Anexă la Ordinul MECC
nr. 839 din 18 august 2020МЕТОДИЧНІ РЕКОМЕНДАЦІЇ
ЩОДО ВИКЛАДАННЯ
УКРАЇНСЬКОЇ МОВИ І ЛІТЕРАТУРИ
В 2020-2021 НАВЧАЛЬНОМУ РОЦІChișinău, 20201МЕТОДИЧНİ РЕКОМЕНДАЦЇЇ
ЩОДО ВИКЛАДАННЯ
УКРАЇНСЬКОЇ МОВИ İЛİТЕРАТУРИ
В 2020-2021 НАВЧАЛЬНОМУ РОЦİ.
Особливості викладання дисципліни згідно курикулуму 2019 року видання
Одна з найважливіших тенденцій освіти в Республіці Молдова сьогодні – перегляд
курикулумів та підходів до надання освіти на засадах компетентнісного підходу.
Усі дисципліни курикулумноїгалузі знань Мова і спілкуваннямі стять: інтеграцію змісту – Мова і література єдині специфічні компетенції єдині теми для мовленнєвої діяльності для 5-9 класів
Мета навчання інтегрованого курсу української мови і літератури полягає узабезпеченні формування системи компетенцій для виховання творчої, національно свідомої
особистості, громадянина Республіки Молдова.
Специфікою інтеграції цього періоду є те, що відбувається предметна, (а нетематична) інтеграція, яка має на меті об’єднання змісту складових частин –мовної ілітературної.
Інтеграція курсу відбувається на ґрунті двох фундаментальних гуманітарних наук –лінгвістики та літературо знавства, що виявляється у співвіднесенні основних змістових ліній
курикулуму: мовленнєвої, комунікативної, літературної (читацької), мовної, соціокультурної.
Охарактеризовані змістові лінії відповідають ключовим компетенціям: мовленнєвій,комунікативній, літературній, мовній, соціокультурній. Кожна з перелічених видів
компетенцій реалізується змістом дисципліни в нерозривній єдності.
Текст оцентричний підхід, орієнтований на вивчення всіх мовних явищ на основі
тексту стає основним.
Предметні цілі с учасного курсу «Українська мова і література» максимально
наближені до життєвих потреб учнів, відображають їхні життєві орієнтири, спрямовують
курс на інтенсивний мовленнєво-розумовий, інтелектуальний і духовний розвиток учнів,підвищення рівня загальної освіти, зокрема, – через низку конкретних завдань навчальної
дисципліни, які ґрунтуються на аксіологічній, літературознавчій та культурологічній
змістових лініях При цьому розвиток мовленнєвої діяльності учня розглядається якінтегрований показник його особистісного зростання. Оволодіння учнями комплексом знаньпро художню літературу, її теорію та історію, а також літературно-творчими вміннями,досвідом і способами діяльності передбачає формування загальної читацької
компетентності.
Реалізація компетентнісного підходу на уроках української мови і літератури
забезпечує підвищення рівня успішності читацької діяльності учня, а відтак – повноцінне
сприймання літературних творів у контексті духовних цінностей національної і світової
художньої культури.
Менеджери навчальних закладів загальної освіти при проектуванні розкладу уроків на
2020-2021 навчальний рік повинні враховувати специфіку інтегрованого підходу в
2викладанні дисципліни і рекомендувати проведення спарених уроків з української мови талітератури, що вже передбачається державним навчальним планом.
Навчальний планНавчальний план для початкової, гімназичної та ліцейської освіти на 2020-2021навчальний рік (наказ міністра освіти, культури та досліджень № 396 от 06.04.2020 року) навикладання української мови і літератури передбачає:V кл.

VI кл.

3год.

3 год.

Кількість навчальних годин на тиждень
XII кл.
VII кл.
VIII кл.
IX кл.
X кл.
XI кл.
3 год.–реальний профіль
4 год.–гуманітарний профіль
3год.
3 год
3 год

Звертаємо увагу на те, що при запропонованій формі інтеграції на одному з уроків
більше уваги слід приділити мовній темі, а на наступному літературній. При цьому вчительмає право самостійно регулювати кількість та співвідношення мовного (лінгвістичного) ілітературного (літературознавчого) навчального матеріалу на кожному із запланованих
уроків.
У класних журналах 5-12 класів записується одна сторінка «Українська мова ілітература». Підсумкова оцінка виставляється як загальна із суми всіх оцінок.
Навчально-методичне забезпечення
Навчально-дидактичні матеріали з дисципліни:Стандарти
Курикулум
Методичний гідПідручник
Основним нормативним документом викладання української мови та літератури єШкільний курикулум з української мови і літератури.
В 2018 році вийшов новий вдосконалений курикулум для початкової школи.
Курикулум запроваджується поступово.В 2020-2021 навчальному році за новим курикулумом
будуть працювати всі учні 1-4 класів.
У 2019 році вийшли нові перероблені Курикулуми для гімназичної (5-9 кл.)та
ліцейської (10-12 кл.) ланки. Вони забезпечують наступність від одного ступеня навчання
(початкової освіти) до іншого (гімназичної та ліцейської освіти) і базуються на сучасних
підходах освіти: особистісно-зорієнтованому, компетентнісному, діяльнісному, ціннісному.
Пропоновані курикулуми належать до четвертого покоління цього типу документів ідругого покоління курикулумів, заснованих на компетенціяі вводяться поступово.
В 2020-2021 навчальному році організація навчання в 5 – 6 класах здійснюється наоснові Курикулуму – 2019 з української мови та літератури згідно з наказом Міністерства
освіти, культури та досліджень № 591 від 26.06.2020 р. «Про впровадження шкільного
Курикулуму в 2020 – 2021 навчальному році»; в 7 – 9 класах – на основі Курикулуму зпредмету 2010 рік видання.
Організація навчання в 10 – 11 класах також проводиться на основі Курикулуму –2019 з української мови та літератури згідно з наказом Міністерства освіти, культури та





3

досліджень № 591 від 26.06.2020 р. «Про впровадження шкільного Курикулуму в 2020 – 2021навчальному році»; в 12 класі – на основі Курикулуму з предмету 2010 рік видання.
У Курикулумах з української мови та літератури відображено інтегрований курс мови ілітератури, модифікований відповідно до сучасної освітньої національної політики
Республіки Молдова. У ньому визначено цілі, завдання, одиниці компетенцій, одиниці змісту,технології навчання та оцінювання з української мови і літератури на основі сучасних
наукових підходів, з урахуванням специфіки вивчення предмета в умовах діаспори. Вінвиконує дві основні функції: регулювальну і стратегічну, які реалізуються у розділах цього
документу. Здійснення предметної інтеграції в V-VII-х класах забезпечується об’єднанням
змісту – «Української мови» та «Літератури».
Викладання предмету «Історія, культура та традиції українського народу» в 1-4
класах здійснюється за Курикулумом, який виданий в 2018 році. В 5-9 класах за основу також
береться Курикулум з предмету «Історія, культура та традиції українського народу» для 1-4
класів. Специфічні компетенції та види діяльності єдині для всіх класів. Зміст предмету
розширюється згідно тематичних та вікових особливостей учнів.
Необхідність
виникнення
сучасного
курикулуму
визначено
такими
реаліями:закінчення терміну функціонування попереднього курикулуму для гімназичної таліцейської ланки освіти; урахування результатів моніторингу попередніх курикулумів,здійсненого в 2017 році; виникнення нових освітніх та курикулумних політик в галузі
розвитку системи освіти; національні і міжнародні тенденції курикулумного розвитку:глобалізація, інтернаціоналізація, технологізація тощо.
Викладання української мови і літератури в 1-9 класах буде здійснюватися запідручниками, які видані в Республіці Молдова:I клас– Кожухар К.С., Суфтіна Т.Г., Черевченко О.М. Веселка.– Сhişinău,“Ştiinţa”, 2020.
I-II клас - Кожухар К., Нікітченко А., Кожухар В., Рокіцька Л. Родемій красний. Історія,культура і традиції українського народу. – Кишинів, Univers Pedagogic, 2007.
II клас – Кожухар К.С., Суфтіна Т.Г. Калинка.– Сhişinău,“Ştiinţa”, 2015.
III клас – Кожухар К.С., Нікітченко А.І., Люшнівська А.О. Українська мова та літературне
читання. – Сhişinău,“Ştiinţa”, 2016.
IV клас – Кожухар К.С., Нікітченко А.І., Люшнівська А.О. Українська мова та літературне
читання. – Сhişinău,“Ştiinţa”, 2017.
V клас – Туницька М.В., Чорновалова А.І., Нікітченко А.І. Українська мова і література. –Chişinău, “Ştiinţa”, 2015.
VI клас – Кожухар К.С., Туницька М.В., Нікітченко А.І., Рокіцька Л.В. Українська мова ілітература. – Chişinău,“Ştiinţa”, 2017.
VII клас– Кожухар К.С., Туницька М.В., Нікітченко А.І., Чорновалова А.І. Українська моваі література. – Chişinău,“Ştiinţa”, 2018.
VIII клас–Туницька М.В., Кожухар К.С., Нікітченко А.І.,Чорновалова А.І. Українська моваі література. – Chişinău,“Ştiinţa”, 2019.
IX клас – Паламар Л.М., Нікітченко А.І., Чорновалова А.І., Рокіцька Л.В. Українська мова ілітература. – Chişinău,“ Ştiinţa”, 2016.
Підручники з української мови і літератури розроблені під стандарт «мови навчання»,тобто містять матеріалу більше, ніж розраховано на 3 навчальні години. Тому вчитель прирозробці поурочного планування самостійно визначає обсяг матеріалу для обов’язкового
опрацювання з учнями (не менше 75% від загального обсягу). Звертаємо увагу на те, щокількість годин для вивчення кожного розділу, теми є орієнтовною, учитель може їїзмінювати. Резервний час може використовуватися для уроків розвитку мовлення,4контрольного оцінювання, різних видів творчих та інших робіт (екскурсій, диспутів,семінарів).
Довгострокове навчальне планування (календарне планування) на 2020-2021навчальний рік складається вчителем на семестри. У календарне планування потрібно
обов'язково включити План відновлення / повторення матеріалу, розроблений вчителем
після проведення первиного оцінювання і визначення рівня знань кожного учня певного
класу.
Примітка: За наявності у класі дітей із особливими потребами вчитель повинен
забезпечити інклюзивне навчання, зокрема: адаптує курикулуми та плани, навколишнє середовище, методи та форми навчання длядітей з особливими освітніми потребами; співпрацює з фахівцями для надання спеціальних послуг відповідно до різних освітніх
потреб дітей; створює позитивний клімат у навчальному середовищі.
Специфічні аспекти організації навчального процесуз дисципліни «Українська мова та література» в 2020-2021 навчальному роціВ умовах пандемії, ускладнення епідеміологічної ситуації та пов’язаними з цимкарантинними заходами, варто звернути увагу на особливості такого виду навчання якдистанційне.
Дистанційне навчання – нова, особлива організація освітнього процесу, що базуєтьсяна принципі самостійної діяльності учня, керованої учителем. У зв’язку з цим, під часдистанційного навчання учнів особливу увагу слід приділяти розвитку такої ключової
компетенції, як уміння вчитися, самостійно здобувати знання, формувати вміння і навички.
Разом з цим необхідно приділяти велику увагу формуванню таких міжпредметних
компетенцій, як уміння здобувати інформацію з прочитаного тексту, аналізувати прочитане,формулювати висновки. Дистанційне навчання передбачає самостійну пізнавальну діяльність
учнів з різними джерелами інформації, навчальними матеріалами, спеціально розробленими
учителем з навчальної дисципліни.
Виділяють різні форми дистанційного спілкування:• синхронне – здійснюється через віртуальний простір навчання, за одночасної участі
учнів, учителів, можливо і батьків / законних представників дитини;• асинхронне – здійснюється через віртуальний простір навчання, в якому учні івчителі не контактують одночасно;• змішане – здійснюється як синхронно, так і асинхронно.
Організація та планування дистанційного навчання
Важливо дотримуватись вимог і рекомендацій, викладених у чинних нормативних
документах під час проведення очного і дистанційного навчального процесу, оцінювання
результатів навчання, менеджменту домашнього завдання тощо.
Планування дистанційного навчання проводити відповідно до розробленої МОКД РММетодології та урахуванням алгоритму:а) визначення цілі і задач зміненого навчального процесу;б) перегляд довгострокового проектування;в )перегляд режиму учбового дня, розкладу уроків;5г) вибір ефективних дистанційних інструментів;д) продумування порядку контролю й оцінювання учнів;е) дотримання санітарних норм і забезпечення онлайн безпеки учнівДля успішного засвоєння учнями матеріалу з української мови та літератури удистанційному форматі важливо дотримуватись таких рекомендацій: спростити подачу нового матеріалу: перенести акцент з традиційного викладання насамостійне засвоєння учнями не знайомої раніше інформації; запропонувати учням алгоритм дій, методи і прийоми для засвоєння нового
матеріалу, враховуючи логіку предмету; вибрати 1-2 дистанційні інструменти (наприклад, web сервіси, платформи Zoom,
Meet, GoogleSites, GoogleClassroom, Viber, Skype тощо), які дозволять охопити
максимальну кількість учнів та сприятимуть успішному засвоєнню навчального
матеріалу; для ефективної додаткової методичної допомоги використовувати новий
електронний
освітній
ресурс
–цифрову
бібліотеку
Educatieonline.md(http://www.educatieonline.md/), створену в РМ і спрямовану нарозширення можливостей учителів у рамках дистанційного навчання. Мета проекту
– реалізація освітньої онлайн-платформи, яка забезпечує вільний і необмежений
доступ до уроків учителів Молдови. Уроки розроблюються відповідно до вимог
курикулуму. На платформі завантажуються відкриті навчальні матеріали (цифрові
посібники, презентації, вправи); активно застосовувати методи і техніки інтерактивного навчання з метою
урізноманітнення навчального процесу, мотивації учнів і досягнення успіху:дослідницькі проекти, спільні презентації, заочні екскурсії, хроніки, електронні
колажі, часописи, концептуальні карти тощо; використовувати електронні підручники з метою закріплення учнями матеріалу,вивченого у попередньому класі (посилання:сtice.gov.md/manuale-scolare); дозувати домашнє завдання згідно з Інструкцією менеджменту домашнього
завдання); організовувати перевірку домашнього завдання учнів у електронному варіанті через
e-mail або спеціальні сервіси та у паперовому варіанті у разі відсутності електронних
ресурсів;Специфічні аспекти організації. Викладачі самостійно встановлюють шляхи
дистанційного спілкування з учнями в освітньому процесі, використовуючи різні програми
(цифрові інструменти, додатки, соціальні мережі) і платформи: Viber, Messenger, E-mail,
GoogleClassroom, Educaţieonline, групи Facebook, додаток ZOOM, Discord, Google Meet тощо.
Під час організації дистанційного навчання, незалежно від форми спілкування,необхідно враховувати такі принципи:• комунікативний принцип, який здійснюється під час виконання проблемних завдань,розробки проектів, при роботі з інформацією, одержуваної учнями від учителя, з підручників,з різних баз даних;• принцип свідомості, який передбачає опору на певну систему правил, щовипереджають формування навичок і в сукупності своїй дають учням уявлення про систему
мови, що вивчається;6• принцип наочності, який передбачає різні види і форми наочності: мовну, зорову,слухову;• принцип доступності, що забезпечується в дистанційному навчанні за допомогою
відповідної розробки навчального матеріалу різних рівнів складності, а також завдяки
інтерактивному режиму роботи;• принцип позитивного емоціонального фону, який формує стійку мотивацію навчання.
Якщо за очної системі навчання створення атмосфери доброзичливості, взаєморозуміння ідовіри має величезне значення для успіху навчання, то за дистанційної формі навчання цеодна з вирішальних умов успіху.
Важливим і відповідальним аспектом для успішної результативності дистанційного
навчання є вибір викладачем методів і технологій для реалізації навчальної діяльності.
Головну роль тут відіграють методи активного і розвивального навчання.
Використання технологій дистанційного навчання дає широкі можливості длякерування навчальною діяльністю учнів, формує новий характер взаємодії вчителя і учня(партнерство, спільне рішення навчальних завдань), нові форми оперативного контролю
навчальної діяльності (онлайн-консультування, рецензування всіх робіт учнів, створення
електронного портфоліо).
Дистанційний урокДистанційний урок – це форма організації дистанційного заняття, що проводиться впевних тимчасових рамках, за якій педагог керує індивідуальною і груповою діяльністю
учнів з метою засвоєння учнями основ досліджуваного матеріалу, виховання і розвитку
творчих здібностей.
Необхідно ретельно продумати методи здійснення дистанційного навчання тапідібрати інструменти для його забезпечення, спираючись на «Методологію організації
дистанційного
навчального
процесу
вумовах
карантину»,розроблену
МОКДРМ(https://mecc.gov.md/sites/default/files/26.03.2020_metodologiya-provedeniyadistancionnogo-obrazovat.-processa.pdf);
Тривалість дистанційного уроку варіюється залежно від типу уроку і вікових
особливостей учнів. Детально про це написано в Методології організації навчального
процесу в період карантину (Metodologia privind continuarea la distanţă a procesului
educaţional în condiţii de carantină în învăţământul primar, gimnazial şi
licealhttps://mecc.gov.md/sites/default/files/26.03.2020_metodologiya-provedeniya-distancionnogoobrazovat.-processa.pdf);
Під час планування як дистанційних, так і традиційних уроків, необхідно спиратися накалендарно-тематичне планування, яке складається на базі Куррикулуму і підручників.
У ході планування навантаження кожного уроку слід мати на увазі, що самостійне
опрацювання матеріалу учнями триває довше, аніж виклад цього матеріалу вчителем. Варто
скоротити, наскільки це можливо, обсяг матеріалу. Це означає оптимізувати тематичне
планування, вилучити несуттєві фрагменти, комбінувати матеріал кількох тем в одну. Також
доцільно переглянути очікувані результати навчання і встановити дещо нижчий їх рівень абоцілком їх скоригувати, якщо в умовах дистанційного навчання їх досягнення є надто
складним.
При дистанційному навчанні урок має певну специфіку. Модель структури
дистанційного уроку може включати такі елементи:1. Мотиваційний блок. Мотивація – необхідна складова дистанційного уроку, яка повинна
підтримуватися протягом всього процесу навчання. Велике значення має чітко визначена
мета, яка ставиться перед учнем. Мотивація швидко знижується, якщо рівень поставлених
завдань не відповідає рівню підготовки учня.
2. Командний блок (інструкції і рекомендації щодо виконання завдання, уроку).
7

3. Інформаційний блок (система інформаційного змісту).
4. Контрольний блок (система тестування і контролю).
5. Комунікативний і консультативний блок (система інтерактивної взаємодії учасників
дистанційного уроку з учителем і між собою).
В Методології організації дистанційного навчання в період карантину можна знайти іінші моделі уроків.
При розробці алгоритму дистанційного уроку слід звернути увагу на такі етапи:1. Визначення теми дистанційного уроку.
2. Визначення типу дистанційного уроку (вивчення нової теми, повторення, поглиблення,контроль, ліквідація прогалин в знаннях і уміннях, самоперевірка і т.д.).
3. Цілі заняття (щодо учня, вчителя, їх спільної діяльності).
4. Вибір найбільш оптимальної моделі і форми дистанційного уроку з погляду технічних ітехнологічних особливостей.
5. Вибір способів і засобів передачі інформаційних та навчальних матеріалів.
6. Структуризація навчальних елементів, вибір форми їх пред’явлення учню (текстові,графічні, медіа, малюнки, таблиці, слайди тощо). Короткий план заняття із визначенням часуна кожному етапі уроку.
7. Підготовка переліку матеріалів або самих матеріалів, необхідних для заняття: посилання на
web-сайти з відповідної тематики, сайти електронних бібліотек, власні web-квести, тексти
«паперових» посібників і ін.
8. Розробка контрольних завдань для кожного навчального елемента уроку. Вибір системи
оцінювання і формування шкали і критеріїв оцінювання відповідей учнів.
9. Визначення часу і тривалості дистанційного уроку, виходячи з вікової категорії учнів.
10. Розробка інструкції / алгоритмів для успішного навчання, індивідуальної роботи учнів,засвоєння теми / змісту навчального матеріалу.
Орієнтовна схема уроку
Формат взаємодії
Діяльність учителя

Елементи
структури
урокуОрганізаційний
момент

Часхв.
2Груповий чатПодача нового
матеріалу
Закріплення
отриманих
знань

10

Підведення
підсумків уроку

7Онлайн лекція,відеоурок
Завдання насамостійну роботу(у разі
використання
інтерактивної
платформи посилання назавдання)Груповий чатДомашнє
завдання

1Груповий чат

10Привітання, перевірка
готовності учнів доурокуПояснення матеріалу
Відповіді на питання
учнівУзагальнення знань,фронтальне
опитування, питання нарефлексію
Домашнє завдання зтерміном виконання,8Діяльність учнів
Відповіді назапитання учителя
Ознайомлення зматеріалом
Самостійна робота

Відповіді назапитання вчителя
Фіксує
Домашнє завдання,перевіркою й зворотнім
зв’язком (рефлексія,творче завдання тощо.)час його
виконання,уточнює
незрозуміле.

Зразок розподілу часу уроку (для онлайн режиму):1) Ознайомлення з інструкцією – до 5 хвилин;2) Робота в відповідності зі сценарієм – 20 хвилин;3) За необхідності виконання індивідуальних завдань – до 10 хвилин;4) Обговорення результатів уроку – до 10 хвилин.
Хід відео-уроку
1. Переконатись, що учні бачать обличчя вчителя: створити «ефект присутності».
2. Змінювати зображення під час трансляції. Використовувати функцію демонстрації
екрану (вона є у більшості сервісів відео-зв’язку), передбачити зміну слайдів, абоінтерактивний розбір завдань.
3. Робити більший акцент на привітанні на початку уроку, ніж звичайно. Стандартного
«Добрий день. Починаємо працювати» може бути недостатньо. Рекомендується: перевірити
склад учнів і відмітити присутніх; привітатися з кожним, хто підключився до трансляції.
4. Проговорити правила роботи на відео-уроці. Наприклад: учням краще вимикнути
мікрофони, спілкування краще проводити у чаті; обговорити, коли учні можуть ставити
запитання – у ході уроку або тільки у кінці.
5. Коментувати свої дії, наприклад, якщо потрібно переувімкнути слайд, щоб показати
його на моніторі, або увімкнути комусь з учасників мікрофон. Якщо це робити мовчки, можевиникнути незручність і непотрібний ефект дистанції.
6. Ключові моменти пояснень, запитання до учнів можна повторювати два-три рази,щоб додатково сфокусувати увагу учнів.
7. Кожних три-чотири хвилини звертатись до учнів, щоб утримувати їхню увагу. Єкілька варіантів спілкування з учнями у форматі відео-уроку: поставити запитання
конкретному учневі, поставити всім відкрите або закрите запитання
8. Не гальмувати час проведення уроку – у додатковий час увага учнів будемінімальною.
9. За можливості записувати відео-урок і викладати для скачування на зручному учням
ресурсі. Тим, хто не встигав за темпом учителя або з’являлися проблеми зі зв’язком, цедозволить додатково ознайомитись з матеріалом.
Яких помилок слід запобігати під час проведення онлайн-уроку
1.
2.
3.
4.
5.
6.

Вести монолог довше, ніж 7 хвилин.
Не вести інтерактив з аудиторією.
Давати багато завдань учням.
Постійно контролювати учнів.
Оцінювати не підсумок, а процес навчання.
Просити всіх учнів надсилати домашнє завдання на e-mail.

Під час розробки онлайн-уроків у ліцейських класах слід звернути увагу на те, що учніцієї вікової групи здатні самостійно працювати з інформацією, тому під час підготовки доуроку слід продумувати завдання, які передбачають переробку цієї інформації: складання
планів, тезисів, опорних конспектів. Подібні види роботи передбачено у Курикулумі-2019, а
9їх приклади представленоу Гіді. На таких уроках необхідно чітко ставити перед учнями цілі ікожне завдання супроводжувати чіткими інструкціями, обговорюючи з учнями час їхвиконання.
Під час підготовки до уроку особливу увагу слід приділити завданням, якіпередбачають пошук інформації з інтернету. Необхідно пам’ятати про безпеку підлітка іраціональне використання ним часу у мережі. Саме тому під час планування самостійної
роботи учитель повинен указати конкретні сайти, на яких знаходиться необхідний для уроку
матеріал.
Оскільки у ліцеї лінгвістична частина програми не містить абсолютно нових для учнів
повідомлень, під час підготовки до онлайн-уроку необхідно не тільки продумати часту зміну
видів роботи, а й намагатись включати у такий урок якомога більше практичних завдань.
Наявність вибору під час виконання завдання – необхідна умова онлайн-навчання, також
необхідною є диференціація завдань за рівнем складності.
Під час планування онлайн-уроків слід мати на увазі, що у ліцейських класах часто
виникає перевантаженість учнів самостійною роботою, тому вона, як і домашня робота, маєбути строго дозована згідно з Інструкцією менеджменту домашнього завдання упочатковому, гімназичному та ліцейському циклах, затвердженою наказом МОКД РМ №1249
від 22.08.2018.
В аспекті онлайн-навчання важлива роль належить проектній діяльності, особливо дляліцеїстів. Деякі теми, передбачені програмою, достатньо успішно вивчаються проектним
методом.
У ліцейських класах доцільно ширше використовувати кейс-методи, виконання якихвимагає взаємодії у групах, при цьому рекомендований склад учасників становить від 3 до 5учнів. При такому виді роботи перед учнем стоїть комплексна задача розподілу ролей.
Подібні завдання стають навчальними.
Для активізації діалогу учитель – учень є доцільним обговорення кожного нового
модуля з учнями, що є особливо важливим для ліцеїстів. Познайомити учнів не тільки зназвою модуля, але й з його темами, пояснити і обговорити план роботи, акцентувати, що і якчасто буде оцінюватись, у якому вигляді буде проходити СО, поцікавитись, які виникають
питання під час вивчення модуля. Таким чином, учні залучаються до процесу навчання, їхнідії мотивуються.
В умовах онлайн-навчання і спілкування доцільно збільшити учбові блоки, об’єднати
теми. У такому випадку вчитель має можливість зберегти час і перепланувати його навивчення складних тем, насамперед пов’язаних з текстом, практикою його аналізу,практикою мовної поведінки, де учню буде нелегко розібратися самостійно. Обсяг теорії
доцільно скоротити і спростити.
Нові підходи до оцінювання результатів навчальної діяльності учнівз української мови і літератури.
На уроках української мови і літератури процес оцінювання потрібно здійснювати зурахуванням загальних принципів оцінки: об’єктивність, систематичність, наочність,гнучкість, научність, гуманність тощо; видів контролю: первинне/стартове,поточне/формативне, підсумкове/сумативне; різноманітних форм перевірки навчального
продукта: тестування, контрольні роботи, есе, проектування, дослідження і т.д., взаємо- тасамооцінювання та інше.

10Під час проведення сумативного оцінювання потрібно враховувати інтегрованість татекстоцентричність викладання дисципліни і в зв’язку з цим розробляти матеріали наоснові зв’язного тексту, а також подавати завдання з мови, мовлення та літературо знавства.
В першу чергу оцінюються досягнення учнем навчальних стандартів, а також
навчальний продукт учня.
Протягом усього навчального процесу необхідно здійснювати зворотний зв’язок іпоточне оцінювання, які необхідні для отримання інформації про позитивну (негативну)динаміку в ході формування і розвитку компетенцій учнів. Це необхідно для коригування
процесу викладання / навчання.
Повідомляючи учням завдання, окрім чіткої інструкції щодо порядку його виконання,вчитель має повідомити термін, до якого потрібно здати цю роботу.
Варто пам’ятати, що в дистанційному режимі учням потрібно більше часу, ніж у класі,щоб упоратись із більшістю завдань. Доцільно диференціювати завдання, позначати деякі зних як необов’язкові або рекомендувати їх лише для окремих учнів.
Деяку частину завдань можна не оцінювати, лише фіксувати факт їх виконання.
Оціночна система передбачає використання як традиційних, так і сучасних форм івидів оцінювання. В даний час найбільш часто зустрічається такий вид оцінювання, яктестування. Однак не можна забувати, що тестування – це тільки один з видів контролю таоцінювання знань, умінь і навичок учнів, причому при його використанні перевіряється
тільки писемна форма мови. Основну ж увагу при навчанні української мови як рідної
приділяється усному мовленні учнів (аудіювання і говоріння). Отже, в першу чергу, необхідні
оцінювання і контроль усних видів мовленнєвої діяльності. Слід звернути першочергову
увагу на перевірку таких значущих компонентів компетенцій учнів, як уміння і навички, атакож практичне використання знань.
На початку навчального року проводиться первинне оцінювання для виявлення рівня
сформованості компетенцій учнів на уроках.
Первинне оцінювання учнів є обов’язковим. В усіх класах слід його проводити через 3 – 5уроків ( на ІІ тижні навчання у вересні). Первинне оцінювання складається із завдань нарозвиток когнітивних компетенцій учнів з української мови та літератури зі змісту предмету,що викладався в період з 11 березня по 31 травня 2019-2020 навчального року в контексті
пандемії COVID-19. Форми первинного оцінювання визначаються вчителем. Стартовий
контроль оцінюється, але оцінки в класний журнал не виставляються. Результати
обговорюються з учнями, проводиться корекція. Залежновід результатів, отриманих учнями
припервинному
оцінюванні,вчитель
разомзучнями
розробляє
Планвідновлення/повторення тем, в залежності від потреб для покриттядеяких «прогалин», визначених у знаннях учнів.
План відновлення / повторення матеріалу з української мови та літератури складається зодиницями компетенцій на основі одиниць змісту відповідно до курикулуму з дисципліни івизначенням кількості годин, необхідних для подальшого вивчення предмета. У классному
журналі на сторінці предмета «Українськамова та література» в розділі «Примітки» позначаємо кількість годин, зміст теми, запланованої в планівідновлення / повторення
матеріалу з предмету, згідно з Календарним плануванням.
Сумативне (підсумкове) оцінювання проводиться в кінці кожного навчального півріччя.
Доцільно проводити не більше 2-х підсумкових контрольних робіт в V-IX класах. Після
11вивчення кожного модуля також проводиться контроль і оцінювання пройденого,визначається рівень сформованості певних одиниць компетенцій.
В ході формативного і сумативного оцінювання можна використовувати яктрадиційні види оцінювання: усне опитування, письмова робота, тест, так і додаткові: проект,портфоліо, самооцінювання т. ін. Вид і форма оцінювання за вибором вчителя.
Слід врахувати, що деякі учні не мали можливість повноцінно включитися в навчальний
процес в період карантину (березень-травень, 2019-2020 навчальний рік). Якщо під часстартового контролю було виявлено прогалини, вчителю необхідно побудувати свій планроботи так, щоб приділити даним темам більше часу і дати можливість усім учням відновити
знання, необхідні для формування і розвитку певних компетенцій. Планування годин,відведених на закріплення /повторення /поглиблене вивчення матеріалу під часдистанційного навчання (березень – травень 2020р), в усіх класах гімназичної ланки єобов’язковим;- планування та вивчення нового матеріалу є можливими тільки після відпрацювання
певних навичок та вмінь учнів, аналізу учнівських результатів, отриманих під часпервинного оцінювання, й переглядаються / корегуються залежно від отриманого
результату;- не змішувати щоденний контроль виконання поурочних завдань учнів зоцінюванням – формативним (без оцінок або з виставленням тільки гарних оцінок зашкільні продукти) і сумативним;- здійснювати сумативне оцінювання після вивчення навчального розділу /модуля іоцінку результатів навчання згідно з Методологією, розробленою МОКД РМ (наказ
№ 70 від 30.01.2020 р.; посилання:https://mecc.gov.md/sites/default/files/ordin_modificare_regulament_evaluare.pdf).
Учням п’ятих класів на початку навчального року (вересень-жовтень) не виставляються
оцінкизгідно з п. 45, 46 Положення про оцінку та виставленняоцінок за результатами
навчання(затверджено наказом МОКД № 70 від 30.01.2020 р), що допомагає їм пройти
адаптивний період від оцінювання на базі дескрипторів, яке було в початковій школі, допоступового переходу до оцінювання за допомогою оцінок.
Перші два тижні в V-х класах не задаються і домашні завдання.
Дистанційне навчання слід розглядати і як фактор підвищення рівня професійної
компетентності вчителя з певної дисципліни. У зв’язку з цим на локальному абомуніципальному / районному / республіканському рівні рекомендується проводити семінари,конференції, майстер-класи, тренінги. Є можливість ознайомитися з матеріалами
Міжнародної конференції по роботі з цифровими ресурсами, яку організували на запрошення
координаторів платформи Educaţieonline.
Незважаючи на особливості цього навчального року, учні повинні мати можливість
брати участь в онлайн конкурсах, олімпіадах, конференціях з української мови та літератури.
Корисні посилання
1. Відеоурокиhttp://educatieonline.md/Video
2. INSTRUMENTE WEB PENTRU A PREDA CU VIDEO – YouTube
3. Експрес-уроки О. Авраменка: http://ippo.kubg.edu.ua/ekspres-uroky

12

4. Безплатні
відео
уроки
з
української
мовиталітератури:https://www.pedrada.com.ua/news/3769-qqn-16-m6-15-06-2016-bezplatnvdeouroki-z-ukranskomovi-ta-lteraturi
5. Кінофільми, щодо поможуть за своїти шкільну програму з української літератури:https://pedpresa.ua/161892-kino-dopomozhut-zasvoyity-shkilnuprogramu-z-ukrayinskoyiliteratury.html
6. Лайфхаки з української мови: https://www.youtube.com/watch?v=QGQRjUp814k.
7. Всяка всячина з української мови! 100 завдань-карток для повторення:https://www.youtube.com/watch?v=scxXULoy4Gk
8. Онлайнуроки:https://www.youtube.com/watch?v=Epu8MGBxdjo&amp;list=PLo55sx3uqU0yO
WWATpd_BevnS2W1
9. Інтерактивнів прави з української мови:https://learningapps.org/index.php?category=100&amp;s= потрібна реєстрація
10. Електронна бібліотека української літератури: https://www.ukrlib.com.ua/books/
11. Тренажер з правопису української мови:https://www.google.com/search?ei=xLsSX7evDKXprgTRlYmIBg&q
12. Всяка всячина з української літератури: https://www.youtube.com/watch?v=1eKEtnjDDm4Домашнє завдання
У 2018 році Міністерство освіти, культури і досліджень видало Інструкцію продозування домашніх завдань, яка повинна регулювати надмірне навантаження учнів.
Акцентуємо увагу на правильному дозуванні домашнього завдання. Учителі повинні
спланувати роботу такого обсягу і змісту, щоб учні не відчували перевантаження. Для цього
необхідно враховувати зайнятість учнів з інших дисциплін у цей день, темп і ритм роботи
учнів, стан їхнього здоров’я.
Завдання не повинні перебільшувати обсяг пропонованої домашньої роботи.
Недопустимим є перевантаження учнів завданнями, які містяться у додаткових посібниках,зошитах з друкованою основою: зафарбовування малюнків, складання схем, таблиць,виконання додаткових завдань і вправ, написання домашніх творів тощо.
Класному керівникові необхідно здійснювати сумарний підрахунок усіх домашніх
завдань на той чи інший день відповідно до інструкції (сума всіх усних та письмових завданьз усіх навчальних дисциплін, номери завдань, сторінки та ін.), їх обсяг і ступінь складності зурахуванням особливостей всіх учнів класу.
Завдання повинні бути посильними для самостійного виконання учнями. Не можна
пропонувати завдання за невідпрацьованим матеріалом, який не пояснювався на уроці,оскільки в такому випадку вся складність засвоєння навчального матеріалу переноситься зуроку на домашню роботу.
Домашні завдання не даються учням на вихідні, святкові, канікулярні дні, після
сумативного та формативного оцінювання.
Організація методичної роботи з вчителями
Основні завдання методичної роботи:I.
Ефективне впровадження в навчальний процес інтегрованих уроків.
Переваги інтеграції на уроці.
Інтегровані уроки розвивають потенціал самих учнів, спонукають до активного
пізнання навколишньої дійсності, до осмислення і знаходження причинно-наслідкових
13

зв’язків, до розвитку логіки, мислення, комунікативних здібностей. Більшою мірою, ніжзвичайні, вони сприяють розвитку мови, формуванню вміння порівнювати, узагальнювати,формулювати висновки.
Використання різних видів роботи підтримує увагу учнів на високому рівні, щодозволяє говорити про розвивальну ефективність таких уроків. Вони знімають
стомлюваність, перенапруження учнів за рахунок переходу на різноманітні види діяльності.
Інтеграція є джерелом знаходження нових фактів, які підтверджують або поглиблюють певні
висновки, спостереження учнів в різних дисциплінах.
Основнаувага в інтегрованому уроці зосереджується на розвиткові образного
мислення. Інтегровані уроки також передбачають обов’язковий розвиток творчої активності
учнів. Виходячи з цього, вчитель повинен зосередити свою професійну увагу на використанні
сучасних технологій для реалізації інтеграційного підходу у викладанні української мови ілітератури, засвоїти основні принципи інтеграційного підходу до навчання: пам’ятати, щоосновне завдання вчителя на уроках української мови і літератури – розкрити особливості
мови через текст.
II. Цілеспрямована робота з наскрізними мовними темами, як засіб вдосконалення
комунікативних умінь учнів. Ці теми сприяють залученню як до української культури,так і причетності до долі своєї батьківщини – Республіки Молдова.
III. Вдумливе структурування та узгодження одиниць компетенцій і одиниць змісту підчас укладання календарно-тематичного проектування і дидактичного проектування
уроків.
IV. Грамотне визначення видів і форм оцінювання сформованості компетенцій.
На серпневих міських / районних методичнихоб’єднанняхта подальших методичних
засіданнях та семінарах рекомендується обговорити такі питання: сучасні технології навчання української мови і літератури; роль вчителя і його професійна компетентність в забезпеченні ефективності
впровадження курикулуму 2019 року видання; адаптація навчального процесу з дисциплінив умовах дистанційного навчання у зв’язкуз пандемічною ситуацією; узагальнення досвіду роботи першого року впровадження Курикулуму-2019; проектування ефективного навчального середовища на уроках української мови талітератури в умовах дистанційного навчання; особливості традиційних етапів уроку під час дистанційного навчання; організація/проведення онлайн-уроків: стратегія і тактика, методи та прийоми, якіпідвищують ефективність онлайн-навчання.
Алла НIKIТЧЕНКО, доктор педагогіки, головний консультант Міністерства
освіти, культури і досліджень Республіки Молдова
Діана IГНАТЕНКО, доктор філології,Бельцький державний університет імені Алеку Руссо
Ольга КУРЛЯНЦЕВА, вища дидактична категорія,Теоретичний Ліцей імені В. Сухомлинського м. Єдинець
Світлана ПОДЛЕСНАЯ, перша дидактична категорія,Теоретичний Ліцей імені К. Поповича с. Ніхорень, Ришканський район
14