1Anexă la Ordinul MECC
nr.965 din 22 iunie 2018МЕТОДИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ ПО ПРЕПОДАВАНЕ НА БЪЛГАРСКИЯ ЕЗИК ИЛИТЕРАТУРА (2018-2019 учебна година)Образователният процес по български език и литература през 2018 - 2019 учебна
година ще се осъществява в съответствие с Учебния план за начално, гимназиално илицейско образование за 2018 -2019 учебна година и други нормативни документи, издадениот Министерството на образованието, културата и изследванията на Република Молдова.
Основният нормативен документ за преподаване на българския език и литература еУчилищният курикулум за 1–4, 5–9, 10–12 клас.
Цели на образователния процес в съответствие с модернизирания курикулум побългарски език и литература
Основен момент в модернизираните курикулуми по български език и литература заначална, гимназиална и лицейска степен е структурирането им чрез компетентностния
подход (компетенции). Под компетенции следва да се разбира интегрирана съвкупност отзнания, умения, навици и ценностни отношения, хармонизирани с възрастовите особеностии познавателните възможности на учениците. Курикулумите по български език илитература за начален етап, гимназия и лицей посочват базовите и специфичнитекомпетенции, както и логиката на формирането им, учебното съдържание и препоръчаните
дейности за тяхното постигане в съответствие със стандартите.
Функционално курикулумът е свързан с изработването на годишен учебен план отвсеки учител по български език и литература. Учителят изработва своето основно
ръководство за работа, ръководейки се от курикулума, като избира от предписанията
максимално съответстващи на условията, при които той работи: езикова среда, статут напредмета български език и литература в конкретното училище, наличие или отсъствие нанепрекъснатост и последователност на работата за формиране на езиковата личност. Вдвусъставността на предмета (език и литература) се отчита спецификата на двете
съставящите: по-голямата определеност на езиковата система като знание, безусловно енеобходима за знаенето на езика като реч (писмена и устна), от една страна, и знаковатасъщност на литературното произведение, предполагаща разнообразни подходи за изява имоделиране на литературното възприятие на учениците. В курикулума се разписват

2максимум от възможности и варианти на целите и пътищата за постигането им, което не самоне ограничава творческия подход на учителя, но и предполага творчество в избора настратегията за преподаване и учене във всяка конкретна ситуация. Учителят има право дафиксира своето внимание върху онези дейности на учениците, които са целесъобразни отгледна точка на владеене на езика, духовните потребности и формиращите цели на предмета.
Негово е правото разумно да планира равнището на постигане на стандартите в единреализуем процес на педагогическо сътрудничество с учениците, както и съотношението начасовете между двете съставящи части на дисциплината – езика и литературата, където
учителят трябва да се съобразява с конкретната ситуация.
Родноезиковото обучение в молдовските училища с българския контингент учещи
предполага съобразяването с формиращия характер на съвременното образование ипревръщането на ученика в субект на обучението, отчитане на спецификата наобразователната система в Република Молдова, културните взаимодействия и различнитестепени на владеене на езика.
Основната цел на организацията на обучението по родна словесност е създаване наусловия за развитие на хармонична личност – определена в своята етнокултурна идентичности открита за Диалога на културите.
Най-важното в езиковото обучение е ориентирането му към текста и чрез него къмзаниманията с езика като изразително-изобразително средство (за себеизразяване и разбиранена другия). Това се налага от полиезиковата и поликултурната ситуация в Републиката и отспецифичните условия на функционирането на българския език в Република Молдова. Приезиковото обучение следва да се съчетават системно-структурният и комуникативно-речевият
принципи, които да намират приложение в разнообразните дейности за работа върху текста ипри създаването насобствентекстот учениците. Принципно еспазването наинтердисциплинарната връзка с литературното обучение, като работата с художествения
текст да е целенасочена към пълноценното използване на българския език за разкриване набогатите му изразни възможности, за обогатяване на индивидуалния речников запас научениците и развитие на реалните им възможности да се себеизразяват с помощта набългарското слово. Учебното съдържание е насочено преди всичко към получаването назнания за стилистичните особености на словоупотреба, за текстовите структури и развитие нанавици за конструиране на текстове от различен стил в собствената писмена дейност,овладяване на книжовната форма на българския език чрез развитие на устната и писмена речна учениците. Също така принципно е да се работи в тясна взаимовръзка не само с

3Българската литература, приобщаваща учениците чрез художествените творби къмдуховното богатство на българите, но и с Историята, културата и традициите набългарския народ. Този предмет се преподава в рамките на 1 час седмично.
Учебни плановеВ соответствие с учебния план на Министерството на образованието, културата иизследването за 2018-2019 учебна година брой часове по предмета Български език илитература остава без изменения, като за всички училища с български контингент учещи сезапазват по 3 часа седмично. Само в лицейските класове от хуманитарен профил заБългарски език и литература се отвеждат по 4 часа седмично, докато в класове с реален
профил остават по 3 часа- за 1-4. клас (3 часа, интегриран курс)- за 5-9. клас (2 часа – език, 1 час – литература)- за 10-12. клас: 4 часа хуманитарен профил: 3 часа - литература, 1 час – език;3 часа реален профил: 2 часа – литература, 1 час – език.
Забележка: В 5. клас да се отведат часове за изучаване на Числително име.
В работещия днес курикулум по български език и литература по технически
причини беше изпусната тема «Числително име», докато в учебника за 5. клас, везиковата част, тази граматическа тема е представена и в теорията, и в задачите заприлагане на знанията в речта.
Предмет История, култура и традиции на българския народ се преподава врамките на 1 час седмично на български език от 1 до 9 клас. За начален етап е издаден
учебник за 1.-2. клас. Този учебник може да се използва като помагало също така и в 3. и 4.
клас. В отделни учебни заведения възможно е задълбочаване на етнокултурния компонент. Зацелта в училището се изработва индивидуален план, който се утвърждава в Министерствотона образованието, културата и изследването.
Забележка. Ако в класа има деца с специални образователни потребности,учителят трябва да адаптира предметния курикулум в съответствие с индивидуалните
особености на ученика и въз неговата основа да се изработи индивидуален учебен план(гледай: Образовательный учебный план, Сhişinău, 2012).
Учебно-методическо осигуряванеПрепоръчват се следните учебници по български език и литература:1. клас – И. Димитрова, Е. Дериволкова. Буквар «Светулка».Сhişinău,“Ştiinţa” 2010.

41. клас – Е. Рацеева, Н.Червенков, Е. Дериволкова, М. Драганова «Моите корени» Учебник поистория, култура и традиции на българския народ» 1.- 2. клас. Univers pedagogic. 2007.
2. клас – И. Димитрова, Е. Дериволкова. Български език за 2. клас.Сhişinău, “Ştiinţa” 2011.
2. клас – И. Димитрова, Е. Дериволкова. Български език за 2. клас.Сhişinău, “Сartier” 2015.
2. клас – Е. Рацеева, Н.Червенков, Е. Дериволкова, М. Драганова «Моите корени» Учебник поистория, култура и традиции на българския народ» 1. – 2. клас.Univers pedagogic. 2007.
3. клас– К. Демирева, Н. Кара, Н. Вълчева. Български език за 3.клас.Сhişinău, Cartier, 2008.
3. клас–М. Натина, Е. Дериволкова, Н. Кара, “Слънчева пътека» Читанка. Сhişinău, Cartier,2005.
3. клас – К. Демирева, Н. Кара, Н. Вълчева, М. Натина, Е. Дериволкова. Български език за 3
клас. Сhişinău, Cartier, 2012.
3. клас – К. Демирева, Н. Кара, Н. Вълчева, М. Натина, Е. Дериволкова. Български език за 3
клас. Сhişinău, Cartier, 2016.
4. клас - К. Демирева, Н.Кара, Н. Вълчева. Български език за 4. клас. Сhişinău, Cartier, 2008.
4. клас М. Натина, Е. Дериволкова, Н. Кара. «Къщичка на детство златно». Читанка, 2005.
4. клас - К. Демирева, Н.Кара, Н. Вълчева. Български език за 4. клас. Сhişinău, Cartier, 2017.
5.клас - К. Демирева, Н. Кара, Е. Рацеева, Л. Кавръкова. Български език и литература, за
5.клас. - Сhişinău, Cartier. 2010.
5. клас - К. Демирева, Н. Кара, Е. Рацеева, Л. Кавръкова. Български език и литература, за 5.
клас. - Сhişinău, Cartier. 2015.
6. клас - К.Демирева, Е.Рацеева, Н.Кара. Български език и литература за 6.клас. Сhişinău,Cartier, 2011.
6. клас - К.Демирева, Е.Рацеева, Н.Кара. Български език и литература за 6.клас. Сhişinău,Cartier, 2017.
7. клас - Е. Рацеева, Н. Кара, К. Цанков. Български език и литература за 7. клас,. Сhişinău,Cartier, 2007.
7. клас - Е. Рацеева, Н. Кара, К. Цанков. Български език и литература за 7. клас,. Сhişinău,Cartier, 2012.
8. клас - Е. Рацеева, Н. Кара, К. Демирева. Български език и литература за 8. клас. Сhişinău,Cartier, 2008.
8.клас - Е.Рацеева, Н.Кара, К.Демирева. Български език и литература за 8.клас. Сhişinău,Cartier, 2013.

59. клас - Е.Рацеева, Н.Кара, К.Демирева. Български език и литература за 9.клас. Сhişinău,Cartier, 2010.
9. клас - Е.Рацеева, Н.Кара, К.Демирева. Български език и литература за 9.клас. Сhişinău,Cartier, 2016.
10. и 11. клас - Е.Рацеева, К.Демирева, Д.Йорданова, С.Никифорцева. Учебно помагало поБългарски език и литература. Сhişinău, Cartier, 2016.
12.клас - К.Демирева, Е.Рацеева, Н.Кара, Д.Йорданова. Учебно помагало по Български език илитература. Сhişinău, Cartier, 2016.
Учебниците, които се преиздават в 2018 година, са съобразени с изискванията накурикулума. Но и учебниците, издадени преди реформата на курикулума, са построени накултурологична основа, позволяват успешно да се реализират целите на курикулума. Могатда се използват и учебниците, издадени в Република България, обаче организацията наработата в лицейските класове трябва да се съобразява с насоките, представени втеоретичната част на курикулума и в издадените през 2007 година, 2010 и 2011 година гидовеза учителя.
Стратегии за оценяване
Оценяването трябва да се разглежда като непрекъснат процес и да не се свежда самокъм поставяне на бележки. Функциите му се заключават не само в мотивацията на ученика,но и в констатацията, диагностиката на резултатите на ученика, прогностиката, оценяванетона нивото на интелектуалните му способности и практически умения в края на даден цикълна обучение. Оценяването трябва да носи възпитателен характер и да включва иновационните
технологии: рейтинг, многоаспектно оценяване, само - и взаимооценка.
В основата на оценките по български език и литература трябва да са поставени преди
всичко комуникативната, етносоциокултурната и интеркултурната компетенции.

Освентрадиционните методи на оценяване (писмени, устни и практически задачи) в практиката насъвременния учител, работещ върху формиране на компетенциите, все повече трябва данавлизат такива методи на оценяване, като изследване, проекти, портфолио, оценъчнидидактични игри, тестиране.
Изисквания към оценяването:Обективност: сходни форми, еднакви критерии, без лично отношение.

Етичност: зачитане на правата, достоинството и различността.

Справедливост: всички трябва да имат равни възможности за успех.

6Прозрачност: кого, кога и как ще оценяват.

Отговорност: да се отчита ефектът върху оценявания и институцията.

Адекватност: изпитните форми да са адекватни на целите на оценяването.

Своевременност: да се поддържа ефективна обратна връзка.

Ефективност: оценяването да не отнема цялото време на учителя, а и научениците.

В Република Молдова се провежда външно финално сумативно оценяване по предмета
«Български език и литература» в края на лицейската степен – в рамките на изпита побакалавриата и в края на началната степен – в рамките на финалното национално тестиране в4 клас.
На републиканско ниво в края на учебната година (втората половина на месец май) щесе проведе външно оценяване във форма на контролна работа/тест в 9-ти клас.
Получените бележки на учениците ще се отразяват в дневника като текуща бележка.
През декември месец, в края на първия семестър, на учениците ще се даде тест затрениране. Резултатите ще се анализират заедно с учениците, без да се слагат бележки вдневника.
БиблиографияВ своята професионална дейност, в процеса на преподаване – учене – оценяване,учителят по български език и литература ще може да ползва гидове за учителя и следните
източници:1. Ministerul Educaţiei al Republicii Moldova. Български език и литература. Курикулум за I –IV клас. Chişinău, 2010.
2. Ministerul Educaţiei al Republicii Moldova. Български език и литература. Курикулум за V– IX клас. Lyceum, Chişinău, 2010.
3. Ministerul Educaţiei al Republicii Moldova. Български език и литература. Курикулум за X– XII клас. Ştiinţa, Chişinău, 2010.
4. Гуцу В. Основы национального куррикулума, Кишинеу, 2007
5. Гуцу В. Развитие и внедрение куррикулума в гимназическое образование:концептуальные положения. Кишинеу, 2000.
6. Демирева К. Обучението по български език и литература в Молдова. Български език илитература, №5, 2005.
7. Демирева К. Интертекстуалност, мултикултурно образование, критическо мислене. ВСп. Български език и литература, №4, 2008.
8. Демирева К., Рацеева Е., Кара Н. Български език и литература Ghid de implementare acurriсulumului modernizat în învâţâmînt liceal. Ministerul Educaţiei şi Tineretului alRepublicii Moldova. Proiectul „Educaţia de calitate în mediul rural din Moldova”.- Chişinâu,Ştiinţa, 2007.

79. Демирева К., Рацеева Е., Кара Н. Български език и литература Ghid de implementare acurriculumului modernizat pentru treapta liceală. Ministerul Educaţiei al Republicii Moldova.
Proiectul „Educaţia de calitate în mediul rural din Moldova”.- Chişinâu, Ştiinţa, 2010.
10. Рацеева Е., Кара Н. Български език и литература. История, култура и традиции набългарския народ. Гид за прилагане на модернизирания курикулум за начална игимназиална степен. Liceum, Chişinău, 2011.
11. Преподаване на българския език в Република Молдова: опит и перспективи Материалиот научната конференция, посветена на 30 години от началото на изучаване набългарския език в училищата с ученици от български произход в Република Молдова.
(Кишинев, 4 и 5 ноември 2016 година).
Допълнителна литература
1. Великсар Вероника, Българската народна песен в мултиетническа среда вТараклийския район (република Молдова), Тараклия,2017.
2. Георгиева. Мариана Из лабиринтите на българското слово. Русе, 2014.
3. Демирева Кирилка, Брод през годините, Кишинев, 20184. Кара Н. Български език в Молдова /Българи в Северното Причерноморие. Изследванияи материали. Том осми. Велико Търново, 2004.
5. Кара Н. Из истории румынских лексических заимствований в болгарском языке //Anale stiintificeale USM. Seria “Stiinte filologice”. Chisinau, 1998.
6. Кара Н. Из истории антропонимии бессарабских болгар середины XIX в. // История икультура болгар и гагаузов Молдовы и Украины. Кишинев, 1999
7. Кара Н. Болгарский язык в Молдове и проблемы его изучения. // Curriculum scolar:proiectare, implementare si dezvoltare. Chisinau, 2007.
8. Кара Н. Язык болгар Молдовы: История и современность. Chisinau, 2017.
9. Ковалов Александр, Календарная обрядность болгар Республики Молдова, Кишинев,201710. Кондов Васил, Кратък речник на кортенския говор в Бесарабиия (РепубликаМолдова), Тараклия, 2017.
11. Налбантова Елена Подстъпи към съвременната българска поезия от Бесарабия иТаврия, УИ „Св. св. Кирил и Методий”. Велико Търново, 2014 .
12. Рацеева Е. Писателят Мишо Хаджийски /Българи в Северното Причерноморие.
Изследвания и материали. Том осми. Велико Търново, 2004.
13. Рацеева Е. Мифологическое и обрядовое в структурах повседневности болгарпереселенцев в произведениях Мишо Хаджийски // Бесарабските българи: история,култура и език.Кишинев: SŞB, 2014, с.397 - 404.
14. Рацеева Е Ритуальное и повседневное в произведениях Мишо Хаджийски оболгарах-переселенцах (статья //Славяне в Карпато-Дунайском регионе: Вопросывзаимовлияния этносов и культур. Материалы международной научно-практической
конференции 24-25 октября 2013 года. Кишинев: Universitatea Slavonă, 2014, с. 46-55
15. Рацеева Елена, Родолюбецът (100 години от рождението на Мишо Хаджийски) ,Форум, бр.2. 2017 , с. 2 – 9.
16. Рацеева Елена, Особености на етническото съзнание на подрастващото поколениебългари от Република Молдова// сп. Проглас: Велико Търновски университет "Св.св
Кирил и Методи" , 2017, бр.1., с. 77- 87
17. Рацеева Елена Символизации на образа на Васил Левски в самосъзнанието набесарабските българи // Васил Левски. Из кривините на литературната иконография.
Пловдив: Пловдивски университет "Паисий Хилендарски", 201818. Постановление правительства № 523 от 11.07.2011 «Программа развития школьного8образования в Республике Молдова»Надежда Димитрова, заместник началник управлениев Националната Агенция по Курикулум и Оценяванекъм Министерството на образованието, културата и изследването на Република Молдова