MINISTERUL EDUCAȚIEI, CULTURII ȘI CERCETĂRII
AL REPUBLICII MOLDOVACURRICULUM
la disciplina opţionalăEDUCAŢIE ECONOMICĂ
ŞI ANTREPRENORIALĂ
CLASELE I - IV

ARIA CURRICULARĂ
Educaţie socio-umanistică

Chișinău, 2020

Aprobat la Consiliul Naţional pentru Curriculum (Ordinul Ministerului Educației, Culturii și
Cercetării nr. 653 din 13.07.2020)

GRUPUL DE LUCRU PENTRU ELABORAREA CURRICULUMULUI:Corina Lungu
Consultant principal, Ministerul Educației, Culturii și
Cercetării, master în Ştiinţe ale Educaţiei, doctorandă,coordonator
Laurenția Filipschi
Director executiv, Junior Achievement Moldova, master înștiințe politice
Svetlana Dogotaru
Șef al Direcţiei generale arhitectură, urbanism şi relaţii
funciare, mun.Chișinău
Eugenia Ciutac
Profesoară, grad didactic superior, Liceul Teoretic„Gaudeamus”, mun.Chișinău
Marcela Cotruța
Profesoară, grad didactic I, Liceul Teoretic „Gaudeamus”,
mun.ChișinăuStela BaltagÎnvățătoare clasele primare, grad didactic superior, master înŞtiinţe ale Educaţiei, Liceul Teoretic „Ion Creangă”,
mun.Chișinău
Eugenia Ganea
Expertă în domeniul egalității de gen, studii de masterat înȘtiințe ale Educației, doctorandă
RECENZENTE:
1. Valentina Cojocaru – Doctor în științe pedagogice, conferențiar universitar, Universitatea
Pedagogică de Stat „Ion Creangă”.
2. Aurelia Salicov – Director Digital Park, StarNet, Președinte Fundația „Youth Development
for Innovation”.

2

CUPRINSI.

PRELIMINARII ............................................................................................................................... 4

II. CONCEPȚIA DIDACTICĂ A CURRICULUMULUI .................................................................... 6
III. SISTEMUL DE COMPETENŢE ...................................................................................................... 8
3.1 Competenţe-cheie prioritare pentru disciplina opţională Educaţie Economică şi
Antreprenorială .............................................................................................................................. 8
3.2 Competenţe transversale prioritare pentru disciplina opţională Educaţie
Economică şi Antreprenorială ................................................................................................. 10
3.3 Competenţe specifice a disciplinei opţionale Educaţie Economică şi
Antreprenorială ............................................................................................................................ 11
IV. ADMINISTRAREA DISCIPLINEI ........................................................................................... 12
4.1 Distribuirea programelor anuale pe clase:................................................................... 124.2. Repartizarea orientativă a orelor pe unități de conţinut pentru fiecare
programă anuală: ......................................................................................................................... 12
V. PROGRAME ANUALE ȘI UNITĂŢI DE ÎNVĂŢARE ............................................................ 13
5.1 Programă anuală EU ŞI FAMILIA MEA ............................................................................ 13
5.2 Programă anuală COMUNITATEA NOASTRĂ ................................................................ 16
5.3 Programă anuală ŢARA NOASTRĂ ................................................................................... 19
5.4 Programă anuală LUMEA NOASTRĂ ................................................................................ 22
5.5 Programă anuală URBANISM ............................................................................................ 25
VI. SUGESTII METODOLOGICE. PROIECTAREA–PREDAREA–ÎNVĂŢAREA. ................. 29
VII. REPERE PRIVIND EVALUAREA.......................................................................................... 31
VIII.AUXILIAREDIDACTICEDEREFERINȚĂEDUCAȚIEI

ECONOMICEȘIANTREPRENORIALE..................................................................................................................... 35
IX. REFERINȚE BIBLIOGRAFICE ............................................................................................... 37

3

I. PRELIMINARII
Stimularea gândirii economice și antreprenoriale este astăzi o prioritate peste tot în lume,
constituind un motor al bunăstării oamenilor și comunităților, deoarece economia este prezentă
atât în viaţa personală, cât şi în cea socială. Elevii și elevele se familiarizează de mici cu anumite
principii economice, fără să aibă o pregătire în acest sens. Astfel, ei/ele înţeleg că unele lucruri nu
sunt în cantitatea pe care şi-ar dori-o, că nu pot să-şi îndeplinească toate dorinţele şi sunt nevoiţi
să aleagă un singur lucru din cele prezente şi să renunţe la altul tot valoros, că numărul unor lucruri
poate creşte în anumite condiţii de muncă, că banii nu se produc tocmai câţi şi-ar dori fiecare, căanumite resurse sunt epuizabile şi trebuie găsite soluţii în acest sens.
Astfel economicul are efecte ample şi profunde în viaţa omului încă din copilărie, deci tinerii
generaţii ar trebui să i se cultive ABC-ul vieţii economice pornind de la ciclul primar. Astfel spus,
educaţia economică şi antreprenorială s-a transformat astăzi într-o necesitate vitală în contextul
unei societăţi ai liberei iniţiative şi din perspectiva axării sistemului educaţional pe competenţe.
Principiile şi valorile promovate de programele anuale de Educație Economică și
Antreprenorială din ciclul primar oferite de prezentul curriculum sunt în strictă corelaţie cu viaţa
cotidiană, cu modul în care se manifestă indivizii în calitate de consumatori și producători.
Educaţia Economică și Antreprenorială, declarată de UNESCO ca una dintre noile educaţii, îi facepe elevi să înţeleagă problemele din cotidian, îi ajută să identifice şi să evalueze consecinţele
deciziilor personale, ale părinţilor şi autorităţilor.
În sistemul economiei de piaţă este foarte important ca elevii (fete și băieți) să-și dezvolteabilităţile de gândire economică, să evalueze costurile şi beneficiile implicate de diferite decizii,
să elaboreze un comportament adecvat societăţii contemporane. În acest sens de idei, misiunea
programelor anuale de Educație Economică și Antreprenorială din ciclul primar constă în
motivarea și pregătirea tinerei generații pentru a se afirma cu succes într-o societate a libereiinițiative. Curriculum de față își propune formarea unei personalități autonome și creative care vaacționa eficient și responsabil într-o societate în permanentă schimbare. În cadrul acestor programe
anuale elevii și elevele învață să-și analizeze comportamentul față de bani și să-și construiască orelație cu aceștia, însă una pe care o pot controla ei și nu invers.
Aceste programe anuale solicită implicarea activă a elevilor prin luarea de decizii, calcule
logice și matematice, ceea ce contribuie la dezvoltarea generală a lor, ajutându-i să înţeleagă
importanţa educației antreprenoriale pentru stilul de viață și bunăstarea personală, dar și
prosperitatea societății în general. Programele anuale de Educaţie Economică şi Antreprenorială
la ciclul primar formează capacităţi de înţelegere şi rezolvare a problemelor cu care oamenii se
confruntă zilnic, facilitează luarea de decizii în situaţii economice concrete.
Documentele de politici educaționale ale sistemului educaţional din Republica Moldova
tratează Educaţia Economică şi Antreprenorială ca parte integrantă a conceptului şi practicii
educaţionale moderne prin intermediul idealului educațional formulat în Codul educației, articolul
6. Idealul educaţional al şcolii din Republica Moldova constă în formarea personalităţii cu spirit
de iniţiativă, capabile de autodezvoltare, care posedă nu numai un sistem de cunoştinţe şi
competenţe necesare pentru angajare pe piaţa muncii, dar şi independenţă de opinie şi acţiune,
fiind deschisă pentru dialog intercultural în contextul valorilor naţionale şi universale asumate.
Deasemenea, una dintre finalitățile prioritare ale sistemului educațional al Republicii
Moldova este domeniul de competențe-cheie menționată în art.11, alin. h) competenţe
antreprenoriale şi spirit de iniţiativă.
Curriculumul pentru disciplina opţională Educaţie Economică şi Antreprenorială pentru
4treapta primară reprezintă documentul normativ principal şi instrumentul didactic ce descriecondiţiile învăţării şi performanţele de atins la disciplina opţională, exprimate în competenţe
specifice, unități de competenţe, conţinuturi, activităţi de învăţare şi produse școlare recomandate.
Curriculumul pentru disciplina opţională Educaţie Economică şi Antreprenorială pentru
treapta primară este construit în baza programelor internaționale ale Junior Achievement (Eu șifamilia mea, Comunitatea noastră, Țara noastră, Lumea noastră și Urbanism) eșalonate și
structurate pe ani de studii în așa mod, asigurând parcursul logic și didactic de formare acompetențelor specifice stipulate conform curriculumului.
Curriculumul de față constituie suportul didactic de bază pentru realizarea eficientă aprocesului educaţional adresat profesorului şi întregii comunităţi educaţionale: managerilorşcolari, specialiştilor în educaţie, specialiştilor în evaluarea pedagogică, autorilor de resurse
educaţionale, elevilor, părinţilor şi comunităţilor locale.
În același timp, ținând cont de faptul că beneficiarii prezentului curs de Educație
Economică și Antreprenorială sunt fetele și băieții, care la o etapă ulterioară vor face alegeri
educaționale sau ocupaționale (vor fi actori pe piața muncii), dimensiunea de gen și incluziune în
Educația Economică și Antreprenorială are o importanță foarte mare. Corelând noțiunea decompetențe cu capacitatea cadrelor didactice de a integra dimensiunea de gen în procesul depredare, pentru acest curs este vitală existența și dezvoltarea competențelor de gen la cadrele
didactice. Aceste competențe sunt importante inclusiv din perspectiva drepturilor fundamentale
ale omului, deoarece profesorii și profesoarele joacă un rol esențial în educarea elevilor în spiritul
intoleranței la discriminare. Ei pot învăța băieții și fetele să dezvolte strategii de viață și să adopte
modele de comportament bazate pe principiile echității de gen și parteneriatelor de colaborare între
femei și bărbați în sferele publice și private. Însă, valoarea cea mai importantă a acestor competențe
ține de faptul că prin educația de gen și incluziune, și promovarea antreprenoriatului feminin în
cadrul disciplinei opționale Educație Economică şi Antreprenorială, un număr mai mare de fete
vor fi încurajate să-și transforme pasiunea într-o afacere, dezvoltând o gândire antreprenorială încăde la vârstă fragedă.
Este necesar a preciza că „competența de gen” este definită drept capacitatea oamenilor dea identifica aspectele de gen în munca lor și de a acționa în moduri care produc rezultate echitabile
pentru bărbați și femei. Competența de gen cuprinde trei dimensiuni - cunoștințe, voință și
capacitate:• Cunoștințe: persoana este conștientă de relațiile de gen în societate și de importanța/efectul acestora în domeniul profesional.
• Voință: stereotipurile de gen sunt percepute ca atare și persoana este motivată să leschimbe.
• Capacitate: descrie capacitatea persoanei de a lucra într-o manieră sensibilă la gen și
folosește instrumente pentru a asigura egalitatea de gen.
În aceeași măsură au importanță și aspectele de incluziune, astfel încât efectele predării
acestei discipline să producă schimbări pentru persoanele cu dizabilități, iar o abilitate sau pasiune
să fie transformată într-o afacere sau în dorința viitorilor antreprenori și antreprenoare să angajeze
persoane cu dizabilități în cadrul întreprinderii pe care o vor crea în viitor.
În termeni practici, este imperios necesar pentru profesorii și profesoarele care predau
disciplina opțională Educație Economică şi Antreprenorială să dețină aceste competențe
transferabile, pentru a ține cont că antreprenoriatul poate deveni viața și pasiunea fetițelor șibăiețeilor, iar prejudecățile cu privire la rolurile de gen atribuite de societate femeilor și bărbaților
deseori devin un impediment serios pentru fete atunci când doresc să se lanseze în afaceri. În
5contextul disciplinei opționale Educație Economică şi Antreprenorială, competențele de gen suntcompetențe specifice și transversale, care intersectează și informează toate sau cele mai multe altecompetențe de predare și educație.
Pionieratul și continuitatea pe parcursul ultimilor decenii, a implementării programelor anuale
de Educaţie Economică și Antreprenorială în sistemul educaţional al Republicii Moldova, aparţine
organizaţiei obşteşti Junior Achievement Moldova, care este o organizaţie non-profit fondată înanul 1995, membră a reţelei JA Worldwide, www.ja.org şi a Centrului Regional de la Bruxelles,
JA-YE Europe, www.ja-ye.org. Misiunea organizaţiei constă în motivarea şi pregătirea tinerei
generaţii pentru a se afirma cu succes în economia de piaţă. În acest scop, organizaţia
implementează în şcolile din Republica Moldova programe anuale opţionale de Educaţie
Economică şi Antreprenorială.

II. CONCEPȚIA DIDACTICĂ A CURRICULUMULUIIniţierea în problematica economiei prin disciplina opțională Educaţia Economică şi
Antreprenorială la ciclul primar constituie un prim pas în direcţia formării la elevi (fete și băieți)a gândirii economice, a abilităţilor practice şi a culturii economice. Educaţia Economică și
Antreprenorială creează experienţe de muncă, formează atitudini pozitive faţă de valorile mediului
natural şi social, faţă de comunitatea din care elevii fac parte.
Disciplina opțională Educaţia Economică şi Antreprenorială este axată spre formarea decompetențe în accepțiunea Cadrului de referință al Curriculumului Național conform căruia:„Competenţa şcolară este un sistem integrat de cunoştinţe, abilităţi, atitudini şi valori, dobândite,formate şi dezvoltate prin învăţare, a căror mobilizare permite identificarea şi rezolvarea diferitor
probleme în diverse contexte şi situaţii” cu un accent deosebit pe valori, atitudini, care pot
contribui plenar la formarea unor cetățeni responsabili și conștienți. (Cadrul de referință al
Curriculumului Național, a.2017, p.15)
Elaborarea curriculumului la disciplina opțională Educaţie Economică şi Antreprenorială
se bazează pe următoarele principii:- Principiul însuşirii temeinice se referă la formarea deprinderilor de învăţare logică, ritmică
şi capacităţilor de autocontrol.
- Principiul abordării sistemice şi dezvoltării graduale a competenţelor asigură respectarea
particularităţilor de vârstă, a motivaţiilor, intereselor elevilor şi oferă continuitatea
conceptuală a disciplinei opționale Educație Economică și Antreprenorială.
- Principiul integrării stimulează caracterul inter-, pluri- şi transdisciplinar prin integrarea
disciplinei opţionale cu disciplinele obligatorii, Dezvoltare personală, Matematica,
Educație moral-spirituală.
- Principiul axiologic vizează ca finalitate a studierii acestei discipline crearea unuicomportament axat pe valori în mediul economiei de piață.
- Principiul respectării autonomiei şi libertăţii individuale în exprimarea opiniilor și luarea
deciziilor.
- Principiul flexibilităţii asigură parcursurile individuale, posibilitate de individualizare aprocesului educaţional la nivel de instituție.
- Principiul racordării la social, inclusiv inserţia profesională pregătește pentru o integraresocio-profesională la ieşirea din sistem în corespundere cu piaţa muncii.
- Principiul compatibilizării cu reperele și standardele europene din învăţământ.
6

Scopul demersului didactic proiectat prin actualul curriculum este de a-i familiariza peelevi/eleve cu aspectele economiei de piață ale societății din era globalizării pentru a forma
competenţe economice de integrare socială cu succes a individului.
Competenţele economice reprezintă achiziţiile principale ale elevului/elevei şi finalităţile
de bază ale educaţiei economice. Ele au caracter cognitiv-teoretic şi acţional-practic şi suntvalorificabile prin abilitatea de a desfăşura diverse activităţi practice cu caracter economic şi de aobţine rezultatele scontate. Competenţele economice se formează prin activităţile de cunoaştere,rearanjare, reorganizare, transformare a cunoştinţelor anterioare, încorporarea lor într-un sistem
general şi integrarea în structura cognitivă a subiectului. Fiecare achiziţie cognitivă contribuie lao restructurare a acestora, astfel ca în conştiinţa elevilor să se organizeze structuri cognitive, carese dezvoltă treptat şi se stabilesc legături, asociaţii şi se realizează sinteze noi, ce dau profunzime
cunoaşterii şi contribuie la formarea competenţelor economice cognitiv-teoretice. În ultimă
instanţă, competenţa cognitiv-teoretică se probează prin cunoştinţe temeinice, prin priceperea şiabilitatea de a acţiona, de a desfăşura diverse activităţi practice cu caracter economic şi de a obţine
rezultate apreciate de cei din jur (profesori, colegi, părinţi). Aceste abilităţi le definim drept
competenţe economice acţional-practice.
Fiind realizată corect şi sistematic, Educaţia Economică şi Antreprenorială creează ogândire economică elementară și antreprenorială proprie, caracterizată prin spirit întreprinzător,soluţionare creativă a problemelor, iniţiativă, responsabilitate, atitudine conştientă faţă de bunurilesociale şi personale, faţă de muncă şi de valorile general-umane.
Gândirea economică devine o capacitate permanentă a omului de a reﬂecta corect asupravieții economice a societăţii, a relaţiilor economice şi a activității economice personale atât în
calitate de consumator, cât și de antreprenor.
Antreprenoriatul se referă la capacitatea unei persoane de a-şi pune în practică ideile.
Aceasta implică inovare, creativitate şi asumarea unor riscuri, precum şi capacitatea de a planifica
şi de a gestiona proiecte pentru realizarea unor obiective.
Programele anuale pentru şcoala primară explorează, într-un mod simplu şi accesibil,noţiuni economice elementare importante. Elevii însuşesc noţiuni economice şi capătă deprinderi
antreprenoriale, succesiv, la fiecare dintre nivelele de predare. Rolurile care le revin elevilor îndiverse situaţii de viaţă, condiţiile în care se manifestă diverse roluri şi deprinderile necesare pentru
o încadrare reuşită în sistemul liberei iniţiative sunt cel de individ, producător şi consumator. În
calitate de individ persoana îşi identifică caracteristicile personale, inclusiv conştiinţa de sine,
capacitatea de a-şi asuma responsabilităţi, de a coopera cu alte persoane şi de a-şi determina
propriile scopuri.
Postura de producător presupune înţelegerea valorii şi importanţei activităţii de muncă,identificarea meseriilor şi ocupaţiilor ce pot fi profesate de indivizi şi examinarea aşteptărilor şi
rezultatelor muncii. Ca şi consumator persoana decide cum să-şi aloce resursele limitate pentru
satisfacerea nevoilor și dorințelor nelimitate.
Cadrul în care se manifestă aceste roluri îl reprezintă comunitatea - un mediu în continuă
schimbare, care presupune diverse nivele - de la o realitate imediată şi concretă la situaţii globale
şi abstracte. Capacitatea de a lua decizii şi pregătirea pentru muncă reprezintă aptitudinile
necesare pentru afirmare cu succes în lumea afacerilor, în calitate de angajat capabil să se adapteze
la cerinţele locului de muncă şi să răspundă aşteptărilor managerului, sau în calitate de antreprenor.
Abilităţile de a lua decizii economice implică deprinderi de identificare a opțiunilor, analiză logică
a acestora, prin determinarea avantajelor și riscurilor fiecăruia dintre aceste opțiuni.
7

Programele anuale ale acestui curriculum ajută elevii și elevele să înţeleagă esenţa vieţii
economice și deci, să-şi asigure o carieră plină de realizări şi succes. Prin intermediul unei varietăţi
largi de activităţi desfăşurate de către profesor/profesoară în colaborare cu un voluntar/ă din lumea
de afaceri, elevii (fete și băieți) au posibilitate să înţeleagă mai bine esenţa interdependenţei între
ceea ce învaţă la şcoală şi o activitate economică de succes reală.
Abordarea demersului didactic la orele de Educaţie Economică şi Antreprenorială secaracterizează prin aplicarea unor strategii axate pe angajarea curiozității intelectuale a elevilor, înscopul promovării gândirii critice şi a dezvoltării personale. Programele anuale de Educaţie
Economică şi Antreprenorială se caracterizează prin:- Caracter aplicativ – sunt structurate după principiul „învață acționând”, astfel elevii șielevele sunt antrenați în activități care facilitează descoperirea de sine stătătoare aadevărurilor despre economie şi antreprenoriat, consolidând cunoştințele, abilitățile şi
atitudinile față de realitățile din jur, formând convingeri despre posibilitățile de afirmare apersoanei. Caracterul aplicativ este consolidat şi prin parteneriatul profesor-consultant,prin coparticiparea voluntarului din lumea de afaceri la predarea disciplinei.
- Caracter succesiv – fiecare programă anuală prevăzută pentru o anumită clasă este oentitate separată, înţelegerea şi însuşirea căreia nu necesită obligatoriu studierea prealabilă
a altor programe anuale economice, deoarece preia conceptele studiate anterior şi letratează mai aprofundat, în conformitate cu particularităţile de vârstă şi gradul de înțelegere
al elevilor.
- Caracter flexibil – deşi, există eşalonări de vârstă şi recomandări concrete de implementare
pentru fiecare programă anuală în cadrul nivelului primar, sunt posibile ﬂuctuații şi ajustări
la necesitățile/condițiile concrete ale instituției sau contingentului de elevi/eleve.
Pe parcursul unui an de studiu poate fi studiată o singură programă anuală de Educaţie
Economică şi Antreprenorială de la ciclul primar sub forma de cursuri opţionale de 35 de ore pean sau cerc extracurricular cu un număr mai mare de ore, pentru elevii și elevele din clasele a IIV-a.
III.

SISTEMUL DE COMPETENŢE

3.1. Competenţe-cheie prioritare pentru disciplina opţională Educaţie economică şi
antreprenorială
Curriculumul la disciplina opțională Educaţie Economică şi Antreprenorială este un
document normativ - regulatoriu proiectat în baza Cadrului de referință a Curriculumului Național(a.2017) și reprezintă una dintre modalitățile de implementare a politicilor educaționale vizate de
Codul Educației al Republicii Moldova (a.2014) și se raportează la Recomandarea Parlamentului
European și a Consiliului Uniunii Europene privind competențele cheie din perspectiva învățării
pe parcursul întregii vieți, care orientează sistemul de învățământ general obligatoriu spre formarea
acestor competențe-cheie, incluse în Codul Educației al Republicii Moldova, art.11, alineatul (5),dar în special se referă la competența de a învăța să înveți, competențe sociale și civice, și
competenţe antreprenoriale şi spirit de iniţiativă.
Acest fapt, conferă importanţă racordării competenţelor specifice disciplinei respective lacompetenţele-cheie și transversale ale învăţământului secundar general din ţara noastră.
Curriculumul la disciplina Educaţie Economică şi Antreprenorială urmăreşte formarea la elevi șieleve a unui set de competenţe specifice, care sunt etape ale formării competenţelor-cheie şi suntformate/dezvoltate treptat pe parcursul întregului demers didactic. Competenţele-cheie spre care8sunt îndreptate competenţele disciplinei opţionale Educaţie Economică şi Antreprenorială pot fi
prioritizate în felul următor:1. Competenţe antreprenoriale şi spirit de iniţiativă este domeniul de competenţe cel mai
prioritar și relevant în cadrul acestei disciplini opționale. Ele solicită în procesul de formarecunoştinţele necesare privind oportunităţile pentru activităţi personale, profesionale şi/sau deafaceri, inclusiv aspecte care ţin de viziunea ansamblului care oferă contextul în care trăiesc şi
lucrează oamenii, de exemplu înţelegerea largă a activităţilor economice, oportunităţile şi
provocările întâmpinate de un angajator/angajatoare sau o organizaţie; conştientizarea poziţiei
etice a întreprinderilor, a modalităţii în care acestea sunt o forţă benefică, de exemplu prinschimburi oneste şi activităţi sociale.
Abilităţile solicitate se raportează la managementul de proiect proactiv (incluzând activităţi
de planificare, organizare, gestiune, conducere, delegare, analiză, comunicare, revizuire, evaluare,înregistrare a rezultatelor); reprezentare şi negociere eficientă; abilitatea de a lucra individual şi în
echipe. Formarea capacității de a aprecia şi identifica punctele tari şi slabe, de a evalua şi de a-şi
asuma riscuri când ele sunt justificate, este una esenţială. Setul de atitudini antreprenoriale se
caracterizează prin iniţiativă, poziţie pro activă în viaţa personală şi social-economică, precum şiîn activităţile de muncă. Aceasta include, de asemenea, o motivare şi o determinare în realizarea
obiectivelor propuse, căutarea soluţiilor acolo unde alţii văd doar probleme, inclusiv şi la locul demuncă. Elevii și elevele trebuie să fie, de asemenea, conştienţi de latura etică a activităţii deantreprenoriat.
2. Competențe sociale și civice reprezintă din perspectiva acestei discipline opționale
capacitatea de a accepta şi a respecta valorile general-umane și valorile fundamentale ale unei
societăți democratice, deoarece respectând normele şi valorile putem asigura o activitate
economică eficientă. Cunoştinţele formate sub auspiciile acestei competențe-cheie stimulează
înţelegerea felului în care indivizii îşi asigură un optim fizic şi mintal, inclusiv ca resursă pentru
sine, pentru familie, pentru mediul social imediat; conştientizarea conceptelor de bază cu privire
la indivizi, grupuri, organizaţii de muncă, egalitate de gen, non-discriminare, societate şi cultură;înţelegerea dimensiunilor multi-culturale şi socio-economice ale societăţilor; interacţiunea dintre
identitatea culturală naţională şi cea europeană. Competența solicită abilitatea de a comunica
constructiv în diferite medii pentru a manifesta toleranţă; exprimarea şi înţelegerea diferitelorpuncte de vedere; negocierea şi abilitatea de a crea încredere şi de a manifesta empatie; abilitatea
de a face faţă stresului şi frustrării precum şi abilitatea de a le exprima în mod constructiv,
realizarea unei distincţii între sfera personală şi cea profesională. Formarea atitudinilor ca:
asertivitate, colaborare şi integritate; interes pentru dezvoltările socio-economice şi comunicareainterculturală; valorizarea diversităţii şi respectul faţă de celălalt, deschiderea pentru a depăşi
prejudecăţile şi a ajunge la compromis. Aceasta presupune dezvoltarea competențelor sociale și
civice prin prisma educării spiritului de antreprenoriat lipsit de prejudecăți, conștientizarea faptului
cât de puternice pot fi stereotipurile de gen, sau pierderile de pe urma neglijării opțiunilor prin carepot fi incluse în circuitul economic grupurile dezavantajate, precum și înțelegerea valorii
contribuției femeilor la o economie mai puternică și prosperă.
3. Competenţe de a învăţa să înveţi înseamnă disponibilitatea elevului/elevei de a organiza
şi a reglementa propria învăţare în raport cu finalitățile acestei discipline, de a studia diversitatea
de situații-problemă atât individual, cât şi în grup, abilitatea de a organiza eficient timpul, de aachiziţiona, procesa, evalua şi asimila noi cunoştinţe cu privire la domeniul economic, de a aplica
noile cunoştinţe şi deprinderi într-o varietate de contexte a disciplinei Educaţie Economică şi
9Antreprenorială, face ca această competență-cheie să fie una prioritară prin întreg demersul
didactic al acestei discipline.
Misiunea de a forma şi dezvolta aceste finalități îi revine disciplinei opționale Educaţie
Economică şi Antreprenorială .
3.2. Competenţe transversale prioritare pentru disciplina opţională Educaţie
Economică şi Antreprenorială
Transversalitatea este o caracteristică importantă a competențelor-cheie. Acestea
traversează diferitele sfere ale vieții sociale, precum și în mod firesc, frontierele disciplinare.
Competențele transversale derivă din competențele-cheie, extinzându-le și dezvoltându-le. În acest
sens pornind de la modelul de taxonomie a competențelor transversale din Cadrul de referință aCurriculumului Național (201, pag.18-22), putem afirma că competențele prioritare transversale
pentru disciplina opțională Educaţie Economică şi Antreprenorială se prezintă astfel:
1. Gândirea complexă și critică, deoarece o persoană capabilă să gândească în modcomplex și critic demonstrează o varietate de procese de gândire relevante și necesare în contextul
acestei discipline opționale: evaluează, analizează și prezice consecințe; percepe gândirea ca pe un proces holist, integrat; realizează integrarea noilor informații cu experiențele și cunoștințele deținute: utilizează
procesele de gândire pentru a interpreta, a organiza și a lucra cu informația; corelează
informațiile în moduri noi și unice; echilibrează rațiunea și sentimentele în luarea deciziilor; ia în considerare ideile noi și perspectivele variate pentru a-și lărgi și adânci perspectivele
asupra problemelor; formulează concluzii și conștientizează consecințele acestora.
2. Ocupabilitatea, deoarece o persoană pregătită să găsească, să ocupe și să păstreze un loc
de muncă își atribuie acțiunile de mai jos care constituie și se regăsesc în finalitățile programelor
anuale ale acestei discipline opționale:a) Își alege o carieră și se pregătește pentru aceasta: identifică interesele personale care pot conduce la alegerea unei cariere; se informează și asimilează cunoștințele necesare pentru a alege dintr-o varietatede rute profesionale; își asumă responsabilitatea pentru propria dezvoltare profesională; înțelege cum să candideze pentru un loc de muncă și cum să și-l mențină.
b) Își formează competențele necesare pentru ocupabilitate (căutarea, ocuparea și păstrarea
unui loc de muncă): utilizează procesele de gândire complexă și critică; comunică efectiv;
 colaborează și lucrează în echipă; este un cetățean responsabil.
3. Colaborarea/lucrul în echipă, deoarece o persoană capabilă să coopereze și să lucrezeîntr-un grup, înțelege și își asumă diferite roluri pentru a învăța pe alții noi competențe și procese;
facilitează activitatea în grup și apreciază diversitatea ideilor; sugerează modificări pentru a
identifica punctele comune atunci când se confruntă cu interese divergente; generează o varietate
de soluții/opțiuni, evaluează calitatea ideilor și rezultatele potențiale ale aplicării lor. Datorită
10

cooperării în cadrul procesului de studii a acestei discipline, elevii și elevele învăța cum să utilizeze
eficient resursele, să lucreze cu diferite categorii de persoane și grupuri, fapt ce îi face să valorizeze
similitudinile și diferențele membrilor de grup; să manifeste empatie față de ceilalți și să răspundă
adecvat în privința interrelațiilor complexe prin construirea unui consens.
3.3. Competenţe specifice ale disciplinei opţionale Educaţie Economică şi Antreprenorială
 Utilizarea termenilor economici elementari în situaţii de învăţare și cotidiene, manifestând
atitudine pozitivă pentru studierea domeniului.
 Descrierea rolului și modului în care pot fi gestionați banii, prin efectuarea unor calcule
simple, dând dovadă de corectitudine și coerență.
 Explicarea comportamentului consumatorului și producătorului din perspectiva
opotunităților acestora, demonstrând responsabilitate pentru deciziile asumate.
 Identificarea diverselor tipuri de resurse și a modalităților de consum rațional a acestora în
rezolvarea situațiilor-problemă, gândind global şi acționând local.
 Caracterizarea diverselor roluri exercitate de persoane/instituţii în sistemul economiei depiaţă, pentru descoperirea oportunităților de dezvoltare personală.

11

IV.

ADMINISTRAREA DISCIPLINEI

4.1. Distribuirea programelor anuale pe clase:
Statutul
disciplineiAriacurriculară

Programe anuale

Clasa

Nr. deore/săpt.

Opțională

Educație
Socioumanistică

Eu și Familia mea
Comunitatea noastră
Țara noastră
Lumea noastră
Urbanism

I
II
III
IV
IV

1
1
1
1
1

Nr de
unități
de conținut
6
6
6
6
6

Nr. deore/an
35
35
35
35
35

Poate varia în funcție de structura anului școlar și datele calendaristice.

4.2. Repartizarea orientativă a orelor pe unități de conţinut pentru fiecare programă
anuală:Programe anuale

Eu și Familia mea

Comunitatea Noastră

Țara Noastră

Lumea Noastră

UrbanismUnități de învățare
I. Eu în familia mea
II. Casa noastră
III. Resursele din jurul meu
IV. Nevoi și dorințe
V. Luăm decizii înțelepte
VI. Profesii în jurul meu
I. Comunitatea rurală/urbană
II. Cum funcționează o comunitate
III. Resursele comunității
IV. Consumator și producător în comunitate
V. Comunitatea în plan și forme
VI. Împreună spre o comunitate mai bunăI. Din istoria Țării Noastre
II. Resursele Țării Noastre
III. Administrarea și infrastructura Țării
NoastreIV. Lumea afacerilor în Țara Noastră
V. Republica Moldova pe piața internațională
VI. Țara mea de vis
I. Evoluția economică a lumii
II. Resursele lumii
III. Descoperim economia mondială
IV. Facem comerț internațional
V. Conexiuni economice globale
VI. Probleme cu care se confruntă lumea
I. Urbanism și amenajarea teritoriului
II. Din istoria urbanismuluiIII. Urbanismul crescut din arhitectură
IV. Oraș la scară umană
V. Administrarea (gestionarea teritoriului)
VI. Economie urbană

Număr de ore
6
7

Clasa

6
6
5
5
7
6
5
6
6
5
5
7
6

I

8
5
4
6
6
6
7
6
4
4
6
8
6
6
5

II

III

IV

IV

12

V. PROGRAME ANUALE ȘI UNITĂŢI DE ÎNVĂŢARE
Programă anuală Eu și Familia Mea (clasa I)
Programa anuală Eu și Familia Mea dezvoltă primele concepte de economie personală și integrarea acestora în contextul familial. Prin această programă anuală
elevii şi elevele se familiarizează cu limbajul economic elementar, își dezvoltă atitudini de implicare în luarea deciziilor şi exprimarea opi niilor personale în
cadrul grupurilor din care fac parte. Programa oferă posibilitate ca elevii să însușească munca în echipă, responsabilitatea față de resurse și economisirea ca
principii de care au nevoie din copilărie și pe tot parcursul vieții, pentru asigurarea bunăstării personale și familiilor lor. Familia este primul microunivers al
copiilor, iar înțelegerea ei este esențială pentru relațiile pe care le vor dezvolta în viitor în plan personal și profesional. Prin această programă anuală elevii ajungsă cunoască mai bine membrii propriei familii prin prisma meseriilor pe care aceștia le au, ajung să înțeleagă faptul că familia trebuie să facă alegeri dificile cu
privire la nevoile și dorințele fiecăruia și de aceea nu întotdeauna pot avea tot ceea ce își doresc, încep să înțeleagă deciziile luate de părinți în gestionarea banilorfamiliei. Programa anuală oferă posibilitate ca elevii și elevele să înțeleagă conceptul de muncă în raport cu diferitele competențe de care au nevoie, precum șimodul în care atitudinea pozitivă față de muncă poate oferi satisfacții. Prin povești interactive și activități la clasă, elevii vor învață despre rolul familiei în
economia locală, vor experimenta situații în care depind unii de ceilalți pentru a avea succes şi vor înţelege importanţa persistării în școală pentru viitoarea lor
profesie.
Unități de competență
1.1. Recunoașterea
comportamentelor
corecte privind relaționarea în familie și în
afara ei.
1.2. Descrierea evenimentelor și faptelorreferitoare la istoria ocupațiilor profesionalea familiei.
1.3. Aprecierea muncii și utilității ei pentru
fiecare membru al familiei.

Unități de conținut







UNITATEA I. Eu în familia mea
Sunt și pot face.
Eu cunosc și respect valorile casei/familiei.
Arborele genealogic.
Colaborăm în familie: drepturi și
responsabilități.
Regimul zilei: timp de muncă/timp deodihnă/odihnă activă.
Menaje în texte: Familia mea, după Barițiu
și T. Arghezi.














Activități de învățare
și produse școlare recomandate
Jocul de rol: Desenăm o lună.
Prezentarea arborelui: Comunitatea de învățare.
Realizarea desenului: Ne jucăm cu prietenii.
Crearea imaginii: O familie sănătoasă.
Elaborarea schemei-păianjen: Valorile familiei
mele.
Elaborarea arborelui genealogic simplu.
Completarea ciorchinelui: Convețuire.
Jocul didactic: Moștenire.
Analiza imaginii: Familiile noastre.
Asociere forțată: Ne facem viața comodă.
Elaborarea agendei: Regimul zilnic.
Analiza textului „Familia mea”, după Barițiu și T.
Arghezi.
132.1. Identificarea trăsăturilor economice
specifice gospodăriilor proprii/menajelor.
2.2. Recunoașterea rolului membrilorfamiliei în proiectarea unei locuințe.
2.3. Apreciera necesității investițiilor în
propria locuință.

3.1. Identificarea resurselor personale și ale
familiei necesare în viața cotidiană.
3.2. Utilizarea eficientă a resurselor în
realizarea unor produse.
3.3. Aprecierea valorii muncii în scopulobținerii banilor.

UNITATEA II. Casa noastră
Blazonul casei.
Casa noastră în cuvinte.
Proiectul casei/gospodăriei.
Aranjez casa mea.
Casa mea-cetatea mea.
Casa mea de vis.
Menaje în cântec: Casa părintească nu sevinde.



UNITATEA III. Resursele din jurul meu
 Resursele personale/ale mele.
 Resursele familiei.
 Trăim pe-o palmă de Pământ.
 Banii, cresc ei oare în buzunarul părinților?
 Eu pot înmulți banii mei.
 Menaje în texte.

































4.1. Identificarea diferențelor dintre nevoi șidorințe în scopul utilizării responsabile aresurselor.
4.2. Elaborarea unui plan de venituri și
cheltuieli pentru formarea deprinderii deeconomisire a banilor.







UNITATEA IV. Nevoi și dorințe
Nevoi și dorințe.
Piramida nevoilor.
Nevoi și dorințe ale familiei
Portofelul meu, ce fac cu el?
Bugetul familiei.






Elaborarea schemei-păianjen: Casa mea și
importanța ei pentru mine.
Elaborarea Blazonului familiei/casei.
Jocul: Casa mea.
Asociere imagini-termeni: Putem să le potrivim.
Analiza proiectului: Planul unei case.
Aplicație practică: Îmi fac casa comodă.
Analiza Studiului de caz.
Elaborarea Graficului Ti.
Asalt de idei: Casa mea- cetatea mea.
Proiectul: Casa mea de vis.
Analiza textului Casa părintească nu se vinde,versuri de Grigore Vieru.
Elaborarea Graficului Ti: Balanța valorilor
personale.
Prezentare reciprocă: Ghici cine e?
Analiza textului: Povestea unei familii.
Elaborarea Cercului valorilor familiei mele.
Jocul: Rotația Pământului.
Descrierea resurselor naturale care mă înconjoară.
Completarea schemei Lotos: Sacul cu bani.
Construcția Mesajulul logic.
Completarea schemei-păianjen: Sporim banii debuzunar.
Elaborarea bugetului săptămânal.
Analiza textelor: Banul muncit, de Al. Mitru și
Cadoul preferat.
Argumentarea alegerii: Nevoi și dorințe personale.
Ierarhizarea nevoilor: Piramida nevoilor mele.
Stabilirea priorităților: Plouă cu nevoi, e timpul săsădim dorințe.
Argumentarea întocmirii unui buget personal.

14



Nevoi, dorințe și valori.

4.3. Aprecierea rolului banilor în diverse
situații-problemă din viața cotidiană.

5.1. Argumentarea importanței stabilirii
unui scop în obținerea succesului.
5.2. Identificarea oportunităților deeconomisire a banilor, în scopul formării
unei atitudini pozitive față de muncă.











UNITATEA V. Luăm decizii
Facem o alegere.
La cumpărături.
Cheltuim cu chibzuință.
Oameni, bani și relații.
Ziarul cu anunțuri.

5.3. Stabilirea priorităților în luarea
deciziilor privind gestionarea unui buget.











6.1. Descrierea diversității de profesii
exercitate de către membrii familiei.
6.2. Argumentarea importanței persistării înșcoală în alegerea profesiei dorite.
6.3. Descrierea antreprenoriatului ca
oportunitate profesională de viitor.






UNITATEA VI. Profesii
Profesiile familiei mele.
Vreau să devin: angajat/ă sau
antreprenor/antreprenoare.
Școala - locul unde ne formăm abilitățile şi
competențele.
Târgul abilităților și talentelor.











Elaborarea planului de sporire a banilor de buzunar
pentru o săptămână.
Analiza imaginii: Familia lui Bogdănel.
Interpretarea mesajului: Povestea țăranului înțelept.
Luarea deciziilor în baza algoritmului: O decizieînțeleaptă.
Estimarea costurilor: 100 lei-ce pot cumpăra pe ei?
Aprecierea comportamentelor: Mergem lacumpărături.
Gândire problematizată: Șapte întrebări pentru ocumpărătură reușită.
Analiza situațiilor-problemă: Sunt consumatorînțelept.
Careu de cuvinte: Cuvintele consumatoruluiînțelept.
Cadran în patru colțuri: Banul este neutru.
Construcția mesajului logic: Idei în pușculiță
despre bani.
Gestionarea corectă a banilor: O cumpărătură
reușită.
Jocul: Licitație de profesii.
Descoperirea profesiilor: Profesii în imagini.
Rebus: Profesii în Ghicitori.
Ciorchine: Profesiile familiei mele.
Jocul de cuvinte: Mai departe, mai corect...
Calcularea profitului: Îngrijirea gazonului:
Angajat/ă sau antreprenor/antreprenoare?
Identificarea calităților unui antreprenor de succes:
Valiza unui antreprenor sau antreprenoare desucces.
Realizarea galeriei: Elevii școlii noastre - oameni
de succes.
Realizarea unui interviu.
15






Întâlnire cu persoana resursă: Biblioteca vie.
Elaborarea planului carierei profesionale: În drumspre succes.
Participarea la târgul abilităților și talentelor.
Profesia într-un vers.

Programă anuală Comunitatea Noastră (clasa II)
Programa anuală Comunitatea Noastră consolidează conceptele de economie personală și a familiei și le integrează în contextul lărgit al economiei locale.
Localitatea în care trăiesc și învață, devine pentru copii un punct de referință important pentru studierea programei anuale Comunitatea Noastră. În baza acestuia
elevii și elevele își dezvoltă aspirațiile și se pregătesc pentru viața de adult. Școala, locul de muncă al părinților, magazinele, parcurile încep să devină repere
importante pentru universul lor. Această programă aduce elevilor (fete și băieți) posibilitatea de a-și cunoaște propria localitate și modul de funcționare a ei, dinperspectivă economică: meserii, afaceri, clădiri. În cadrul programei anuale elevii descoperă interdependențele dintre oameni, instituțiile publice și private, precum
și resursele active din cadrul acestora. Programa anuală facilitează înțelegerea modului în care oamenii, familia, instituțiile private și publice iau decizii, care au
impact asupra securității, confortului și bunăstării oamenilor din comunitate, facilitează înțelegerea modului în care locurile de muncă și competențele lucrătorilor
din principalele sectoare economice sunt esențiale pentru determinarea caracterului și vieții unui oraș. Prin activități practice și interactive la clasă, precum și
vizite de studiu, elevii și elevele învață ce înseamnă să muncești, să economisești și să fii activ în comunitate, sunt provocați să se gândească la propriile experiențe
în calitate de consumatori, dar și de producători. În cadrul programei anuale prin simulări și dezbateri elevii devin factori decizionali și exersează procesul de vot
pentru a stabili cum trebuie să arate o comunitate activă, durabilă și rezistentă, înțelegând importanța achitării impozitelor. Elevii (fete și băieți) devin conștienți
de caracteristicile și problemele specifice comunităților și construiesc în echipă orașul/satul lor ideal.
Unități de competență
1.1. Descrierea evoluției localității și a
tradiţiilor acesteia, în calitate de membru
activ al comunității.
1.2. Identificarea trăsăturilor specifice
comunității rurale/urbane în baza unor
criterii.
1.3. Prezentarea activităților/profesiilor
persoanelor cu care relaționează înUnități de conținutUNITATEA I. Comunitatea rurală/urbană
 Cum se nasc comunitățile.
 Cartea de vizită a comunități.
 Comunitatea rurală/Comunitatea urbană.
 Elementele social-economice ale comunității
mele.
 Sectoarele economice ale comunității.
 Profesiile comunității: angajați și antreprenori.










Activități de învățare
și produse școlare recomandate
Analiza imaginilor:Forme și moduri de viață.
Asociare liberă: Ce reprezintă o comunitate.
Analiza Studiu de caz: Soroca - importantcentru turisti.
Descrierea localității - prezentare prin desen.
Elaborarea Cărții de vizită.
Elaborarea Diagrama VENN.
Scriere liberă - ABC-ul comunității noastre.
Comunitatea noastră - scrierea articolului la
ziar.
16

comunitate, pentru a descoperi propriile
abilităţi.

2.1. Recunoașterea elementelor esențiale carecompun o comunitate economică, pentru omai bună administrare a ei.
2.2. Identificarea rolului administrației locale
în asigurarea bunăstării comunități în generalși fiecăruia în particular.
2.3. Descrierea necesității plății impozitelorîn asigurarea comunității cu serviciile
necesare de calitate.

Sinteză: Profesiile de viitor: peste 50 sau 100
de ani.

Elaborarea Planului comunității.
Excursie la muzeul comunității.
Jocul Profesii.
Parada profesiilor din comunitatea mea peste
50-100 de ani.

UNITATEA II. Cum funcționează o comunitate Planul/harta economică a comunității.
 Cum se iau deciziile într-o comunitate?
 Servicii publice în comunitate.
 Eu contribui la bunăstarea comunității.
 Bugetul comunității: venituri și cheltuieli.
 Sinteză: Suntem în ședință/simulare.



Lucrul cu Harta comunității.
Elaborarea legendei hărții: Nu am cum să mărătăcesc în comunitatea mea.
Rezolvarea situației-problemă: O cerere laprimărie.
Comparație: Cum funcționează o comunitate?
Versiunea A și B.
Joc de rol: Care ar fi îndatoririle tale zilnice,dacă ai fi ...?
Clepsidra - rezolvare de probleme din
comunitate.
Joc de rol: Sunt un primar bun.
Bugetul comunității: stabilirea priorităților.
Studiu de caz: Străduța Mărioarei.











3.1. Descrierea diferitor tipuri de resurse din
comunitate, pentru utilizarea lor raţională.
3.2. Identificarea resurselor din cadrul
comunității care ar spori bunăstarea
economică a acesteia.
3.3. Argumentarea importanței resurselor
culturale și informaționale pentru rezolvarea
situațiilor problemă din comunitate.







UNITATEA III. Resursele comunității
Oamenii-principala resursă a comunității.
Resursele naturale ale comunității.
Resursele de capital ale comunității.
Utilizarea rațională a resurselor comunității.
Creăm bunuri, utilizând resursele comunității.









Schiță de portret: Eu - persoană resursă în
comunitate.
Descrierea resurselor naturale: Cele șaseresurse naturale pentru viață.
Identificarea resurselor: Resursele comunității
Pădureni.
Localizarea resurselor comunității noastre.
Metoda peștelui: Resursele de capital aleșcolii noastre.
Scrierea unui text în baza imaginii:
Ecosistemul comunității.
Algoritmizare: O nouă viață a deșeurilor.
17

4.1. Explicarea termenilor economici şimatematici necesari în activitatea deconsumator și producător.
4.2. Identificarea relației dintre producător și
consumator pentru asumarea responsabilă deroluri diferite în contexte social-economice.
4.3.Descrierea rolului banilor și băncilor
pentru bunăstarea economică a comunității.








UNITATEA IV. Consumator și producător
în comunitate
Consumatori și producători în comunitate.
Eu consumator în comunitate.
Bunuri și servicii.
Idei de afacere în comunitate.
Decizii înțelepte potrivite comunității.
Banii și serviciile bancare.

Activitate practică de producere a unui bun:
Cadou pentru Luca.



Elaborarea Graficului Ti: Consumatori și
producători.
Determinarea procesului de prodcție:Găinușa roșie.
Analiza studiului de caz: La cumpărături.
Elaborarea tabelului conceptual: Vânătoarede etichete.
Identificarea diferențelor: Poveste veche cu
final modern.
Completarea tabelului conceptual: Tabelul
serviciilor.
Analiza imaginilor: Servicii și produse.
Rezolvarea problemei: Chirie pentru afaceri.
Rezolvarea situației problemă: Arboreledeciziilor.
Joc de rol: Călătoria unei monede.











5.1. Identificarea abilităților necesare
meseriilor din domeniul construcțiilor și IT,
pentru înţelegerea rolului studiilor în
viitoarea carieră.
5.2. Descrierea importanței respectării
legislației în activitatea de construcții pentruviața social-economică a unei comunități.
5.2. Utilizarea cunoștințelor matematice și dearte plastice în modelarea unei comunități înplan și forme.

UNITATEA V. Comunitatea în plan și forme
 Spre o comunitate prosperă.
 Mediul construit - oglinda unei comunități.
 Doza de arhitectură.
 O comunitate care respiră.
 Trama stradală. Lumini și culori.
 Comunitatea de vis în miniatură.









Cadran în patru colțuri: Mă uit în patru feluri.
Asalt de idei: 10 pentru o comunitate
puternică.
Realizarea proiectului de grup: Strada
noastră.
Activitate practică în baza instrucțiunilor:
Construcții pentru viitor.
Activități de măsurare, de modelare, decompletare a machetei cu elemente deinfrastructură, mobilier urban, etc:
Comunitatea de vis în miniatură.
Întâlnire cu persoana resursă-arhitect\ă.

186.1. Identificarea rolului statului în
securitatea economică și confortul
comunității.
6.2. Descrierea interacțiunii între adoptarea
deciziilor economice eficiente și soluționarea
favorabilă a problemelor de sănătate și
educație în comunitate.



UNITATEA VI. Împreună spre o comunitate maibună Securitatea și confortul comunității.
 O comunitate activă.
 Viitorul nostru comunitar.
 O comunitate rezistentă în timp.






6.3. Recunoașterea diferitor strategii derezolvare a problemelor ce țin de dezvoltarea
durabilă și rezistentă a comunității.



Joc de rol: Dacă aș fi ...
Acțiune de salubrizare: Hai, comunitate.
Analiza studiului de caz: Suntem ocomunitate activă pentru că și mie îmi pasă.
Asalt de idei: Modele demne de urmat.
Identificara domeniilor de dezvoltare
sustenabilă a comunității.
Lucrul cu termeni economici.
Simulare: Luăm decizii pentru o comunitate
durabilă.
Analiza studiilor de caz: Mă fac auzit și văzut
în comunitatea mea.
Rezolvare de probleme: Sunt mic, dar mă
implic.

Programă anuală Țara Noastră (clasa III)
Programa anuală Țara Noastră consolidează conceptele de economie personală, a economiei familiei și a comunității și le integrează în contextul lărgit aleconomiei țării. Mecanismele economiei unei țări capătă sensuri noi pe măsură ce copiii încep să se raporteze la conexiunile economice dintre comunități.
Programa anuală Ţara Noastră oferă elevilor (fete și băieți) posibilitatea de a descoperi Republica Moldova din perspectivă economică: oameni, resurse, instituții
publice și infrastructură, lumea afacerilor, mărci de produse autohtone, parteneri comerciali, etc. Această programă anuală creează contexte în care elevii și elevele
pot analiza țara în care trăiesc dintr-o nouă perspectivă, pornind de la istoricul dezvoltării economice, resursele pe care le deține, modul de funcționare și
administrarea țării, trecând la diferitele profesii pe piața muncii și abilitățile necesare pentru a le obține. Programa anuală prevede planificarea simplă a propriei
idei de afaceri inovative, prin care elevii și elevele ajung să exploreze modul în care țara noastră poate fi conectată cu mai mult succes la economia globală,punându-se accent pe specific autohton, economia verde și securitatea economică a țării. Programa anuală contribuie la o mai bună cunoaștere a valorii turisticea Republicii Moldova și importanța valorificării acesteia pentru creșterea economică a ei în viitor, pentru promovarea valorilor naționale. Elevii și elevele, printro diversitate de activităţi interactive, devin conștienți de trăsăturile și problemele economice specifice țării, își formează un comportament social activ și
responsabil, învață cum să își pună în aplicare ideile pentru a reuși personal, dar și a contribui la creșterea economică și bunăstarea țării.
Unități de competență

Unități de conținut

1.1. Descrierea potenţialului economic al
Republicii Moldova, reieșind dinașezarea ei geografică.

UNITATEA I. Din istoria Țării Noastre Țara noastră: economie în timp și spațiu.
 Civilizația geto-dacică și schimbul.



Activități de învățare
și produse școlare recomandate
Analiza textului: O călătorie în timp și spațiu.
Elaborarea Graficului Ti: Geto-dacii și schimbul.
191.2. Caracterizarea simbolurilor și
valorilor naţionale, părți componente alevalorilor universale.
1.3. Valorificarea patrimoniului turistic
al Republicii Moldova în luarea unordecizii cu caracter economic.

2.1. Utilizarea termenilor economici
pentru comunicare eficientă în contexte
variate.
2.2. Descrierea modalității detransformare a produsului intelectual înbani, în scopul protejării dreptului asupraacestuia.
2.3. Corelarea necesității achitării
impozitelor cu nivelul de trai aoamenilor.



Românii și comerțul.
Spațiul dintre Nistru și Prut: evoluția
economică.
Simboluri naționale ale Republicii Moldova:stemă, drapel, imn, valută națională.









UNITATEA II. Resursele Țării Noastre Resurse naturale ale Republicii Moldova.
 Resursele umane ale țării noastre.
 Resursele de capital.
 Leul moldovenesc-valuta națională a țării
noastre.
 Munca fizică, munca intelectuală.
 Proprietatea intelectuală, brevetarea.
 Procesul de producție.

















Descrierea etapelor de evoluție a comerțului:
Românii și comerțul.
Careu de cuvunte.
Exerciții pe hartă: Spațiul românesc în timp.
Construcția imaginilor.
Descrierea: Simbolurile Republicii Moldova:
mesaje și culori care inspiră.
Elaborarea cărții de vizită a țării mele.
Confecţionarea unei monede.

Analiza textului.
Identificarea a 10 resurse naturale ale țării noastre.
Localizarea resurselor pe harta de contur.
Interpretarea imaginilor: Imagini cât o mie decuvinte.
Clasificarea resurselor: Resurse într-un produs.
Descrierea monedelor țării noastre: O călătorie în
lumea banilor noștri.
Compararea bancnotelor moldovenești.
Descoperirea elementelor de siguranță: Cumdeosebim o bancnotă falsă?
Analiza cadrului legal: Oricine poate fabrica bani?
Analiza fabulei: Greierul și Furnica.
Redactarea fabulei și analiza imaginilor: Concert înluncă.
Definirea termenului proprietate intelectuală: O
orchestră greierească.
Argumentarea importanței brevetării: Orchestra
TRIO-CRI.
Stabilirea etapelor procesului de producție: Drumul
pâinii/sucului/laptelui.
Rezolvarea situației-problemă: SOS.
20

3.1. Descrierea organelor de conducere
ale Republicii Moldova, pentru a
descoperi mecanismul de funcționare a
instituțiilor economice.
3.2. Identificarea importanței
infrastructurii Republicii Moldova în
asigurarea unei economii viabile.
3.3. Efectuarea unor calcule matematiceelementare în estimarea avantajelor și
dezavantjelor unei decizii economice.

UNITATEA III. Administrarea și infrastructuraȚării Noastre
 Cum se administrează o țară.
 Bugetul țării. Tipuri de bugete.
 Chișinăul - de la moșie boierească la orașmodern.
 Capitala Republicii Moldova: centru
economic și cultural țării.
 Descoperim orașele țării noastre.
 Patrimoniul Republicii Moldova parte apatrimoniului universal.














4.1.Descoperirea importanței resurselorîn desfășurarea cu succes a activităților
de afaceri.
4.2. Rezolvarea problemelor cu caracter
economic, specific diferitor tipuri deafaceri.
4.3. Identificarea ideilor noi de creștere apotențialului economic al țării.

UNITATEA IV. Lumea afacerilor în ȚaraNoastră
 Economia țării noastre.
 Lumea serviciilor în țara noastră.
 Decizii de afaceri.
 Producție și productivitate.
 Atracția turistică a țării noastre.
 Turismul-o provocare care garantează
succesul.
 Piața internă a Republicii Moldova.
 Culoare verde pentru o economie mai
bună.










Descoperirea Celor trei puteri în stat.
Determinarea procesului de funcționare a legii: Cumapare și cum lucrează legea.
Completarea schemei: Bugetul țări.
Identificarea tipurilor de bugete.
Careu de termeni economici.
Stabilirea etapelor evoluției economice aChișinăului.
Analiza textului: Capitala economică și culturală aȚării Noastre.
Știu/vreau să știu/învăț.
Descoperirea elementelor care formează Chișinăul.
Realizarea Portretului orașelor țării noastre.
Completarea schemei: Patrimoniul Republicii
Moldova.
Realizarea acrostihului pentru cuvântul patrimoniu.
Analiza hărții economice a Republicii Moldova.
Descoperirea produselor autohtone: Vânătoare deproduse autohtone.
Determinarea celei mai eficiente metode deproducție: Putem produce avioane în țara noastră?
Calcularea productivității: Tabelul productivității.
Prezentarea obiectivelor turistice din țara noastră:Unde am putea călători?
Elaborarea itinerarului turistic.
Stabilirea mijloacelor de transport prin care circulă
oamenii și mărfurile: Harta transporturilor.
Simulare: O piață de legume.

21

5.1.Identificarea varietății de bunuri și
servicii autohtone, în prezentarea
posibilităților de export.
5.2 Analiza beneficiilor comerțului
extern în creșterea economică a țării.
5.3. Promovarea produselor Republicii
Moldova în diverse contexte.

6.1. Identificarea rolului statului încreșterea nivelului de trai al populației.
6.2. Determinarea rolului deciiziilor
economice responsabile în păstrarea
mediulu natural.
6.3. Propunera unor acțiuni de implicare
activă în creșterea bunăstării țării.

UNITATEA V. Republica Moldova pe piața
internațională Țara noastră: import/export. Parteneri
comerciali ai Republicii Moldova.
 Mărci autohtone. Creat în Moldova, apreciat
în lume.
 Publicitate/prospectul unui produs.
 Afaceri autohtone de talie mondială.



UNITATEA VI. Țara mea de vis
Afaceri autohtone prietenoase mediului.
Republica Moldova - aspiraţii spre Uniunea
Europeană!
Economia verde - garanția unei țări sănătoase.
Țara mea: cum este, cum o vreau.


















Descoperirea țărilor și companiilor producătoare:Găsește țara de origine.
Identificarea partenerilor comerciali ai Republicii
Moldova.
Prezentarea Colecţiei de etichete.
Determinarea țărilor exportatoare de produse în
Republica Moldova: La o cafea cu prăjitură dincocos.
Realizarea etichetelor originale.
Analiza textului: Întreprindere de talie mondială.
Aprecierea importanței afacerilor ecologice pentru
mediu- Activitatea Călătorie ecologică.
Descoperirea organismelor internaționale caresusțin Republica Moldova: Unde găsim sprijin?
Realizarea Povestei de viitor.- Activitatea Și eu am
un vis.
Activități de grup - Deșeuri la locul lor, Mărul
ecologic.

Programă anuală Lumea Noastră (clasa IV)
Programa anuală Lumea Noastră oferă elevilor (fete și băieți) cunoștințe elementare a înțelegerii modului în care funcționează economia la nivel internaționalși modul în care o țară se poate conecta la economia mondială. Prin această programă anuală elevii și elevele descoperă diferite zone ale lumii și resursele specificeacestora, felul în care diversitatea resurselor și locației au marcat evoluția acestora sub toate aspectele, felul în care a avut și au impact asupra deciziilor indivizilor
și firmelor, generând interdependența țărilor și de aici, înțelegerea nevoii de cooperare între state pentru folosirea cât mai eficientă a resurselor limitate. În cadrul
acestei programe elevii și elevele explorează modul în care afacerile contribuie la crearea sistemului economiei globale, identifică rolul tradițiilor și culturii îneconomia mondială, descoperă cum funcționează comerțul internațional, care sunt benefiicile acestuia pe plan mondial și național, dar și care este impactul
acestuia în viața fiecăruia din noi, zi cu zi. Programa anuală facilitează identificarea de către elevi și eleve a rolului barierelor comerciale folosite de guverne
pentru a controla comerțul şi pentru a apăra interesele producătorului autohton. Prin activități practice și interactive programa anuală dezvoltă abilități necesare
adaptării la economia globală, elevii și elevele sunt puși în situația să facă operațiuni de schimburi valutare și să înțeleagă cum acestea ușurează schimburilecomercile. Elevii devin mai conștienți de modul în care personalitățile, procesul tehnologic în comunicații și transportul îmbunătățesc productivitatea, de rolul și
22modul de funcționare a organismelor economice internaționale, devin mai conștienți de faptul că, națiunile folosesc acordurile internaționale pentru a facilita
comerțul și a evita războaiele. Această programă îi face pe elevii (fete și băieți) să înţeleagă importanţa studiilor pentru sporirea oportunităţilor de angajare pepiaţa internaţională.

Unități de competență

Unități de conținut

1.1. Descrierea evoluției comerțului mondial,pentru a înțelege specificul economic adiferitor zone.

UNITATEA I. Evoluția economică a lumii
 Continente, popoare și limbi.
 Descoperim resurse, călătorind în jurul lumii.
 Europenii descoperă lumea.
 Un negustor în timp.
 Descoperim Europa în timp.
 Uniunea Europeană.

1.2. Identificarea evoluției economice a
Europei, ca parte componentă a lumii.
1.3. Aprecierea contribuției personalităților
în dezvoltarea economică a lumii.









2.1. Identificarea modului în care afacerileîmbină cele trei tipuri de resurse.
2.2. Descrierea alternativelor ecologice deutilizare rațională a resurselor.
2.3. Aprecierea oamenilor de afaceri ca
modele demne de urmat.









UNITATEA II. Resursele lumii
Resurse naturale ale lumii.
Resurse umane ale lumii.
Resurse de capital: bani și utilaje.
Resurse energetice: alternative ecologice.
Cum facem să folosim ceea ce avem.
Idei care schimbă lumea.
Idei care ar putea schimba lumea.










Activități de învățare
și produse școlare recomandate
Completarea Hărții de contur: Continente șipărți ale lumii.
Aplicație pe hartă: Resurse și simboluri în
culori.
Analiza Studiului de caz: Europenii descoperă
lumea.
Elaborarea Jurnalului de expediție.
Realizarea unui poster: Piața de produse.
Analiza textului: O călătorie în timp prin
Europa.
Explozie stelară Povestea Uniunii Europene.
Realizarea posterului Resurse în profunzime.
Analiza graficului circular Populația
Pământului.
Identificarea abilităților care garantează
succesul Abilități la locul de muncă.
Recunoașterea resurselor de capital Istoria
blugilor.
Clasificarea resurselor energetice De unde vineastăzi energia.
Determinarea diferențelor: Energia verdeenergia viitorului.
Careu de cuvinte.
Analiza studiilor de caz: Nimeni nu poate avea
totul.
23

3.1. Utilizarea cunoștințelor economice înrezolvarea creativă a problemelor.
3.2. Identificarea rolului tradițiilor și culturii
în economia mondială.
3.3. Realizarea portretului
antreprenorului/antreprenoarei de succes detalie mondială.

UNITATEA III. Descoperim economia mondială
 Economia mondială.
 Servicii la scară modială.
 Fabrici și uzine de talie mondială.
 Modele de agricultură performantă.
 Însemne care au rezistat în timp.
 Generații de succes.







Redactarea textului Cu gândul la resurse.
Aplicații practice: Insulă ecologică.
Asalt de idei: Idei prietenoase Planetei!
Analiza studiilor de caz.
Activitatea Idei bune pentru oameni –proces înpatru cadrane.

Analiza graficului cu bare: Economii înschimbare.
Analiza factorilor de producție Poveste
economică de succes.
Analiza studiilor de caz.
Investim sau nu în elefanți?- analiza datelor.
Activitatea Ce este industira?- prezentare
schematică.
Ce este agricultura?-metoda păiangenului.
Analiza studiului de caz-Penurie transformată
în rezultate.
Rezolvalea Rebusului.
Elaborarea slogan-ului.
Aprecierea inovațiilor în economie: Tabără deinovare.
Argumentarea continuității în obținerea
succesului: Veriga succesului.
Activitatea Piramida antreprenorului desucces în baza studiului de caz.
Definirea termenilor: Trimitem colet peste
hotare.
Descrierea relațiilor marfă - bani Curcubeul
comerțului internațional.
Identificarea partenerilor comerciali: Cine cu
cine face comerț?
Analiza textului și imaginilor: Antarctica este
continent, dar nu și țară.













4.1 Explicarea diferențelor dintre
import/export, ca părți ale comerțului
internațional.
4.2. Identificarea rolului schimbului valutar
pe piața internațională.

UNITATEA IV. Facem comerț internațional Comețul internațional: import și export.
 Cine cu cine face comerț. Parteneri comerciali.
 Produse cu care facem comerț. Cererea șioferta.
 Cât costă comerțul internațional.






24

4.3 Determinarea beneficiilor și dificiențelor
comerțului internațional în adoptarea
deciziilor de marketing internațional.



Valute/monede cu care se face comerțul între
țări.
Schimbul valutar.
Decizii de marketing în comerțul internațional.










5.1. Descrierea modalităților în care o țară sepoate conecta la economia globală.
5.2. Identificarea rolului instituțiilor
internaționale în creșterea economică
mondială.
5.3. Aprecierea impactului evenimentelorinternaționale asupra mediului de afaceri
mondial.

UNITATEA V. Conexiuni economice globale
 Conexiuni din trecut prin prezent pentru viitor.
 Evenimente internaționale: beneficii și costuri.
 Pentru o economie globală sănătoasă.
 Dispute comerciale.
 Conexiuni globale colorate.
 Personalități conectate la succes.












6.1. Descrierea problemelor socialeconomice cu care se confruntă lumea laetapa actuală.

UNITATEA VI. Probleme cu care se confruntă
lumea
 Economia și mediul.
 Mai multă natură, mai puțin plastic.
 Gândesc global, acționez local.



Localizarea pe harta de contur: Top 6 cele maimari țări exportatoare ale lumii.
Clasificarea: Categorii/tipuri de mărfuri.
Lucrul cu termenii: Bariere comerciale.
Completarea tabelului conceptual
Monede/valute convertibile.
Dezbateri: Cum va arăta un numero?
Calcule matematice -convertirea valutelor: Ocălătorie de vis.
Identificarea oportunităților: Nevoie acoperită
în mai multe feluri.
Stabilirea corespondenței: Decizii demarketing internațional.
Investigare: În ce parte a lumii se află San
Marino?
Prezentarea evenimentelor internaționale: Știri
din întreaga lume - informații de ultimă oră.
Definirea temenilor: Comerț liber.
Asocieri libere.
Descifrarea abrevierilor: Organizații
economice internaționale.
Citirea imaginilor: Cum funcționează OMC?
Dispute comerciale-Analiza studiilor de caz.
Elaborarea și prezentatea proiectului: Lumea înculori preferate.
Acrostih.
Realizarea interviului: O istorie de succes.
Activitatea Oameni și fenomene-completarea
schemei.
Graficul Ti.
Planeta într-o sacoșă? - analiza datelor.
25

6.2. Identificarea soluțiilor de rezolvare a
problemelor social-economice, gândind
global, acționând local.



6.3. Prezentarea modalităților inovative dedezvoltare sustenabilă a lumii noastre.







Compunere economică: Călătoria unei pungide plastic.
Lucrul cu imaginile: Probleme globale.
Economie circulară – discifrarea unui proces
de reciclare.
Proiect de grup. Stil de viață ecologic- crearede poster.
Strigăt către lume - joc de rol.
Colectare selectivă: Rezolvare de situație problemă.
Test de autoevaluare: Amprenta mea
ecologică.
Elaborarea unei Constituții ecologice.

Programă anuală Urbanism (clasa IV)
Urbanismul este o programă anuală de educație economică și antreprenorială, care își propune să-i familiarizeze pe elevi (fete și băieți) cu diverse noțiuni
legate de mediul urban și dezvoltare urbană, în cadrul căruia elevii și elevele vor obține cunoștințe și abilități ce țin de mediul construit și procesele care transformă
acest mediu, ținând cont de mediul natural. Programa este un demers inovator și interdisciplinar, care se bazează pe elemente specifice mai multor domenii, pe
care le combină într-un mod inedit și prietenos, pe înțelesul tinerilor. Programa anuală își propune să stimuleze curiozitatea tinerilor fete și băieți faţă de oraș șisă le dezvolte „privirea urbană” - abilitatea de a citi orașul din diverse perspective și puncte de vedere (social, economic, politic, cultural, antropologic, urbanistic,
istoric), astfel încât, să-și dezvolte abilități de implicare activă și responsabilă pentru a răspunde nevoilor social-economice ale comunităților, în scopul valorificării
eficiente a resurselor comunității, conservarea și promovarea patrimoniului economic și cultural pentru generațiile viitoare. Prin activități practice și interactive
programa facilitează perceperea de către elevi și eleve a orașului ca pe o structură vie şi vibrantă, aflată într-un proces continuu de devenire; contribuie la o maibună înțelegere a spațiului urban, a relațiilor economice și sociale dintr-un oraș, încurajează urbanismul participativ, în scopul îmbunătățirii infrastructurii sistemul sanguin al activității economice, în scopul protejării și îmbunătățirii spațiilor publice în contextul conceptului de oraș rezistent într-o economie verde.
Unități de competență

Unități de conținut

1.1.Utilizarea termenilor social-economici pentru
comunicarea eficientă în diferite contexte.

UNITATEA I. Istoria urbanismului
Introducere în urbanism.
Apariția și evoluția orașelor ca centre
economice.









Activități de învățare
și produse școlare recomandate
Rebus economic.
Colaj de imagini.
Careu de cuvinte.
Poster.
26

1.2.Determinarea evoluției activităților social economice pentru a înțelege specificul
profesiilor urbane.
1.3 Aprecierea rolului comunităților urbane
în viața economică a regiunii, a țării.
2.1. Recunoașterea elementelor esențiale carecompun o comunitate economică urbană, pentru
o mai bună administrare a ei.
2.2. Descoperirea identității locului pentru
conservarea și promovarea patrimoniului natural
și construit.
2.3. Argumentarea necesității corelării mediului
construit cu mediul natural în luarea deciziilor
privind securitatea personală.
2.4.Identificarea nevoii de reglementare
urbanistică în luarea deciziilor corecte.
3.1. Utilizarea cunoștințelor economice înrezolvarea creativă a problemelor.
3.2. Aprecierea importanței stilurilor
arhitecturale în promovarea valorii culturale și
economice a orașului.
3.3. Identificarea abilităților necesare meseriilor
din construcții, pentru a pune în valoare
aptitudinile personale.

Orașul în termeni social-economici.
Modul de viață al comunităților urbane și
impactul asupra dezvoltării teritoriale.

Lucrul cu imagini.
Judecata de valoare.

UNITATEA II. Urbanism și amenajarea
teritoriului
 Silueta localității noastre.
 Memoria locului.
 Activitatea economică a comunității pe unschelet al localității (râuri, străzi, obiecte
vitale, infrastructură socială, etc.).
 Nevoia de reglementare urbanistică.

Să ieșim în oraș /înălțimi, volume,accesibilitate, confortabilitate../.
Entități economice /eu cumpărător,utilizator de servicii/.
Chestionarea.
Zonele orașului (zone industriale,comerciale, sociale, distanțe,accesibilitate).
Planul orașului /elaborarea hărții orașului/.







UNITATEA III. Urbanismul crescut dinarhitectură
 Arhitectura - un sector de antreprenoriat
specific.
 Corelarea activității arhitectului cu APL,
beneficiar și membrii comunității.
 Arhitectura urbană cu substrat pronunțat
socio-uman.
 Arhitectură urbană cu substrat pronunțat
economic.
 Economia construcțiilor: volume, materiale și
texturi.








Planul clădirii /componentele economiceale clădirii, materialelor de construcții,diferente, etc./.
Meserii în construcții, meseria de arhitect.
Analiza studiului de caz: Parcare sau terende joacă pentru copii?
Orașul în lumini și culori.
Pași către o afacere: Meniuri.

27



4.1 Utilizarea cunoștințelor matematice și de arteplastice în activități de modelare în plan șivolum.
4.2. Descrierea importanței respectării legislației
în activitatea de construcții pentru securitate
personală.







Aspectul artistic și valoarea economică aclădirilor.
Valoarea economică a spațiului public /străzi
pietonale, piețe, scuaruri/.
UNITATEA IV. Oraș la scară umană
Proporții și dimensiuni.
Oraș la nivelul ochiului.
O locuință în plan și volum.
Viața orașului.
Noi - beneficiari ai comunității urbane:
percepții și viziuni.

4.3. Aprecierea necesității implicării active aoamenilor în dezvoltarea unei comunități urbane
durabile.
5.1. Identificarea rolului administrației locale în
asigurarea legală a gestionării teritoriului.
5.2. Elaborarea de proiecte participative pentru
dezvoltarea potențialului propriu.
5.3. Aprecierea rolului transparenței în luarea
deciziilor, pentru rezolvarea situațiilor problemă.

6.1. Identificarea soluțiilor de prestare a unor
servicii publice de calitate pentru securitatea și
confortul personal.
6.2. Aprecierea rolului infrastructurii în creșterea
competitivității economice și culturale a orașului.

UNITATEA V. Administrarea/gestionarea
teritoriuluiAdministrația publică locală și gestionarea
eficientă a teritoriului.
Instrumente de gestionare a terenului.
Comunități urbane active.
Dezvoltarea pe bază de proiecte.

UNITATEA VI. Economie urbană


Servicii publice de interes vital - activitate
economică.
Infrastructura fizică - sistemul sanguin al
activității economice.
Conceptul de economie verde.


















Exerciții de calcul /omul, unități de măsură
specifică/.
Obiecte urbane: preț și valoare.
Proiectul unei locuințe: securitate, sănătate
și confort.
Consumăm „mergând pe drum”.
Planificăm „văzând de sus”.

Studiu de caz: interconexiunea politicilor
economice cu problemele sociale și demediu.
Știri din ziar: Transparență decizională.
Activitatea Filtre: prioritizarea utilizării
resurselor bugetare la aprobarea planurilor
de dezvoltare.
Realizarea de proiect: modalități și fonduri
de creștere a resurselor financiare.
Asalt de idei.
Mergem la bancă.
Analiza hărții fizice/infrastructurii
orașului.
Construcția unei clădiri rezistente la,,vânt”.
28

6.3. Estimarea necesarului de resurse în
elaborarea criteriilor conceptului de comunitate
urbană activă și economie verde.

Modelarea unui oraș verde /cu un impact
minim negativ asupra mediuluiînconjurător/.
Standarde de mediu.

29VI. SUGESTII METODOLOGICE. PROIECTAREA–
PREDAREA–ÎNVĂŢAREA
Componentele de bază ale oricărui curriculum sunt strategiile educaţionale, metodele şi
tehnicile didactice utilizate în cadrul procesului de predare-învăţare îndreptate spre realizarea
eficientă a finalităţilor curriculare. Programele anuale pentru ciclul primar sunt construite astfelîncât asimilarea noţiunilor economice de către elevi și eleve să se realizeze uşor, potrivit niveluluide dezvoltare cognitivă specific fiecărei vârste şi în corelaţie cu volumul de informaţii de caredispun elevii și elevele. Aceştia vor învăţa concepte şi îşi vor forma aptitudini utile în activităţi
economice, bazându-se pe cele dobândite în clasele precedente sau în viaţa cotidiană. Elevul/eleva
trebuie să-şi asume trei roluri importante: de persoană, de ofertant de resursă de muncă (angajat/ă,salariat/ă) şi de consumator/consumatoare.
Ca individ, elevul/eleva îşi dezvoltă caracteristicile personale, formându-şi o imagine
adecvată despre sine însuşi, asumându-şi responsabilităţi, cooperând cu ceilalţi şi stabilindu-şi
obiective personale ţinând seama de reguli, de interesele grupului şi ale societăţii. Ca resursă demuncă, el/ea învaţă despre valoarea muncii, despre diversitatea profesiilor şi despre aşteptările
patronilor sau ale antreprenorilor.
În calitate de consumator/consumatoare, el/ea învaţă să decidă raţional cum să folosească
resursele limitate pe care le are pentru a obţine satisfacţie maximă. Dacă se lucrează cu elevi șieleve de clasa I, se va evita folosirea unui limbaj economic greoi. Temele vor fi tratate la nivelulde înţelegere corespunzător vârstei. Nu se recomandă generalizarea şi abstractizarea, deoarece
nivelul cognitiv utilizează preponderent relaţii şi concepte concrete. Trebuie să se aibă în vedere
vârsta copiilor, mediul din care provin, pregătirea anterioară, pentru ca instruirea să-şi atingă
obiectivele, dar într-un ritm accesibil şi cu metode potrivite în fiecare caz în parte.
Învăţătorul/învățătoarea trebuie să accentueze aspectele pozitive ale prezentărilor elevilor, trebuie
să-i ajute să-şi înţeleagă mai bine familia, să cunoască profesiile, necesităţile, dorinţele membrilor
ei, rolul lor şi al celorlalţi.
Dacă se va lucra cu elevi și eleve de clasa a II-a, se vor folosi mai mulţi termeni economici.
Se vor defini şi utiliza termeni precum: grup social, comunitate, hartă, simbol, necesitate,
instrument, abilitate, etc. La acest nivel (clasa a II-a), se pot analiza şi studii de caz (elevii vor
prezenta comunitatea, vor face o vizită la primărie, elevii vor prezenta profesii din comunitate, vor
vizita locuri de muncă). Elevii și elevele vor putea face diferenţa între necesitate şi dorinţă, îşi vor
reevalua criteriile şi îşi vor regândi scopurile (alegerea profesiei). Dacă în clasa I s-a discutat
despre familie şi profesii în familie, în clasa a II-a se poate de discutat concret, cu amănunte despre
profesii din comunitate, despre membrii comunității, despre profesiile lor şi despre resursele
folosite de către ei, despre problemele ce leagă între ei membrii comunității, prin exemple binealese şi repetate pot fi înţelese mai uşor relațiile interumane comunitare.
În clasa a treia se pot integra concepte mai complexe şi se poate demonstra rolul decetățean, de ofertant de resurse, de ofertant de muncă (angajat/ă, salariat/ă) şi de consumator în
cadrul țării. Pentru copii şi tineri, țara în care s-au născut și trăiesc este un mediu în care ei se
integrează la diferite niveluri, în relaţii din ce în ce mai complexe, în sfere din ce în ce mai largi şi
mai instituţionalizate. Elevii și elevele se dezvoltă mai întâi în relaţie cu un mediu restrâns,familial, apoi într-un mediu mai general, cel comunitar, apoi şi mai abstract, cel de cetățean.
Aptitudinile de bază necesare pentru a desfăşura activităţi economice performante suntcapacitatea de a lua decizii şi disponibilitatea pentru muncă. Capacitatea de a lua decizii presupune
30

analiza unor probleme economice. Disponibilitatea pentru muncă presupune cunoaşterea
aptitudinilor şi a propriilor interese, dar şi a exigenţelor angajatorilor/angajatoarelor.
Cu referinţă la programele anuale de Educaţie Economică și Antreprenorială menţionăm, căGhidul pentru profesori și consultanți conţine schiţe de proiecte didactice pentru a minimaliza
timpul necesar la pregătirea orelor și pentru a facilita activitatea profesorului/profesoarei și careconţin următoarele secţiuni:
 Obiectivele - stabilesc cunoştinţele şi abilităţile pe care elevii le vor obţine ca urmare adesfăşurării orei respective. Învăţătorul/învățătoarea va operaţionaliza obiectivele
respective conform contingentului de elevi cu care lucrează.
 Resursele- listează materialele necesare activităţii.
 Realizarea - este o descriere detaliată a modului de desfăşurare a orei, care va ajuta
consultantul/consultanta şi cadrele didactice să asigure un mers coerent al activităţilor şi
discuţiilor, pentru atingerea obiectivelor. Notele marginale sugerează strategii alternative
şi timpul recomandat într-o lecţie tipică de 45 min. Alocarea timpului va fi ajustată lagradul de receptivitate şi pregătire al elevilor în fiecare clasă luată în parte.
 Idei în pușculiță - învăţătorul şi consultantul este încurajat să formuleze întrebări prin careelevii și elevele să descopere ideile importante ale activității.
 Extindere - activităţi ghidate de către profesor pentru aprofundarea cunoştinţelor şi
dezvoltarea abilităţilor elevilor. Elevii vor avea posibilitatea să stabilească corelaţia între
cele studiate la oră şi propriile obiective de dezvoltare personală şi profesională.
 Opțional - elevii și elevele vor avea posibilitatea să stabilească corelaţia între cele studiatela oră şi propriile obiective de dezvoltare personală şi profesională în afara sălii de clasă.
Învăţătorul şi consultantul vor conveni asupra unei întâlniri cu clasa şi a unei şedinţe deplanificare. Aceste vizite le vor facilita determinarea obiectivelor şi a scopurilor şcolii în raport cu
aceste programe anuale, precum şi identificarea intereselor şi a necesităţilor elevilor. Învăţătorul
şi consultantul vor determina genurile de activităţi preferate de elevi, capacităţile lor şi modalităţile
optime de organizare a clasei.
Succesul programelor anuale de Educaţie Economică și Antreprenorială este asigurat atâtde profesor, cât şi de consultantul de afaceri, care împreună decid care activităţi sunt mai adecvatecontingentului de elevi şi stabilesc obiectivele pentru fiecare activitate. Deoarece mediul de afaceri
este perceput ca un domeniu „masculin”, este important să fie identificate și invitate și femei perol de consultant, în scopul de a preveni perpetuarea stereotipurilor de gen și pentru a evita crearea
unor tipare în mintea elevilor. Reuşita acestor programe anuale depinde de conlucrarea eficientă aparticipanţilor (profesor-elev-persoană resursă), de flexibilitatea cu care profesorul va selecta
activităţile corespunzătoare grupului de elevi, precum şi de ajustarea la realităţile din comunitate(oraş, comună, sat).
În calitate de persoană-resursă pot fi invitaţi diverşi membri ai comunităţii cum ar fi:funcționari publici, oameni de afaceri, angajați, manageri ai instituțiilor publice - directorul şcolii,
contabili, lemnari, zugravi, primari, proprietarii unor întreprinderi - femei și bărbați. Și, în acest
caz se va ține cont de aspectele de gen pentru a promova imaginea femeilor, mai ales când e vorba
despre sectoare sau domenii de activitate puternic masculinizate.
Invitații\persoanele-resursă vor oferi elevilor posibilitatea de a adresa întrebări şi a primirăspunsuri. Persoanele-resursă constituie în cadrul programelor anuale de educaţie economică overigă de legătură între cunoştinţele teoretice şi viaţa reală. Ele le pot vorbi elevilor și elevelor
despre un plan de afaceri simplu, despre relaţia consumator-producător, activitatea micilor31întreprinderi din localitate, despre rolul studiilor în viitoarea lor carieră. Este important de a invita
deopotrivă femei și bărbați, tocmai pentru a oferi modele și exemplifica la modul practic că atâtbărbații, cât și femeile au cunoștințe temeinice în domeniul afacerilor, antreprenoriatul fiind undomeniu unde se regăsesc și femeile.
Profesorul poate alege locaţia desfăşurării orelor la discreţia sa, acestea pot fi săli de clasă,săli de calculatoare, laboratoare, locația unei întreprinderi, etc. Programele anuale de educaţie
economică și antreprenorială permit utilizarea unui spectru larg de tehnici de predare - învăţare evaluare: interviul, jurnalul de călătorie, excursia, posterul, jocul de rol, studii de caz,chestionarul, etc. Elevii și elevele vor fi încurajaţi să elaboreze diverse proiecte, scheme, machete,
planuri simple ale unor întreprinderi sau instituţii din comunitate.
Predarea programelor anuale de Educaţie Economică și Antreprenorială în şcoala primară
va fi neapărat însoţită de TIC, acestea constituind o sursă importantă şi actuală de informaţie:secvenţe de spoturi publicitare, imagini, fotografii, fragmente din filme, etc. Activităţile din
Caietul elevului/elevei oferă posibilitatea de a îmbina mai multe modalităţi de lucru: individual, înperechi, în grup, precum şi oportunităţi de cercetare la domiciliu: discuţii cu părinţii, interviu cu
rudele, cu funcționari publici, cu oameni de afaceri, excursii la diverse întreprinderi din localitate,
vizite la instituţiile din comunitate.
Exerciţiile din Caietul elevului/elevei permit simularea diverselor roluri şi a situaţiilor dinviaţa reală, precum şi analiza unor fenomene din cotidian cu context economic. Demersul
educaţional trebuie să fie orientat spre formarea de competenţe cu caracter de integrare, ceea ce
presupune un grad înalt de transdisciplinaritate, extindere a activităţilor în comunitate, simulare asituaţiilor concrete, etc. Curriculumul respectiv orientează și schimbă accentele între cei doi
parteneri ai procesului educaţional: profesor şi elev/ă. Demersul didactic axat pe noile accentebazate pe învăţarea prin descoperire, simulare, analiza critică a diverselor studii de caz, situaţii
concrete, dezbateri, jocuri de rol, realizarea de proiecte, etc. Cadrele didactice trebuie să selecteze
metodele adecvate de predare-învăţare, în dependenţă de mai mulţi factori (particularităţile devârstă şi individuale ale elevilor, preferinţele lor de învăţare, condiţiile şcolii şi clasei, relaţiile
şcolii cu alţi actori comunitari, etc.
Cadrele didactice vor orienta demersul de predare-învăţare al elevilor și elevelor în
perspectiva înţelegerii conexiunilor între: a învăţa să ştii/să cunoşti, a învăţa să faci, a învăţa să
munceşti cu ceilalţi, a învăţa să fii, a învăţa să te transformi pe tine şi să schimbi societatea. Toate
strategiile didactice de predare-învăţare sunt eficiente în măsura în care contribuie la dezvoltarea
gândirii critice, la formarea gândirii economice, a capacităţilor, atitudinilor şi comportamentelor
vizate de competenţele specifice ale Educaţiei Economice și Antreprenoriale.

VII. REPERE PRIVIND EVALUAREA
Obiectul evaluării în şcoala primară îl constituie rezultatele școlare individuale ale copilului.
Spectrul rezultatelor vizate este determinat de curriculumul școlar centrat pe formarea decompetențe. De fapt, nu evaluăm competențe, dar ,,urme” vizibile ale acestora, adică produsele
prin care se ajunge la rezultatele elevilor.
La disciplina opţională Educaţie Economică și Antreprenorială, ca și la alte discipline școlare
la nivelul primar de învățământ, se implementează evaluarea criterială prin descriptori, cuurmătoarele specificații.
• Se vor realiza evaluări inițiale (EI) la început de studiu a fiecărei programe anuale, optândpentru variante non-instrumentale.
32• Se vor realiza evaluări formative:- interactive (EFI) - la fiecare lecție;- evaluări formative punctuale (EFP) - la discreția cadrului didactic, dar se recomandă la finalulunităţilor de învăţare;- evaluări formative în etape (EFE) - la final de programă anuală.
Pentru evaluarea formativă în etape la final de programă anuală, se va rezerva o lecție.
Se va opta pentru instrumente de evaluare alternative/moderne în baza produselor propuse în
curriculumul disciplinei opţionale, cu accent pe autoevaluare și evaluare reciprocă, pe reflexivitate.
Aprecierea performanțelor elevilor și elevelor în evaluările formative se va face pe baza cuvintelorîncurajatoare.
Nu se va realiza completarea diagramei învățătorului la disciplina opţională Educaţie
Economică și Antreprenorială. Lucrările scrise/confecționate de elev/ă în cadrul evaluărilor
formative se vor cumula în portofoliul elevului/elevei.
• Evaluări sumative se vor realiza doar la final de semestre. Metoda de evaluare sumativă va
fi observarea sistematică a comportamentului elevului/elevei, fără a supune elevii unor probe
speciale. Astfel, pentru a realiza evaluarea sumativă la disciplină la finele semestrului I și la finele
anului școlar, cadrul didactic va completa pentru fiecare elev/ă în Tabelul de performanță școlară
pentru clasa respectivă într-un spaţiu suplimentar pentru disciplinele opţionale finalităţile
programei anuale studiate.
La disciplina Educaţie Economică și Antreprenorială nu se vor acorda calificative, accentul
fiind pus pe evaluarea autentică şi autoevaluare. Din această perspectivă se va încuraja evaluarea
formativă şi oferirea de feedback constructiv din partea cadrului didactic şi al colegilor.
Produsul școlar reprezintă un rezultat școlar proiectat pentru a fi realizat de către elev/ă șimăsurat, apreciat de către cadrul didactic, elevul însuși, colegii și, eventual, părinții.
O competență/unitate de competență poate fi evaluată prin diferite produse, și invers:
același produs poate permite evaluarea diferitor unități de competențe. Acest fapt oferă libertatefiecărui cadru didactic în alegerea produselor în conformitate cu posibilitățile, condițiile și
resursele disponibile.
La disciplinele opționale, învățătorul are posibilitatea de a formula propriile produseșcolare după modelul disciplinelor obligatorii înrudite, prin corelare cu finalitățile curriculare.
Fiecare produs școlar este însoțit de un sistem de criterii de succes. Criteriile de succesprezintă pentru elevi criteriile de evaluare, fiind formulate în limbaj accesibil, pe scurt, folosind
verbe, de obicei la persoana I singular. Exemplu: Clasa II Proiect de grup „Arborele profesiilor”:
Identific o profesie solicitată în comunitate.
Produsul școlar și sistemul aferent de criterii alcătuiesc împreună o unitate integră și
inseparabilă, care va fi utilizată în cadrul diverselor situații didactice: în proiectare; la elaborarea
instrumentelor de evaluare; în procesarea și interpretarea datelor evaluării. Cadrul didactic trebuiesă asigure cunoașterea și înțelegerea de către elevi și eleve a criteriilor de succes.
Criteriile de succes se anunță anticipat elevilor, trebuie explicate, pot fi stabilite cu elevii.
Pentru a asigura accesibilitatea corespunzătoare vârstei elevilor, criteriile de succes pot fi
reinterpretate/reformulate în funcţie de nivelul experienţei relevate. Eventual, în funcție de vârstă
și specificul clasei, sintagma „criterii de succes” poate fi substituită la clasă prin una mai accesibilă
școlarilor mici (de exemplu: „pași spre succes”, „secretele succesului”).
Cadrul didactic va afișa criteriile de succes în cursul activităților în care acestea sunt vizate,
astfel încât elevii să şi le însuşească treptat, dar nu va abuza în acest sens, nu va transforma salade clasă într-o expoziție permanentă de panouri și planșe.
33

Cadrul didactic va valorifica criteriile de succes și în realizarea unor tehnici de feedback pentru
reglarea imediată/permanentă a învăţării, de exemplu: „reuşit s-a dovedi a fi …”; „ţi-aş recomanda…”; „te felicit pentru ...”, etc.
Cadrele didactice vor ține cont și vor avea grijă să promoveze prin acest exercițiu dezideratul
egalității de gen și incluziunii, punând în valoare succesul fetelor și copiilor cu dizabilități, în cazulîn care există în această clasă.
Produse recomandate și criterii de succes la disciplina opţională Educaţie Economică și
Antreprenorială

Criterii de succes

Produse recomandate
P1

Mini-proiectul în grup(contribuția mea)

P2

Mini-proiectul în grup
(produsul)

P3

Mini-proiectul în grup
(prezentarea
produsului)

P4

Pliant, broșură, afișpublicitar




















P5

Reprezentare grafică
(tabel, schemă) a
propriilor achiziţii







P6

Rebus





Contribui activ la discuțiile de grup.
Accept și îndeplinesc toate sarcinile.
Ajut direct grupul cu idei bune.
Urmăresc respectarea cerințelor și a timpului propus.
Pot să spun clar cu ce am contribuit.
Conţinutul produsului de grup este potrivit cerințelor.
Produsul de grup arată deosebit, competitiv.
Produsul este clar, uşor de înţeles.
Respect cerințele de prezentare.
Prezint pe scurt mini-proiectul.
Argumentez clar și pe scurt.
Formulez concluzii.
Utilizez limbajul adecvat/specific economiei șiantreprenoriatului.
Prezint clar și convingător.
Respect tematica şi formatul succint al produsuluiÎmbin în pagină ilustraţii, grafice, fotografii, text, etc.
Combin armonios elementele design-ului şi esteticii
produsului (tema, slogan-ul, grafice, fotografii, textul,
logo-ul, imagini, forma, culoarea, etc.).
Prezint coerent, clar, argumentativ ideile ce vizează
tematica produsului.
Respect tematica reprezentării grafice.
Delimitez cuvintele-cheie/îmbinări decuvinte/imagini/simboluri semnificative înreprezentarea grafică.
Exprim clar şi coerent relaţiile termenilor în
reprezentarea grafică (prin săgeţi, culori, aranjare în
pagină, etc.)
Sunt receptiv/ă la ideile colegilor.
Argumentez calm implicarea personală în elaborarea
produsului.
Respect tema şi condiţiile stabilite.
Mă implic (propun idei, formulez întrebări, notez, etc.).
Sunt receptiv/ă la ideile colegilor.
34


P7

Proiect personal degrup „Arborele
profesiilor”

P8

Colaborarea în echipă

P9

Realizarea unui studiu
de caz /Analiza
situațiilor descrise

P10

Realizarea
produselor: semn
pentru carte/ambalaj

P11

Comunicareaorală/scrisă ainformației economice
Descrierea unor
situații/procese
economice

P12

P13

P14

P15

Clasificarea resurselor
umane/naturale/decapital/informaționale
Portofoliu

Arborele genealogic alfamiliei

P16

Simbol al localității/blazon al familiei

P17

Posterul de grup










































Argumentez calm implicarea personală în elaborarea
produsului.
Identific o profesie solicitată în comunitate.
Corelez interesele și aptitudinile cu profesia respectivă.
Particip la stabilirea design-ului proiectului de grup.
Pun în discuție idei și contribui cu informații relevantela realizarea produsului final.
Mă implic în prezentarea produsului de grup.
Mă implic.
Sunt receptiv/ă la ideile colegilor.
Argumentez calm și asertiv propriile idei.
Explic ghidat situația/cazul.
Formulez clar opinia/poziţia proprie.
Argumentez opinia formulată din punct de vedere
economic.
Respect etapele de lucru.
Execut produsul cu acuratețe.
Realizez produsul într-un mod creativ.
Argumentez ce resurse am folosit.
Expun informația.
Respect succesiunea ideilor.
Utilizez limbajul economic.
Stabilesc obiectul descrierii.
Respect algoritmul pentru descriere.
Găsesc asemănări şi deosebiri.
Expun informația coerent și clar.
Utilizez limbajul economic.
Stabilesc criteriul pentru clasificare.
Triez/ordonez/grupez.
Denumesc tipul obținut.
Respect cerințele unui portofoliu.
Distribui/aranjez materialele conform structurii.
Elaborez materiale de calitate.
Realizez materialele creativ şi original.
Stabilesc modalități de elaborare a arborelui.
Colectez informații despre membrii familiei.
Reprezint informațiile pentru fiecare membru alfamiliei.
Asigur un aspect estetic al lucrării.
Prezint produsul.
Utilizez elemente semnificative ale localității/familiei.
Abordez creativ simbolurile.
Asigur un aspect estetic al lucrării.
Prezența elementelor de conținut economic folosite
adecvat.
Contribui la realizarea posterului.
Asigur un aspect estetic al lucrării.

35

P18

Ghid turistic pentru
vizitatori

P19

Pliant/Colaj

P20

P21

Târgul produselorșcolare (organizare/coordonare)

Proiect de acţiuni


















Schițez/realizez harta traseului.
Indic locurile de vizitat pe traseul stabilit.
Descriu succint locurile de vizitat.
Selectez informații/materiale conform subiectului
propus.
Respect corectitudinea explicaţiilor, prezentărilor aduse.
Plasez logic informațiile/materialele în produs.
Asigur un aspect estetic al lucrării.
Stabilesc scopul târgului economic și activitățile pe caredorim să le organizăm.
Obțin acordul pentru derularea târgului.
Identific spațiul, locul care trebuie amenajat și decorat.
Găsesc persoanele (învățător/învățătoare,director/directoare, părinți, etc.) care pot oferi sprijin și
resursele necesare.
Coordonez buna desfășurare a activităților.
Identific situația/problemă.
Formulez acțiuni de soluționare a problemei economice.
Argumentez necesitatea realizării acțiunilor.
Realizez acțiunile propuse treptat.

Demersul evaluativ la disciplina opţională Educaţie Economică și Antreprenorială este orientatcătre stimularea autoreflecției, autocontrolului și autoreglării. În acest context se accentuează
diversificarea strategiilor evaluative și alternarea metodelor, tehnicilor și instrumentelor
tradiționale de evaluare cu cele moderne: observarea sistematică a activității și acomportamentului elevului/elevei, portofoliul, proiectul, studiul de caz, autoevaluarea. Condițiile
necesare pentru realizarea eficientă a autoevaluării sunt: prezentarea succintă a sarcinii de lucru (produsului) și a criteriilor de succes; încurajarea elevilor și elevelor pentru a-și pune întrebări legate de modul de realizare asarcinii;
 aplicarea controlată a unor grile de autoevaluare; încurajarea evaluării în cadrul grupului sau al clasei (evaluare reciprocă); completarea unui chestionar la finalizarea sarcinii de lucru.
Cadrele didactice vor informa părinții la începutul anului școlar despre misiunea și obiectivele
disciplinei Educaţie Economică și Antreprenorială, strategia de implementare și evaluare.

VIII. AUXILIARE DIDACTICE DE REFERINȚĂEDUCAȚIEI ECONOMICE ȘI ANTREPRENORIALE
Suportul didactic elaborat de Junior Achievement Moldova pentru programele anuale deEducație Economică şi Antreprenorială este constituit din Ghidul pentru profesori și consultanți,Caietul elevului/elevei, materiale suplimentare/postere, seturi pentru diverse jocuri cu caracter
economic, tabele, filmuleţe cu studii de caz, etc.
Ghidul pentru profesori și consultanți conține sugestii de desfăşurare a orei, utilizânddiverse metode şi resurse didactice, oferă un scenariu detaliat al activităţii didactice, dar lasă loc
şi pentru creativitatea şi flexibilitatea cadrului didactic ce implementează disciplina opţională.

36

Caietul elevului/elevei reprezintă un veritabil ghid de studiu pentru toţi elevii și elevele ce
au ales să studieze disciplina opţională Educaţie Economică şi Antreprenorială. În el pot fi găsite
pe lângă exercițiile tradiţionale, scheme, studii de caz, texte informative, spaţiu pentru grafice,diagrame şi alte produse ce urmează a fi elaborate.
Cadrul didactic ce implementează disciplina opţională Educație Economică şi
Antreprenorială are posibilitatea să utilizeze şi alte suporturi didactice pe care le identifică şi suntrelevante finalităţilor programelor anuale implementate. Reiterăm că, competențele sensibile la
gen sunt competențe specifice și transversale, care intersectează toate sau cele mai multe altecompetențe de predare și educație folosite de cadrele didactice. Aceste competențe pot fi
dezvoltate prin participarea la cursuri de instruire și alte evenimente de învățare pentru
profesori/profesoare. Profesorii pot adopta tipare de auto-învățare pentru creșterea profesională.

37

IX. REFERINȚE BIBLIOGRAFICEÎn limba română:1. Balcar J., Karásek Zd., Vasilache A. ş. a. Studiu iniţial în rândul angajatorilor pentru
identificarea celor mai importante competenţe ale potenţialilor angajaţi. Asociaţia
Comunelor din România. Brainstorming Consulting România şi RPIC-ViP. Bucureşti,2011, 100 p.
2. Balica, M. et all, Perspective asupra dimensiunii de gen în educatie, București, Editura
MarLink, 2004.
http://isj.sv.edu.ro/images/Docs/Discipline/invatamnat_preprimar/2017/biblioteca/Perspe
ctive_asupra_dimensiunii_de_gen_in_educatie.pdf.
3. Ciobanu L. Formarea culturii economice elementare la preşcolarii mari. Teza dedoctor.Chişinău, 2000, 148p.
4. Ciobanu L. Probleme şi perspective în educaţia economică a copiilor. –Bălţi, 2000. 40 p.
5. Ciobanu O. Didactica disciplinelor economice. http: //biblioteca-digitala.ase.ro.
6. Curriculum național, învățământul primar, Chișinău 2018.
7. Evaluarea criterială prin descriptori în învățământul primar, clasa a II-a, Ghid
methodologic (ediția a II-a, actualizată și completată), Chișinău 2017.
8. Evaluarea criterială prin descriptori în învățământul primar, clasa a III-a, Ghid
methodologic, Chișinău 2017.
9. Evaluarea criterială prin descriptori în învățământul primar, clasa a IV-a, Ghid
methodologic, Chișinău 2018.
10. Georgescu G. Curriculumul de educaţie economică-o perspectivă comparativă. În:„Şcoala-moment zero pentru o societate a cunoaşterii‖. Materialele SimpozionuluiNaţional, ediţia a III-a.Bucureşti 2009. http://education.inflpr.ro.
11. Georgescu G. Eficienţa educaţiei economice.Teza de doctor.Bucureşti,2006.
//www.biblioteca.ase.ro.
12. Kiyosaki R., T. Sharon L. Copil bogat, copil isteţ. Startul financiar în viaţă. Bucureşti:Curtea veche, 2002. 310 p.45.
13. Lăcătuş M.L., Lăcătuş G.P. Economie. Manual pentru clasele a X-a şi a XI-a. Bucureşti:Corint, 2018. 152 p.
14. Lupu M. Oportunităţi ale educaţiei economice. În: Didactica Pro, 2004, Nr. 3, p. 56-60.
15. Metodologia privind implementarea evaluării criteriale prin descriptori, clasa I Clasa I(ediția a II-a, actualizată și completată), Chișinău 2018.
16. Pop A., Tănase I., Daragiu M. ş.a. Tinerii şi incluziunea pe piaţa muncii. Nevoi, aşteptări,soluţii, obstacole. Proiectul: Întărirea capacităţii societăţii civile de a promova iniţiative
pentru incluziune socială. FondulSocial European prin Programul Operaţional Sectorial
Dezvoltarea Resurselor Umane 2007 –2013. 74 p.
17. Proiectarea lecţiilor de economie, Ghidul profesorului. Bucureşti: CREE, 2007. 77 p.
18. Sarivan L. Predarea –învăţarea interactivă centrată pe elev. Bucureşti: Educaţie 2000+,
2009. 94 p.
19. Vlas V. Să educăm gospodari grijulii, Educaţie, Bucureşti: Ed.Didactică şi Pedagogică,1996
În limba engleză:1. Aflateen. Manual, Social and Financial Education for Youth, Sarphatistraat 7 | PO Box
15991 | 1001 NL Amsterdam, 2010. 305 p.
38

2. Detailed Work Programme on the follow-up of the objectives of education and training
systems in Europe –Council of the European Union, Brussels, 20 February 2002; COM(2001) 501 final. NCEE-Survey of The States Economic and Personal Finance Educationin our Nation’s Schools in 2004, A Report card, march 2005.www.ncee.net.
3. Non-Formal Education Manual, A Manual for Facilitators on Child Social & Financial
Education, Sarphatistraat 7 | PO Box 15991 |1001 NL Amsterdam, 2010. 154 p.
4. Scauso D. The Child and Youth Finance Movement: Promoting Financial Inclusion forChildren and Youth, Cases Studies for a School-based Approach. OECD-BSP Asian
Seminar for Financial Education and Financial Inclusion: Addressing the Upcoming
Challenges.
September
12th,
2012.
http://www.oecd.org/daf/fin/financialeducation/OECD-BSP.pdf.
În limba rusă:1. Володина М. Б. Формирование экономических представлений у младших
школьников// Молодой ученый, 2014. No6, c.684-685.
2. Коршун А. Г. Актуальность экономического воспитания подростков в условиях
современной системы образования.2013.ББК: Ч420.05; УДК: 37.035.3.
3. Любимов Л., Рывкина Р. Концепция структуры, содержания и организации
экономического образования в полной средней школе. В: Экономика в школе, 2002,
No 3, с. 14–28.
4. Максимова В. Межпредметные связи в учебно-воспитательном процессе
современной школы. Москва: Просвещение, 1987. 94 с.74.
5. Попов В. Экономическое воспитание школьников. // Образование.2008.No1,с.8489.11.с.221-228 .
6. Юсупова С.Г. Tеоретические основы экономического воспитания младших
школьников во внеурочной деятельности // Фундаментальные исследования. 2014.
No 1,с.143-146.

39