REPERE METODOLOGICEPRIVIND INDIVIDUALIZAREA PROCESULUI EDUCAȚIONAL
în anul de studii 2021-2022Chișinău, 2021

1

REPERE METODOLOGICEPRIVIND ORGANIZAREA PROCESULUI EDUCAȚIONAL, PENTRU COPIII/ELEVIICU CERINȚE EDUCAȚIONALE SPECIALE, ÎN INSTITUȚIILE DE ÎNVĂȚĂMÂNT
GENERAL, ÎN ANUL DE STUDII 2021-2022
PRELIMINARII
Promovarea incluziunii și predarea din perspectiva individualizată necesită o abordare
complexă, holistică și continuă, dar totodată, și competențe specifice pe care trebuie să le posede
toate cadrele didactice care asistă direct un copil/elev cu cerințe educaționale speciale. În contextul
politicilor educaționale de stat, elementele integrante ale educației de calitate vizează promovarea
dreptului fiecărui copil la educație, incluziune socio-educațională, respect și apreciere, la participare
și la realizarea plenară a propriului potențial. În acest sens, calitatea incluziunii poate fi asigurată
prin promovarea unor demersuri educaționale, realizate prin abordări diferențiate ale învățării,precum flexibilizarea timpului alocat, implicarea copiilor/elevilor ca și parteneri ai învățării,adaptarea mediului de învățare conform necesităților celui care învață, folosire optimă a resurselorşi parteneriate cu ceilalţi membri ai comunităţilor în care funcţionează.
Reperele metodologice reglementează procesul de proiectare, organizare, funcţionare,realizare şi monitorizare a procesului educaţional individualizat pentru copiii/elevii cu cerințe
educaționale speciale în instituțiile de învățământ general,în anul de studii 2021-2022,și servesc
drept resursă pentru implementarea politicilor naționale din perspectiva asigurării dreptului la
educație pentru toți copiii/elevii.
Prevederile acestui document sunt aprobate prin ordinul Ministerului Educației şi Cercetării
sunt obligatorii pentru organele locale de specialitate în domeniul învăţământului, serviciile
raionale/municipale de asistenţă psihopedagogică, cadrele de conducere, cadrele didactice și
specialiştii care asistă copiii/elevii cu cerinţe educaţionale speciale (psihologi, logopezi,
psihopedagogi, alţi specialişti de profil din instituție).
CADRUL NORMATIV DE ORGANIZARE A PROCESULUI EDUCAȚIONALINDIVIDUALIZAT
În anul de studii 2021-2022, instituțiile de învățământ general vor organiza procesul
educațional pentru copiii/elevii cu cerințe educaționale speciale respectând documentele de politici
educaționale, elaborate și aprobate de Ministerul Educației și Cercetării. În acest sens, politicile
educaționale trebuie să promoveze cultura și mediul școlar prietenos, care asigură învăţarea
eficientă și cuprinzătoare a tuturor copiilor/elevilor.
- Codul Educației al Republicii Moldova, Chișinău, 2014, nr. 152 din 17.07.2014.
- Planul-cadru pentru învățământul primar, gimnazial și liceal, anul de studii 2021-2022,
aprobat prin ordinul MECC nr.26.02.2021.
- Reglementări speciale privind organizarea anului de studii 2020-2021, în contextul
epidemiologic de COVID-19, pentru instituțiile de învățământ primar, gimnazial, liceal și
extrașcolar (aprobate prin ordinul MECC nr.830 din 13.08.2021).
- Regulamentul privind evaluarea și notarea rezultatelor învățării, promovarea și absolvirea înînvățământul primar și secundar (aprobat prin ordinul MECC nr.70 din 30.01.2020, cu
modificările de rigoare, aprobate prin ordinul MECC nr.384 din 13.04.2021).
- Standardele de calitate pentru instituțiile de învățământ primar și secundar general din
perspectiva școlii prietenoase copilului, ordinul Ministerului Educației nr.970 din
11.10.2013.
- Regulamentul-cadru al Comisiei multidisciplinare intraşcolare, ordinul Ministerului
Educației, Culturii și Cercetării nr. 683 din 03.06.2019.
- Metodologia de evaluarea a dezvoltării copilului, ordinul Ministerului Educației nr. 99 din
26.02.2015.
2

Metodologia de organizare și funcționare a Centrului de Resurse pentru Educația Incluzivă
din instituția de învățământ preuniversitar, ordinul Ministerului Educației nr. 100 din
26.02.2015.
- Instrucţiunea de organizare a învăţământului la domiciliu, ordinul Ministerului Educației
nr.98 din 26.02.2015.
- Instrucţiunea de aplicare în educaţia timpurie a Metodologiei de evaluare a dezvoltării
copilului, ordinul Ministerului Educației, Culturii și Cercetării nr.343 din 22.03.2018.
- Planul educaţional individualizat pentru copii cu cerinţe educaţionale speciale din instituţiile
de educaţie timpurie, ordinul Ministerului Educației, Culturii și Cercetării nr. 1780 din
03.12.2018.
- Instrucţiunea privind organizarea învăţământului la distanţă pentru copiii cu dizabilităţi,ordinul Ministerului Educației, Culturii și Cercetării nr. 1934 din 28.12.2018.
- Reglementări și condiții specifice referitor la evaluarea finală și certificarea elevilor cu
cerințe educaționale speciale din învățământul obligatoriu, ordinul Ministerului Educației nr.
311 din 05.05.2015,- Instrucțiunea privind procedurile specifice de examinare a elevilor cu cerințe educaționale
speciale, ordinul Ministerului Educației nr. 156 din 20.03.2015.
- Reperele metodologice privind activitatea logopedului în instituțiile de învățământ general,ordinul Ministerului Educației, Culturii și Cercetării nr.01 din 02.01.2018.
- Reperele metodologice privind activitatea psihologului în instituțiile de învățământ general,ordinul Ministerului Educației, Culturii și Cercetării nr.02 din 02.01.2018.
- Reperele metodologice privind activitatea psihopedagogului în instituțiile de învățământ
general, ordinul Ministerului Educației, Culturii și Cercetării nr. 212 din 27.02.2018.
- Reperele metodologice privind activitatea cadrului didactic de sprijin în instituțiile deînvățământ general, ordinul Ministerului Educației, Culturii și Cercetării nr.209 din
27.02.2018.
Totodată, se vor respecta prevederile ghidurilor metodologice Individualizarea procesului
educaţional prin adaptări curriculare. Ghid metodologic. Chişinău: Tipografia Centrală, 2017;
Planul educațional individualizat. Structura-model şi ghidul de implementare. Ediţie revizuită şi
adaptată, Chişinău, 2017, Ordinul Ministerului Educației nr. 671 din 01 august 2017.
-

SUGESTII METODOLOGICE ÎN PLANIFICAREA, ORGANIZAREA ȘIDESFĂȘURAREA PROCESULUI EDUCAȚIONALDIN PERSPECTIVA INDIVIDUALIZĂRII
Procesul educațional este, prin excelență, un act teleologic care urmărește, în mod conștient,atingerea unor finalități anterior stabilite, o activitate complexă, conştientă, sistematică şi
organizată, orientată spre realizarea unor obiective concrete şi spre dobândirea de competenţe.
În acest sens, menirea cadrului didactic presupune proiectarea și organizarea unui proces depredare-învățare-evaluare de calitate, accesibil și relevant pentru fiecare copil, asigurând
participarea la procesul de construire a propriilor cunoștințe, semnificații și deprinderi care, maiapoi, îl vor ajuta să devină membru responsabil al societății.
Pentru organizarea eficientă și de calitate a procesului educațional în instituția de învăţământ
general se recomandă respectarea progresivă a următoarelor etape:a) cunoaşterea și respectarea actelor normative şcolare de tip reglator, specifice domeniului
educației, inclusiv educaţiei incluzive, elaborate și aprobate de MEC;b) promovarea educaţiei incluzive drept prioritate educaţională în vederea evitării excluderii
şi/sau marginalizării copiilor/elevilor;c) cunoaşterea şi autocunoaşterea personalităţii copiilor/elevilor, în vederea autodeterminării
şcolare sau/şi profesionale, a corelării optime între posibilităţi, aspiraţii şi cerinţe
socioprofesionale;3d) stabilirea unor reguli la nivel de grupă/clasă, părinți/reprezentanţi legali și informarea
comunității școlare privind caracteristicile de dezvoltare a copiilor cu CES/ dizabilități, prinorganizarea activităților de informare, formare și sensibilizare;e) crearea unui mediu centrat pe copil, stimulativ, sigur și sănătos, în măsură să răspundă
aşteptărilor şi cerinţelor speciale ale tuturor copiilor/elevilor (mediul trebuie să fie atractiv;
dezvoltativ şi interesant; să asigure liniştea şi ocrotirea; să dea securitate şi confort; săpermită şi să încurajeze autocontrolul, autodisciplina; să satisfacă nevoile multiple dedezvoltare ale copiilor/elevilor; materialele şi mijloacele de lucru trebuie să fie adecvatevârstei şi potenţialului copilului/elevului);f) referirea copiilor/elevilor care prezintă anumite dificultăți și probleme de învățare laServiciul raional/municipal de asistenţă psihopedagogică pentru determinarea necesităţilor
specifice ale copiilor/elevilor şi a măsurilor de intervenție/serviciilor de sprijin care pot fi
acordate în instituţie;g) individualizarea procesului educațional și dezvoltarea maximală a potențialului fiecărui
copil prin valorificarea tuturor diferențelor, ţinând cont de forma de incluziune educațională
recomandată, stilul de învăţare al copilului/elevului, tipul de inteligență predominant, ritmul
propriu de creştere şi dezvoltare, antecedentele unice familiale;h) evaluarea progresului copiilor/elevilor trebuie să se realizeze în raport cu propriile rezultate
anterioare și aplicarea unui curriculum relevant potențialului și necesităților
copiilor/elevilor, care promovează bunăstarea, dezvoltarea și învățarea;i) centrarea procesului educațional pe copil și nu pe conținuturi; adaptarea strategiilor depredare-învățare-evaluare la comunitatea de instruire și la fiecare elev cu necesități speciale,în parte; alternarea eficientă a formelor de organizare a procesului educațional (frontal, îngrup, în perechi, individual);j) implicarea părinților/reprezentanţilor legali în procesul educaţional în vederea furnizării
informațiilor relevante referitor la situația copilului/elevului (de ex., pregătirea temelor,stilul și modul de învăţare acasă, talentul şi abilităţile pe care le manifestă copilul acasă şi în
comunitate, despre preocupările, preferinţele/non-preferințele copilului, despre interesele
acestuia şi modul de reacţionare în diverse situaţii etc.);.
k) dezvoltarea parteneriatelor socio-educaţionale în domeniul asigurării dreptului tuturor
copiilor/elevilor la educaţie de calitate (domeniul educaţie, sănătate, protecţie etc.);l) monitorizarea progreselor în dezvoltarea copilului, per domenii de dezvoltare (fizic/neuromotor, cognitiv, limbaj și comunicare, socio-emoțional, comportament adaptativ).
Proiectarea procesului educațional individualizat (proiectarea didactică) reflectă viziunea
cadrului didactic, coordonată cu toți specialiștii care asistă copilul/elevul cu CES, asupra
finalităților educaționale și a strategiilor de atingere a acestora. În proiectarea și realizarea
procesului educațional la disciplinele școlare se vor elabora planuri educaționale individualizate în
baza curricula disciplinelor (2019), în conformitate cu ghidul metodologic „Individualizarea
procesului educațional prin adaptări curriculare”, aprobat prin Ordinul ME nr. 671 din 1 august
2017. În general, curriculum are o structură comună pentru toate disciplinele: note generale,competențe generale/transversale și competențe specifice la disciplină, valorile și atitudinile,conținuturi, sugestii metodologice și de evaluare.
Pentru a realiza proiectarea individualizată, cadrul didactic va porni, mai întâi, de lacunoașterea copilului/elevului prin analiza evaluărilor elevului, a altor produse ale acestuia (lucrări,fișe de lucru, portofoliu etc.), observarea sistematică, examinarea PEI-ului precedent, convorbiri cupărinții și elevul; se va ține cont de abilitățile elevului, punctele forte, dar și de necesitățile luieducaționale, de posibilitățile instituției de a asigura suportul necesar.
Obiectivele stabilite în PEI-ul copilului/elevului trebuie să fie SMART.
● S – specific (obiectivul indică exact ceea ce se dorește sa se obțină și nu lasă loc deinterpretări). Ce anume dorim să obținem? Când trebuie realizat? Cine este implicat? Undeeste realizat? Care sunt cerințele și limitările?
4● M – măsurabil (prezintă aspecte cantitative și calitative ale unui obiectiv care pot fi măsurate
cu unitățile de măsură cunoscute). Cât de mult? Când vom ști că a fost îndeplinit?
● A – accesibil (un obiectiv poate fi într-adevăr atins cu capacitatea și resursele disponibile lanivel instituțional). Cum pot atinge acest obiectiv?
● R – relevant (realizarea unui obiectiv trebuie sa contribuie în mod esențial la atingerea unuiobiectiv mai mare, mai general, să aibă impact).
● T – încadrat în timp (face referire la un anumit interval de timp, bine precizat, privind stadiul
atingerii obiectivului). Când? Până când? Ce pot face astăzi?
Dirijarea procesului educațional se va realiza individualizat și diferențiat, ținându-se cont departicularitățile individuale ale copilului/elevului, potențialul de învățare, dar și de stilurile deînvățare ale acestora. În lucrul cu copiii/elevii cu CES, este important să se identifice domeniile și
abilitățile prioritare pentru care se vor stabili obiective de intervenție.
Cadrele didactice vor face o analiză a procesului educațional din anul de studii 2020-2021,
inclusiv perioada învățământului la distanță și vor identifica conținuturile curriculare care necesită
recapitulare și/sau consolidare, dar și recuperare (după caz).
Proiectarea activității integrate reprezintă demersul cel mai detaliat și concret al acțiunilor și
operațiilor ce urmează să fie realizate în cadrul acesteia. Pe lângă informația ce vizează activitatea
la nivelul întregii clase/grupe, proiectul se completează cu specificări privind activitatea
copilului/elevului cu CES, cu referire la:● unitățile de competență pe anumite domenii de activitate, dacă ele diferă de cele comune;● obiectivele operaționale ce vizează nemijlocit dezvoltarea acestui copil/elev, atunci cândcele comune nu o asigură în totalitate;● adaptarea activităților în care urmează să fie implicat copilul/elevul, în situația în care el va
realiza ceva diferit de ceea ce este proiectat la nivelul grupei/clasei;● strategiile didactice, inclusiv resursele utilizate, care pot fi adaptate în funcție departicularitățile de dezvoltare, potențialul și necesitățile copilului/elevului;● evaluarea care pornește de la 5 aspecte esențiale: Ce voi evalua? Pentru ce voi evalua? Cumvoi evalua? Cu ce voi evalua? Pe ce bază voi evalua?.
Evaluarea este o componentă esențială a procesului educațional, prin care se stabilește
nivelul de competență al elevilor și care permite actanților să organizeze eficient timpul pentru
predare – învățare. Observarea și reflectarea cadrului didactic asupra activităților realizate, asupra
rezultatelor înregistrate de copilul/elevul cu CES, este o etapă indispensabilă a organizării șidesfășurării procesului educațional incluziv. Rezultatele obținute în cadrul monitorizării și evaluării
pot sprijini deciziile cadrului didactic, oferind informații privind:● stabilirea obiectivelor și structurarea planificării activității ulterioare, luând în considerare
progresul/regresul/stagnarea dezvoltării copilului/elevului, stabilite în rezultatul evaluării;● selectarea a ceea ce urmează să fie predat-învățat;● stabilirea modului în care să fie realizată predarea-învățarea (la necesitate,schimbarea/adaptarea strategiilor de predare-învățare-evaluare etc.);● determinarea modului în care să se folosească individualizarea și să se adapteze formele înprocesul de învățare;● pregătirea materialelor didactice adaptate;● solicitarea ajutorului din partea altor specialiști (CDS, părinți, specialiști etc.), colaborarea
cu echipa implicată pentru stabilirea celor mai adecvate modalități de asistență educațională
individualizată pentru copilul/elevul cu CES.
Proiectarea și desfășurarea activității prin care i se oferă suport copilului/elevului laore/activitățile zilnice ce au loc nemijlocit în grupă/clasă trebuie să fie realizată prin cooperarea
CDS cu cadrul didactic. În acest sens, proiectarea activității de asistență de către CDS se va baza pe:● stabilirea, în comun, a perioadei/etapei din cadrul programului zilnic, în care copilul/ elevul
cu CES necesită suportul CDS;

5

● informarea privind activitatea ce urmează să fie realizată la etapa selectată la nivel degrupă/clasă: tipul, tema, obiectivele urmărite, structura și activitățile desfășurate la fiecareetapă;● stabilirea obiectivelor activității cu copilul/elevul cu CES, care vor reieși din obiectivele
stipulate în PEI și vor fi corelate cu cele comune din cadrul orei/activității;● determinarea tipului de suport necesar copilului/elevului cu CES pe parcursul orei/
activității;● selectarea strategiilor didactice utilizate pe parcursul orei/asistenței în procesul de predareînvățare-evaluare.
VALORIFICAREA TEHNOLOGIILOR INFORMAȚIEI ȘI COMUNICAȚIEI
ÎN PROCESUL EDUCAȚIONAL
Aplicarea TIC în procesul de predare-învățare-evaluare permite optimizarea mediului deînvățare și asigură, ceea ce e foarte important pentru toți elevii un format accesibil al resurselor și
mijloacelor educaționale. Utilizarea TIC în procesul educațional permite cadrelor didactice sătransforme învățarea într-o activitate interesantă și atractivă, imprimând procesului mai multă
eficiență. Spre exemplu, în cazul unui copil cu dizabilități fizice, probleme locomotorii, mijloacele
TIC îl pot ajuta să scrie, iar în cazul unui copil cu deficiențe de văz, TIC îl poate ajuta să citească
(mărirea dimensiunii literelor/cifrelor). În cazul imposibilității deplasării elevilor în clasele destudii, TIC pot servi drept instrument pentru organizarea învățământului la distanță, conform
procedurii aprobate de MEC.
Organizarea și desfășurarea procesului educațional se va baza pe utilizarea mijloacelor
instruirii asistate de calculator și metodelor de instruire la distanță, cadrele didactice asigurândrespectarea cerințelor privind protecția datelor cu caracter personal, siguranța în mediul online șiprotecția sănătății în timpul lucrului cu echipamente digitale.
Interacțiunea cu elevii poate fi realizată în mod sincron sau asincron. Fiecare cadru didactic(după caz, de comun acord cu instituția în care activează și în coordonare cu familia copilului) își va
alege modalitatea de organizare a interacțiunii la distanță cu copiii/elevii cu CES în procesul
educațional.
Ținând cont de particularitățile specifice ale procesului educațional în contextul crizei
epidemiologice COVID-19, odată cu punerea în aplicare a oricărui model selectat la nivelul
instituției de învățământ pentru organizarea procesului educațional în anul de studii 2021-2022,
demersul didactic va fi orientat spre valorificarea tehnologiilor asistive (de suport, de sprijin și deasistență), soft-urilor educaționale (de prezentare de noi cunoștințe; interactive de învățare; deexersare; de stimulare; de investigare; tematice; educative; de testare-evaluare).
Ca suport pentru activități asincron de dirijare a învățării și de învățare independentă, este
recomandabil de a propune elevilor algoritmi de realizare a sarcinilor/metode/tehnici de învățare
prezentate clar, succint, pertinent în corespundere cu particularitățile de vârstă ale elevilor. În cazulorganizării procesului educațional la distanţă, activitatea cu elevii/copii cu cerințe educaționale
speciale se va desfășura preponderent prin mijloacele tehnice disponibile și accesibile tuturor
beneficiarilor (telefon, aplicații de video call, platforme on-line, messenger, Viber, e-mail etc.).
Administraţia instituţiei de învăţământ va stabili modalitatea de organizare, în anul de studii 20212022, a procesului educațional individualizat la disciplinele de studii școlare în condițiile
desfășurării învățământului la distanță.
În organizarea activităților și asistenței educaţionale a copiilor/elevilor se va asigura/ține contde:● evaluarea nivelului de dotare TIC și conectarea instituției/specialiștilor și a familiei;● stabilirea orarului activităților/lecţiilor și coordonarea cu familia copilului/elevului;● stabilirea mijloacelor de comunicare la distanță cu copiii/elevii (Viber, Skype, aplicaţia
ZOOM, Classroom, Grupe de Facebook, Messenger, e-mail etc.);● informarea părinților/reprezentanților legali și a copiilor/elevilor despre orarul lecţiilor online, mijloacele de comunicare şi responsabilităţile părinţilor și elevilor;6● identificarea strategiilor de lucru orientate spre realizarea la distanță a finalităților de studiuprevăzute în curriculum individualizat al copilului/elevului;● stabilirea timpului de lucru pentru o activitate/lecţie sincron sau asincron de 45 minute;durata intervenţiilor sincron (Viber video, conferinţe Skype, Aplicaţia ZOOM etc.) de la 5până la 7 minute în învățământul preșcolar și de la 5 până la 15 minute în învățământul
primar și secundar, ciclul I și ciclul II, pornind de la specificul dizabilității și nivelul dedezvoltare a copilului/elevului cu cerințe educaționale speciale;● identificarea soluțiilor în vederea diminuării dificultăților în asigurarea organizării șidesfășurării procesului educațional de calitate și prevenirea excluderii copiilor/elevilor cu
cerințe educaționale speciale/dizabilităţi;● monitorizarea eficienţei și calităţii procesului privind planificarea, organizarea şi realizareaînvățământului la distanță pentru copiii/elevii cu cerințe educaționale speciale/dizabilităţi;STRATEGII DE SUPORT INDIVIDUALIZARE ÎN ASISTENȚA COPILULUI/ELEVULUICU CES
Strategiile didactice pentru copiii/elevii cu CES constituie modalitatea de individualizare a
instruirii prin diversificarea conținuturilor, a metodelor și mijloacelor didactice, oferindu-i
posibilitatea fiecărui copil de a studia în ritmul său, conform particularităților individuale, apotențialului și a nivelul de achiziții, fiind flexibile și accesibile tuturor copiilor/elevilor. Astfel
capacitatea cadrului didactic de a cunoaște și evalua particularitățile psihoindividuale ale
copiilor/elevilor cu care lucrează, caracteristicile fizice și psihice ale vârstei, capacitatea de învățare
a fiecărui copil, constituie o premisă majoră pentru proiectarea eficientă a activității. În acest
context, cadrul didactic devine un bun facilitator și bun organizator al unui mediu de învățare
incluziv adaptat nevoilor și particularităților individuale de dezvoltare ale copilului.
Selectarea strategiilor de predare-învățare-evaluare este stabilită de: tipul de inteligență,stilul de învățare ale elevilor/copiilor, conținuturile și finalitățile de învățare. Cunoașterea
dominantei stilului de învățare al elevului oferă posibilitate cadrului didactic de a individualiza
procesul didactic prin adaptarea stilului de predare, alegerea strategiilor didactice, a sarcinilor deînvățare, a materialelor didactice cu scopul de a stimula învățarea elevilor. Totodată, aplicândstrategii didactice compatibile cu stilul de învățare, cadrele didactice îi ajută pe elevi să-și cunoascăși să-și dezvolte propriile înclinații, talente, să manifeste tot ce au mai bun în domeniul lor deexcelență.
Procesul de individualizare a strategiilor didactice și a activităților instructiv-educative pun
accentul pe învățarea prin joc, prin descoperire, prin receptare, prin cooperare, imitație sau repetiție
în funcție de nevoile individuale ale fiecărui copil. Elevii/copiii pot fi incluși în activități variate deînvățare, atât individual cât și în perechi sau grupuri mici.
În organizarea și desfășurare procesului educațional, individualizat selectarea și/sau
combinarea strategiilor de predare-învățare se va realiza în baza principiilor curriculare, aconținuturilor de învățare și finalităților stabilite, inclusiv modificate. Cadrul didactic poate
intervine cu diverse strategii care susține și facilitează învățarea copilului cu CES, pentru a diminua
sau depăși dificultățile cu care se confruntă, prin intermediul: individualizării procesului
educațional; selectarea și combinarea adecvată a strategiilor didactice; ajustarea obiectivelor,conținuturilor; elaborarea planului educațional individualizat, adaptând ritmul de predare și
volumul materiei, adaptând metodele de lucru la stilul de învățare și potențialul copilului, învederea satisfacerii necesităților individuale de învățare ale fiecărui copilului.
Strategii didactice pentru copiii/elevii cu deficiențe de auzÎn cazul copiilor cu deficiență de auz se recomandă aplicarea strategiilor didactice care vorține cont de: particularităţile de vârstă ale copilului, nivelul cognitiv de dezvoltare, gradul pierderiiauditive, nivelul comunicării orale și al limbajului general, particularitățile intelectuale. Astfel
7

activitățile didactice trebuie să se bazeze pe îmbinarea strategiilor didactice care au rolul dedezvoltare/compensare/recuperare, valorificând posibilitățile auditive și verbale ale copilului.
În procesul de predare-învățare-evaluare cadrele didactice vor ține cont de următoarele strategii:● Organizarea clasei/grupei de elevi în modul în care copilul/elevul cu deficienţe de auz să fieașezat în proximitatea cadrului didactic la o distanță de 0,6 – 1,5 metri, pentru a-i oferi
posibilitatea copilului să citească labial mesajul (după mișcarea buzelor).
● Reducerea gălăgiei, ecoului, zgomotului de fundal în încăpere, aplicarea unor benzi de fetru
pe scaun, covoare pe podea sau perete. Iluminarea încăperii, reglarea poziţiei faţă de lumină.
● Selectarea şi adaptarea strategiilor didactice adecvate situaţiei educaţionale a
copilului/elevului, conform particularităţilor individuale de dezvoltare şi potenţialului
acestuia.
● Utilizarea metodelor intuitive: demonstrarea, prezentarea grafică şi a imaginilor pentru
ilustrarea conţinuturilor de învăţare, utilizarea TIC și a platformelor educaționale etc.
● Aplicarea echipamentelor specializate pentru eficientizarea procesului de comunicare:aparate fonoamplificatoare, sistemul FM, transmițătorul FM care ajută copilul/elevul încapacitatea de a transmite și înțelege mesajul verbal.
● Utilizarea mijloacelor vizuale, imagini, fotografii, materiale video asigurate cu subtitrare, iardacă aceasta lipsește se recomandă ca mesajul să fie transmis de către un interpret, elevul
poate înregistra lecția.
● Adaptarea stilului de predare a cadrului didactic la stilul de învățare(de ex:, vizual, auditiv,
kinestezic-tactil) al copilului/elevului.
● Transmiterea mesajului într-un limbaj accesibil, corespunzător nivelului comunicării
copilului/elevului, folosind o exprimare clară, fără a striga și exagera cu mișcarea buzelor. În
cazul în care copilul/elevul nu înțelege mesajul comunicat, cadrul didactic va repetaşi
reformula mesajul în cuvinte cât mai simple şi uşor de înţeles.
● Stabilirea și menținerea contactului vizual în comunicarea cu copilul/elevul, în activitățile degrupă/clasă. Se recomandă să vorbiţi mereu cu faţa la copil şi să nu vă mişcaţi prin sală în
timp ce vorbiţi sau scrieţi pe tablă.
● Încurajarea copilului/elevului să vorbească, să adreseze întrebări,motivarea şi implicarea
copilului/elevului să participe la activități de grup, jocuri de rol, jocuri didactice, excursii
etc.
● Verificarea și asigurarea funcționalității aparatului auditiv. Comunicarea cu părinții pentru
asigurarea igienii aparatului auditiv și verificarea performanţei bateriilor.
Strategii didactice pentru copiii/elevii cu deficiențe de vedere
Pentru a favoriza interacțiunea și participarea copiilor/elevilor cu deficiențe de vedere laactivitățile instructiv-educative, cadrul didactic trebuie să acorde o atenție deosebită
copiilor/elevilor adaptând mediul, oferta educaţională, mijloacele de lucru, conținutul sarcinilor,
modul de prezentare, conform vârstei, nevoilor și potenţialului copiilor/elevilor, aplicândurmătoarele strategii:Poziționarea copiilor cu deficiențe de vedere în bancă sau la masa de lucru departe desursele de lumină, preferabil în primele rânduri, în fața clasei.
 Familiarizarea copiilor/elevilor cu spațiul școlii/grădiniței (a clasei/grupei), cu materialele
didactice (locurile unde necesită o atenție deosebită: scări, teren de joacă), anunţarea
prealabilă despre schimbările în spațiul clasei/grupei.
● Oferirea instrucţiuni copilului/elevului utilizând adresarea pe nume, pentru a-i atrage atenţia
şi a-i oferi timp suplimentar şi reacţia de răspuns.
8

● Utilizarea în procesul instructiv-educativ a tehnicilor asistive pentru a consolida
performanțele de învățare, comunicare, mobilitate, de ex.: cititoare de ecran, lupă electronică
pentru citire, dispozitiv de mărie/monitor, a mijloacelor de amplificare optică, aplicațiile derecunoașterea textului, afișajul Braille, magnificatorul de ecran.
● Familiarizarea și utilizarea instrumentelor non-optice: stilouri şi pixuri speciale, care produc
litere marcate puternic; suporturi speciale pentru cărţi; acetatul, de preferinţă galben, careînnegreşte scrierea şi ameliorează contrastul şi lămpile cu posibilitate de control asupraintensităţii luminii;● Adaptarea materialelor și sarcinilor didactice: tipărirea textelor cu caractere mari și efecte
vizuale în timpul procesului de citire, respectarea contrastului; negru pe alb; folosirea
liniilor îngroșate; utilizarea unei săgeți sau rigle de citire, lupe, ochelari; folosirea
materialelor grafice în relief, sau asociate cu semne sonore, în limbaj Braille (în cazul
copiilor nevăzători) utilizarea expresiilor verbale și nonverbale (ex: atingerea pe umăr);cărți accesibile în format DAISY (Digital Accessible Information System);scrierea clară petablă a notițelor însoțită de mesaje verbale sau tactile, trebuie descris în detaliu oriceaspect vizual semnificativ.
● Dozarea echilibrată a sarcinilor și oferirea timpului suplimentar pentru realizarea sarcinii.
● Antrenarea şi reeducarea percepţiei vizuale se realizează în corelaţie cu valorificarea altor
modalităţi receptive şi în primul rând cu cea tactil-kinestezică;● Alternarea eficientă a formelor de organizare a procesului educațional (frontal, în grup, înperechi și individual)şi utilizarea metodelor activ-participative. Antrenarea elevului înactivităţi în care să îşi pună în valoare abilităţile intelectuale, de comunicare şi relaţionare.
Strategii didactice pentru copiii/elevii cu întârziere/deficiență mintală/intelectuală/dificultăți severe de învățare
În cazul copiilor/elevilor cu dizabilități mintale/intelectuale/dificultăți severe de învățare
cadrele didactice pot utiliza următoarele strategii didactice:● Pregătirea spaţiului în care lucrează copilul/elevul şi reducerea numărului de obiecte dinanturaj care ar putea sustrage atenţia în procesul de învăţare. Obiectele pot fi păstrate într-olădiţă, un sertar, un dulap sau oricare alt spaţiu potrivit.
● Stabilirea contactului vizual cu copilul/elevul în procesul de predare-învăţare-evaluare,
pentru a ne asigura că copilul arecepţionat şi a înțeles sarcina oferită.
● Structurarea sarcinii și activității de învățare în pași mici, de la simplu la compus, cu
explicații verbale de exemplificare, şi/sau prezentarea modelelor cu folosirea imaginilor,
obiectelor. Utilizarea limbajului simplu şi ușor de înțeles, formularea instrucţiunilor clar,
scurt şi folosite în mod consecvent, crescând treptat complexitatea acestora.
● Folosirea orarului vizual, pictogramele, demonstrațiile, prin care se arată copilului/elevului
cum trebuie să facă (prin imitare-repetare). Îndrumarea directă a copilului (mână pestemână) și însoțirea mișcărilor cu propoziții simple, reducerea treptată a gradului de ghidare
din partea adultului.
● Elaborarea și implementarea orarului de lucru sau ,,Harta zilei” ,,Calendarul zilnic”, pentru a
planifica, structura durata și succesiunea activităților. Dozarea echilibrată a sarcinilor și
oferirea timpului suplimentar pentru realizarea acestora.
● Folosirea suporturilor concrete (obiecte, imagini) şi auxiliare care susţine concentrarea şi arconduce la finalizarea sarcinii/activităţii.
● Oferirea imediată a feedback-ului cu privire la activitatea realizată şi comportamentul
pozitiv.
● Poziționarea copilului în clasă/grupă în proximitatea cadrului didactic, pentru a-i oferi
ajutor, susținere și monitorizare în timpul activităților.
9Strategii didactice pentru copiii/elevii cu tulburări din spectrul autist (TSA)
Pentru copiii/elevii cu TSA în procesul de învățare, dar și în procesul de socializare șirelaționare se pot aplica următoarele strategii:● Asigurarea unui mediu de învăţare confortabil pentru copilul/elevul cu TSA prin utilizarea
unui orar predictibil al activităţilor zilnice şi al rutinelor, inclusiv folosind imagini.
● Adaptarea și structurarea materialelor didactice conform nivelului de înțelegere și acapacității de comunicare, prin utilizarea metodelor de comunicare alternativă (imagini,simboluri), oferind posibilitate copilului/elevului să inițieze un act de comunicare.
● Utilizarea în procesul de predare-învățare a principiului Premack, aplicând sintagma ,,Maiîntâi...apoi…”.
● Structurarea sarcinilor în pași mici, concreți: Ce trebuie de făcut?, În cât timp trebuie să facăacest lucru?, Care este ordinea activităților?, Când este pauza?, Ce urmează?
● Structurarea timpului (previzibilitate: prezentarea vizuală a succesiunii activităţilor,
explicarea evenimentelor viitoare, clasificarea în fragmente clare, înţelegerea structurii
proceselor diferite ca timp).
● Structurarea materialului (păstrarea materialelor în containere, clasificarea cantităţii dematerial oferit, vizualizarea funcţionalităţii: de ce material am nevoie în care fază aprocesului unei activităţi?).
● Menținerea unui ritm al vorbirii lent, pentru a permite receptarea informației și oferirearăspunsului de către copilul/elevul cu TSA. Se recomandă formularea propozițiilor
afirmative, simple (de ex:, „Arată”, ,,Așază-te”).
● Elaborarea și aplicarea orarului vizual cu stabilirea regulilor, într-un limbaj simplu, evitândnegațiile,axându-ne pe comportamentul dorit. Se recomandă ignorarea comportamentului
nedorit al copilului atunci când acesta încearcă intenţionat să atragă atenţia, evitândrepetarea acestor comportamente.
● Aplicarea programelor de recompensă utilizate la întreținerea comportamentelor învățate.
Copilul/elevul va putea beneficia de recompensă la sfârșitul activității dacă a oferit unrăspuns corect.
● Asigurarea siguranței și predictibilității în spațiul de lucru al copilului cu TSA: locul său
constant (de regulă, nu la fereastră, ușă), care-i oferă un simț sporit al siguranței și protecției;aceleași persoane cu care intră în contact; obiectele, rechizitele cu care este obișnuit să
lucreze. Reducerea distractorilor în preajmă sau sală de grupă/clasă, pentru a nu-i distrageatenția copilului.
Strategii didactice pentru copiii cu tulburări de comportamentÎn organizarea și desfășurarea procesului educațional al copiilor/elevilor cu tulburări decomportament, cadrele didactice vor pune accentul pe prevenirea comportamentelor provocatoare,înţelegerea motivelor acestora, observarea şi monitorizarea comportamentului în contexte diferite şivalorificarea potenţialului, abilităţilor şi calităţilor copilului/elevului. Sepot utiliza următoarele
strategii:● Organizarea unui mediu de învăţare liniştit prin reducerea amplificatorilor vizuali şi auditivi.
Menţinerea unui echilibru între activităţile de muncă şi cele de odihnă cu aplicarea tehnicilor
de relaxare.
● Elaborarea unui program de management al comportamentului care să întărească
comportamentele pozitive şi să influenţeze copilul/elevul pentru a-şi schimba
comportamentele dezadaptative.
● Stabilirea unui set de reguli ale grupei/clasei (de ex: aşteptăm rândul, vorbim frumos cu
colegii etc.) care trebuie reamintite frecvent, eventual repetate cu voce tare. Se recomandă
10

●
●

●

●

●
●

●
●

aplicarea aceluiaşi set de cerinţe unice de către toate cadrele didactice care predau lagrupă/clasă.
Implicarea copilului/elevului în activități de cooperare, comunicare, interactive, sociale în
care poate să se afirme, să interacționeze și comunice pozitiv cu semenii.
Structurarea și prezentarea sarcinilor clare, structurate, scurte și repetarea sarcinii lanecesitate, să combine activități alternative și să conțină pauze. Prezentarea instrucțiunilor
pe secvențe mici de comportament: oferiți mai întâi instrucțiunea, apoi așteptați copilul/
elevul să execute sarcina, iar dacă copilul/elevul reușește să execute, lăudați-l verbal princuvinte motivaționale ,,Bravo!, Ai reușit!, Super!”, oferindu-i recompensă.
Folosirea tonalității vocii, expresia feţei, enunţurile simple şi scurte pentru exprimarea
dezaprobării în legătură cu comportamentul copilului/ elevului. Se recomandă acordarea
feedback-ului imediat la comportamentul copilului/elevului, fie că vorbim despre o laudă
verbală, sau despre o recompensă fizică. În acest fel, veți avea control asupracomportamentului lui prin aplicarea consecințelor imediat.
Implicarea copilului/elevului în sarcini alternative, care să fie schimbate cât mai des posibilși să presupună multă mișcare în cazurile în care este realizabil acest lucru. Valorificarea
copilului/elevului pe parcursul lecţiei(de ex: ştersul tablei, repartizarea fișelor de lucru
colegilor etc), astfel focusându-și energia spre un comportament pozitiv/adecvat.
Captarea şi menţinerea atenţiei copilului/elevului, folosind elementele nonverbale şi
paraverbale (gesturi, mimică, modulaţiile şi accentul vocii).
Folosirea și aplicarea unui sistem de recompense cu steluțe, jetoane, abțibilduri, atunci cândcopilul/elevul a manifestat un comportament dorit, pozitiv, iar recompensele se utilizează în
mod echilibrat, nu exagerat, astfel încât să nu-și piardă sensul și valoarea. Aprecierea șistimularea punctelor forte în loc de centrarea pe punctele vulnerabile, slabe ale copilului/
elevului.
Manifestarea unei atitudini tolerante/înţelegătoare faţă de comportamentele necontrolate,ajutând copilul să se autodirijeze.
Poziționarea strategică a locului copilului/elevului în clasă/grupă, aproape de cadrul didactic(departe de geam, ușă pentru a nu-i sustrage atenția).

MANAGEMENTUL ACTIVITĂȚII SERVICIULUI DE ASISTENȚĂPSIHOPEDAGOGICĂ ÎN ASIGURAREA INCLUZIUNII EDUCAȚIONALE
Managementul educațional presupune procesul de proiectare, organizare, coordonare,evaluare, reglare a elementelor activității educaționale, a resurselor ei, prin intermediul cărora se
asigură realizarea obiectivelor sistemului educațional. Din perspectiva managementului educației
incluzive acesta este structurat pe niveluri, în care se regăsesc autoritățile, instituțiile, structurile șiserviciile cu atribuții în domeniu, precum și specialiștii-parte a acestor entități. Fiecare
instituție/structură trebuie să aibă o viziune clară asupra locului și rolului său în dezvoltarea șipromovarea educației incluzive și asupra poziției sale în raport cu alți actanți în procesul
educațional.
Pentru asigurarea unei dezvoltări durabile a instituției este necesară, pentru început, analiza
situației reale existente la nivel de sistem, cu stabilirea necesităților beneficiarilor și a schimbărilor
ce urmează să fie realizate pentru a satisface aceste necesități.
Serviciul de asistență psihopedagogică
În vederea organizării şi monitorizării procesului educaţional pentru copiii/elevii cu cerinţe
educaţionale speciale din instituţiile de învăţământ general la nivel de raion/municipiu, serviciile deasistenţă psihopedagogică: realizează procesul de evaluare/reevaluare complexă a dezvoltării copilului/elevului,conform periodicităţii stabilite pentru asigurarea incluziunii educaționale;

11




















identifică cerințele educaționale speciale și elaborează recomandări privind măsurile deintervenţie şi serviciile de suport adresate copiilor/elevilor cu CES, în funcţie de necesitățile
lor specifice;emit recomandări privind formele de incluziune a copilului (totală, parţială, ocazională, ladistanță) şi organizarea instruirii individuale a copiilor la domiciliu. În acest sens, se va ținecont de situația copilului, starea de sănătate și/sau nivelul de dezvoltare, perioada deadaptare, evoluția cazului, posibilitățile de organizare a activităților etc. În dependență denecesitățile de asistență identificate, se planifică diverse activități/intervenții;acordă asistenţă psihopedagogică, logopedică, psihologică, precum şi alte servicii, după caz,copilului/elevului cu CES/dizabilități prioritar inclus în instituţiile care nu dispun de servicii
specializate;oferă suport metodologic privind asistenţa psihopedagogică şi consilierea psihologică
instituţiilor de învățământ general, precum şi altor instituţii implicate în realizarea
intervenţiilor menite să soluționeze situațiile/problemele cu care se confruntă copiii/elevii;
colaborează cu comisiile multidisciplinare intrașcolare/instituționale din instituţiile deînvățământ în vederea evaluării/reevaluării copiilor, organizării procesului educațional
individualizat la nivel instituțional şi monitorizării situației educaționale a acestora;
monitorizează cuprinderea în procesul educaţional a tuturor copiilor/elevilor cu cerinţe
educaţionale speciale, conform modelelor selectate de instituţie, în vederea excluderii
marginalizării, discriminării şi prevenirii abandonului şcolar;
identifică soluții optime în comun cu reprezentanții APL, OLSDÎ, administrația instituției deînvățământ, părinții/reprezentanții legali privind situaţia copiilor/elevilor cu dizabilități
severe care nu au fost cuprinși în procesul educațional în anul de studii 2020-2021;
monitorizează calitatea organizării procesului educaţional incluziv și a procesului deconsolidare/recuperare a obiectivelor planificate în perioada de instruire la distanță pentru
copiii/elevii cu CES;
monitorizează, evaluează şi supervizează activitatea specialiştilor implicaţi în procesul
educațional incluziv, cadru didactic de sprijin, psiholog, logoped, psihopedagog, alțispecialiști care asistă copilului/elevul cu CES/dizabilități;realizează activităţi de formare continuă a cadrelor didactice/cadrelor didactice de sprijin,
cadrelor de conducere şi specialiştilor care asistă copiii/elevii din instituţie privindorganizarea procesului educaţional individualizat, identificând nevoile de formare
profesională;acordă suport metodologic cadrelor de conducere, cadrelor didactice privind prevenirea și
combaterea violenţei în mediul educațional şi intervenţia promptă în situaţiile de conflict(formarea abilităţilor de comunicare asertivă şi relaţionare constructivă cu copiii/elevii,părinţii/reprezentanţii
legali;distingerea
formelordeviolenţă
fizică,psihologică/emoţională şi a oricărei altei forme de discriminare, strategii de intervenție);conlucrează cu coordonatorul raional/municipal pentru protecţia drepturilor copilului şi
realizează acţiuni în comun, de prevenire și combatere a abuzului/violenței, neglijării,exploatării și traficului copilului;colaborează cu familia copilului/elevului cu CES în vederea asigurării transferului deinformații privind educația și dezvoltarea copilului/elevului și informarea acestora referitor
la comunicarea și conlucrarea cu instituția de învățământ privind cazurile problemă pentru acoordona acțiunile și adopta o strategie unificată de acțiune, cu abordarea individualizată afiecărui caz;realizează activități de orientare și ghidare în carieră și de planificare a tranziției
copilului/elevului cu cerințe educaționale speciale prin oferirea de sprijin pentru toți actorii
educaționali, elevi și părinții acestora, înainte, în timpul și după perioada de tranziție.
MANAGEMENTUL ÎNVĂŢĂMÂNTULUI GENERAL PUBLIC ŞI PRIVAT
12

La nivelul instituţiei de învăţământ general public și privat funcţionează:a) consiliul de administraţie al instituţiei de învăţământ, cu rol de decizie în domeniul
administrativ;b) consiliul profesoral, cu rol de decizie în domeniul educaţional;c) personalul de conducere al instituţiei de învăţământ general cu rol de management
educaţional;d) comisia multidisciplinară intraşcolară (CMI), cu rol de coordonare generală a incluziunii
educaţionale a copiilor/elevilor cu CES în instituția de învățământ;e) echipa de elaborare a Planului educațional individualizat (PEI), cu rol de elaborare/revizuire/actualizare a Planului educațional individualizat.
Roluri şi responsabilităţi la nivel de structuri/servicii instituționale:
Consiliul de administrație:● examinează și avizează lista nominală a copiilor/elevilor cu cerințe educaționale speciale
recomandată de Serviciul raional/municipal de asistență psihopedagogică;● discută/examinează principalele bariere și provocări care ar putea împiedica participarea
copiilor/elevilor cu CES la ore/activități, inclusiv impedimente în organizarea procesului
educațional individualizat (constrângeri organizatorice, didactice, bugetare, resurse umane,materiale, metodologice, didactice), asigurând transparență și corectitudinea valorificării
acestora;● analizează propunerile privind crearea și asigurarea funcționalității structurilor și de suport
individualizat pentru copiii/elevii cu CES în instituție, conform necesităților (psiholog,
logoped, psihopedagog, cadru didactic de sprijin, alți specialiști de profil);● examinează și aprobă norma cadrului didactic de sprijin (CDS), conform necesităților și
recomandărilor Serviciului raional/municipal de asistență psihopedagogică;● identifică soluții optime pentru crearea/dotarea Centrului de resurse pentru educația
incluzivă, dotarea cu tehnologii informaționale și de comunicare, echipament specializat,
alimentație etc.).
Consiliul profesoral● discută și aprobă componența nominală a comisiei multidisciplinare intrașcolare, la început
de an de studii;● analizează propunerile CMI privind situația educațională a copiilor/elevilor cu CES din
instituție și aprobă Planurile educaţionale individualizate pentru fiecare copil/elev cu CES
și/sau modificările în urma revizuirii/actualizării PEI;
● examinează argumentele CMI şi aprobă condițiile de promovare a elevilor cu CES în clasaurmătoare și admiterea acestora la examenele de finalizare a nivelului de învățământ
corespunzător (pentru candidaţii la examenele de absolvire a învăţământului general) sau
testare naţională (pentru elevii care finalizează învăţământul primar);● decid asupra condiţiilor specifice în care va susţine examenul elevul cu CES (adaptareaspațiului, timp suplimentar, tehnologii asistive, desemnarea asistentului individual etc.),
conform prevederilor aprobate de MECC;● examinează şi confirmă necesitatea susținerii examenului/testării naționale prin proba deevaluare individualizată (test personalizat) a elevilor cu CES, care au parcurs disciplinele
conform curriculumului modificat;● examinează cererea părinţilor şi decid asupra neîncadrării elevului în sesiunea de examene(copii cu dizabilităţi severe);
Personalul de conducere (director, director adjunct)13

Personalul de conducere va asigura un management eficient privind organizarea procesului
educațional în instituția de învățământ și/sau la distanță, prin următoarele acțiuni:● elaborează planuri/strategii de dezvoltare instituțională care definesc politica instituției îndomeniul educației incluzive, prevederi referitoare la promovarea incluziunii educaționale în
instituția de învățământ și în afara acesteia;● creează/asigură condiții pentru incluziunea tuturor copiilor (dezvoltă structuri instituționaleși servicii de suport (educațional și non-educațional), aprobă componenţa CMI şi a echipelor
PEI;● asigură accesibilitatea instituției de învățământ/procesului educațional pentru toatecategoriile de copii/elevi și părinți;● organizează procesul educațional incluziv pentru a răspunde diverselor nevoi educaționale
ale copiilor/elevilor în instituție/la distanță. În scopul prevenirii excluderii, marginalizării
copiilor/elevilor cu dizabilităţi severe, se va atrage o atenție sporităformei de incluziune
recomandată de SAP pentru copil/elev și dozarea timpului de aflare în instituție;● examinează specificul necesităților copiilor cu CES și asigură formarea cadrelor didactice învederea realizării unui demers educațional individualizat de calitate;● organizează procesul educaţional pentru copiii/elevii cu CES/dizabilităţi severe și nevoi
complexe cu instruire la domiciliu, în corespundere cu prevederile instrucţiunii;● dezvoltă și consolidează parteneriatele educaționale cu diferite structuri/servicii de protecție
a copilului/elevului (educație, sănătate, protecție, social etc.);● asigură managementul grupei/clasei de copii/elevi atât prin monitorizarea procesului depredare-învățare-evaluare, cât și prin documentarea/informarea privind grupul de copii/elevi,
nivelul de dezvoltare al fiecărui copil/elev, nivelul achiziții/competențe al acestora la un
moment dat, relațiile dintre copii și identificarea diferitor oportunități de intervenție și deluare a deciziilor;● asigură securitatea și protecția vieții și sănătății copiilor/elevilor prin formarea unuicomportament responsabil, inclusiv prevenirea formelor de violență asupra copilului(învăţarea şi respectarea regulilor de circulaţie rutieră, a regulilor de comportament
adecvat în cadrul situaţiilor excepționale, acordarea primului ajutor, siguranța online,
raportarea/sesizarea cazurilor de violență);● asigură condițiile pentru susținerea examenului, conform necesităților elevului;● desfăşoară programe de informare-educare-comunicare şi sensibilizare publică.
Comisia multidisciplinară intraşcolară/instituțională (CMI)● repartizează responsabilitățile între membrii Comisiei multidisciplinare intrașcolare conform
resurselor disponibile (umane, materiale și de timp), la prima ședință a CMI, cu includerea
sarcinilor delegate în Procesul-verbal;● perfectează documentația în corespundere cu prevederile Regulamentului-cadru al Comisiei
multidisciplinare intrașcolare (care vizează managementul CMI, evidența copiilor/elevilor
cu CES, activitatea structurilor/serviciilor de suport, procesul PEI);● elaborează Planul/Raportul anual de activitate, ca parte a Planului/Raportului anual deactivitate a instituției, aprobat de Consiliul profesoral și directorul instituției, coordonat cu
reprezentanții SAP;
● realizează evaluarea inițială/reevaluarea copiilor/elevilor care prezintă semne de risc privind
problemele de dezvoltare și referă copiii/elevii care atestă dificultăți de învățare, problemede dezvoltare și comportament la Serviciul raional/municipal de asistență psihopedagogică;● informează părinții/reprezentanții legali privind rezultatele evaluării inițiale și necesitateaorganizării evaluării complexe a dezvoltării copilului de către specialiștii SAP;
● organizează și coordonează asistența individualizată a copiilor/elevilor cu CES (la ore și în
CREI, conform orarului și planului de asistență per fiecare copil/elev cu CES);
14

● coordonează și monitorizează activitatea structurilor și serviciilor de suport (cadru didacticde sprijin, psiholog, logoped, psihopedagog) pentru copiii/elevii cu CES pentru asigurarea
calității și managementului eficient;● identifică necesitățile de formare a cadrelor didactice și specialiștilor din instituție și acordă
asistență metodologică privind implementarea actelor normative și metodologice îndomeniul educației incluzive (elaborarea PEI/curriculum individualizat, testele
individualizate, particularitățile copiilor per categorii CES, strategii didactice deindividualizare a procesului educațional etc.);● identifică potențialii parteneri educaționali și lansează inițiative de parteneriat în domeniul
asigurării dreptului la educație și protecție a copiilor/elevilor cu CES;
● dezvoltă programe de educație parentală, planifică și organizează reuniuni ale părinților
(școala/academia/clubul părinților etc.).;● monitorizează situația educațională a copiilor/elevilor cu CES, identificând situațiile
vulnerabile care pot interveni în organizarea procesului educațional de calitate.
Echipa de elaborare a Planului educațional individualizat (PEI)
Fiecare membru al echipei PEI, inclusiv părinții/reprezentanții legali ai copilului, în funcție dedomeniul de activitate/disciplina predată, realizează sarcinile, precizate și coordonate, pe tot
parcursul procesului PEI.
Președintele CMI (directorul/directorul adjunct pentru instruire)






înaintează directorului instituției propuneri privind componența nominală a echipelor deelaborare și realizare a Planului educațional individualizat pentru fiecare copil cu CES;
aprobă prin ordinul directorului instituției de învățământ componența echipelor PEI, laînceputul fiecărui an de studii;
desemnează responsabilul de coordonarea activității de elaborare/realizare/revizuire/actualizare a Planul educațional individualizat, de regulă, dirigintele sau CDS;
monitorizează procesul de planificare, evaluare, elaborare a PEI și respectarea
recomandărilor SAP;
asigură examinarea și aprobarea PEI în cadrul Consiliului profesoral al instituției.

Cadrele didactice la clasă







evaluează la început de an școlar competențele copilului/elevului cu CES în materia destudiu, pentru a proiecta şi realiza adaptările şi/sau modificările curriculare la disciplina destudiu (finalități modificate, conținuturi curriculare selectate/modificate, adaptări
curriculare, strategii de predare- învățare- evaluare adaptate), asigurând progres în
dezvoltarea copiilor;
selectează/adaptează strategiile de predare-învățare-evaluare în funcție de clasă, de cerințele
educaționale ale elevilor, de finalități și conținuturi pentru a asigura progresul în raport cu
finalitățile planificate;selectează/adaptează strategiile/metodele de evaluare sumative la fiecare unitate de învățare,diversificate în funcție de situația copilului (oral, scris, test/eseu etc.);
elaborează și utilizează materiale didactice ajutătoare (suporturi didactice: fișe, imagini,postere; echipament specializat etc.);organizează procesul de învățare pentru copiii/elevii cu cerințe educaționale speciale înconlucrare cu cadrul didactic de sprijin, alți specialiști și asigurarea transferului
informațional din cadrul activităților specializate (logopedice, psihologice) în context
general în cadrul disciplinelor școlare și viceversa, coordonarea acțiunilor cu specialiștii;15

elaborează proba/testul de evaluare individualizată pentru elevii cu CES care au învățat
conform curriculumului modificat, ce permite măsurarea și aprecierea nivelului decompetențe achiziționate de elev, și se stabilește conform cerințelor generale de elaborare aunui test.

Dirigintele









acumulează şi comunica echipei PEI, comisiei multidisciplinare intrașcolare informaţii
relevante privind punctele forte, interesele și necesitățile copiilor/elevilor cu CES, la începutși pe parcursul anului de studii;
examinează, împreună cu cadrele didactice la disciplinele de studii, specialiştii care asistă
copiii/elevii cu CES, la începutul fiecărui semestru, nivelul de atingere a finalităţilor/
competenţelor planificate în curriculum individualizat şi per domenii de dezvoltare;coordonează procesul de elaborare/realizare/actualizare/revizuire semestrială a Planului
educațional individualizat pentru elevul cu CES;
realizează în comun cu cadrele didactice, cadrele de conducere, specialiștii care asistă
copiii/elevii cu cerințe educaționale speciale, activități de orientare și ghidare în carieră și deplanificare a tranziției (dezvoltarea intereselor și înclinațiilor elevului, formarea șivalorificarea abilităților funcționale aplicate, colaborarea intersectorială între instituții șiserviciile de consiliere și ghidare în carieră, organizarea de vizite, excursii în instituții deînvățământ profesional tehnic, întreprinderi etc.).
menține legătura cu părinții/reprezentanții copilului privind consolidarea și asigurarea
continuității demersului educațional și non-educațional demarat de personalul instituției,oferind acasă copilului posibilități pentru dezvoltare și aplicare în practică a competențelor
achiziționate;
monitorizează situaţia educaţională a copiilor/elevilor cu CES, bunăstării fizice șiemoționale a copiilor și implicarea acestora în procesul educațional, pe parcursul anului destudii 2021-2022.

Cadrul didactic de sprijin și specialiștii de profil (psiholog, logoped, psihopedagog, alți specialiști
care asistă copilul)







planifică și realizează asistența individualizată a copilului/elevului cu CES (la clasă, CREI)
conform orarului, planului de asistență;elaborează și implementează planul de intervenție individualizat per domenii de dezvoltare(cognitiv, fizic/ neuromotor, limbaj și comunicare, socio-emoțional, comportament
adaptativ), conform necesităților copilului/elevului cu CES;
evaluează/reevaluează progresul în dezvoltarea copilului și adaptează planul de asistență
conform potențialului și necesităților copilului;organizează activități de informare/formare și campanii de sensibilizare a comunității
educaționale, inclusiv copii/elevi și părinți/reprezentanți legali, identificând necesitățile per
instituție;monitorizează progresele/regresele copilului/elevului cu CES și conlucrează cu cadrele
didactice, alți specialiști care asistă copilul pentru asigurarea atingerii finalităților deînvățare descrise în PEI;
colaborează cu părinții copilului/elevului cu CES și propune recomandări de implicare în
procesul educațional, inclusiv deciziile vizând programele de abilitare/reabilitare continuă adezvoltări copilului.

ASIGURAREA DIDACTICĂ
Suportul metodologic în demersul educațional, recomandat cadrelor didactice și cadrelor deconducere pentru studiul individual și orientare în activitatea didactică și managerială:16

1. BALAN V., BORTĂ L., BOTNARI V., BULAT G., EFTODI, A., etc. Educaţia incluzivă.
Unitate de curs. Ediţie revăzută şi completată. Chişinău: Bons Offices, 2017.
2. BUDAN M., VASIAN T., CUCER A., CARA A. Orientarea părinţilor în educaţia copiilor
cu cerinţe educaţionale speciale. Ghid metodologic, ordinul Ministerului Educației, Culturii
și Cercetării nr.470 din 25.05.2020.
3. BULAT G., GÎNU D., RUSU N. Evaluarea dezvoltării copilului. Ghid metodologic.
Chişinău: Bons Offices, 2015. Ordinul Ministerului Educației nr.158 din 23.03.2015.
4. BULAT G., RUSU N. Suportul educațional. Asistența copiilor cu cerințe educaționale
speciale. Ghid metodologic. Chişinău: Bons Offices, 2015. Ordinul Ministerului Educației
nr.158 din 23.03.2015.
5. CURILOV S., GUZUN O., INGER Ch., LUNGU T., PARA A., VLĂDICESCU A.
Incluziunea educațională a copiilor cu autism. Ghid metodologic. Chişinău, 2017. Ordinul
Ministerului Educației, nr. 671 din 01.08.2017.
6. EFTODI A., CAZAC A., FILIP G., GALBEN S. Individualizarea procesului educaţional
prin adaptări curriculare. Ghid metodologic. Chişinău: Tipografia Centrală, 2017.
7. EFTODI., GALBEN S. BUDAN M., BÎLICI M. Planul educațional individualizat.
Structura-model şi ghidul de implementare. Ediţie revizuită şi adaptată, Chişinău, 2017,
Ordinul Ministerului Educației nr. 671 din 01 august 2017.
8. NICOLUSSI-SpiB B., BRÎNZA A., BULICANU M., FRUNZE O. Incluziunea educaţională
a copiilor cu deficienţe de vedere. Ghid metodologic. Chişinău, 2018. Ordinul Ministerului
Educației, Culturii și Cercetării nr. 792 din 25.05.2018.
9. SCHONAUER S., BULICANU M. Incluziunea educaţională a copiilor cu deficienţe de auz.
Ghid metodologic. Chişinău, 2018. Ordinul Ministerului Educației, Culturii și Cercetării nr.
792 din 25.05.2018.

Viorica MARȚ, consultant principal, Direcţia învăţământ general,
Ministerul Educaţiei și Cercetării
Tatiana LUNGU, psiholog, director adjunct, Centrul Republican deAsistență Psihopedagogică
Inga GROSU, psihopedagog, Centrul Republican deAsistență PsihopedagogicăAngela ȘINCOVICI, șef, Serviciul raional de asistență
psihopedagogică Ialoveni

17