată pentru răspîndire în alte state.
Experienţa de elaborare şi predare a disciplinei Cultura bunei vecinătăţi a fost studiată
de către experţii Centrului Educaţional PRO DIDACTICA la un şir de conferinţe internaţionale, precum şi cu ocazia unor participări ale pedagogilor din Moldova la seminarii şiateliere în Crimeea. La versiunea dată a curriculumului, adaptată la realităţile Republicii
Moldova, a lucrat o echipă de experţi educaţionali şi pedagogi experimentaţi de pe ambele
maluri ale Nistrului. Principala sarcină a acestei iniţiative este de a uni efortul pedagogilordin întreaga ţară pentru a genera un obiect de studiu ce va contribui la formarea unor cetăţeni toleranți și respectuoși ai Republicii Moldova.
Disciplina Cultura bunei vecinătăţi este recomandată drept una opţională în planul destudii al instituţiilor de învăţămînt preuniversitar, ciclul primar, în scopul creării condiţiilor
pentru autodeterminarea elevilor de vîrstă şcolară mică în pluralitatea etno-culturală din
Republica Moldova.
Curriculumul de faţă a fost elaborat în baza Constituţiei Republicii Moldova, Codului Educației, Concepţiei Educaţiei în Republica Moldova, Legii Republicii Moldova cu
privire la drepturile persoanelor aparţinînd minorităţilor naţionale şi la statutul juridic alorganizaţiilor lor.
În curriculum sînt expuse noţiunile fundamentale, conţinuturile recomandate, concepţia
didactică a disciplinei, competenţele de bază, transversale şi transdisciplinare, aspectele
metodologice ale predării-învăţării şi recomandări privind evaluarea rezultatelor instruirii.
Curriculumul serveşte drept bază pentru proiectarea calendaristică modulară şi pe lecţii
a materialului didactic pentru disciplina Cultura bunei vecinătăţi.
Controlul asupra realizării curriculumului este efectuat de administraţia instituţiilor deînvăţămînt preuniversitar.
Administrarea disciplinei
Statutul disciplineiOpţională

Aria curriculară

Clasa Numărul de uni- N u m ă r u ltăţi de conţinut
de ore1
633
Cultura bunei vecinătăţi

Curriculum la disciplina opţională pentru clasa I

Cultura bunei vecinătăţi

Numărul de ore recomandat pentru studierea fiecărui modul tematic, precum şi ordinea prezentării temelor în planul calendaristic pot fi modificate de către cadrul didactic, în limitele celor
35 de ore. Timpul de rezervă poate fi utilizat la discreţia învăţătorului pentru mărirea număruluide lecţii din anumite module sau pentru adăugarea unor teme noi, importante pentru regiunea
sau comunitatea vizată.
Conţinuturile sînt prezentate ciclic: un şir de teme din curriculumul pentru clasa I au conexiuni cu temele din curriculumul pentru instituţiile de educaţie timpurie.
Disciplina Cultura bunei vecinătăţi poate fi introdusă începînd cu orice clasă ca obiectde studiu opţional, din contul secţiunii variabile a planurilor de studii. Ea poate fi predată
de către învăţători, profesori de gimnaziu şi de liceu, psihologi şcolari, diriginţi, cu condiţia
să posede pregătirea corespunzătoare.

Curriculum la disciplina opţională pentru clasa I

Cultura bunei vecinătăţi

I.



Concepţia disciplinei

O trăsătură specifică a etapei contemporane de dezvoltare a societăţii moldoveneşti estecreşterea considerabilă a interesului faţă de cultura, istoria, tradiţiile etniilor ce populează patria noastră, Republica Moldova. Devine tot mai evident faptul că soluţionarea numeroaselor
probleme din viaţa ţării depinde în mare parte de nivelul de formare a poziţiei civice la generaţia tînără şi de măsura în care necesitatea de perfecţionare spirituală îi este satisfăcută.
Ideologia noului curriculum se axează pe dezvoltarea toleranţei, a relaţiilor tolerante
şi a comportamentului tolerant, în consecinţă – formarea unei culturi a bunei vecinătăţi.
După conţinut, disciplina pune accent pe studierea ţinutului natal, cuprinzînd informaţii
de natură istorică, geografică, literară şi lingvistică despre Republica Moldova şi populaţia ei. În acelaşi timp, conţinuturile vor reflecta specificul regiunii/raionului, comunităţii,instituţiei de învăţămînt unde este predată disciplina. Or, orice demers de cercetare a unei
regiuni presupune cunoaşterea de la particular la general, depistarea elementelor comune
şi specifice. Pe de altă parte, este o oportunitate de a releva legităţile dezvoltării în baza
exemplului unei regiuni anume.
S-a remarcat că adevărata studiere a ţinutului natal nu este posibilă fără dragostea deţară. Aceasta constituie unul dintre pilonii culturii umane, stînd la baza moralităţii şi a poziţiei civice adecvate. Disciplina dată îi învaţă pe elevi să aibă o atitudine grijulie faţă de ţaranoastră, în care la fel de valoroase sînt şi urmele trecutului, şi monumentele prezentului.
Pe măsura aprofundării în conţinuturile recomandate, atitudinea distanţată faţă de valorile
trecutului este înlocuită de o înţelegere profundă a faptului că istoria se construieşte acum,de către noi înşine, şi că de modul în care stabilim relaţii cu cei din jur depinde, în maremăsură, evoluţia societăţii noastre.
La orele de Cultura bunei vecinătăţi pedagogii le prezintă copiilor momente generale şiparticulare în baza a cîtorva culturi, accentuînd elementele care îi unesc pe oameni, precumşi faptul că anume diferenţele obiective îi fac pe oameni interesanţi unii pentru alţii; a fi
altfel nu trebuie să provoace duşmănie, ci curiozitate şi dorinţa de a înţelege. Este esenţial
ca lecţiile să fie concepute într-o cheie paşnică, binevoitoare, fără divizarea culturilor în„dominante” şi „minore”.
Curriculumul Cultura bunei vecinătăţi oferă posibilitatea unică de a observa obiectul destudiere „în dimensiune naturală”, căci principala trăsătură a sa este familiaritatea şi proximitatea. Se poate afirma cu încredere că disciplina propusă ar întruni condiţiile necesare de
implementare în orice şcoală din ţară. Curriculumul nu doar promovează un interes durabil
Curriculum la disciplina opţională pentru clasa I

Cultura bunei vecinătăţi



pentru istoria, viaţa, problemele Republicii Moldova şi ale cetăţenilor săi, ci şi generează
o orientare spre activitatea constructivă de dezvoltare, îmbunătăţire şi perfecţionare a vieţiiîn ţara natală a elevilor, îi ajută să-şi aleagă itinerarul personal, nişa pentru utilizarea forţelor şi a talentelor în patrie.
Actualmente, educaţia în Republica Moldova se reorientează de la centrarea pe obţinerea
de informaţii spre principiul formării de competenţe. În această concepţie, competenţele
transdiciplinare, care permit integrarea cunoştinţelor, deprinderilor şi atitudinilor obţinute în
cadrul unui obiect de studiu pentru activitatea eficientă la alte discipline, devin deosebit deimportante. O caracteristică esenţială a Cirriculumului Cultura bunei vecinătăţi este această
capacitate integratoare: cu implicarea competenţelor formate la disciplinele de bază, elevului i se formează competenţe care, la rîndul lor, vor fi aplicabile şi la alte discipline.
Curriculumul denotă un şir de deosebiri principiale de alte discipline şcolare, în specialde cele tradiţional obligatorii:•••

include mai mulţi actori (părinţi, rude, vecini ai elevului), activitatea didactică nelimitîndu-se la profesor şi elev;
este promovat învăţămîntul formativ, nu doar cel informativ;sînt utilizate predominant metodele interactive de instruire (jocuri, dezbateri, proiecte, excursii, cercetări individuale etc.).

În ziua de azi, cînd copilul este inundat de un şuvoi de informaţii, rolul profesorului
suferă transformare dramatică din „re-translator” al cunoştinţelor în „pilot în oceanul deinformaţii”, capabil de a determina valoarea şi semnificaţia lor. De aceea în cadrul disciplinei Cultura bunei vecinătăţi se monitorizează în mod constant nu doar asimilarea de către
elevi a anumitor cunoştinţe, ci şi atitudinea faţă de ele.
Implementarea noilor forme şi metode de predare-învăţare-evaluare, trecerea la didactica interactivă îi conferă profesorului un rol creativ şi creator, fără de care nu sînt posibile
schimbările în învăţămînt. Se modifică şi atitudinea faţă de procesul evaluării, care deja nu
mai este percepută ca, pur şi simplu, măsurarea unor rezultate, ci devine un stimul pentru
dezvoltarea cognitivă, morală, emoţională şi intelectuală a elevului. Mai mult decît atît,fiecare profesor are posibilitatea de a crea şi implementa (împreună cu elevii şi părinţii lor)noi sisteme de evaluare a muncii elevilor.
Curriculumul Cultura bunei vecinătăţi poate fi predat de învăţătorii claselor primare şi deprofesorii specializaţi în discipline diferite. Experienţa arată că pedagogii apreciază faptul că
pot aplica informaţiile şi metodele învăţate în timpul pregătirii de lecţii şi la orele „proprii”.
În ultimii ani, a devenit evident faptul că în educaţie contează nu numai volumul cunoştinţelor acumulate şi nivelul deprinderilor, dar şi atitudinea elevului faţă de acestea. Toate
Curriculum la disciplina opţională pentru clasa I

Cultura bunei vecinătăţi

cunoştinţele, deprinderile şi abilităţile vizate în disciplina de faţă poartă un caracter valoric.
Modulul Axiologia înglobează aceste aspecte ale existenţei umane. Anume datorită abordării axiologice a cunoştinţelor şi deprinderilor noi, sîntem capabili să revenim la problemele
spiritualităţii, la eterna întrebare despre sensul vieţii umane.
Un loc aparte în cadrul disciplinei opţionale îl are modulul Conflictologia. Copiii află ceeste conflictul, cum se poate recunoaşte o situaţie de conflict, cum urmează să se comporteîn cadrul unui conflict, cum să-l preîntîmpine, cum să ajungă la înţelegere şi să-şi ajutecolegii să negocieze („mediere între semeni”). O importanţă deosebită se acordă atelierelorde formare a unei atitudini obiective şi a unei poziţii emoţional-motivaţionale pozitive faţăde sine şi de cei din jur. Se exersează interacţiunea constructivă şi unificarea grupului deelevi, se formează abilităţi şi deprinderi care promovează alegerea conştientă a variantelor
tolerante de comportament faţă de diversitatea culturală, religioasă şi etnică a grupului.
S-a considerat important să se introducă şi elemente de educaţie juridică. Sperăm că
această disciplină va încuraja formarea la elevi a unei atitudini respectuoase faţă de limbilediferite, utilizate în Republica Moldova, precum şi grija faţă de limba maternă, ​​tradiţia
orală. Deşi disciplina dată nu are scopul de a le preda elevilor şi “limba vecinului”, echipa
de autori a elaborat un vocabular succint, care îi va ajuta pe copii să cunoască mai bine elemente din limbile altor etnii din Republica Moldova şi, eventual, să utilizeze în mod activ
lexicul de etichetă şi pe cel cotidian. În Republica Moldova, unde unele minorităţi etniceîşi utilizează tot mai puţin limba, acest moment este deosebit de relevant.
Pe lîngă îndeplinirea unor sarcini educaţionale, acest curriculum contribuie la rezolvarea unor probleme de ordin utilitar, care nu sînt însă mai puţin serioase: elevul învaţă
să se comporte frumos şi decent în anumite circumstanţe, să reacţioneze în mod adecvat
la situaţii nefamiliare şi greu de înţeles, să se adapteze rapid la un mediu nou, să cautesoluţii, să facă alegeri şi să răspundă pentru ele. În opinia noastră, implementarea currriculumului Cultura bunei vecinătăţi în fiecare din zonele multinaţionale ale Republicii
Moldova va augmenta substanţial eficacitatea lucrului educativ în instituţiile de învăţămînt, va îmbunătăţi competenţa socială a copiilor şi va reduce riscul apariţiei situaţiilor
acute de conflict.
Pe parcursul studierii disciplinei, elevii urmează să învețe mai multe teme precum:
Republica Moldova este patria mea, Satul/oraşul meu, Familia mea, Cultura poporului
român şi a altor popoare, facilitînd conexiunea dintre etniile ce populează ţara şi istorianaţională şi cea locală. Elevilor li se va prezenta concepţia asupra lumii, elaborată timp
de secole după parametrii principali ai vieţii umane, cruciale pentru orice popor şi oriceepocă: Omul şi relaţia lui cu natura, Omul şi familia sa în cultura populară, Omul şi moştenirea lui cultural-istorică etc.
Disciplina în cauză urmează să le trezească elevilor interes conştientizat şi dragoste
Curriculum la disciplina opţională pentru clasa I10Cultura bunei vecinătăţi

faţă de patrie, plaiul natal, natură, cultură, tradiţii, istorie naţională şi valorile spirituale ale
poporului.
În cadrul orelor se va dezvolta gustul estetic al elevilor şi li se va educa simţul frumosului în baza unor mostre de creaţie folclorică a poporului român, ucrainean, rus, găgăuz,bulgar etc. Pe de o parte, este necesar de a demonstra unicitatea şi caracterul irepetabil alculturii, a-l învăţa pe elev să înţeleagă limbajul artei populare. Anume cu ajutorul lui este
cifrată în ritualurile, dansurile, vestimentaţia, arhitectura populară concepţia despre lumea unei etnii. Pe de altă parte, elevul urmează a fi pregătit pentru explorarea continuă a diversităţii culturale a Republicii Moldova, ca parte componentă a procesului cultural-istoric
european şi mondial.
În calitate de materie literară, se va acorda prioritate speciilor de creaţie populară orală:basme, proverbe, zicători, cimilituri, ghicitori, strigături etc.

Curriculum la disciplina opţională pentru clasa I

Cultura bunei vecinătăţi

11

II. Scopul şi competenţele transdisciplinare
Scopul principal al disciplinei constă în educarea unor personalităţi tolerante, social competente, înzestrate cu gîndire critică, cetăţeni conştienţi şi patrioţi ai ţării lor, care îşi cunosc
bine ţara şi îşi doresc să-i păstreze şi să-i sporească potenţialul natural, economic şi cultural.
Obiectivele disciplinei:
•
•
•

•
•
•
•
•
•

formarea unei atitudini responsabile şi respectuoase faţă de plaiul natal ca element
fundamental al educaţiei patriotice;lărgirea/extinderea competenţei sociale şi a responsabilităţii elevilor pentru bunăstarea ţării lor, componente necesare ale simţului civic;
formarea abilităţilor de dialogare şi negociere, de rezolvare a disputelor şi a situaţiilor de conflict, în conformitate cu principiile democratice şi principiile culturii
păcii;
dezvoltarea gîndirii critice, care contribuie la formarea poziţiei personale şi a capacităţii de a genera noi idei constructive;
stimularea interesului pentru istoria, cultura, viaţa şi problemele ţării; formarea unei
atitudini constructive faţă de dezvoltarea/perfecţionarea ţării;formarea unei viziuni privind rolul lor în prezentul şi viitorul ţării;pregătirea de a interacţiona cu lumea înconjurătoare prin asimilarea unui set de cunoştinţe despre ţara natală şi formarea competenţelor corespunzătoare;participarea la activităţile de protecţie a valorilor spirituale, a monumentelor deistorie şi de cultură;aprofundarea studierii ţinutului natal în instituţiile de învăţămînt.

Conţinuturile recomandate oferă largi oportunităţi de trasare a conexiunilor transdisciplinare.
Un avantaj major al acestui curriculum este faptul că, la momentul de faţă, este unicul
ce traversează mai multe trepte ale piramidei educaţionale. În esenţă, el permite convertirea spaţiului şcolar şi extraşcolar într-un mediu unic educaţional bine organizat, asigurînd
formarea deprinderilor de comunicare şi cercetare, precum şi a abilităţii de a alege − activităţi, forme de participare într-un efort comun, acţiuni conştiente într-o situaţie dată. Introducerea acestei discipline în instituţiile de învăţămînt va permite studierea aprofundată
a interacţiunii factorilor naturali şi istorici, a intereselor şi nevoilor umane.

Curriculum la disciplina opţională pentru clasa I

Cultura bunei vecinătăţi

12

III. Specificul formării de competenţe
Specificul demersului dat constă în:
caracterul integrator, care permite formarea la elevi a unei viziuni de ansamblu
asupra trecutului, prezentului şi viitorului ţării natale; aprofundarea cunoştinţelor
obţinute pe parcursul studierii disciplinei date la treapta anterioară;• funcţia educativă, care se orientează, întîi de toate, spre dezvoltarea la elevi a responsabilităţii faţă de ţara natală şi formarea calităţilor personale ale tînărului cetăţean al Republicii Moldova;• orientarea elevilor spre un traseu al vieţii în Republica Moldova;• focusarea atenţiei elevilor pe unele probleme ale ţării care nu sînt elucidate în cadrul
altor discipline şcolare;• studierea specificului vocabularului în limbile popoarelor care trăiesc în Republica
Moldova;• implicarea familiei, a comunităţii în calitate de surse de informaţii şi participanţi
activi la procesul educaţional;• dobîndirea de cunoştinţe, abilităţi şi deprinderi privind detectarea situaţiei de conflict, prevenirea ei sau soluţionarea într-un mod paşnic;• posibilitatea de a transfera această disciplină şcolară – cu statut de obiect de studiu
special sau opţional – în planul de studii al şcolii, în funcţie de disponibilitatea deore.
Principiile şi specificul organizării procesului de predare-învăţare în cadrul disciplinei:
•

•
•
•
•
•
•

•

studierea tuturor zonelor Republicii Moldova (Nord, Centru, Sud);prioritate acordată realizării anumitor obiective educaţionale;
unitatea demersului formal (la clasă), extracurricular şi extraşcolar;
axarea pe cunoştinţele despre lumea înconjurătoare şi pămîntul natal, obţinute decătre elevi în viaţa de zi cu zi, din mass-media, din familie;
implicarea maximă a elevilor în activităţi practice de studiere a ţinutului natal prinparticipare în viaţa reală a localităţii şi a şcolii lor;
alocarea a cel puţin o treime din timpul de studiu pentru exerciţii practice, lecţii
netradiționale şi excursii, care au menirea atît de a facilita asimilarea de către elevi
a unui minim de cunoştinţe prevăzute de curriculum, cît şi formarea/dezvoltarea
anumitor competenţe;utilizarea formelor şi a metodelor interactive de predare-învăţare, inclusiv ateliere
tematice, studii de caz etc.

Curriculum la disciplina opţională pentru clasa I

Cultura bunei vecinătăţi

13

IV. Conţinuturi recomandate
Eu, familia şi vecinii mei
Competenţele specifice ale Conţinuturi recomandate Activități de învăţăre și
elevilor
evaluareVor avea idee despre temati- Introducere
Ascultarea, lectura şi disca Eu, familia şi vecinii mei, Scopul şi obiectivele disci- cutarea obiectivelor discidespre rolul şi importanţa bu- plinei Cultura bunei vecină- plinei Cultura bunei vecinelor relaţii cu vecinii, despre tăţinătăţicolaborare şi bunăvoinţă în Învăţăm să fim vecini buni
cadrul familiei.
Compartimentul Mediul geografic (5 ore)
Vor găsi pe harta Europei Re- Republica Moldova pe harta Examinarea hărţii (politice)
publica Moldova.
Europeişi compunerea unei povesHotarele ţării
tiri în baza celor observate
Zonele de Nord, Centru şi
Sud ale Moldovei
Vor recunoaşte pe harta Mol- Zona naturală în care trăim Studierea specificului nadovei localitatea lor.
Formele de relief
turii din localitatea natală,Vor avea idee despre natura Apele (rîuri, lacuri)prin intermediul excursiilor
din cadrul şi din împrejurimi- „Insulele verzi” (păduri, li- în natură, la muzeul ţinutule localităţii lor.
vezi, parcuri, scuaruri, bule- lui natal sau muzeul localiVor conştientiza necesitatea varde)tăţii, precum şi prin obserde a avea o atitudine grijulievaţie, ascultare, lectură şifaţă de natură.
discutare a articolelor şi apovestirilor
Vor avea idee despre ecolo- Ecologia
Ascultarea, lectura şi discugie, rolul naturii în viaţa omu- Interacţiunea dintre natură şi tarea povestirilor, a articolui, conexiunea strînsă dintre activitatea omului, exempli- lelor despre ecologie, rolul
natură şi om.
ficată în baza regiunii unde naturii în viaţa omului, lelocuimgătura strînsă dintre om şiLegătura dintre natura vie şi natură
natura moartă, legăturile dininteriorul naturii vii, legătura
dintre om şi natură

Curriculum la disciplina opţională pentru clasa I14

Cultura bunei vecinătăţi

Vor cunoaşte modalităţile de Ocrotirea naturii
Elaborarea şi memorarea
protejare a naturii, regulile de Rolul naturii moarte în viaţa regulilor de comportament
comportament în mijlocul na- celor vii, legătura dintre sta- în mijlocul naturii, a modaturii, modalităţile de acordare rea naturii şi sănătatea omu- lităţilor de acordare a ajutoa ajutorului animalelor şi pă- lui
rului animalelor şi păsărilorsărilor în perioada de iarnă. Animalele şi păsările pe timp în perioada de iarnă etc.
de iarnă
Compartimentul Istoria (5 ore)
Vor poseda cunoştinţe despre Denumirile în jurul nostru
Organizarea
excursiilor
istoria localităţii lor.
Istoria denumirii oraşului/ prin locurile memorabile
Vor cunoaşte etimologia pro- orăşelului/satului meu, a ale localităţii natalepriului nume şi prenume, pre- străzii unde locuiesc
Compunerea povestirilorcum şi a altor nume şi prenu- Numele personalităţilor ce- despre trecutul şi prezentul
me răspîndite în ţară.
lebre în denumirile de străzi, localităţii
Vor avea idee despre arborele pieţe etc.
Conversaţii cu adulţii dinsău de familie.
Istoria numelor şi a prenu- familie despre arborele faVor conştientiza necesitatea melor
miliei, examinarea fotograunei atitudini respectuoase Arborele meu de familie fiilor de familie. Realizareafaţă de oamenii din jur.
Localităţile din care provin albumurilor şi a expoziţiilorstrămoşii mei
de poze
Vor avea idee despre etniile Moldovenii – locuitori ai Re- Ascultarea, lectura şi disce populează Republica Mol- publicii Moldova
cutarea povestirilor, a ardova.
Vecinii mei. Cum am devenit ticolelor despre populaţia
Vor fi capabili să povesteas- vecini
plurietnică a Republicii
că despre vecinii lor şi despre Coloritul etnic al Moldovei Moldova
cultura bunei vecinătăţi.
Ce înseamnă buna vecinăta- Compunerea unor povestirite?
despre vecinii proprii, despre relaţiile dintre vecini
Compartimentul Cultura tradiţională şi contemporană (6 ore)
Vor cunoaşte noţiunea de cos- Costumul naţional. Hainele Prezentarea portului traditum naţional.
strămoşilor noştri
ţional al diverselor etnii ce
Vor deosebi hainele femeieşti Haine femeieşti şi bărbăteşti, locuiesc în Republica Molde cele bărbăteşti, hainele co- cotidiene şi de sărbătoare
dova (în baza exponatelortidiene de cele de sărbătoare. Unicitatea culturii fiecărui de muzeu)
Vor fi capabili să îmbrace popor
Examinarea
ilustraţiilorpăpuşa în costume naţionale,care prezintă vestimentaţia
subliniind unicitatea şi valoadin trecut şi din prezent
rea culturii fiecărui popor.

Curriculum la disciplina opţională pentru clasa I

Cultura bunei vecinătăţi

15

Vor cunoaşte noţiunile de Meseriile, artizanatul şi di- Confecţionarea (din plasmeşteşug, artizanat şi artă verse forme de artă populară tilină) a obiectelor de uz
populară.
casnic
Vor avea idee despre diversele meşteşuguri şi arte popuElaborarea ornamentelor
lare, practicate în Republica
pentru aplicarea pe obiecte
Moldova.
de uz casnic şi pe vestimenVor manifesta interes pentrutaţieînvăţarea unor elemente deartă populară sau meşteşuguri.
Vor avea idee despre diversi- Diversitatea culinară în Re- Elaborarea reţetelor celor
tatea tradiţiilor culinare exis- publica Moldova
mai răspîndite mîncăruri
tente în Republica Moldova. Familiarizarea cu bucătăria din Republica Moldova
Vor cunoaşte 3-4 denumiri de diferitelor popoare din Mol- Pregătirea unui fel de bucabucate naţionale.
dova
te extrem de simplu
Vor fi capabili să explice cum Învăţăm să gătim felul prefese pregăteşte felul lor preferat rat de bucate
de bucate.
Vor şti să numească 2-3 săr- Sărbătorile familiei noastre Compunerea povestirilorbători ale familiei lor.
(naşterea copilului, darea despre sărbătorile de famiVor fi capabili să povestească numelui, iniţierea în religie, lie, participarea la organidespre o sărbătoare de fami- ziua căsătoriei părinţilor, zarea lor
lie.
ziua onomastică, ziua de naşVor conştientiza importanţa tere etc.)
atitudinii respectuoase faţăde diverse tradiţii de sărbători
familiale.
Vor avea idee despre diversi- Diversitatea culturilor şi a Ascultarea şi lectura povestatea culturilor şi a religiilor religiilor în Republica Mol- tirilor, a legendelor despre
reprezentate în Republica dova, ilustrată prin sărbători istoria apariţiei sărbătorilor
Moldova.
religioase
Vor cunoaşte 2-3 denumiri deDiscuţii despre pregătireasărbători religioase, vor conde aşa sărbători precumştientiza importanţa respectăCrăciunul, Paştele, Sf. Nirii etichetei specifice comunicolae etc.
tăţii religioase.

Curriculum la disciplina opţională pentru clasa I

16

Cultura bunei vecinătăţi

Compartimentul „Limba vecinului” (6 ore)Vor înţelege sensul termeni- Limba maternă, limba de Participarea la discuţii deslor limbă maternă şi limbă de stat
pre cum înţelege noţiunilestat.
Limbile materne ale vecini- limba maternă, limba de
Vor avea idee despre limbile lor noştri, „limba vecinului” statmaterne ale vecinilor lor.
Lectura şi discutarea unor
Vor manifesta o atitudine resscurte articole tematice
pectuoasă faţă de limba destat, limba sa maternă şi „limba vecinului”.
Vor cunoaşte „dicţionarul Învăţăm să comunicăm în Înscenarea dialogurilor în
prieteniei”, în volumul reco- limbi diferite
baza situaţiilor date, evenmandat, în cel puţin două din Lexicul de etichetă: formu- tual cu utilizarea a douălimbile popoarelor Moldovei, lele de salut şi de despărţi- limbi (de exemplu, română
ai căror purtători învaţă în re, prezentarea, propunerea şi ucraineană)aceeaşi clasă/şcoală sau locu- prieteniei, scuzele, acordul
iesc în vecinătate.
şi dezacordul, rugămintea,
Vor fi capabili să utilizeze mulţumirile
acest lexic în comunicarea cu Lexicul comunicării: dialosemenii şi cu profesorul.
guri elementare
Vor avea idee despre folclorul Folclorul calendaristic al et- Memorarea colindelor, urăcalendaristic al popoarelor niilor ce locuiesc în Republi- turilor, strigăturilor în limdin Moldova.
ca Moldova: colinda, urătu- ba maternă şi în alte limbi
Vor cunoaşte cel puţin 3 texte ra, vesnianka etc.
de pe teritoriul Republicii
folclorice ale diferitelor poMoldova
poare.
Vor fi capabili să distingă
punctele comune şi cele specifice în cadrul folclorului
calendaristic al diferitor popoare.
Vor avea o atitudine respectuoasă faţă de folclorul diferitelor culturi.

Curriculum la disciplina opţională pentru clasa I

Cultura bunei vecinătăţi

17

Vor avea o idee desfăşurată Opere ale literaturilor naţio- Memorarea cîntecelor, adespre creaţia literară a dife- nale dedicate familiei şi ve- poeziilor dedicate rudelor
ritelor popoare.
cinilorşi prietenilor
Vor cunoaşte conţinutul a 1-2
texte despre familie şi vecini.
Vor conştientiza valoarea păcii, a bunătăţii şi a înţelegerii
între membrii unei familii şiîntre vecini.
Compartimentul Axiologia (4 ore)
Vor conştientiza cauza, im- Atitudinea faţă de rudele mai Povestirea despre relaţiile
portanţa şi necesitatea unei mari şi persoanele în vîrstă în cadrul familiei
atitudini respectuoase şi griDiscutarea textelor tematijulii faţă de membrii mai
ce audiate sau citite
mari ai familiei şi persoaneleîn vîrstă din societate.
Vor avea idee despre noţiunile Valorile familiei mele
Discutarea cu părinţii desde sacru, talisman, relicvă. Noţiunile de sacru, talisman, pre valorile şi relicvele faVor cunoaşte şi vor fi capabili relicvă
miliei, despre ce se cere desă enumere valorile şi relic- Relicvele noastre de familie la membrii familiei pentru
vele familiei lor.
ca toţi să fie uniţi şi fericiţi
Vor înţelege semnificaţia valorilor de familie şi a trăsăturilor de caracter necesare
pentru a avea o familie unită.
Vor conştientiza importanţa
aportului fiecărui membru alfamiliei în consolidarea şi bunăstarea ei.
Vor conştientiza valoarea co- Să inventăm şi să organizăm Participarea la iniţiativele
laborării între membrii unui sărbătoarea clasei noastre!
comune ale clasei, la orcolectiv.
ganizarea şi desfăşurarea
Vor acumula o experienţă pomatineelor, a excursiilor şi
zitivă de colaborare, conştiorelor de dirigenţie
entizînd valoarea aportului fiecăruia într-o cauză comună.

Curriculum la disciplina opţională pentru clasa I

18

Cultura bunei vecinătăţi

Compartimentul Conflictologia (6 ore)
Vor fi capabili să facă cunoş- Învăţăm să facem cunoştinţă Participarea la jocurile cotinţă cu alţi elevi, cu vecinii, şi să construim relaţii cu co- legilor, vecinilor de curte
cu copiii întîlniţi la joacă etc. legii de clasă, vecinii şi alţi Învăţarea unor jocuri noi la
Vor fi capabili să întreţină o oamenişcoală şi în curteconversaţie cu semenii.
Vor conştientiza importanţa
bunăvoinţei şi a deschiderii încomunicarea cu alţi oameni.
Vor cunoaşte regulile de cola- Învăţăm să soluţionăm pro- Participarea la soluţionarea
borare în cadrul unui colectiv, blemele şi să depăşim con- paşnică a conflictelor apăvor fi capabili să asculte opi- flictul de interese, în cores- rute între colegii de clasă
nia colegului şi să-şi exprime pundere cu principiile tole- sau semenii din vecinătate
propriul punct de vedere.
ranţeiVor conştientiza importanţa,posibilitatea şi necesitatea soluţionării paşnice a situaţiilor
de conflict.
Vor avea idee despre specifi- Învăţăm jocurile bunicilor Învăţarea şi exersarea regucul interacţiunii participanţi- noştri
lilor de joacă
lor în cadrul jocurilor.
Jocuri orientate spre iniţierea Participarea la jocuri
Vor cunoaşte denumirile a cel contactelor şi spre interacţipuţin 3 jocuri şi vor fi capa- unebili să participe la ele.
Vor respecta regulile jocului,
vor avea o atitudine respectuoasă faţă de oponenţi şi fațăde cei care au pierdut.
Vor înţelege importanţa conservării moştenirii culturale
nemateriale.

Curriculum la disciplina opţională pentru clasa I

Cultura bunei vecinătăţi

19

V. Strategii didactice
La baza predării disciplinei Cultura bunei vecinătăţi se află un şir de principii generaldidactice şi specifice, care se corelează cu strategiile de instruire:
•

•

•

•

•
•
•
•
•
•
•
•

principiul priorităţii valorilor universale: toleranţă etnică şi religioasă, cultura păcii, egalitatea grupurilor lingvistice, etnice şi religioase, indiferent de statutul, numărul şi durata aflării în Republica Moldova (se recomandă ca menţionarea grupurilor etnice, lingvistice sau religioase să se facă în ordine alfabetică);principiul renaşterii, conservării şi dezvoltării identităţii etnice şi culturale şi principiul dialogului culturilor (aspectele privitoare la cultura tradiţională sînt abordate
conform principiului tematic);principiul accesibilităţii: formele şi metodele de lucru cu copiii (volumul materialului istoric şi etnografic trebuie să corespundă caracteristicilor perceptuale devîrstă şi psihologice ale elevilor);
principiul continuităţii: disciplina dată continuă programa destinată copiilor de vîrstă preşcolară medie şi mare; ulterior, conţinuturile studiate în clasele primare pot fi
aprofundate şi extinse la etapa gimnazială ş.a.m.d.;principiul vizualizării (strategia demonstrării materialului didactic);principiul ştiinţific (strategia cercetării experimentale);principiul sistematizării şi consecutivităţii (strategia algoritmizării);
principiul conştientizării (strategia lucrărilor practice);principiul umanizării procesului educaţional şi instructiv;
principiul „de la simplu la complex”;
principiul „de la extern la intern”;
principiul „de la reciprocitate la interdependenţă”.

Aceste principii se realizează prin intermediul următoarelor forme de activitate:
•
•
•
•
•
•
•
•
•
•

alcătuirea dialogurilor;
compunerea întrebărilor şi formularea răspunsurilor;
elaborarea unei naraţiuni cu subiect;descrierea/analiza unui tablou;înscenarea;
participarea la conversaţie;soluţionarea situaţiei de conflict;confecţionarea modelelor, a jucăriilor şi a machetelor;
participarea la jocuri, sărbători populare;soluţionarea ghicitorilor;
Curriculum la disciplina opţională pentru clasa I

Cultura bunei vecinătăţi

20•

compunerea strigăturilor, cimiliturilor, poezioarelor etc.

Pentru a desfăşura o activitate profesionistă cu copiii, însuşi învăţătorul/profesorul trebuie să însuşească conceptul de toleranţă. În primul articol al Declaraţiei principiilor toleranţei, adoptată de statele-membre ale ONU la 16 noiembrie 1995 la Paris şi ratificată deRepublica Moldova, explicaţia termenului se prezintă în următoarea formulare:
1.1. Toleranţa este respectul, acceptarea şi aprecierea bogăţiei şi a diversităţii culturilor
lumii noastre, a felurilor de expresie şi a manierelor de exprimare a calităţii noastre de fiinţe
umane. Ea este încurajată prin cunoaştere, deschiderea spiritului, comunicare, libertateagîndirii, conştiinţei şi credinţei. Toleranţa este armonia în diferenţe. Ea nu este doar o obligaţiune de ordin etic, ci şi o necesitate politică şi juridică. Toleranţa este o virtute care faceca pacea să fie posibilă şi care contribuie la înlocuirea culturii războiului cu cea a păcii.
1.2. Toleranţa nu e nici concesie, nici condescendenţă ori indulgenţă. Toleranţa este,
mai ales, o atitudine activă generată de recunoaşterea drepturilor universale ale persoanei umane şi a libertăţilor fundamentale ale altora. În nici un caz, toleranţa nu poate fi
invocată pentru a justifica violarea acestor valori fundamentale. Toleranţa trebuie să fie
practicată de indivizi, grupuri şi state.
1.3. Toleranţa este responsabilitatea care susţine drepturile omului, pluralismul (inclusiv pluralismul cultural), democraţia şi statul de drept. Ea implică respingerea dogmatismului şi a absolutismului şi confirmă normele enunţate în instrumentele internaţionale cu
privire la drepturile omului.
1.4. În conformitate cu respectarea drepturilor omului, a practica toleranţa nu înseamnă nici a tolera nedreptatea socială, nici a renunţa la propriile convingeri, nici a face concesii în această privinţă. Ea semnifică acceptarea faptului că fiinţele umane, care se caracterizează natural prin diversitatea aspectului lor fizic, prin situaţia lor, felul de exprimare,prin comportamente şi prin valorile lor, au dreptul de a trăi în pace şi de a fi cele care sînt.
Ea semnifică, de asemenea, că nimeni nu trebuie să-şi impună propriile opinii altuia.
Conceptul de toleranţă etnică cuprinde două dimensiuni:
1. Sistemul de valori, atitudini, stereotipuri de factură democratică, bazate pe recunoaşterea principiului de toleranţă în relaţiile interetnice;
2. Capacitatea umană de a accepta oamenii ca purtători de culturi, conştiinţe şi tradiţii
diverse, disponibilitatea psihologică de a interacţiona cu reprezentanţii altor naţionalităţi în baza toleranţei şi înţelegerii.
Dimensiunile enunţate pot servi drept bază pentru demersurile educaţionale orientate
spre formarea la copii a unei conştiinţe tolerante. În acest context, este recomandabil aCurriculum la disciplina opţională pentru clasa I

Cultura bunei vecinătăţi

21

construi demersurile proiectate pe două direcţii principale.
Prima se referă la familiarizarea copiilor cu valorile moderne ale relaţiilor interetnice(componenta intelectuală a competenţei în probleme de toleranţă etnică şi religioasă).
A doua direcţie se axează pe familiarizarea copiilor cu metode şi forme concrete de interacţiune tolerantă cu reprezentanţii altor naţionalităţi, cu modalităţi de prevenire şi soluţionare a situaţiilor de conflict (componenta practică a competenţei în problema toleranţei
etnice şi religioase).
Manifestarea comportamentului tolerant implică respectarea mai multor principii:
1. Conştientizarea calităţii de purtător al anumitei culturi şi limbi şi recunoaşterea
acestui drept pentru alte persoaneÎn Declaraţia Universală a Drepturilor Omului se precizează: „Toate fiinţele umane se
nasc libere şi egale în demnitate şi în drepturi. Ele sînt înzestrate cu raţiune şi conştiinţă şi
trebuie să se comporte unele faţă de altele în spiritul fraternităţii. Omul poate recunoaşte
dreptul altuia de a se mîndri cu poporul al cărui exponent este şi de a-şi exprima în moddeschis apartenenţa etnică doar conştientizînd apartenenţa la propriul popor, la propria cultură şi limbă. Numai în oglinda altei culturi acesta poate să se pătrundă de propria cultură,să o vadă mai sclipitoare, mai vastă şi mai diversă, să se simtă parte a unui întreg, păstrător
şi continuator al tradiţiilor.
2. Lipsa dorinţei de a supune pe altcineva
Putem vorbi despre toleranţă numai atunci cînd partenerii nu manifestă tendinţa de a-l
supune, de a-l suprima pe celălalt prin putere, prestigiu, bogăţie sau prin forţa armelor.
Prin urmare, toleranţa se construieşte numai în baza egalităţii de poziţii ale subiecţilor careinteracţionează. Aceasta trebuie să includă neapărat respectul pentru demnitatea fiecăruia,
dreptul la existenţă şi la păstrarea identităţii, a cărei manifestare poate fi limitată doar dacăeste necesar pentru atingerea rezultatului acţiunilor comune.
3. Studierea celuilaltÎntrucît toleranţa se bazează pe respectul faţă de demnitatea subiecţilor care interacţionează, partenerii trebuie să se studieze reciproc, pentru a descoperi valori comune, semnificative pentru comunicare. Din păcate, în societatea contemporană, atît maturii, cît şi
copiii, nu manifestă ​​dorinţa şi, mai ales, disponibilitatea de a studia o persoană, pentru ao accepta ca pe un subiect interesant şi deosebit. Or, “cercetarea celuilalt” este o iniţiativă
care impulsionează interesul şi activitatea cognitivă a copiilor, ceea ce favorizează dezvoltarea unor personalităţi creative. Familiarizarea copiilor cu cultura, tradiţiile şi modul deCurriculum la disciplina opţională pentru clasa I

Cultura bunei vecinătăţi

22viaţă al reprezentanţilor altor naţionalităţi va permite transformarea “actului de evaluare
a persoanei” în unul de cunoaştere. Acest lucru presupune, la rîndul său, o căutare activă
a valorilor care pot sta la baza coabitării oamenilor. Astfel se formează şi capacitatea individului de a recunoaşte existenţa şi dreptul la viaţă şi a altor puncte de vedere, opinii,
percepţii, comportamente, dar şi a multitudinii de percepţii asupra lumii înconjurătoare şide atitudini faţă de ea. Oamenii pot afla mai multe despre propria lor cultură prin prisma
alterităţii, observînd-o în oglinda celorlalţi.
4. Acceptarea celuilalt aşa cum este el
Această condiţie presupune ca subiecţii care interacţionează să nu încerce să se schimbe
unul pe altul, ci să se perceapă ca un tot întreg.
5. Accentul pe ceea ce ne uneşte, pe asemănări
Pentru a realiza o interacţiune tolerantă, este important de a stabili lucrurile care îi unesc
pe parteneri, dar nu pe cele care îi separă. De aceea, iniţial se vor identifica caracteristicile
comune şi abia apoi atenţia va fi fixată asupra caracteristicilor distinctive, într-un context
emoţional adecvat, formîndu-se, astfel, stereotipuri etnice pozitive.
Abordări metodologice generale privind organizarea procesului educaţional:
•
•

•
•

•
•

Se trece treptat de la percepţie la idei şi generalizări;Experienţele relevante se acumulează prin diverse contacte cu obiectele din mediul
în care creşte şi se educă copilul, se reflectează asupra acestor experienţe, integrînd
impresiile într-o imagine complexă a lumii;
Copiii sînt familiarizaţi cu comorile spirituale ale naţiunii, pentru a înţelege faptul
că lumea este frumoasă în diversitatea sa;
Componenta etnoculturală (folclor, jocuri populare, arte şi meserii, natura) permite
crearea fundalului emoţional necesar pentru copil, dezvoltarea curiozităţii, sporirea
motivaţiei pentru învăţare;Se va stimula activitatea cognitivă, independenţa, spiritul artistic, familiarizarea cu
frumuseţea şi individualitatea popoarelor;
Atitudinea prietenoasă faţă de diferite rase, naţionalităţi şi religii se va forma cu
luarea în calcul a trei componente: cognitivă, emoţională şi comportamentală (volitivă).

Drept mijloace ale educaţiei interculturale vor servi comunicarea ghidată pedagogic cu
semenii şi cu adulţii de diferite naţionalităţi, arta populară, jocurile, literatura artistică etc.
Formarea atitudinii tolerante în comunicarea interetnică la copii începe cu crearea unuicontext emoţional pozitiv vizavi de însăşi existenţa altor popoare, limbi, culturi/mentalităţi.
Curriculum la disciplina opţională pentru clasa I

Cultura bunei vecinătăţi

23

Este necesară concentrarea atenţiei copiilor asupra bogăţiei culturilor şi întrepătrunderii lor, asupra talentelor oamenilor şi calităţilor lor pozitive, asupra idealurilor morale.
Cadrele didactice vor facilita dobîndirea de către copii a unor deprinderi etice elementareîn relaţiile interetnice şi formarea la ei a convingerii că oamenii trebuie să trăiască în paceşi prietenie.
Familiarizarea cu valorile culturale va începe, în mod firesc, de la valorile naţionale ale
grupului de copii.
Se recomandă oferirea de informaţii generale legate de istoria, cultura, obiceiurile şi
stilul de viaţă al etniilor din Moldova, cunoştinţe de etică, estetică şi mediu, perceptibile
pentru această categorie de vîrstă.
Este necesară familiarizarea copiilor cu diferite elemente de artă: pictură, muzică şi
literatură.
Procesul de cunoaştere a culturii oamenilor care locuiesc pe teritoriul Republicii Moldova nu trebuie să se axeze doar pe particularităţile naţionale, în detrimentul ideii de unitate a tuturor oamenilor de pe planetă.
Metodologia propusă subliniază două tendinţe interdependente, care stau la baza disciplinei:••

implicarea directă şi activă a elevului în procesul de învăţare şi educaţie;perceperea valorilor spirituale, morale şi estetice ale popoarelor care locuiesc în
Republica Moldova este posibilă doar prin unirea eforturilor tuturor participanţilor
la procesul educaţional, ca subiecţi egali ai unei activităţi în comun.

Orele de Cultura bunei vecinătăţi îşi au specificul lor şi prezintă un set divers de oportunităţi educaţionale.
Pentru a atinge obiectivele formulate pentru această disciplină, cadrul didactic va folosi
cele mai eficiente tehnici, metode şi mijloace de predare-învăţare:
•
•
•
•
•

învăţarea bazată pe căutare şi descoperire;învăţarea bazată pe problematizare;învăţarea individuală şi de grup;
conversaţii, dialoguri, discuţii;festivaluri, spectacole, expoziţii individuale, colective, de familie.

Învăţătorul are libertatea de a alege aceste metode, ţinînd cont de caracteristicile devîrstă ale elevilor şi specificul instituţiei de învăţămînt.
Curriculum la disciplina opţională pentru clasa I

Cultura bunei vecinătăţi

24
1.

Metode şi tehnici de predare-învăţare

Tipul competenţei Scopul

 Metode şi tehnici de predare-învăţare
1. Cognitivă (de în- A selecta şi a sistematiza Exerciţiul
văţare)informaţii, a utiliza mijloa- Conversaţia
ce lingvistice în vorbire
Lucrarea practică
Revizuirea termenilor-cheie
Demonstrarea
Ştiu−Vreau să ştiu−Am învăţat etc.
2. De comunicare
A însuşi modele de com- Modelarea
portament verbal în diver- Discuţia
se situaţii de comunicare Problematizarea
Graficul T
Exerciţiul
Analiza comportamentului
Jocul de rol
3. Axiologică (valo- A avea o atitudine pozitivă Lucrarea practică
rică)faţă de valorile naţionale şi Compoziţia pe temă liberă
general-umane
Demonstrarea
Problematizarea
4. Afectivă (emoţio- A evalua independent situ- Discuţia
nal-voluntară)aţia şi a se comporta (inclu- Jocul de rol
siv la nivel verbal) adecvat Revizuirea contradicţiilor
Compunerea povestirilor (oral)
5. Socială
A comunica cu cei din jur, Discuţia
a-şi corela punctul de ve- Conversaţia
dere cu opinia altora
Proiectul
6. Sistemică
A-şi lărgi vocabularul cu Modelarea
lexicul potrivit circumstan- Observaţia
ţelorLucrul individual
Lucrarea practică
Revizuirea termenilor-cheie
Lucrul cu manualul
7. Tehnologică
A studia oportunităţile ofe- Demonstraţia
rite de diverse resurse şi Descoperirea
tehnologii informaţionale Raportul creativ
şi a le implementa în prac- Prezentarea
tica comunicării cotidieneCurriculum la disciplina opţională pentru clasa I

Cultura bunei vecinătăţi
2.

25

Formele de instruire

Printre formele de instruire în cadrul disciplinei se aplică:••••individuală;în perechi;în echipe;
frontală.

O importanţă deosebită o are învăţarea individuală, care se organizează sub formă de:
•
•
•
•
•
•
•

•
•
•

lucru cu cartea (orice sursă de informaţie);depistare a ideii principale a textului;
structurare a materialului (planul);
formulare a atitudinii proprii faţă de cele citite;exersare a abilităţii de a asculta activ;
evaluare a nivelului de stăpînire activă a materiei (întrebare – răspuns);
activitate de cunoaştere (profesorul prezintă informaţii interesante despre istoria popoarelor şi viaţa personalităţilor istorice), luîndu-se în considerare factorul temporal(ascultînd un discurs prea lung, elevul îşi pierde capacitatea de a însuşi informaţia,se „deconectează”);temă de casă;activitate de reproducere a materiei (îndeplinirea sarcinii în conformitate cu tema şiconţinutul lecţiei);
activitate productivă, creatoare (căutarea de informaţii în sursele suplimentare;compunerea poveştilor, ghicitorilor etc.).

Curriculum la disciplina opţională pentru clasa I

Cultura bunei vecinătăţi

26

VI. Strategii de evaluare
Evaluarea constituie o etapă esenţială în procesul instructiv-educativ. Fiind o acţiune
complexă, aceasta are menirea de a obţine informaţii despre elev, cadru didactic şi procesulde învăţămînt în ansamblu.
Evaluarea ia act de progresul înregistrat şi ajută la determinarea relaţiei dintre rezultatele obţinute şi metodele utilizate; permite a stabili nivelul de cunoştinţe al elevilor, în cemăsură li s-au dezvoltat abilităţile, care este atitudinea lor faţă de disciplina în cauză.
Datele pe care dorim să le obţinem ca urmare a activităţilor ar trebui să fie organizate
astfel încît să putem primi răspunsuri la cîteva întrebări:– Au fost realizate scopul şi obiectivele propuse? În ce măsură?
– Ce grad de succes are lecţia în comparaţie cu lecţia precedentă?
– Ce rezultate neaşteptate au fost identificate în procesul de realizare a obiectivelor?
Se consideră eficientă evaluarea care:
•
•
•
•
•

indică dacă au fost realizate finalităţile;îi facilitează cadrului didactic prognozarea dezvoltării copilului;ajută cadrul didactic să adapteze sarcinile destinate elevului după posibilităţile acestuia;
îi orientează pe elevi spre calea cea mai potrivită de autoafirmare;ajută cadrul didactic să îşi organizeze optimal activitatea.

La evaluarea rezultatelor progresului elevilor se pot utiliza următoarele forme de evaluare:
•
•
•
•
•
•

observare continuă;interogarea orală;cercetarea;
proiectul individual şi cel de grup;
portofoliul;
autoevaluarea etc.

Realizările şcolare supuse evaluării depind în mod direct de nivelul competenţelor careli se formează elevilor.

Curriculum la disciplina opţională pentru clasa I

Cultura bunei vecinătăţi

27

Tipul competenţei
Evaluarea
1. Cognitivă (de învă- Evaluarea abilităţilor de învăţare:ţare)− înţelegerea informaţiei;− aplicarea cunoştinţelor obţinute prin acţiuni orientate demodel;− sarcini creative orale şi scrise;− evaluarea activităţilor de studiu.
2. De comunicare
Evaluarea abilităţilor de comunicare:− ascultarea (perceperea informaţiei despre subiectele dediscuţie);− vorbirea (abilitatea de a-şi exprima clar părerea);− lectura (abilitatea de a citi pentru obţinerea informaţiei şilărgirea orizontului necesar comunicării).
3. Axiologică (valori- Evaluarea atitudinilor valorice faţă de sine şi lume, formate încă)cursul activităţii de comunicare şi de vorbire drept:− conduită etică;− adevăr ştiinţific, care este prezentat şi studiat;− model estetic, care exprimă impactul asupra simţurilor.
4. Afectivă (emoţional- Evaluarea sferei emoţional-volitive a elevilor:
voluntară)− nivelul de percepere a informaţiei – înţelegerea comportamentului personajelor prezentate în literatura artistică;− nivelul de comportament în situaţii de vorbire – evaluarea acţiunilor pe baza unor modele de comportament prezentate în operele literare;− nivelul convingerilor − capacitatea de a-şi argumentagîndurile şi acţiunile în diferite situaţii de comunicare;− nivelul trăirilor − capacitatea de a-şi descrie propriileemoţii provocate de lectură.
5. Socială
Evaluarea competenţelor sociale:− comunicarea practică: emiterea mesajului, receptarea
mesajului, impactul asupra ascultătorului, contactul, regularea propriei activităţi în funcţie de mersul comunicării etc.;− lucrul în pereche sau în echipă.
6. Sistemică
Evaluarea sumativă a cunoştinţelor şi abilităţilor, dupămodulul de instruire.

Curriculum la disciplina opţională pentru clasa I

28

7. Tehnologică

Cultura bunei vecinătăţi

Evaluarea competenţelor tehnologice de a:− obţine informaţii despre subiect din diverse surse;− prezenta informaţia cu utilizarea diverselor mijloace tehnice− de exemplu, calculatorul;− demonstra cunoştinţe în timpul instruirii asistate de calculator.

Atestarea intermediară la disciplina Cultura bunei vecinătăţi se realizează la discreţia
învăţătorului, în funcţie de posibilităţile organizatorice şi planul calendaristic. Formele deevaluare intermediară şi sumativă se selectează cu participarea activă a elevilor şi pot fi
individualizate. Realizările la această disciplină se pot estima după sistemul admis/respins,
pornind de la cerinţele faţă de nivelul de pregătire a elevilor, descris în curriculum.

Curriculum la disciplina opţională pentru clasa I

Cultura bunei vecinătăţi

29

VII. Bibliografie
1. Achiri I., Cara A. Proiectarea didactică. Orientări metodologice, Chişinău, 2004.
2. Cristea S. Dicţionar de pedagogie. Chişinău-Bucureşti: Litera-Litera Internaţional,
2000.
3. Evaluarea continuă la clasă: Ghid metodologic pentru formarea cadrelor didacticedin învăţămîntul preuniversitar/O. Cosovan, A. Ghicov, Proiectul Educaţia de calitate în mediul rural în Moldova. Chişinău: Î.E.P. Ştiinţa, 2007.
4. Educație interculturală în Republica Moldova. Chișinău: ARC, 2004.
5. Educație pentru toleranță. Auxiliar didactic în ajutorul dirigintelui. Chișinău: C.E.
PRO DIDACTICA, 2005.
6. Guţu Vl. Cadrul de referinţă al Curriculumului Naţional. Chişinău: Ştiinţa, 2007.
7. Învățarea interactivă centrată pe elev: Ghid metodologic pentru formarea cadrelor
didactice din învăţămîntul preuniversitar/T. Cartaleanu, A. Ghicov. Proiectul Educaţia de calitate în mediul rural în Moldova, Chişinău: Î.E.P. Ştiinţa, 2007.
8. Reardon B.A. Toleranța – calea spre pace. Chișinău: ARC, 2004.
9. Să ne cunoaștem mai bine. Educație interculturală pentru înțelegerea alterității. Cursopțional pentru licee, colegii și universități. Chișinău: Cartier, 2005.
10. Габриелян О. А. Учебно-методические материалы по культуре мира: спецкурс/Габриелян О. А., Араджиони М. А., Гукасян Е. Н. Симферополь: Центр
этносоциальных исследований, 2002.
11. Детские подвижные игры народов СССР: пособие для воспитателей детского
сада/(сост. А. В. Кенеман; под ред. Т. И. Осокиной). Москва: Просвещение,1988.
12. Формирование межэтнической и межконфессиональной толерантностив Крыму: мониторинг существующей системы обучения и воспитания,рекомендации по развитию межкультурного образования и этнического
просвещения населения. Симферополь, 2003.
Resurse Internet:
13. http://www.prodidactica.md/e_resources.php3
14.http://prodidactica.md/materials.php3

Curriculum la disciplina opţională pentru clasa I

30

Cultura bunei vecinătăţi

Anexa 1GlosarArtizanat − meşteşug practicat cu artă.
Atitudinea valorică a copilului faţă de lume − ansamblul ideilor şi relaţiilor selective,
rezultate din conştientizarea realităţii sociale şi a legăturilor dintre oameni.
Ecologie − ştiinţă care se ocupă cu studiul relaţiilor dintre organisme şi ambianţa lor, la
nivel de individ, populaţie sau comunitate.
Etică − ansamblu de norme în raport cu care un grup uman îşi reglează comportamentul
pentru a deosebi ce este legitim şi acceptabil în realizarea scopurilor; morală.
Etichetă − totalitate a normelor de conduită în societate.
Etnie − grup uman de aceeaşi origine, limbă şi tradiţii culturale.
Etnic − referitor la apartenenţa la un popor; privitor la formele de cultură şi de civilizaţie specifice unui popor.
Etnografie − ştiinţă care clasifică popoarele lumii, studiază compoziţia, originea şi răspîndirea lor, urmăreşte evoluţia culturii lor materiale şi spirituale, moravurile şi particularităţile felului lor de viaţă, legăturile cultural-istorice reciproce.
Experienţa socială a copilului − totalitatea cunoştinţelor, abilităţilor, deprinderilor şi
atitudinilor ce favorizează interacţiunea cu realitatea socială.
Familie − 1. formă socială de bază, realizată prin căsătorie, care uneşte pe soţi (părinţi)şi pe descendenţii acestora; 2. totalitatea persoanelor care se trag dintr-un strămoş comun;neam.
Faună − totalitatea speciilor de animale de pe glob, dintr-o regiune, dintr-o epocă geologică etc.
Floră − totalitatea plantelor care se află într-o anumită regiune a globului, într-o anumită perioadă geologică sau într-un anumit mediu.
Genealogie − ordine cronologică a ascendenţei membrilor unei familii, a unui neam etc.
Internaţionalism − solidaritate, cooperare între naţiuni, popoare, ţări egale în drepturi,
pe baza unor interese şi vederi comune, în scopul sprijinului reciproc, al dezvoltării relaţiilor politice şi economice, al progresului şi păcii.
Meserie − profesiune sau îndeletnicire bazată pe un complex de cunoştinţe obţinute prinşcolarizare şi prin practică, care permit celui ce le posedă să execute anumite operaţii detransformare şi de prelucrare a obiectelor muncii sau să presteze anumite servicii; calificarea profesională a meseriaşului; meşteşug, meşterie.
Monument al naturii − obiect rar şi preţios din punct de vedere ştiinţific sau estetic:pădure de munte, cascadă, rîu, peşteră, stîncă etc.
Naţiune − comunitate stabilă de oameni constituită istoriceşte şi apărută pe baza unităţii
de limbă, de teritoriu, de viaţă economică şi de factură psihică, manifestate în particularităţile specifice ale culturii.
Curriculum la disciplina opţională pentru clasa I

Cultura bunei vecinătăţi

31

Neam − totalitatea persoanelor înrudite prin sînge sau prin alianţă; persoană care faceparte din aceeaşi familie cu cineva (în raport cu acesta); rudă.
Patriotism – dragoste, devotament pentru patrie şi pentru popor.
Popor − comunitate de oameni care locuiesc pe acelaşi teritoriu, vorbesc aceeaşi limbă
şi au aceleaşi tradiţii culturale.
Relicvă − obiect păstrat ca o amintire scumpă din trecut.
Rezervaţie naturală – o arie în care întregul cadru natural sau anumite exemplare floristice, faunistice sau geologice sînt ocrotite de lege. Sînt protejate, pentru conservarealor, ecosisteme, specii de plante sau de animale, elemente geologice etc. de interes ştiinţific sau peisagistic.
Ritual − ceremonial, desfăşurat după reguli tradiţionale, cu prilejul naşterii, căsătoriei,morţii, cu prilejul semănatului sau al culesului etc.
Socializare − proces de integrare socială a unui individ într-o colectivitate.
Spiritualitate − ansamblu de idei şi de sentimente care caracterizează un popor, o naţiune din punctul de vedere al vieţii spirituale, al specificului culturii sale.
Toleranţă etnică − sistem de valori şi idei care se bazează pe acceptarea toleranţei în
cadru relaţiilor interetnice; capacitatea omului de a accepta persoanele de altă cultură şi
tradiţii, disponibilitatea de a interacţiona cu ele în bază de toleranţă şi înţelegere.
Tradiţie − ansamblu de concepţii, de obiceiuri, de datini şi de credinţe care se statornicesc istoriceşte în cadrul unor grupuri sociale sau a unor naţiuni şi care se transmit din
generaţie în generaţie.
Umanitarism − concepţie, atitudine de înţelegere, dragoste faţă de oameni.

Curriculum la disciplina opţională pentru clasa I

Cultura bunei vecinătăţi

32

Anexa 2
Lexicul recomandat, fraze, dialoguri pentru modulul„Limba vecinului”
Cuvinte: băiat, fată, mamă, tată, bunică, bunic, familie, vecin, prieten, învăţător/învăţătoare, şcoală, elev, eu, tu, noi, al meu, al nostru, da, nu.
Fraze, dialoguri:
•
•
•
•
•
•
•
•

Salut!/Bună ziua! − La revedere!
Cum te cheamă?/Cum te numeşti? − Eu mă numesc…
Hai să fim prieteni! − Bine!
Scuză-mă! − Bine, hai să ne împăcăm! − Hai!
Mulţumesc! − Poftim!
Poftă bună! − Mulţumesc!
Cine e aceasta? − Este bunica mea (mama, tata, bunicul, prietenul, vecinul, învăţătoarea).
Ce e aceasta? − Este casa/şcoala/strada mea.

Curriculum la disciplina opţională pentru clasa I

33

Cultura bunei vecinătăţi

Anexa 3SCHIȚĂ DE proiectare de lungă durată orientativă
Curriculumul Cultura bunei vecinătăţi, clasa I
Nr.

Subiectul

1.
2.

19.

Eu şi vecinii mei
Să construim relaţii cu cei ce neînconjoară!
Limba maternă, limba de stat, „limba vecinului”
Să comunicăm în limbi diferite!
Republica Moldova pe harta Europei
Relieful şi apeleSpaţiile verzi
Denumirile ce ne înconjoară
De unde provin prenumele şi numele noastre?
Noi şi adulţii
Arborele meu de familie. Strămoşii
mei
Noi şi vecinii noştri
Cum ne soluţionăm problemele
Jocurile strămoşilor noştri
Ecologia. Interacţiunea omului cu
naturaDe ce trebuie să ocrotim natura?
Să ajutăm animalele şi păsările
iarnaÎmbrăcămintea strămoşilor noştri.
Vestimentaţia actuală
Costumul naţional

20.

Diversitatea culturilor şi religiilor

3.
4.
5.
6.
7.
8.
9.
10.
11.
12.
13.
14.
15.
16.
17.
18.

Nr. de ore re- Compartimentul Data
comandat
1
Introducere
1-2
Conflictologia
1„Limba vecinului”

1-2
1„Limba vecinului”
Mediul geografic

1
1
1
1

Mediul geografic
Mediul geografic
Istoria
Istoria1
1-2

Axiologia
Istoria

1
1-2
1-2
1

Istoria
Conflictologia
Conflictologia
Mediul geografic

1
1

Mediul geografic
Mediul geografic

1

Cultura tradiţională
şi contemporană
Cultura tradiţională
şi contemporană
Cultura tradiţională
şi contemporană

1
1Curriculum la disciplina opţională pentru clasa I

Cultura bunei vecinătăţi

34

21.
22.
23.
24.
25.
26.
27.
28.

Sărbătorile tradiţionale de iarnă alelocuitorilor Republicii Moldova
Sărbători tradiţionale de primăvară
şi de vară în Republica Moldova
Bucatele naţionale în Republica
Moldova
Ocupaţiile populare şi artizanatul
Literatura despre familie şi vecini
Valorile sacre ale familiei meleSărbătorile de familieSă organizăm sărbătoarea clasei
noastre!

1„Limba vecinului”

1„Limba vecinului”

1-2

Cultura tradiţională
şi contemporană
Cultura tradiţională
şi contemporană
„Limba vecinului”
Axiologia
Axiologia
Axiologia

1
1
1
1
1

Curriculum la disciplina opţională pentru clasa I

Cultura bunei vecinătăţi

Curriculum la disciplina opţională pentru clasa I

35

36

Cultura bunei vecinătăţi

Curriculum la disciplina opţională pentru clasa I