MINISTERUL EDUCAŢIEI AL REPUBLICII MOLDOVA

LIMBA ŞI LITERATURA ROMÂNĂ
Curriculum
pentru învăţămîntul gimnazial(clasele V - IX)
Instituţiile de învăţămînt preuniversitare
cu limba rusă de instruireChişinău, 2010

Aprobat:- la şedinţa Consiliului Naţional pentru Curriculum, proces-verbal nr.10
din 21 aprilie 2010;- prin ordinul Ministrului Educaţiei nr. 245 din 27 aprilie 2010

Echipele de lucru
Curriculumul modernizat (2010):
Cazacu Tamara, doctor în pedagogie, I.Ş.E., coordonator;
Nicolaescu-Onofrei Liliana, Centrul Educaţional Pro Didactica;
Feteasco Rodica, profesoară, gr. did. I, Liceul „V.Lupu”;
Vlas Lidia, profesoară, gr. did. I, Liceul „Koţiubinski”;
Caproş Iulia, Centrul Educaţional Pro Didactica;Roşcovanu Veronica, profesoară, gr.did. superior, LT „D. Cantemir”.
Ediţia a II-a (2006):
Cazacu Tamara, doctor în pedagogie, M.E.;
Nicolaescu-Onofrei Liliana, Centrul Educaţional Pro Didactica .
Ediţia I (2000):
Cazacu Tamara, doctor în pedagogie, M.E.;
Cristei Tamara, lector superior, USM;
Ivanovici Liliana, Centrul Educaţional Pro Didactica;Iordăchescu Iulia, profesoară, grad. did. I, Liceul „Milescu-Spatarul”;
Stahi Galina, profesoară, grad. did. I, Liceul „A.Puşkin”.

Tipar efectuat la F.E.-P. “Tipografia Centrală”

Preliminarii
Disciplina limba şi literatura română, parte componentă a ariei Limbă şi comunicare, este, pentru elevii alolingvi, o disciplină obligatorie. La etapa gimnazială, limba şi literatura română, constituie obiectul de studiu în clasele V-IX, cu cîte 132 de ore anual.
Menirea curriculumului este de a satisface nevoile dezvoltării integre a personalităţii elevului. În acest context, se conturează funcţiile curriculumului: valorificarea
deplină a scopurilor şi obiectivelor pedagogice, adoptate la nivel de politică a educaţiei, resurselor interne şi externe, ale conţinutului şi ale metodologiei activităţii deeducaţie, tehnologiilor, de apreciere formativă a rezultatelor (S. Cristea. „Dicţionarde termeni pedagogici”, Bucureşti, 1998).
Beneficiarii curriculumului sînt, în primul rînd, profesorii, autorii de manuale,
studenţii, dar şi elevii, părinţii, diferite organizaţii locale şi republicane ş.a.

OBLIGATORIE

Statutul
disciplineiAriacurriculară

Clasa

Nr. de unităţi deconţinuturi pe clase

Nr. de orepe anLIMBĂ ŞI COMUNICARE

Administrarea disciplinei

I
II
III
IV
V
VI
VII
VIII
IX
X
XI
XII

11
12
17
17
17
19
20
26
27
28
27
25

102
102
132
132
132
132
132
132
132
132
132
132

1. Concepţia didactică a disciplinei
Modernizarea învăţămîntului în Republica Moldova este determinată social şi sevrea, prin definiţie, prospectivă şi trebuie să antreneze, în procesul educaţional, noutăţile create de actualul cadru valoric: cultură, ştiinţe, performanţe umane ş.a. Aceste
caracteristici direcţionează noua viziune asupra curriculumului la limba şi literaturaromână. Obţinerea statutului de limbă oficială a statului a impulsionat pozitiv motivaţia însuşirii limbii române.
Astfel, scopul central al studierii limbii şi literaturii române este, în fond, formarea unor elevi capabili de a se încadra activ în domeniile vieţii sociale, de a se3

familiariza cu valorile umane şi culturale, ceea ce ar asigura viabilitatea unei societăţi deschise.
Formarea integrală şi armonioasă a unei personalităţi autonome şi creative, utile
societăţii, trebuie să se producă în temeiul unei dezvoltări continue a competenţelor
de comunicare activă, lectură şi scriere; a educaţiei intelectuale, estetice, profesionale, tehnologice, moral-civice ş.a. Aceasta i-ar asigura tînărului în formare stabilireaconştientizată a relaţiilor cotidiene şi încadrarea socio-culturală conform abilităţii deasociere şi armonizare a valorilor general-umane cu cele specific naţionale.
Gradul de intelectualitate şi cultură a omului se judecă după capacitatea acestuiade a întelege, a depozita, a păstra şi a recepta în permanenţă nu numai valorile culturii poporului din care face parte ca etnie, ci şi valorile culturii altor popoare, mai ales
ale culturii în care se integrează individual ca activitate şi realizare socio-economică.
De aici şi necesitatea cunoaşterii limbii române atît la nivel de comunicare cotidiană,cît şi la nivel de receptare şi exprimare a opiniei despre valorile culturale, literare, istorice. Este importantă şi conştientizarea faptului că însuşirea/stăpînirea unor legităţi
de folosire a limbii nu pot fi decît benefice.
Realizarea acestor obiective nu este determinată de volumul de informaţie, ci,dimpotrivă, de reducerea lui în favoarea valorilor formative adecvate în scopul asigurării depline a funcţiei de comunicare a limbii. Acest fapt asigură centrarea disciplinei vizate pe subiectul definitoriu al învăţării – elevul.
Conceput în termeni de competenţe, curriculumul asigură astfel centrarea pedezvoltarea psiho-intelectuală a elevului, respectîndu-se condiţia principală a învăţămîntului formativ.
Competenţa şcolară este un ansamblu/ sistem integrat de cunoştinţe, capacităţi
şi atitudini dobîndite de elevi prin învăţare şi mobilizate în contexte specifice de realizare, adaptate vîrstei elevului şi nivelului cognitiv al acestuia, în vederea rezolvării
unor probleme cu care acesta se poate confrunta în viaţa reală.
În documentul de faţă se vor prezenta: competenţele transversale, transdisciplinare, competenţele specifice ale disciplinei, subcompetenţele, conţinuturile educaţionale recomandate; strategiile didactice şi activităţile de învăţare, strategiile deevaluare pentru etapa respectivă. Ultimele componente ale curriculumului (strategiile didactice şi strategiile de evaluare) vor fi prezentate şi exemplificate riguros în
ghidul de implementare a curriculumului.
Conţinuturile sînt doar recomandate (cu excepţia materiei lingvistice)şi prezentate pe domenii. Acestea pot fi selectate de către profesor şi autorii demanuale, luînd în considerare criteriul valoric, dar şi preferinţele, interesele şi
capacităţile elevilor şi particularităţile de vîrstă ale acestora. Profesorii au, înprincipiu, libertatea aplicării în viziune proprie a celor propuse, elaborînd variante optime de interferenţă a principiului tematic cu cel al selectării de texte ale
autorilor de referinţă, a materiei gramaticale cu literatura etc. Una dintre condiţiile care se cer respectate ar fi să nu se neglijeze nici o problemă importantă de4

gramatică sau marile valori ale literaturii române, care pot contribui realmentela însuşirea limbii române.
Unele categorii gramaticale (adverbul, conjuncţiile, unele pronume etc.) se însuşesc la nivel lexical, practic, folosind, în calitate de reper, întrebările (Ex.: elevul seaflă unde?... afară, în bibliotecă, în grădină ş.a.).
Însuşirea perfectă a unei limbi înseamnă cunoaşterea modului de gîndire, specificpoporului - creator şi purtator al limbii respective (I. G. Herder, V. Humbold).
În procesul însuşirii unei limbi noi, un rol decisiv îl are textul, literar şi nonliterar.
El este un factor-reper în procesul studierii limbii şi literaturii în baza deprinderilor
integratoare, fiind un puternic liant al disciplinei la diferite niveluri de predare-învăţare, un model de limbă română literară.
II. Competenţele transversale
•
•
•
•
•
•
•
•
•
•
•

Competenţe de învăţare/a învăţa să înveţi;Competenţe de comunicare în limba maternă;Competenţe de comunicare în limba de stat;
Competenţe de comunicare într-o limbă străină;Competenţe acţional-strategice;Competenţe de autocunoaştere şi autorealizare;
Competenţe interpersonale, civice, morale;
Competenţe de bază în matematică, ştiinţe şi tehnologie;
Competenţe digitale şi în domeniul tehnologiilor informaţionale;
Competenţe culturale, interculturale (de a recepta şi a crea valori);
Competenţe antreprenoriale.
III. Competenţele transdisciplinare

Competenţe de învăţare/de a învăţa să înveţi
• Competenţa de planificare şi organizare a propriei învăţări atît individual, cîtşi în grup.
Competenţe de comunicare în limba maternă
• Competenţa de realizare a unor contacte comunicative (oral şi în scris).
• Competenţa de utilizare adecvată a terminologiei specifice disciplinelor deînvăţămînt studiate.
Competenţe de comunicare în limba oficială a statului• Competenţa unui vorbitor cult, conştient, capabil să înţeleagă şi să producă,adecvat şi corect, mesaje orale şi scrise.
• Competenţe de selectare, prelucrare şi prezentare a unor informaţii din diverse surse.
5Competenţe de comunicare într-o limbă străină
• Competenţe de a comunica într-o limbă străină în situaţii cunoscute, modelate.
Competenţe de bază în matematică, ştiinţe şi tehnologie• Competenţe de a dobîndi şi a aplica cunoştinţe de bază din domeniul Matematică, Ştiinţe ale naturii şi Tehnologii în rezolvarea unor probleme şi situaţii
cotidiene.
Competenţe acţional-strategice• Competenţe de a identifica probleme acţional-strategice şi a propune soluţii
de rezolvare.
• Competenţe de a-şi planifica activitatea, de a prognoza rezultatele aşteptate.
• Competenţe de a elabora strategii de activitate în grup.
Competenţe digitale, în domeniul tehnologiilor informaţionale şi comunicaţionale (TIC)• Competenţe de utilizare în situaţii reale a instrumentelor cu acţiune digitală
(telefonul, teleghidul, calculatorul electronic etc.).
• Competenţe de a crea documente şi a utiliza serviciile electronice de bază(e-guvernare, e-busness, e-educaţie, e-sănătate, e-cultură), în comunicare şidobîndirea informaţiilor, inclusiv reţeaua Internet.
Competenţe interpersonale, civice, morale• Competenţe de a lucra în echipă, de a preveni şi rezolva situaţiile deconflict.
• Competenţe de a accepta şi a respecta valorile fundamentale ale democraţiei,a practicilor democratice şi a drepturilor omului.
• Competenţe de a se comporta în situaţii cotidiene în baza normelor şi valorilor moral-spirituale.
Competenţe de autocunoaştere şi autorealizare• Competenţe de a se autoaprecia adecvat şi a-şi valorifica potenţialul pentru
dezvoltarea personală şi autorealizare.
• Competenţe de a alege modul de viaţă sănătos.
• Competenţe de a se adapta la condiţii noi.
Competenţe culturale, interculturale (de a recepta şi de a crea valori)• Competenţe de receptare a culturii naţionale şi a culturilor europene.
• Competenţe de a aprecia divesitatea culturală a lumii şi de a fi tolerant lavalorile culturale ale altor etnii.
Competenţe antreprenoriale• Competenţa de a se orienta în domeniile profesionale din economie şi viaţa
socială în vederea selectării viitoarei profesii.
• Competenţe de utilizare a regulilor de elaborare a unor proiecte de cercetareşi dezvoltare simple în domeniul antreprenorial.
6IV. Competenţele specifice ale disciplinei
Familiarizarea cu sistemul şi subsistemele limbii ca elemente de construcţie a comunicării orale şi scrise.
• Însuşirea, pe parcursul perioadei de studii, a circa patru mii de unităţi lexicale.
• Receptarea şi reproducerea diferitor tipuri de informaţii, texte.
• Realizarea actelor comunicative în diferite situaţii de comunicare, aplicînd
normele de utilizare ale limbii române literare.
• Practicarea comunicării în diverse circumstanţe de raport (personal, familial, grupsocial etc.).
• Producerea actelor de comunicare proprii, cu şi fără repere, prin descrierea,
prezentarea şi aprecierea faptelor, proceselor din societate şi natură.
• Operarea şi transformarea/modificarea structurilor lingvistice adecvat situaţiei de comunicare.
• Perceperea mesajului de pe poziţia comunicării interculturale prin sesizarea similitudinilor şi diferenţelor dintre literatura română şi literatura grupurilor
etnice conlocuitoare.
• Lectura corectă, fluentă, conştientă a textelor literare şi nonliterare despre cultura şi civilizaţia arealului lingvistic românesc.
• Realizarea lecturilor pentru plăcere, pentru cunoaşterea tezaurului literar şi
cultural, pentru selectarea informaţiilor pe diferite teme.
• Analiza/interpretarea textelor literare/nonliterare din perspectiva propriei viziuni, evidenţiind mijloacele artistice ale operelor literare.
• Însuşirea normelor etice, a tradiţiilor, culturii, istoriei şi literaturii vorbitorilor
limbii-ţintă.

CLASA A V-A
V. Repartizarea temelor pe clase şi pe unităţi de timp
Repartizarea orelor
Nr. total de ore – 132 de ore
Repartizarea orelor:
Practica raţională a limbii –90 de ore;
Recapitulări – 6 ore;
Lectură particulară – 10 ore;Lucrări de evaluare – 6 ore
La dispoziţia profesorului –20 de ore.

Temele /Unităţile

Nr. de ore(orientativ)

1. Copilul în familie• Obligaţiunile membrilor familiei• Relaţii cu părinţii, bunicii etc.
• Sărbători şi tradiţii în familie

15

2. Copilul şi societatea• Colegi• Profesori• Prieteni

2273. Copilul şi Patria• Casa părintească
• Meleagul natal• Valori general-umane• Valori morale şi culturale eterne
4. Copilul şi natura• Fauna• Flora• Anotimpuri• Minuni ale naturii
5. Copilul şi arta, cultura• Înţelepciunea populară
• Obiceiuri calendaristice• Mituri antice
La dispoziţia profesorului

22

30

23
20

VI. Subcompetenţele disciplinei, unităţile
de conţinut, activităţile de învăţare şi evaluare
Activităţi
de învăţare şi evaluare

Subcompetenţe
ÎNŢELEGEREA DUPĂ AUZ

Se propun activităţi şi exerciţii:NIVELUL l
1. Înţelegerea instrucţiunilor profesorului referitoa• de executare a unor cerinţe orale;
re la activităţile programate.
2. Înţelegerea globală a conţinutului celor audiate.

• de alegere multiplă (adevărat, fals,nu ştiu), răspunsul la întrebări;3. Distingerea aspectelor logico-semantice ale textului (şi la Lectură).

• de însuşire a vocabularului, de deosebire a principalului de secundar;

NIVELUL 2
4. Determinarea evenimentelor principale şi secundare ale textului audiat.

• de poziţionare a unor evenimente,de însuşire a vocabularului;

5. Stabilirea personajelor principale şi secundare
ale textului.

• de însuşire a unităţilor lexicale, dediferenţiere a principalului de secundar;

NIVELUL 3
6. Formularea titlurilor adecvate pentru mesajul
audiat.
7. Identificarea particularitaţilor semnificative ale
personajelor sau faptelor din mesajul audiat.

8• de sinteză a aspectelor conţinutului; de selectare a îmbinărilor concludente sau a cuvintelor-cheie;• de sesizare a trăsăturilor de caracterşi a calităţilor, de specificare/ structurare a faptelor;VORBIREANIVELUL 1
1. Completarea corectă a modelului cu unele elemente lexicale.

• de pronunţie, de imitare, de construire prin analogie;

2. Memorizarea dialogurilor-tip.

• de exersare a dialogurilor pentru situaţiile tip (cît e ora, unde se află...
, la telefon etc.);

3. Întreţinerea unui dialog similar, cu şi fără repere( şi la Lectură).

• de formulare a întrebărilor şi răspunsurilor, jocuri de rol;

NIVELUL 2
4. Alcătuirea unei comunicări după repere.

5. Caracterizarea unui erou preferat (coleg) etc. Pe
baza reperelor (şi la Lectură).

• de stabilire a părţilor componente
a comunicării (introducere, partea
propriu-zisă, încheiere), exersări de„completare” a planului;• de identificare a trăsăturilor, calităţilor, formulare a imaginilor
poetice, exersări de respectare areperelor;

6. Modificarea subiectului în funcţie de ideea comunicării.

• de însuşire a subiectului iniţial, elaborarea unei strategii de modificare(asalt de idei, crearea imaginilor);

7. Construirea unui mesaj după începutul dat.

• de exersare a unor rigori de structurare a unei comunicări;NIVELUL 3
8. Comunicarea pe o temă propusă.

• de selectare a lexicului, a structurilor verbale, a diferitor expresii;

9. Expunerea unei situaţii noi, comparînd-o cu una
cunoscută.

• de evidenţiere a similitudinilor şi
deosebirilor;

LECTURANIVELUL 1
1. Identificarea unor aspecte ale conţinutului.

• de determinare a elementelor descriptive dintr-un text;

2. Citirea corectă, coerentă, expresivă, conştientă.

• de exersare a lecturii corecte, cu
adaptarea intonaţiei şi a semnelorde punctuaţie;3. Caracterizarea unui personaj.

• de recunoaştere a trăsăturilor morale şi fizice ale personajelor;

4. Alcătuirea dialogurilor.

• de improvizare a dialogurilor cu diferite personaje, în baza reperelor;9

NIVELUL 2
5. Răspunsul la întrebări.
6. Formularea de întrebări.
7. Împărţirea unui text pe fragmente logico-semantice şi intitularea acestora.

• de selectare a informaţiei semnificative din textul citit;• de completare a enunţurilor cu cuvinte interogative;• de alcătuire a planului de idei al
textului;• de povestire a celor citite în baza
planului propus/întrebărilor oferite/
cuvintelor - cheie;

8. Redarea conţinutului textului citit.
NIVELUL 3
9. Modificarea intonaţiei unui text în funcţie deobiectiv.

• de citire a textului cu adaptarea ritmului, intonaţiei impuse de noile
circumstanţe;10. Formularea concluziilor argumentate.

• de exprimare a opiniilor personale
argumentate în baza celor citite;

11. Continuarea subiectului.

• de structurare logică a ideilor centrale; studiul de caz, dramatizarea;

12. Rezumarea celor citite.

• de formulare a concluziilor, de modificare a enunţurilor dezvoltate înenunţuri simple;

13. Redarea textului în numele diferitor personaje.

• de exersare a narării textului de ladiferite persoane;

SCRIEREANIVELUL 1
1. Scrierea lizibilă.

• de evaluare/autoevaluare a scrierii
corecte şi îngrijite a diverselor tipuri de texte;• de copiere selectivă;2. Structurarea unei comunicări scrise în baza rigorilor propuse.

• de redactare a unor texte scurte,
pe baza unui suport vizual, dupăo ilustraţie sau după un şir de ilustraţii, după benzi desenate, şir deîntrebări;• de respectare a alineatului, de redactare a unor invitaţii, felicitări,bileţele;

3. Răspunsul la întrebări, folosind textul.

• de selectare şi identificare a informaţiei solicitate;

10

NIVELUL 2

4. Alcătuirea propoziţiilor după repere (cuvinte,îmbinări de cuvinte, scheme, desene, structuri).

5. Caracterizarea unei persoane.

• de construire corectă a propoziţiilor
simple şi dezvoltate;• de completare/modificare a propoziţiilor;• de corelare a propoziţiilor cu schemele, desenele propuse;• piramida caracterizării personajului;

NIVELUL 3
6. Alcătuirea unui text la temă.

• de formulare şi dezvoltare a ideilor
principale;

7. Expunerea în scris a opiniei referitor la o temă,fapt sau persoană.

• de completare a enunţurilor cu
structuri caracteristice pentru exprimarea opiniei personale de tipul: eu
consider, după părerea mea, în opinia mea, eu pledez pentru… etc.

Conţinuturi EDUCAŢIONALE
Materia lingvistică
(obligatorie)

Aria tematică

Vocabularul
Copilul în familie
1. Obligaţiunile membrilor fa- • Se vor însuşi cca 300 de cuvinte şi expresii în conformitate cu aria tematică propusă.
miliei2. Relaţii cu părinţii, bunicii Pronunţia:• sunetele (ă, î) după consoanele (c, g, h): cărţi, gînd, hăretc.
nicie ş. a.;
3. Sărbători şi tradiţii în familie• sunetul (o) protonic: bolnav, colac, concediu, Moldova,
Soroca ş. a.;
Copilul şi societatea• diftongii (oa, ea, ie, iu, io etc.): floare, iepure, iarnă, cea1. Colegi
pă, iunie ş. a., triftongii;
2. Profesori• consoanele (d, t, n) urmate de sunete anterioare: dinte,
3. Prieteni
carte, inimă, departe ş.a.
Materia gramaticală
Copilul şi Patria
Materia gramaticală urmăreşte formarea capacităţii de
1. Casa părintească
comunicare (practica funcţională a limbii). Terminologia
2. Meleagul natal
gramaticală nu face parte din minimul activ, se însu3. Valori general-umane
4. Valori morale şi culturale şeşte doar la nivel de recunoaştere.
Verbul. Modul indicativ. Timpul prezent. Timpul trecut:
eterneimperfectul, perfectul compus: Viitorul I. Verbele reflexive (la nivel de recunoaştere). Modul conjunctiv prezent
Copilul şi natura(modele de utilizare). Modul imperativ (modele de utili1. Faunazare).
2. Flora
Adverbul. Utilizarea după modele.
3. Anotimpuri
Substantivul. Genul, numărul. Articolul hotărît şi neho4. Minuni ale naturii
tărît. Cazurile (la nivelul de recunoaştere).

11

Copilul şi arta, cultura
Pronumele. Pronumele personal. Formele accentuate şil. Înţelepciunea populară
neaccentuate (la nivel de recunoaştere şi de utilizare după2. Obiceiuri calendaristicemodele).
3. Mituri antice
Numeralul. Numeralul cardinal.
Texte literare recomandate
Adjectivul. Acordul adjectivului cu substantivul în gen,a) din folclorul copiilor: numă- număr şi caz. Utilizarea gradelor de comparaţie. Topica.
rători, colinde, poveşti, snoa- Prepoziţia. Utilizarea după modele.
ve, legende, mituri ş.a.
Interjecţia. Întrebuinţarea.
b) din creaţia scriitorilor:
Conjuncţia. Utilizarea conjuncţiilor de coordonare.
V. Alecsandri, I. Creangă,Propoziţia. Utilizarea tipurilor de propoziţii după scopul
M. Eminescu, G. Coşbuc,comunicării, după formă, după alcătuire. Punctuaţia (înS. Vangheli, Gr. Vieru,funcţie de materia studiată).
I. Druţă, V. Romanciuc,
N. Dabija, C. Dragomir ş.a.
c) din literatura universală:H. C. Andersen, Fraţii Grim,
A.S. Puşkin ş. a.
d) non-literare: articole de ziar,
de popularizare a ştiinţei, reclame ş. a.

Corelarea subcompetenţelor, conţinuturilor şi aactivităţilor de învăţare. Model
Subcompetenţe
5. Caracterizarea unui erou
preferat (coleg)
etc. pe baza reperelor.
(Vorbirea)Conţinuturi
comunicative
lingvisticeCopilul şiVerbul. Modul
societatea
indicativ. Timpul
1. Colegi
prezent.
2. Profesori
Adjectivul. Acor3. Prieteni
dul adjectivului cu
substantivul în gen,număr şi caz. Utilizarea gradelor decomparaţie. Topica.
Pronumele. Pronumele personal.
Formele accentuateşi neaccentuate.

12

Activităţi de învăţare
şi evaluare
Se recomandă următoarele
activităţi de:
1. identificare a trăsăturilor,
calităţilor;
2. comparare a personajelor,
evenimentelor cu altele din
texte cunoscute;
3. selectare, dintr-o listă dată, acalităţilor, trăsăturilor corespunzătoare;
4. alcătuire a unei liste de proverbe, care pot fi utilizate ladescrierea unei persoane/ personaj;
5. exersare a exprimării opiniei
personale;
6. piramida caracterizării personajului.

CLASA A VI-A

V. Repartizarea temelor pe clase şi pe unităţi de timp
Repartizarea orelor

Temele /Unităţile

Nr. total de ore – 132;
Practica raţională a limbii –100 de ore;
Recapitulări – 6 ore;
Lectură particulară – 10 ore;Lucrări de evaluare – 6 ore;
La dispoziţia profesorului –10 ore.

Copilul în familie• Portretul moral (fraţi, surori etc.)• Întîmplări din familie
Copilul în societate• Oameni interesanţi, personalităţi• Informaţii utile (anunţuri, buletin meteo,reţete ş. a.)• Transportul public

Nr. de ore(orientativ)
12

20

Copilul şi Patria• Republica Moldova. Simbolica statului• Chişinăul, capitala ţării
• Eroi naţionali• Sărbători şi tradiţii în Republica Moldova

25

Copilul şi natura• Natura-ghidul călătorului• Din lumea celor care nu cuvîntă
• Fenomene ale naturii

20

Copilul şi universul preferinţelor
• Cartea• Muzica• Desene animate, filmul• Jocuri, sport etc.
Itinerare de vacanţă
• La bunici• La rude• Locuri pitoreşti din ţară. Excursii.
La dispoziţia profesorului

25

20
10

VI. Subcompetenţele disciplinei, unităţile de conţinut,
activităţile de învăţare şi evaluare
Subcompetenţe

Activităţi de învăţare şi evaluareÎNŢELEGEREA DUPĂ AUZ

Se recomandă activităţi şi exerciţii:NIVELUL l
1. Înţelegerea conţinutului general al celor • de identificare a detaliilor dintr-un mesaj
audiate.
ascultat;
2. Determinarea evenimentelor principale şi
secundare ale textului audiat.

• de formulare a întrebărilor de clarificare
a aspectelor neînţelese din textul sau dinmesajul ascultat;

13• de clasificare a personajelor centrale şi secundare;

3. Identificarea personajelor textului.

4. Asocierea conţinutului mesajului audiat cu • de corelare a mesajului audiat cu imagini,mesaje propuse.
proverbe, zicători;
NIVELUL 2
5. Formularea altor titluri adecvate pentru • de intitulare a fragmentului/textului cu
mesajul audiat.
propoziţii din text, proverbe, zicători;• de caracterizare a personajelor principale;
6.descrierea particularităţilor semnificative• de comparare a personajelor, evenimenteale personajelor principale.
lor cu altele din texte cunoscute;
NIVELUL 3
7. asocierea semnificaţiei mesajului audiat• colajul;
cu proverbe, zicători, maxime.
VORBIREANIVELUL l
1. Pronunţarea corectă a cuvintelor în confor- • de rostire corectă a cuvintelor, de adecvare
mitate cu normele ortoepice în vigoare.
a intonaţiei;2. Alcătuirea unei comunicări similare, schim- • de construire a unor texte similare, modifibînd unele date/circumstanţe.
cînd nume, anotimpuri;
3. Redactarea unei relatări conform situaţiei • de prezentare a unei informaţii de la o sede vorbire în baza reperelor.
rată, competiţie sportivă etc.;
4. Caracterizarea succintă a persoanelor în • de selectare din text a caracteristicilor fizibază de repere.
ce şi morale ale personajelor;
NIVELUL 2
5. Construirea mesajelor după repere verbale
şi vizuale.

• de alcătuire a unor texte scurte, pe baza
unui suport vizual, după o imagine saudupă un şir de imagini, după benzi desenate sau un şir de întrebări;6. Caracterizarea persoanelor în baza planului.

• de recunoaştere şi de prezentare sumară atrăsăturilor fizice şi morale ale personajelor;

NIVELUL 3• de selectare a unor expresii din textele propuse, de corelare a acestor expresii cu unpeisaj, eveniment, anturaj;
8. Descrierea persoanelor/ personajelor, re- • de exprimare a propriilor gînduri, sentimente în legătură cu faptele şi acţiunilelevînd trăsături fizice şi morale conform
personajelor;anumitor criterii.

7. Descrierea evenimentelor prin compararea
lor cu altele cunoscute.

14

LECTURANIVELUL l
1. Citirea corectă, fluentă, conştientă şi ex- • de exersare a lecturii corecte, conştiente,presivă a unui text.
expresive, pe roluri;• de identificare şi ordonare logică a frag2. Împărţirea textului în fragmente semantice.
mentelor;• de redare a conţinutului textului după repe3. Expunerea succintă a mesajului citit.
re (întrebări, plan, imagini);
NIVELUL 2• de selectare a informaţiei solicitate;• de selectare a propoziţiilor, ideilor în funcţie de sarcina propusă;5. Alcătuirea planului textului.
• de împărţire a textului în fragmente logicosemantice;• de intitulare a fragmentelor;• de povestire a conţinutului în numele unui
6. Redarea textului în numele unor personaje.
personaj din text sau imaginar;
7. Continuarea subiectului textunui după repe- • de dezvoltare a textului cu date, evenimenre.
te, personaje noi;
NIVELUL 3
4. Răspunsul la întrebări-cheie.

• de identificare a momentelor semnificative
dintr-un mesaj;

8. Formularea răspunsurilor la întrebări-cheie.

9. Intitularea fragmentului/textunui, utilizînd • de selectare a informaţiilor conform difeaforisme, proverbe, maxime.
ritor criterii;
10. Improvizarea unui dialog, în baza textu- • formulări de întrebări şi răspunsuri;lui, incluzînd informaţii noi.
• de realizare a unor interviuri;
NIVELUL lSCRIEREA

1. Ortografierea corectă a materiei de limbă
învăţată.

• de construire corectă a propoziţiilor simple
şi dezvoltate, respectînd topica specifică
limbii române;

2. Alcătuirea propoziţiilor, folosind repere.

• de completare a propoziţiilor, utilizînd informaţii memorate din texte;

3. Redactarea microcompunerilor la temă, în • de redare în scris a unor fragmente dinbaza reperelor (imagini, sintagme).
text;• de formulare a răspunsurilor;
4. Redactarea textului unor felicitări, invita- • de scriere corectă a formulelor de adresare,ţii, scrisori.
de formulare a conţinutului, de plasare în
pagină;15

NIVELUL 2
5. Realizarea lucrărilor scrise: expunerilor,
compunerilor, dictărilor.
6. Alcătuirea dialogurilor prin analogie.

• de realizare a unor texte scurte, pe baza
unui suport vizual, după o imagine saudupă un şir de imagini, după benzi desenate, şir de întrebări;• de completare a dialogurilor cu clişee verbale;

NIVELUL 3
7. Răspunsul la întrebări-cheie.

• de analiză a textului în funcţie de parametrii indicaţi: cine, ce face etc;

8. Scrierea articolelor pentru reviste şcolare.

• de formulare a ideilor în baza temei;

9. Alcătuirea dialogurilor în baza replicilor- • de utilizare adecvată a clişeelor verbale, astimul şi replicilor-reacţie.
replicilor incomplete.

CONŢINUTURI EDUCAŢIONALE
MATERIA LINGVISTICĂ
(obligatorie)
Vocabularul
Copilul în familie
Se vor însuşi cca 300 de cuvinte şi expresii în
1. Portretul moral (fraţi, surori etc.)
conformitate cu aria tematică propusă.
2. Întîmplări hazlii din familie
Pronunţia:Copilul în societate• sunetele (ă, î), după consoanele (c, g, h):
1. Oameni interesanţi, personalităţi
cărţi, gînd, hărnicie ş. a.;
2. Informaţii utile (anunţuri, buletine meteo,• sunetul (o) protonic: bolnav, colac ş. a.;reţete ş. a.)• diftongii (oa, ie, ea, iu, io, etc.): soare, ied,
3. Transportul publiciarbă, iute, ceară, ionatan ş. a.;
Copilul şi Patria• consoanele (d, t, n) urmate de sunete ante1. Republica Moldova. Simbolica statului
rioare: dintre, tine, noapte, şapte ş. a.;
2. Chişinăul, capitala ţării
• Pronunţarea sunetelor (j), (ş), urmate de
3. Eroi naţionali
vocalele (e), (i): jeli, jeratic, jertfă,jigni,
4. Sărbători şi tradiţii în Republica Moldova
jivină, şedea, şervet, şină, şiret.
Copilul şi natura
Materia gramaticală
1. Natura – ghidul călătorului
Materia gramaticală urmăreşte scopul formă2. Din lumea celor care nu cuvîntă
rii capacităţii de comunicare (practica
3. Fenomene ale naturii
funcţională a limbii). Terminologia gramaCopilul şi universul preferinţelor
ticală nu face parte din minimul activ, se
1. Carteaînsuşeşte doar la nivel de recunoaştere.
2. Muzica
Verbul. Modul indicativ: timpul prezent, im3. Desene animate, filmul
perfectul, viitorul II, verbele neregulate.
4. Jocuri, sport etc.
Utilizarea verbelor reflexive (de tipul: a se
Itinerare de vacanţă
spăla, a-şi spăla).
1. La bunici
Modul conjunctiv, timpul prezent şi trecut.
2. La rude
Modul condiţional-optativ, timpul prezent.
3. Locuri pitoreşti din ţară. Excursii.
Gerunziul (utilizarea după modele).
ARIA TEMATICĂ

16

Texte recomandate:a) din creaţia populară: proverbe, zicători,snoave, poveşti, legende, urături, colinde,
mituri etc.;b) din creaţia scriitorilor: V. Alecsandri,
Ion Creangă, M. Eminescu, P. Ispirescu,
Tudor Arghezi, G. Topîrceanu,
I. Brătescu-Voineşti, S. Vangheli,
I. Druţă, Gr. Vieru, L. Lari,
D. Matcovschi, N. Dabija, V. Romanciuc,L. Codreanca etc.ic) non-literare: articole de ziar, anunţuri,reţete, reclame etc.

Adverbul.
Utilizareadupămodele.
Substantivul. Genul, numărul. Articolul hotărît şi nehotărît. Cazurile (specificul
utilizării: nominativ-acuzativ; genitiv-dativ,
vocativ). Articolul posesiv.
Adjectivul. Gradele de comparaţie. Formele
gradului superlativ. Topica.
Pronumele. Pronumele personal. Utilizarea
formelor accentuate şi neaccentuatela acuzativ. Ortografia. Pronumele demonstrativ de apropiere şi de depărtare.
Numerarul. Numerarul cardinal, ordinal,
adverbial, fracţional.
Prepoziţia. Conţinutul semantic al prepoziţiilor.
Interjecţia. Clasificarea după valoare (exprimă stări sufleteşti, onomatopee).
Conjuncţia. Utilizarea conjuncţiilor de subordonare.
Propoziţia. Tipurile de propoziţii după scopul comunicării, formă şi alcătuire.
Topica părţilor de propoziţie. Punctuaţia.

CLASA A VII-A

V. Repartizarea temelor pe clase şi pe unităţi de timp
Repartizarea orelor

Temele / Unităţile

Nr. total de ore – 132;
1. Copilul în familie
Practica raţională a limbii – 100 ore; • Profesia părinţilor
Recapitulări – 6 ore;
• Arborele genealogic
Lectură particulară – 10 ore;
• Istorii interesante despre familieLucrări de evaluare – 6 ore;
2. Copilul în societate
La dispoziţia profesorului – 10 ore. • Drepturile şi obligaţiile copilului• Prietenie adevărată
• Exemple demne de urmat (personalităţi, profesori, colegi etc.)• Informaţii utile• Publicitate• Ziarele şi revistele - surse de informaţie
2.1. Minimum minimorum• La medic• La bibliotecă• Prestări servicii

17

Nr. de ore(orientativ)
1562

3. Copilul şi natura• Cartea Roşie
• Fenomene ale naturii în viziunea
populară
• Ocrotirea naturii. Contribuţii personale

15

4. Copilul şi universul preferinţelor• Preferinţe de lectură
• Cartea preferată. Autorul îndrăgit
• Hobby-uri: sport, muzică, colecţii

15

5. Copilul şi lumea• Călătorii reale• Călătorii imaginare15

La dispoziţia profesorului

10

VI. Subcompetenţele disciplinei, unităţile
de conţinut, activităţile de învăţare şi evaluare
Subcompetenţe

Activităţi de învăţare şi evaluareÎNŢELEGEREA DUPĂ AUZ
NIVELUL l
1. Identificarea propoziţiilor/fragmentelorcare nu corespund subiectului.
2. Identificarea personajelor principale şi
secundare în bază de repere.
3. Aprecierea faptelor unui personaj sau aunui eveniment.

Se recomandă activităţi şi exerciţii:• de completare a enunţurilor cu informaţii
potrivite;• de clasificare a personajelor principale şi
secundare;

4. Înţelegerea conţinutului textului audiat,înregistrat pe bandă (radio, TV) (şi laLectură).

• de determinare a cuvintelor/expresiilor
care împiedică înţelegerea mesajului;• de stabilire a sensului cuvintelor prin raportare la context;• graficul T;

NIVELUL 2
5. Redarea în limba-ţintă a conţinutului glo- • de povestire a textului în baza planului dat,
bal al mesajului audiat.
schemei propuse, întrebărilor date;
6. Asocierea mesajului audiat cu imagini sau• păianjenul; colajul;
informaţii cunoscute.
7. Recunoaşterea personajelor în funcţie de • de stabilire a unor momente semnificative
limbaj şi intonaţie.
dintr-un mesaj;
8. Determinarea temei mesajului audiat.
• asaltul de idei;

18

NIVELUL 3• de selectare, clasificare a cuvintelor, propoziţiilor, expresiilor după anumite criterii;
10. Selectarea informaţiei-cheie dintr-un• de identificare şi ordonare logică a fragtext audiat.
mentelor;
VORBIREANIVELUL l
1. Utilizarea unui lexic adecvat temei abor- • de îmbogăţire a vocabularului prin sinonidate/situaţiei.
me, antonime, familii lexicale, omonime;
2. Exersarea naraţiunii la timpul prezent,• de modelare, schimbare a structurilor
trecut şi viitor.
date;
3. Aplicarea regulilor gramaticale învăţate. • de corectare a greşelilor în exprimarea proprie şi a colegilor;
4. Alcătuirea unei relatării după o imagine. • de redactare a planului unui mesaj;• de identificare a enunţurilor/informaţiei
5. Selectarea unei informaţii.
necesare;• de selectare a trăsăturilor, calităţilor, dedeterminare a structurilor, de întocmire a
6. Autocaracterizarea în baza reperelor.
planului;• jocul de rol;7. Conversarea pe marginea unei imagini, a• interviul;
unei situaţii de comunicare, a unui diafilm• dezbaterile;
vizionat pe o tema dată.
NIVELUL 2• de alcătuire a propoziţiilor în baza repere8. Construirea unui mesaj pornind de lalor;începutul/sfârşitul dat, pe baza unor îmbi• de identificare şi ordonare logică a unitănări de cuvinte şi expresii frazeologice.
ţilor lexicale;
NIVELUL 3
9. Realizarea portretului (moral şi fizic) al• piramida caracterizării personajului;
unei persoane/unui personaj.
9. determinarea anumitor cuvinte, propoziţii, expresii frazeologice.

LECTURANIVELUL l
1. Citirea fluentă, corectă, conştientă şi expresivă.
2. Stapînirea unui vocabular adecvat temei
abordate/situaţiei de comunicare.
3. Respectarea regulilor de pronunţie.

• de exersare a lecturii corecte, conştiente,
expresive, pe roluri;• de completare a enunţurilor/textelor cu
sinonimele/antonimele cuvintelor evidenţiate;• de exersare a pronunţiei specifice limbii
române;19• de completare a diverselor tipuri de dialog(cu începutul/sfîrşitul dat, cu replici omiseetc.);• de completare a subiectului cu exprimarea
5. Continuarea subiectului unui text în baza
propriilor opinii în legătură cu evenimenreperelor.
tul descris în textul citit;• de identificare şi ordonare logică a frag6. Alcătuirea planului unui text.
mentelor;
NIVELUL 2
7. Redarea succintă a conţinutului textului în • de rezumare a textului cu diferite limite
limba-ţintă.
(pînă la 7/5.../1 propoziţii);4. Realizarea dialogurilor pe baza unui text.

8. Continuarea subiectului, folosind repere • de modificare a evenimentelor, a condiţiiverbale.
lor de desfăşurare a acţiunii;
9. Compararea subiectului cu o imagine, evi• diagrama Venn;denţiind asemănările/deosebirile.
NIVELUL 3
10. Caracterizarea personajelor prin compa• de recunoaştere şi descriere a unei persoarare.
ne/ a unui personaj;
11. Realizarea dialogurilor în baza reperelor • de simulare a diferitor discuţii/dialoguri în
indicate.
baza mesajelor citite;
12. Continuarea subiectului, modificînd cir- • de modificare a subiectului cu exprimarea
cumstanţele.
propriilor opinii în legătură cu evenimentul descris în text;
SCRIEREANIVELUL l
1. Alcătuirea propoziţiilor cu îmbinări de cu• de completare/ modificare a enunţurilor;
vinte, sinonime şi perechi de antonime.
2. Alcătuirea / continuarea unui dialog pe • de completare a dialogurilor cu informaţii
baza unor imagini.
potrivite;
3. Realizarea lucrărilor scrise (dictări, expu- • de redactare a unor texte scurte, pe baza
unui suport vizual, după o ilustraţie sau
neri cu caracter narativ, compuneri scurtedupă un şir de ilustraţii, după benzi desedupă o imagine, serii de imagini etc.).
nate, şir de întrebări;4. Redactarea unui bileţel, unui anunţ sim- • de scriere corectă a adresărilor, de plasareplu.
corectă în pagină, de respectare a structurii
actelor de acest tip;
5. Respectarea rigorilor de structurare a unei • de structurare a textului scris în cele trei
comunicări scrise.
părţi: introducere, cuprins, încheiere;
NIVELUL 2
6. Alcătuirea / continuarea unui dialog pentru • de formulare a întrebărilor şi răspunsuridiverse circumstanţe.
lor;

20

7. Caracterizarea unei persoane.
NIVELUL 3
8. Alcătuirea unui text coerent utilizind
omonime, paronime.

• piramida caracterizării personajului;• de identificare a omonimelor şi paronimelor.

CONŢINUTURI EDUCAŢIONALE
MATERIA LINGVISTICĂ
(obligatorie)
Vocabularul
Copilul în familie
Se vor învăţa 300 de cuvinte şi expresii fraze1. Profesia părinţilor
ologice în conformitate cu aria tematică indi2. Arborele genealogic
cată.
3. Istorii interesante despre familie
Pronunţia
Copilul în societate
Pronunţarea sunetelor şi a grupurilor de sunete
1. Drepturile şi obligaţiile copilului
conform normelor ortoepice.
2. Prietenie adevărată
3. Exemple demne de urmat (personalităţi, Materia gramaticală
Materia gramaticală urmăreşte formarea capaprofesori, colegi etc.)cităţii de comunicare (practica
4. Informaţii utilefuncţională a limbii). Terminologia gramati5. Publicitate
6. Ziarele şi revistele - surse de informaţie cală nu face parte din minimul activ, se însuşeşte doar la nivel de recunoaştere.
Minimum minimorum
Verbul
1. La medic
Modul indicativ. Viitorul popular; perfectul
2. La bibliotecă
simplu (la nivelul de recunoaştere a valorii de
3. Prestări servicii
trecut). Modul conjunctiv, prezent şi trecut.
Copilul şi natura
Modul condiţional-optativ, prezent şi trecut
1. Cartea Roşie
(ultimul la nivel de recunoaştere a valorii de
2. Fenomene ale naturii în viziunea potrecut). Modul imperativ. Formele afirmative şi
pulară
3. Ocrotirea naturii. Contribuţii personale negative. Modurile nepersonale. Gerunziul (lanivel de recunoaştere).
Copilul şi universul preferinţelor
Adverbul
1. Preferinţe de lectură
Gradele de comparaţie. Adverbele, fără grade
2. Cartea preferată. Autorul îndrăgit
de comparaţie. Topica.
3. Hobby-uri: sport, muzică, colecţii etc.
Pronumele
Copilul şi lumea
Pronumele personale. Utilizarea formelor ac1. Călătorii realecentuate şi neaccentuate în dativ şi acuzativ.
2. Călătorii imaginare
Ortografia. Pronumele negativ.
Texte recomandate:• din creaţia populară orală: proverbe, Numeralulsnoave, legende, urături, colinde, mituri Numeralul distributiv.
Prepoziţia
etc.;• din creaţia scriitorilor: V. Alecsandri, Locuţiuni prepoziţionale.
I. Creangă, M. Eminescu, P. Ispirescu, Interjecţia
T. Arghezi, G. Topîrceanu, I. Brătescu- Interjecţiile care exprimă stări sufleteşti:Voineşti, S.Vangheli, I. Druţă, Gr.Vieru, voinţa, dorinţa.
L. Codreanca, L. Lari, D. Matcovschi,
ARIA TEMATICĂ

21

N. Dabija, V. Romanciuc, A. Blandiana, Conjuncţia
Utilizarea conjuncţiilor de coordonare /suborA. Păunescu, B. Şt. Delavrancea,
donare; locuţiunile conjuncţionale (cele mai
M. Sadoveanu, M. Sorescu ş.a.
• texte publicistice de cultură şi civilizaţie uzuale).
(articole de ziar), utilitare (reţete, recla- Sintaxa
Părţile principale şi secundare ale propoziţiei
me, invitaţii etc.).
(aspecte specifice în plan comparativ
cu limba maternă). Punctuaţia.

CLASA A VIII-A

V. Repartizarea temelor pe clase şi pe unităţi de timp
Repartizarea orelor

Temele /Unităţile

Limba română
Nr. total de ore – 132
Adolescentul şi societatea(Limba română – 72 de ore,
1. Oameni şi caractere
Literatura – 60 de ore)
• Portretul unui om ideal
Practica raţională a limbii –100
• Prieten ar putea să-mi fie...
de ore• Drepturile şi obligaţiunile copilului
Recapitulări – 8 ore
2. Arta comunicării
(5 ore la limbă, 3 ore la literatu• Telefonul (formule de comunicare,ră);situaţii critice (salvarea, poliţia,Lucrări de evaluare – 6 ore
pompierii).
(3 – la limbă, 3 – la literatuă);La dispoziţia profesorului –18 ore. • Mesaje scrise (felicitarea, scrisoarea),
3. Moda şi eu• În pas cu moda
• Moda şi bunul gust
4. Minimum minimorum• La frizerie• La atelierul de reparaţie a încălţămintei, hainelor
5. Codul bunelor maniere
Adolescentul şi natura• Flora şi fauna• Limbajul florilor• În lumea celor care nu cuvîntă
Adolescentul şi arta, cultura• Preferinţe• Muzica• Sportul preferat• Hobby-uri• Adolescentul şi lumea• Sărbători şi tradiţii
• Cîte bordeie, atîtea obiceie• Călătorii. La munte, la mare…
• Planuri de vacanţă

22

Nr. de ore(orientativ)

25

9

12

12

• Adolescentul şi patria• Personalităţi româneşti din trecut• Personalităţi româneşti din prezent• Locuri memorabile
Literatura română
1. În lumea folclorului românesc
2. Omul este măsura tuturor lucrurilor
3. Copilăria – o vîrstă perenă
4. Natura e mai presus de oriceînvăţătură
5. Meridiane spirituale
La dispoziţia profesorului

9

12
8
6
6
15
18

VI. Subcompetenţele disciplinei, unităţile de conţinut,
activităţile de învăţare şi evaluare
Subcompetenţe

Activităţi de învăţare şi evaluare

INTELEGEREA DUPA AUZ

Se recomandă activităţi şi exerciţii:NIVELUL l
1. Aprecierea faptelor unui personaj sau a • de selectare din text a trăsăturilor moraleunui eveniment.
ale personajelor;
2. Redarea detaliată a conţinutului mesajului • de povestire a textului în baza planului dat,
în limba-ţintă.
schemei propuse, întrebărilor date;• de analiză a faptelor personajelor şi de interpre3. Generalizarea calităţilor morale ale persotare a comportamentului personajelor;najelor.
• dezbateri;
4. Înţelegerea conţinutului textului citit sau • de identificare a unităţilor lexicale necupovestit.
noscute, de completare a enunţurilor cu
informaţii din textul audiat;
NIVELUL 2
5. Aprecierea faptelor personajelor sau a unui• agenda cu notiţe triple;
eveniment, argumentînd succint opţiunea.
6. Reconstituirea propoziţiilor/fragmentelor• de ordonare, selectare a informaţiei-cheie;
conform subiectului.
7. Sistematizarea informaţiei specifice în • de ordonare a ideilor, a momentelor-cheiefuncţie de obiectiv.
dintr-un mesaj audiat;
NIVELUL 3
8. Definirea evenimentului central al mesa- • asaltul de idei;
jului.

23

9. Descoperirea ideii principale a mesajului • dezbateri;audiat.
VORBIREANIVELUL l• de corectare a greşelilor în exprimarea pro1. Aplicarea normelor limbii literare.
prie şi a colegilor;
2. Utilizarea unui lexic adecvat temei abor• jocuri de cuvinte;
date/situaţiei.
3. Elaborarea unei relatări după o serie de • de descriere a unui peisaj, eveniment, înimagini.
baza imaginilor propuse;• de exprimare a propriilor gînduri, senti4. caracterizarea unei persoane, autocaractemente în legătură cu faptele şi acţiunile
rizarea.
personajelor/persoanelor prezentate;
5. Conversarea pe baza unei imagini, a unuidiafilm vizionat, a unei situaţii de vorbire, • discuţia euristică;pe baza unei teme date.
NIVELUL 2
6. Elaborarea unui mesaj după un început/• de alcătuire a mesajului după începutul sausfîrşit dat, pe baza unor îmbinări de cuvinsfîrşitul dat, în baza reperelor propuse;te şi expresii frazeologice.
• eseul structurat;
7. Descrierea unei persoane/unui personaj în• diagrama Venn;
comparaţie cu o altă persoană/personaj.
• de ordonare a unor idei într-un text logic;
NIVELUL 3
8. Caracterizarea unei persoane/ personaj, • de descriere a persoanelor/ personajelor,
exprimîndu-şi atitudinea personală.
utilizînd figuri de stil;
NIVELUL l

LECTURA• de exersare a lecturii corecte, conştiente,
expresive, pe roluri;

1. Citirea fluentă, conştientă, expresivă.

2. Redarea succintă a conţinutului textului în• de practicare a povestirii în limba română;limba română.
3. Continuarea subiectului în baza reperelor.

• de modificare a evenimentelor, condiţiilor
de desfăşurare a acţiunii;

NIVELUL 2• de identificare şi ordonare logică a fragmentelor;
5. Caracterizarea a două personaje, prin com- • de clasificare a personajelor principale şiparaţie, în baza unui text.
secundare;
6. Compararea subiectului a doua texte evidenţi• diagrama Venn;
ind similitudinile/diferenţele dintre acestea.
• de stabilire a autorului, temei, ideii, mesa7. Interpretarea unui fragment/text literar.
jului textului;
4. Redarea conţinutului textului după plan.

24

8. Susţinerea unui dialog cu anumite perso- • de completare a diverselor tipuri de dianaje / persoane.
log;
NIVELUL 3
9. Redarea conţinutului textului în numele • de povestire a textului în numele diferitor
unui personaj.
persoane;
10. Caracterizarea unui personaj, unui obiect• jocul de rol;(în stilul unei reclame).
11. Formularea întrebărilor pentru diferite • de alcătuire a întrebărilor în baza reperedomenii propuse.
lor;
12. Comentarea unei imagini, idei funda• graficul T;
mentale din text.
SCRIEREANIVELUL l• jocuri gramaticale de corectare a greşelilor
de ortografie şi punctuaţie;2. respectarea rigorilor de structurare a unei • de structurare a textului scris în cele trei
comunicări scrise.
părţi: introducere, cuprins, încheiere;
1. Aplicarea normelor limbii literare;

3. Alcătuirea propoziţiilor cu unităţi lexicale • de completare a propoziţiilor cu cuvintenoi.
adecvate;• de reconstituire a unui text prin ordonarea
logică a ideilor;• de antrenament de structurare a actelor
5. Redactarea textelor funcţionale (scrisori,oficiale (scrisori, invitaţii, felicitări, anunanunţuri, mesaje telefonice).
ţuri);• de redactare a unor texte scurte pe baza
6. Realizarea lucrărilor scrise (expuneri cu
unui suport vizual, după o ilustraţie sau
caracter narativ, compuneri, miniatură
după un şir de ilustraţii, după benzi desedupă imagini, serii de imagini etc.).
nate sau un şir de întrebări;4. Construirea mesajelor după repere.

NIVELUL 2
7. Alcătuirea unui dialog pe baza unor cir- • de alcătuire a dialogurilor, respectînd indicumstanţe.
cii propuşi;8. Continuarea unui subiect, utilizind enun- • de construire corectă a propoziţiilor dezţuri dezvoltate.
voltate, respectînd topica specifică limbii
române;NIVELUL 3
9. Alcătuirea propoziţiilor, folosind omonime.

• de identificare a sensului omonimelor;• de alcătuire a planului;
10. Alcătuirea unui monolog la temă, pornind• de selectare a unităţilor lexicale, a structude la maxime, proverbe.
rilor adecvate.

25CONŢINUTURI EDUCAŢIONALEARIA

T E MAT I C Ă

MATERIA
LITERATURA ROMÂNĂ
LINGVISTICĂ
LIMBA ROMÂNĂ(Textele poartă caracter de(obligatorie)
recomandare)În lumea folclorului româ- Vocabularul
Adolescentul şi societatea
Se vor învăţa 300 de cunesc
Oameni şi caractere• Balada: Mioriţa. Privire vinte şi expresii frazeo• Portretul unui om ideal
logice în conformitate cu
generală.
• Prieten ar putea să-mi fie...
• Drepturile şi obligaţiunile co- • Legenda: Povestea Vran- aria tematică indicată.
Pronunţia
cei
pilului• Snoava (Una-două opere Sunetele şi grupurile deArta comunicării
din ciclul Păcală şi Tînda- sunete conform normelor• Telefonul (formule de comuortoepice.
lă).
nicare, situaţii critice (salvaOmul este măsura tuturor Materia gramaticală
rea, poliţia, pompierii)
Materia gramaticală urmă• Mesaje scrise (felicitarea, lucrurilor• Fabula: A. Donici. Musca reşte formarea capacităţii
scrisoarea)la arat. Măgarul şi privi- de comunicare (practica
Moda şi eu
ghetoarea. Frunzele şi ră- funcţională a limbii). Ter• În pas cu modadăcina ( o operă la alegere) minologia gramaticală
• Moda şi bunul gustnu face parte din mini• Schiţa: I.L.Caragiale.
Minimum minimorum
mul activ, se însuşeşte
vizită
• La frizerie• La atelierul de reparaţie a în- Copilăria – o vîrstă perenă doar la nivel de recu• Povestirea:
I.Creangă. noaştere.
călţămintei, hainelor
Amintiri din copilărie (La Verbul. Modurile neperCodul bunelor manierecireşe. La scăldat sau alte sonale. Infinitivul (situaţii
Adolescentul şi naturade utilizare).
fragmente)• Flora şi fauna
Natura e mai presus de orice Modul imperativ. Diateza• Limbajul florilor
reflexivă. Verbele reflexi• În lumea celor care nu cuvîn- învăţătură
• Pastelul: V. Alecsandri. Iarna, ve. Ortografia.
tăRodica, Oaspeţii primăverii Adverbul. Ortografia.
Adolescentul şi arta, cultura
Substantivul. Declinarea(una la alegere)Preferinţe
• Poezia: M. Eminescu Re- substantivelor proprii.
• Muzica
Adjectivul. Flexiunea advedere• Sportul meu preferat
jectivelor.
Meridiane spirituale• Hobby-uri• Jack London, Colţ alb Numeralul. Numerale coAdolescentul şi lumea(fragment), Antoine de lective.
• Sărbători şi tradiţiiSaint-Exupery, Micul prinţ Pronumele. Pronumele• Cîte bordeie, atîtea obiceie(fragment), Lewis Caroll , nehotărît.
• Călătorii• Alice în ţara minunilor• La munte, la mare…
(fragment) sau un alt autor• Planuri de vacanţă
din literatura universală.

26

Adolescentul şi Patria• Miturile Greciei antice (un Sintaxa. Raporturile sin• Personalităţi româneşti din
tactice din cadrul propozimit la alegere).
trecutţiei: coordonarea şi suborNotă:• Personalităţi româneşti din În funcţie de situaţiile con- donarea (aspecte specificeprezent
crete ale lecţiei, la orele de limbii române, în plan
• Locuri memorabile.În cadrul literatură se va acorda o comparativ cu limba mastudiului limbii, se vor utiliza atenţie deosebită şi aspec- ternă). Punctuaţia.
texte literare şi non-literare telor lingvistice care prevăd
adecvate, selectate conform explicarea şi exersarea fenoariilor tematice propuse în ve- menelor gramaticale.
derea realizării obiectivelor.

CLASA A IX-A

V. Repartizarea temelor pe clase şi pe unităţi de timp
Repartizarea orelor

Temele /Unităţile

Nr. total de ore – 132 (limba
română – 72 de ore, literatura română – 60 de ore);
Practica raţională a limbii –100 de ore;
Recapitulări – 8 ore (l.română
– 5 ore, lit. română – 3 ore);Lucrări de evaluare – 6;
La dispoziţia profesorului –18 ore.

Adolescentul şi societatea
Oameni şi caractere• Cel mai interesant om pe care 1-amîntîlnit• Eu în ochii colegilor• Ce înseamnă să fii modern?
• Discutăm sau nu despre gusturi?
Arta comunicării
• Cînd şi cum discutăm
• Mesaje electronice
Minimum minimorum• În vizită• Cum să învăţăm eficient• Ştii să-ţi alegi profesia? (Quo vadis,
absolventule?)
Adolescentul şi natura
Ecologie• Probleme ecologice (Moldova, alte ţări)• Problema ecologică e şi problema ta
Adolescentul şi arta,
culturaPreferinţe
• Limbajul universal al muzicii• Cartea – obiect cultural.
Tîrguri de carte. Lansări de carte
Codul bunelor maniere• Adevărul doare?

27

Nr. de ore(orientativ)

20

8

12

Adolescentul şi lumea
Copilăria
• Amintiri din copilărie
• Sărbători şi tradiţii
• Sărbători de familie• Semnificaţia unor sărbători

12

Adolescentul şi patria
1. Nume celebre româneşti din trecut
2. Nume celebre româneşti din prezent
3. Reprezentanţi remarcabili ai minorităţilor naţionale / etniilor conlocuitoaredin Republica Moldova
4. Locuri memorabile

10

Literatura română
1. O ţară, o casă, o limbă...
2. Dacă dragoste nu e, nimic nu e...
3. Lumea este aşa cum este...
La dispoziţia profesorului

16
26
10
18

VI. Competenţele specifice disciplinei, unităţile de conţinut,
activităţile de învăţare şi evaluare
Activităţi de învăţare
şi evaluare
Se propun activităţi şi exerciţii de:Înţelegerea dupĂ auz

subcompetenţeNIVELUL 1
1. Redarea conţinutului global al mesajului• alcătuire a planului;în limba maternă şi în limba-ţintă.
• descriere a personajlor;
2. Determinarea calitatăţilor morale ale per- • determinare a calităţilor morale în baza
sonajelor.
acţiunilor;• elaborare de portrete;• tip întrebări – răspunsuri pentru verificarea
3. Inţelegerea conţinutului textului audiat.
înţelegerii conţinutului;• reproducere a textului audiat;
NIVELUL 2
4. Redarea conţinutului unui mesaj la di• reproducere a mesajului audiat;
ferite persoane.
5. Recunoaşterea şi corectarea erorilor de • semnalare a unor pronunţii greşite şi corecconţinut în fluxul vorbirii.
tare;• identificare şi corectare a unor îmbinări decuvinte incorecte în cadrul unui enunţ;28

• tip „adevărat”/ „fals”;• tip clustering ( păianjenul);

6. Determinarea tematicii unui mesaj.

NIVELUL 3
7. Determinarea trăsăturilor specifice ale• piramida personajului;
unui personaj.
8. Compararea evenimentelor centrale a• graficul T;două mesaje, evidenţiind asemănările.
9. Sesizarea ideii de bază a mesajului.
• tip „adevărat”/ „fals”;
VORBIREANIVELUL 1
1. Cunoaşterea/respectarea normelor limbii• exersare şi corectare a erorilor;
literare.
2. Utilizarea unui lexic adecvat temei abor- • elaborare a cîmpului lexical al temeidate, situaţiei etc.
• exersare a lucrului cu discţionarul;
3. Utilizarea narării la timpul prezent, trecut • povestire a unor fapte şi întîmplări după dişi viitor.
verse repere, la diverse teme;
4. Alcătuirea unei relatări la temă în bazareperelor iconice.

• redactare a unei comunicări în baza unor
imagini, unui plan, unei liste de întrebărireper;

5. Solicitarea unei informaţii.

• jocuri de rol: solicitare/oferire a informaţiei;• formulare a unor întrebări sau a unor răspunsuri;

6. Autocaracterizarea.

• stabilire a lexicului;• ordonare logică a ideilor;• tip piramida;

7. Relatarea elementelor-cheie ale unei • povestire a unor fapte şi întîmplări după diîntîmplări.
verse repere, la diverse teme;• dialog din replici-cheie;• dialog din replici omise;
8. Realizarea unei conversaţii pe marginea• jocuri de rol: iniţierea, menţinerea şi încheunei imagini, diafilm vizionat, a unei
ierea unui dialog la o temă oarecare;situaţii de vorbire, la temă.
• conversaţii cu unul sau mai mulţi interlocutori pe teme cunoscute;
NIVELUL 2
9. Construirea unui mesaj după repere.
10. Aprecierea faptelor personajelor.

• realizare a mesajelor (după un început/sfirşit dat, pe baza unui plan etc.);• exprimare a propriilor păreri referitoare lafaptele personajelor;

11. Realizarea unui portret moral al unei
• descriere;persoane/unui personaj în comparaţie cu• comparare;persoana proprie.

29

Nivelul 3
12. Caracterizarea unei persoane/unui per- • exersare a descrierii;
sonaj în forma unui portret moral.
• concretizare a comparaţiilor;• desfăşurare a unui interviu;
13. Susţinerea unui dialog-interviu.
• utilizare a formulelor de salut, de prezentare;• jocuri de rol: exprimarea acordului sau a
14. Întreţinerea unui dialog-dezbatere.
dezacordului în legătură cu un fapt sau cu
atitudinea unei persoane;
15. Exprimarea punctului propriu de vedere • tehnica cubului;asupra unui fapt, eveniment etc.
• 6 De ce?
LECTURANIVELUL 1
1. Citirea fluentă, conştientă, expresivă.

• accentuare şi intonare corectă/lectură expresivă;• răspunsul la întrebări;2. Redarea conţinutului textului în limba • elaborare de repere şi de povestire dupăromână.
acestea;
3. Caracterizarea a două personaje, com- • descriere;parîndu-le cu tipuri similare.
• comparare;
4. Susţinerea unui dialog în baza textului.

• jocuri de rol: iniţierea, menţinerea şi încheierea unui dialog pe baza unei situaţii sugerate de text;• exprimare a opiniei (îmi place, nu-mi place);
5. Exprimarea punctului propriu de vedere(interpretarea) unui text;• tehnica cubului;• 6 De ce?
NIVELUL 2
6. Susţinerea unui dialog cu anumite perso- • jocuri de rol: iniţierea, menţinerea şi închenaje în baza reperelor verbale şi iconice.
ierea unui dialog în baza reperelor;
7. Încheierea subiectului cu un sfîrşit fericit.

• fixare a reperelor;• stabilire a lexicului;

8. Comparea subiectelor a doua texte, evi• reperare a similitudinilor;denţiind anumite similitudini şi exprimîn• exprimare a propriilor păreri;du-şi atitudinea personală.
NIVELUL 3• identificare a relaţiilor dintre personaje;
9. Caracterizarea personajelor în numele al• descriere;
tor personaje.
• portret;30• formularea de întrebări şi răspunsuri pebaza replicilor personajelor din textele citite;• exprimare a propriilor emoţii şi gînduri re11. Exteriorizarea anumitor stări sufleteşti înferitoare la faptele şi acţiunile personajelor
timpul lecturii.
prezentate în texte;• jocuri de rol;
SCRIEREANIVELUL 1
1. Cunoaşterea şi aplicarea regulilor orto- • aplicare a regulilor ortografice în diverse
grafice ale limbii române.
contexte;
2. Scrierea unei felicitări, a unei cereri,• redactare a textelor funcţionale după moa unui curriculum-vitae, a unui anunţdele;reclamă.
• alcătuire a planului simplu de idei;
3. Realizarea unor lucrari scrise (expunere• construire corectă a propoziţiilor simple şicu caracter narativ, compuneri-miniatură
dezvoltate;după imagini, serii de imagini, caracteri• redactare a unor texte scurte, pe bază dezarea unei persoane etc.).
repere;4. Respectarea rigorilor de structurare a unei • structurare a textului în cele trei părţi: introcomunicări scrise.
ducere, cuprins, încheiere;
NIVELUL 2
5. Alcătuirea unor propoziţii cu expresii fra- • construire corectă a propoziţiilor simple şi
zeologice date.
dezvoltate;
NIVELUL 3• redactare a întrebărilor pentru un interviu lao temă dată;6. Realizarea unui interviu cu o persoană • jocuri de rol;reală.
• realizare a unui interviu în condiţii reale:cu colegi, profesori, rude, cunoştinţe, cu uninvitat special etc.
10. Construirea unui dialog pe baza replicilor personajelor.

31Conţinuturi educaţionale
ARIA TEMATICĂ

MATERIA
LITERATURALINGVISTICĂ
ROMÂNĂ
LIMBA ROMÂNĂ
(obligatorie)(Textele poartă caracterde recomandare)
Adolescentul şiO ţară, o casă, o Vocabularulsocietatea
Se vor învăţa 300 delimbă...
Oameni şi caractere• A. Mateevici. Limba cuvinte, expresii frazeo• Cel mai interesant om pe carelogice în conformitate cu
noastră.
l-am întîlnit
• D. Matcovschi. Omul. Eu aria tematică
• Eu în ochii colegilor
indicată.
nu sunt pasăre.
• Ce înseamnă să fii modern?
Pronunţia
•V.
Romanciuc.
Oţară,o• Discutăm sau nu despre gusturi?
casă, un grai. Busuioc la Sunetele şi grupurile deArta comunicării
sunete conform normelnaştere.
• Cînd şi cum discutăm
• N. Dabija. Alexandru cel or ortoepice.
• Mesaje electronice
Minimum minimorum
Materia gramaticală.
Bun. Vasile Lupu
• În vizită
Verbul. Modul indicativ.
• (un text la alegere)• ProfesiuniDacă dragoste nu Mai mult ca perfectul• Cum să învăţăm eficient(situaţii de utilizare). Moe, nimic nu e...
• Ştii să-ţi alegi profesia?
durile nepersonale. Su•
Gr.
Vieru.
Aforisme.
Făp• (Quo vadis, absolventule?)tura mamei. Mi-e dor de pinul (situaţii de utiAdolescentul şi naturatine, mamă. Mă rog. Că- lizare).
Ecologie
Adverbul. Locuţiuni admăşile.
• Probleme ecologice (Moldova,• A. Păunescu. Rugă pen- verbiale. Ortografia.
alte ţări)• Problema ecologică e şi probleSubstantitvul. Substantru părinţi.
ma ta
tivele compuse. Ortogra• I. Vatamanu. Bunica.
Adolescentul şi arta, • I.A. Brătescu-Voineşti. fia. Locuţiuni substanticultura
vale.
Puiul.
Preferinţe
Lumea este aşa cum Adjectivul. Schimbarea• Limbajul universal al muzicii
valorii gramaticale a ad• Cartea –obiect cultural. Tîrguri este...
• I. Druţă. Bătrîneţe, haine jectivului.
de carte. Lansări de carte
Numeralul. Numerale
grele. Odihna.
Codul bunelor maniere
multiplicative.
• D. Matcovschi.
• Adevărul doare?
Adolescentul şi lumea
Pronumele. Pronumele
Bucuraţi-vă.
Copilăria
de întărire.
• Amintiri din copilărie
Sintaxa. Fraza. FelurileNotă:• Sărbători şi tradiţii
În funcţie de situaţiile con- propoziţiilor din frază.
• Sărbători de familie
crete ale lecţiei, la orele de Tipuri de frază (în plan
• Semnificaţia unor sărbători
Adolescentul şi patria literatură se va acorda o comparativ cu limba
1. Nume celebre româneşti din trecut atenţie deosebită şi aspec- maternă, aspecte speci2. Nume celebre româneşti din prezent telor lingvistice care pre- fice).
văd explicarea şi exersarea Punctuaţia
3. Reprezentanţi remarcabili ai
minorităţilor naţionale/etniilor fenomenelor gramaticale.
conlocuitoare din Republica Mo
ldova
4. Locuri memorabile32

VII. Strategii didactice: orientări generale (metodologice)
1. Tipologia şi specificul strategiilor didactice privind disciplina Limba şi
literatura română pentru alolingvi.
Studiul limbii şi literaturii române pentru alolingvi reprezintă, alături de studiul
limbii şi literaturii materne şi cel al limbilor străine, unul dintre cele mai importantecomponente ale ariei curriculare Limbă şi comunicare, menit să contribuie nu doarla formarea competenţelor de comunicare ale elevului alolingv, ci şi la o mai bunăintegrare a lui în societate.
În didactica modernă se reliefează o serie de exigenţe şi cerinţe de care ar trebuisă ţină cont şi profesorul de limba română ca limba a doua:• aplicarea în practică a unor strategii didactice adecvate noilor situaţii de învăţare;• folosirea pe scară largă a metodelor activ-participative, prin activizarea structurilor cognitive şi operatorii ale elevilor, prin fructificarea aspectelor “calitative” ale metodelor;• renunţarea la o metodă dominantă în favoarea unei varietăţi metodologice,care să vină în întîmpinarea diverselor nevoi ale elevilor;• extinderea folosirii unor metode care solicită componentele relaţionale ale
activităţii didactice, respectiv aspectul comunicaţional al relaţiei profesorelev şi elev-elev.
Ansamblul de strategii didactice ale profesorului trebuie să includă o varietate demetode de învăţămînt cu un pronunţat caracter comunicativ, funcţional:• metode tradiţionale, clasice (expunerea, conversaţia, exerciţiul etc.);• metode moderne (algoritmizarea, problematizarea, brainstorming-ul (asaltul
de idei), instruirea programată etc.);• metode verbale bazate pe cuvîntul scris sau rostit;• metode intuitive;• metode active care suscită activitatea de explorare personală a realităţii;• metode euristice bazate pe descoperire proprie şi rezolvare de probleme;• metode individuale pentru fiecare elev în parte;• metode de predare-învăţare în perechi/grupuri sau pe ateliere;• metode frontale, cu întreaga clasă (dezbateri, mese rotunde, interviuri, conferinţe, asaltul de idei, înscenări, simulări);• metode combinate, prin alternări între variantele de mai sus etc.
2. Repere şi modalităţi de proiectare a strategiilor didactice
Proiectarea strategiilor de predare-învătare a limbii şi literaturii române pentru
alolingvi are multe afinităţi cu diverse modele utilizate la predarea limbilor moderne.
Din punct de vedere teleologic, este importantă raportarea strategiilor didactice lacompetenţele curriculare. Din punct de vedere comunicativ, este iminentă structurarea strategiilor didactice conform specificului activitătii comunicative (deînţelegere după auz/ vorbire/ lectură/ scriere).
33

În funcţie de competenţele care trebuie formate şi care dictează parcursul didactic, profesorul va selecta strategii didactice comunicative, investigaţional-comunicative sau operaţional-comunicative. Acestora li se vor subordona diverse metodeşi tehnici reproductive, productive şi creative, conţinuturile propuse fiind folosite
în calitate de suport pentru formarea competenţelor de comunicare. O importanţă
deosebită se va acorda metodelor de dezvoltare a gîndirii critice.
3. Diversificarea şi combinarea metodelor şi tehnicilor de învăţare în raportcu diferite criterii
Cadrul didactic este cel care trebuie să cunoască foarte bine nevoile de comunicare ale elevilor săi, stilurile lor de învăţare, precum şi gradul de stăpînire a competenţelor de comunicare în limba română. De asemenea, este important să se cunoască
faptul că nivelul de competenţă al elevilor pe fiecare dintre domeniile urmărite (înţelegerea mesajelor orale şi scrise, comunicarea monologată şi dialogată, producerea
mesajelor scrise) poate să difere. De aceea, cadrul didactic are sarcina complexă dea realiza o asemenea diversificare şi combinare a metodelor şi tehnicilor de învăţare,care să ofere oportunităţi egale de învăţare şi avansare în cunoaşterea limbii pentrutoţi elevii, ţinînd cont de competenţele ce urmează a fi formate, de obiectivele concrete şi de conţinuturile propuse în unităţile de învăţare, de succesiunea acestora dela clasă la clasă, de vîrsta şi de stilurile de învăţare ale elevilor, de specificul regiunii
geografice în care se află şcoala etc.
4. Diversificarea formelor de învăţare. Învăţarea autonomă
În vederea diversificării formelor de învăţare, este importantă cunoaşterea, de către cadrul didactic, a stilurilor de învăţare a elevilor săi, precum şi a modalităţilor deajustare a demersului didactic şi a materialelor didactice la acestea. Cu atît mai mult,învăţarea autonomă ca process şi însuşirea de către elevi a unor strategii de învăţare
autonomă ca rezultat devin tot mai importante în contextul învăţării pe parcursulîntregii vieţi (life-long learning), formînd baza necesară pentru formarea ulterioară acompetenţelor profesionale şi pentu o dezvoltare reuşită a carierei. Pentru o formare
adecvată a abilităţilor de învăţare autonomă a elevilor, cadrul didactic va avea învedere principiile de dezvoltare a acestor abilităţi:• principiul stimulării şi formării spiritului activ şi de iniţiativă;• principiul axării pe selectarea materialului aplicativ, important pentru viaţă;• principiul exersării continue;• principiul axării pe motivarea elevului;• principiul construirii situaţiilor de problemă a stabilirii căilor de soluţionare
a lor etc.

34

5. Realizarea interdisciplinarităţii
Interdisciplinaritatea reprezintă o abordare intrinsecă studiului oricărei limbi
moderne. În cazul limbii şi literaturii române pentru alolingvi, analiza curriculumului permite observarea multor posibilităţi de realizare a unui demers interdisciplinar,prin referinţa directă la conexiunile posibile oferite de conţinutul altor discipline(limbile materne ale elevilor, limbile străine studiate, istoria, geografia, muzica, ştiinţele exacte (progresul ştiinţifico-tehnologic, descoperirile ştiinţifice etc.), ştiinţele
politice şi sociale, economia etc.).
6. Centrarea pe elev
Dezvoltarea unor competenţe de comunicare eficientă ale elevului nu poate avea
loc fără o deplină implicare a elevului în actul învăţării. Abordarea activă, participativă a procesului de predare-învăţare-evaluare presupune captarea interesului
elevului, solicitarea gîndirii lui creative şi a reflecţiei personale asupra necesităţilor
de comunicare personale.
Învăţarea activ-participativă presupune crearea unor situaţii de învăţare care îl
vor face pe elev să înveţe prin maximum de efort propriu şi prin mobilizarea capacităţilor proprii.
Pornind de la una din definiţiile învăţării centrate pe elev, conform căreia aceasta“oferă elevilor o mai mare autonomie şi un control sporit cu privire la disciplinele
de studiu, la metodele de învăţare şi la ritmul de studiu” (G. Gibbs, 1992), este important ca elevilor să li se ofere, treptat, un control sporit asupra a ceea ce se învaţă
(participarea la selectarea conţinuturilor importante pentru viaţa şi activitatea lor) şia modului cum se învaţă (solicitarea opiniei personale în ce priveşte preferinţele
pentru anumite activităţi de învăţare).
Altfel spus, este important ca elevii să fie ajutaţi de către cadrul didactic pentru a
putea realiza următoarele (B. Harpe, M. Kulski şi A. Radloff , 1999):• a defini/a înţelege obiectivele învăţării;• a poseda o gamă de strategii de învăţare autonomă şi a şti cînd să le utilizeze;• a folosi resursele disponibile în mod eficient;• a şti care le sînt punctele tari şi punctele slabe;• a înţelege procesul de învăţare;• a-şi controla sentimentele în manieră adecvată;• a-şi asuma responsabilitatea pentru procesul de proprie învăţare;• a-şi planifica, a-şi monitoriza, a-şi evalua şi a-şi adapta propriul proces deînvăţare.
7. Învăţămînt incluziv
Disciplina Limba şi literatura română pentru alolingvi oferă suficiente posibilităţi pentru realizarea scopurilor educaţiei incluzive, unul dintre acestea fiind valorizarea pozitivă a diferenţelor. Prezenţa în comunitatea şcolară a elevilor provenind
35

din diferite medii etnice, culturale şi sociale creează un context favorabil pentru
realizarea cunoaşterii şi interacţiunii reciproce, lucru care este deosebit de important.
De asemenea, odată cu orientarea tot mai clară spre o educaţie incluzivă de calitate,în şcoli vor fi integraţi tot mai mulţi elevi cu cerinţe educaţionale speciale, şi nevoia
de atenţie sporită a cadrului didactic pentru necesităţile de învăţare ale acestor copii
este iminentă.
8. Utilizarea TIC
Este importantă prevederea unor activităţi ce implică utilizarea TIC atît în cadrulpredării la clasă, cît şi în cadrul realizării unor teme şi sarcini de învăţare autonomă,propuse elevilor. Procesul de predare-învăţare-evaluare poate deveni mai atractiv şi,
principalul, mai eficient prin realizarea de diverse activităţi orientate spre dezvoltarea competenţelor strict necesare elevului modern:colectarea de informaţii/informarea, culegerea şi procesarea datelor:• utilizarea adecvată a resurselor Internet (site-uri informaţionale şi de cultură
generală, biblioteci electronice, oferte de e-learning (învăţare la distanţă) etc.
• utilizarea resurselor disponibile pe CD-uri (cărţi, înregistrări audio şi video etc.)• realizarea de diverse proiecte şi portofolii conform unor sarcini concrete.
Redactarea şi prezentarea de diverse lucrări:• prezentări în Power Point, cu utilizarea de proiectoare multimedia;• redactarea de diverse texte: eseuri, referate, compuneri etc.;• redactarea de texte utilitare: scrisori, cereri, CV etc.
Avîndu-se în vedere progresul destul de rapid al domeniului, profesorii trebuiesă fie pregătiţi pentru utilizarea (dar şi elaborarea, eventual) a unor noi modalităţi deutilizare a TIC: softuri educaţionale, lecţii interactive, teste computerizate etc.
VIII. Strategii de evaluare
Evaluarea este partea integrantă a curriculumului, care constată nivelul de formare a competenţelor, valoarea acestora la o anumită etapă. Ea poate fi curentă, periodică, finală. (Apud loan Bontaş). Obiectivele operaţionale, de regulă, se formulează
de către profesor şi vizează unităţile de conţinut aplicate la lecţii.
Evaluarea curentă se efectuează pe parcursul învăţării, după predarea/ învăţarea
unei teme sau unităţi. Evaluarea sumativă este efectuată la sfîrşit de capitol, semestru, clasă, etapă etc. Evaluarea finală are loc la finele anului şcolar sau a treptei deşcolarizare.
Evaluarea performanţelor elevilor, cu alte cuvinte, evaluarea curriculumuluiefectiv realizat sau a curriculumului atins, rămîne o problemă centrală a cercetărilor
şi a practicilor educaţionale actuale. Trebuie spus din start că nu există, în acest sens,
modele şi procedee unice. În funcţie de timpul efectuării, aceasta poate fi continuă
(formativă) şi cumulativă (sumativă).
36

Obiectivele de evaluare trebuie să conţină:• comportamentul pe care elevul trebuie să-1 afirme (ce?);• în ce condiţii (cum?);• la ce nivel de performanţă (cît?).
Curriculumul prevede ore speciale pentru evaluarea trimestrială şi cea finală.
Elevii sînt obligaţi să realizeze numărul de lucrări indicate de curriculum. Metodeleşi tehnicile de evaluare (observarea şi aprecierea verbală, chestionarea orală (curentă
şi finală), lucrările scrise, testele, verificarea prin lucrări practice, examenele) vor fi
aplicate în funcţie de timpul şi scopul evaluării, de tipul standardelor în raport cu
care se efectuează evaluarea.
Formularea obiectivelor de evaluare
Model
Competenţe
Obiective de evaluare
LECTURA• să selecteze din text, la a doua lectură, 2-3• caracterizarea unui personaj utilizind exexpresii referitoare la personajul principresii din text;pal;
VORBIREA• să alcătuiască oral o comunicare din 5-6• comunicarea la tema propusă;propozitii la tema Prietenul meu;• să descrie, în 5-6 propozitii, portretul prie• argumentarea opiniei personale.
tenului sau al colegului,• argumentînd afirmaţiile făcute.

Metode si tehnici de evaluare
Itemi cu alegere multiplă
Itemii cu alegere multiplă cer ca elevii să selecteze un răspuns dintr-o listă derăspunsuri. Itemii cu alegere multiplă sînt formaţi din: premisă şi opţiuni, din careelevul trebuie să aleagă răspunsul corect. Răspunsurile (optiunile) gresite se numesc
distractori.
Obiectivul: Elevul va fi capabil să selecteze anumite informaţii dintr-o listă dată,în conformitate cu anumite criterii.
Premisa. Cine este autorul pastelurilor în literatura română?
A. Gr. Vieru
B. V. Alecsandri
C. M. Eminescu
D. N. Dabija (Răspunsul corect: V. Alecsandri)Opţiunile pot fi şi ele incluse în propoziţii, texte etc. De exemplu: Citeşte fragmentul. Dacă găseşti propoziţii care nu corespund subiectului sau temei, subliniază-le).
Model: A venit primăvara. E cald. Păsările călătoare s-au întors din ţările
calde. Copacii îşi scutură frunzele. Copiii se pregătesc să întîmpine păsările. Apar
primele flori.
37

Metode alternative de evaluare: Portofoliul
Una dintre cele mai interesante metode alternative de evaluare, care se bucură
de tot mai mult interes atît din partea profesorilor, cît şi a elevilor, este portofoliul.
Portofoliul este o colecţie de documente care reflectă performanţa (rezultate ale testelor, notele, premiile ş.a.) şi produsele acesteia (lucrări scrise, analize şi comentarii
ale lecturilor, scrisori, casete cu înregistrări audio, desene, obiecte confecţionate deelevi etc.), pe care elevul le realizează în procesul de învăţare, în şcoală sau în afara
ei. Elevului i se poate acorda dreptul de a-şi alege materialele concepute care să fie
incluse în portofoliu, dar tipurile de materiale sînt indicate de profesor. Elevul poate
fi invitat să reflecteze asupra documentelor incluse în portofoliu, să discute semnificaţia lor cu profesorul, să le prezinte şi să le comenteze diferitor persoane.
Metoda portofoliului subliniază importanţa participării elevului la procesul deevaluare, stimulînd ingeniozitatea şi implicarea personală în activitatea de învăţare,dezvoltînd motivaţia şi oferind profesorului date esenţiale despre personalitatea şiabilităţile elevului, toate acestea fiind un bogat arsenal de activităţi care contribuie
substanţial la dezvoltarea competenţei de comunicare în limba română.
Un portofoliu la limba română ar putea include: harta republicii cu indicarea locului de naştere a părinţilor, bunicilor, a capitalei etc.; date biografice şi de creaţie aleunui scriitor în baza unui plan (numele, motivele creaţiei, opera etc.); scrisori, descrieri; interviuri reale/imaginare cu anumite personalităţi; creaţii literare proprii; dicţionare ilustrate (în special în clasele II-VI); contribuţii la revistele şcolare; proiecte/urări
cu ocazii anumite; lucrări scrise curente; răspunsuri la chestionare/interviuri; un jurnalde lectură (pentru o anumită perioada de timp, vizînd cărţile citite şi comentariile realizate); chestionare aplicate de profesor; un referat pe o anumită temă etc.

Referinţe bibliografice
1.
2.
3.
4.
5.
6.
7.
8.

Avram M. Gramatica pentru toţi. Bucureşti: Editura Academiei Române, 1986.
Avram M. Cuvintele limbii române între corect şi incorect. Chişinău: Editura Cartier,
2001.
Bejan D. Gramatica limbii române. Compendiu. Cluj: Editura Echinox, 1996.
Bondarenco N. Culegere de exerciţii şi lucrări practice la limba română. Chişinău,1999.
Bontaş I. Pedagogie. Bucureşti: Editura ALL, 1996.
Brâncuşi Gh., Ionescu A. şi alţii. Limba româna. Manual pentru studenţii străini. Bucureşti: Editura Universităţii, 1996.
Caproş Iu., Nicolăiescu-Onofrei L. Avante. Liceu. 73 de activităţi practice pentru îmbunătăţirea abilităţilor de comunicare ale elevilor alolingvi, Chişinău: Editura Cartier,
2004.
Caproş I., Nicolaescu-Onofrei, L. şi alţii. Avante! Auxiliar didactic la Limba si literatura romana in scoala alolingva, clasa a VII-a. Biblioteca “Pro Didactica”, colectia“Zece+”, Chisinau: Editura Cartier, 2004.

38

9.
10.
11.
12.
13.
14.
15.
16.
17.
18.
19.
20.
21.
22.
23.
24.
25.
26.
27.
28.
29.
30.
31.
32.
33.
34.
35.
36.
37.

Cazacu T. şi alţii. Caietul elevului. Auxiliar didactic la Limba si literatura romana înşcoala alolingvă”, clasa a VI-a, Biblioteca “Pro Didactica”, colecia “Zece+”, Chisinau: Editura Cartier, 2004.
Cazacu T. Buna ziua, studiu incipient de limba română. Chişinău: Editura Cartier,
2001.
Cazacu T. Crăciun M. Caietul elevului (clasa a VI-a). Chişinău: Editura Cartier,
2004.
Cazacu T., Iordăchescu I. Cheia comunicării. utilizarea verbelor în vorbire. Chişinău:Editura Integritas, 2008.
Cazacu, T. şi alţii. Teste la limba si literatura română, şcolile alolingve. Chişinău:Editura Cartier, 1998.
Cazacu T., Vrabie D. Româna: eficient şi atractiv. Gramatica limbii române în schemeşi tabele. Editura Integritas, 2006.
Cazacu T., Să învăţăm a vorbi româneşte. Dialoguri situative la 1. română, şc. alolingvă, clasele a I-IV. Chişinău: Editura Lumina, 1992.
Cazacu T., Guslicov V. Izvoraşul, material didactic, cl. a II,-a Chişinău, 1997.
Cazacu T., Iordăchescu I., Vatamaniuc M. Limba română. Teste la limba şi literaturaromână, şc. alolingvă. Chişinău: Editura Cartier, 1998.
Ciocanu I. Literatura română din Republica Moldova. În: Limba Română, 1997, nr.
5, Chişinău.
Colţun Gh. Minimul lexical şi frazeologic al limbii române, Chi­şinău, 1997.
Costea O., Olteanu A.G. şi alţii. Catalog de enunţuri-itemi pentru limba şi literaturaromâna. Bucureşti: Editura Recif, 1997.
Constantinovici, E. ş.a.ş Predarea şi învăţarea limbii prin comunicare. Ghidul profesorului. PNUD Moldova, Chişinău: Cartier, 2003.
Cristei T. şi alţii. Limba şi literatura română. Modele de teste sumative pentru examenul de absolvire a gimnaziului, şcoala alolingva. Chişinău: Editura Prut International,
2001.
Cristei T., Roşcovan V., Ciobanu E. Teste de înţelegere a lecturii, cl. a IX-a. Chişinău,2001.
Dicţionarul ortografic, ortoepic şi morfologic al limbii române (DOOM). Bucureşti:E.A.R., 2005.
Dicţionarul Explicativ al Limbii Române (DEX). Ediţia a II-a. Bucureşti, 1996.
Doca G., Limba română, vol. I-III, Bucureşti: Editura Universităţii, 1995, 1996.
Fişe de lucru la limba şi literatura română în şcoala alolingvă: materiale didactice,clasele V-IX. Chişinău: Editura Cartier, 2002.
Gramatica limbii române. Ediţia a II-a revazută şi adăugită. vol. I-II. Bucureşti,1996.
Iordăchescu I. Viaţa şi activitatea scriitorilor. Ce? Cit? Cum? Partea I. Chişinău: Editura Lumina, 2003; partea a II-a, Chişinău: Editura ARC, 2004.
Istoria didactică a literaturii române. Chişi­nău: Editura Magister, 1997.
Ivănuş D., Pitiriciu S. şi alţii. Metodica predării limbii şl literaturii române în gimnaziu şi liceu. În revista: Limba Română. Chişinău, 1999.
Limba şi literatura română în şcolile alolingve. Schiţe de metodică. Colectiv de autori. Chişinău: Editura Lumina, 1994
Limba româna pentru alolingvi. Culegere de texte. Auxiliar didactic pentru facultăţile
filologice. Chişinău: Editura Cartier, 2006.
Limba şi literatura româna în liceu. Calitate şi eficienţă în predare şi învăţare. Bucureşti, 1993.
Limba română, mijloc de integrare socială în Republica Moldova. Chişinău: Editura
ARC, 2004.
Limba şl literatura română, Modele de teste sumative pentru examenul de absolvire a
gimnaziului, şcoala alolingvă, Chişinău: Editura Prut Internaţional, 2001.
Literatura română. Dicţionar-Antologie de istorie şi teorie litera­ră. Chişinău: Editura
Museum, 2000.

39

38. Limba şi literatura română în şcoala alolingvă. Teste BAC. Chişinău: Editu­ra Lyceum, 2002.
39. Mureşan P. Învăţarea eficientă şi rapidă. Bucureşti, 1990.
40. Nicolăiescu-Onofrei L., Caproş Iu., Sanalache L. Avante. Caietul elevului, clasa a
VII-a. Chişinău: Editura Cartier, 2004.
41. Pâslaru V. Educaţia literar-artistică a elevilor. Chişinău: Editura Lumina, 1997
42. Pop L., Româna cu sau fără profesor. Cluj: Editura Echinox, 1993.
43. Popescu S. Gramatica practică a limbii române cu o culegere de exerciţii, Editia a V-arevăzută. Bucureşti: Editura Orizontul, 1995.
44. Predarea şi învăţarea limbii prin comunicare. Ghidul profesorului. Chişinău: Editura
Cartier, 2003.
45. Predarea şi învăţarea limbii prin comunicare (Departamentul relaţii interetnice), Chişinău: Editura Cartier, 2003.
46. Să ne cunoaştem mai bine. Curs opţional. Centrul Educaţional „ Pro Didactica”. Chişinău, 2003.
47. Siek-Piskozub Teresa şi alţii. Jocuri şi activităţi distractive în învăţarea limbilor străine. Chişinău, Iaşi: Editura Polirom, 1997.
48. Soluţii didactice la limba şi literatura română în şcoala alolingvă: Ghid pentru profesori, clasele V-IX, grup de autori, Chişinău: Editura Cartier, 2002.
49. Stoica A., Musteaţă S. Evaluarea rezultatelor şcolare. Ghid metodologic, Chişinău,1997.
50. Unele probleme privind predarea limbii române în şcoala rusă. Chişinău: Editura
Lumina, 1986.
51. Новак Е. Развитие устной монологической речи учащихся молдавской школы.
Chişinău: Editura Lumina, 1981
52. Пассов E. Основы методики обучения иностранным языкам. Москва, 1977.

Bibliografie electronică
http://all.edu.md (site al Ministerului Educaţiei al Republicii Moldova)
http://www.lromana.proeducation.md
http://www.e-scoala.ro/biblioteca
biblioteca.euroweb.ro/intro.htm
http://www.poezie.org
http://www.eminescu.petar.ro
http://www.mihaieminescu.ro
http://www.romaniavoice.com
http://www.romaniavoice.com/images/index.html
http://www.moldata.md/Cultura/
http://www.dexonline.ro
http://www.traditii.rowww.power_point.ro40