MINISTERUL EDUCAȚIEI, CULTURII ȘI CERCETĂRII AL REPUBLICIIMOLDOVACURRICULUM NAȚIONAL

ARIA CURRICULARĂ
ȘTIINȚE SOCIOUMANISTICEDISCIPLINAEDUCAȚIE PENTRU SOCIETATE
CLASELE X-XII

Curriculumul disciplinar
Ghidul de implementare a curriculumului disciplinarChișinău 2018

Aprobat la Consiliul Naţional pentru Curriculum (Ordinul Ministerului Educației, Culturii și Cercetării nr. 1124
din 20 iulie 2018)

Consultanți naționali:Angela CUTASEVICI, Secretar de Stat în domeniul educației, MECC
Anatol GREMALSCHI, dr. hab., prof. univ., IPP
Corina LUNGU, consultant principal, Ministerul Educației, Culturii și Cercetării
Consultanți internaționali:Călin RUS, expert în educație al Consiliului Europei, Institutul intercultural, Timișoara, România
Olena STYSLAVSKA, expert în educație al Consiliului Europei, Warșovia, Polonia
Grupul de lucru pentru elaborarea Curriculumului disciplinar:
Pavel CERBUŞCĂ, coordonator, dr. în pedagogie, gr. did. superior, LTR „Aristotel”, Chişinău
Viorica BUJOR, gr. did. superior, IPLT „G.Coșbuc”, Bălți
Aurica BRÎNZA, gr.man. II, LT Tehnologic pebtru copiii cu vedere slabă, Chișinău
Nadejda BUTNARI, lector, Universitatea de Stat, Chișinău
Galina GUMEN, gr. did. I, Gimnaziul ”Halahora de Sus”, Briceni
Iosif MOLDOVANU, consultant, Centrul de Informare și Documentare privind Drepturile Copilului (CIDDC)
Silvia PETROVICI, gr. did. superior, LT „I.Creangă”, Chișinău
Svetlana VASILACHI, gr. did. superior, IPLT „M. Eminescu”, Bălți
Tatiana VERDEȘ, dr., conf. univ., gr. did. superior, USPEE „C. Stere”/ IPLT „Ștefan cel Mare”, Chișinău
Maia ȘEVCIUC, dr. in pedagogie, conf.univ., Universitatea de Stat, Chișinău
Grupul de lucru al Ghidului de implementare a Curriculumului disciplinar:
Pavel CERBUŞCĂ, coordonator, dr. în pedagogie, gr. did. superior, LTR „Aristotel”, Chişinău
Tatiana VERDEȘ, dr., conf. univ., gr. did. superior, USPEE „C. Stere”/ IPLT „Ștefan cel Mare”, Chișinău

Recenzenți:
Vladimir BORȘ, dr. în științe politice, conferințiar universitar, USMCOBÎȘNEANU Vasile, dr. în drept, conferențiar universitar, USM
Ludmila MOISEI, dr. în istorie, Institutul Patrimoniului Cultural al MECC, profesor școlar, grad didactic I, LT.
„Alexei Mateevici”, or. Cricova
Lidia PĂDUREAC, dr. în științe, conferențiar universitar, Universitatea de Stat ”A. Russo”, Bălți

2

CUPRINS
PARTEA A. CURRICULUMUL DISCIPLINAR
I.
II.
III.
IV.
V.
VI.
VII.
VIII.

Preliminarii
Repere conceptuale
Competențe specifice disciplinei
Administrarea disciplineiUnități de învățare
Repere privind strategiile didactice
Strategii de evaluare
Referințe bibliografice

PARTEA B. GHIDUL DE IMPLEMENTARE A CURRICULUMULUI DISCIPLINAR
Introducere
Modalități de aplicare a Curriculumului disciplinar
Sugestii pentru activitățile de învățare și realizare a produselor educaționale
Strategii de predare/învățare
Sugestii privind organizarea activităților de învățare bazată pe proiect

I.
II.
III.
IV.
V.
Sugestii pentru organizarea de activități cu caracter de integrare
Anexe

3

Partea A. CURRICULUMUL DISCIPLINARI.

PRELIMINARII

Curriculumul la disciplina „Educaţie pentru societate”, parte componentă a Curriculumului Național,
reprezintă un act normativ reglator, prevăzut pentru a fi implementat în clasele gimnaziale și liceale.
Prezentul curriculum este a doua generație de curricula centrate pe competențe.
„Educaţia pentru societate” este o disciplină obligatorie ce vizează aria curriculară Educație
socioumanistică și are drept scop dezvoltarea la elevi a competențelor pentru o cultură democratică.
Curriculumul se axează pe abordările psihocentrică (are în centrul atenției elevul cu particularitățile și
nevoile sale, ritmul propriu de învățare și dezvoltare) și sociocentrică (focalizare pe asumarea valorilor
democrației, drepturilor omului, statului de drept și diversității culturale).
Curriculumul este destinat elevilor şi cadrelor didactice din învățământul secundar general,
profesorilor universitari, antrenaţi în formarea iniţială și continuă a pedagogilor, conceptorilor decurriculum, specialiştilor din cadrul organelor locale de specialitate în domeniul învăţământului,autorilor de manuale şi de ghiduri metodologice, părinților, membrilor societății civile, precum și tuturor
factorilor de decizie interesați de educaţie.
II. REPERE CONCEPTUALE
Demersul educațional la Educație pentru societate derivă din angajamentele asumate de către
Republica Moldova și recomandările privind educația în domeniul cetățeniei, drepturilor omului,
educației interculturale, stipulate în următoarele documente:- internaționale - Declarația Universală a Drepturilor Omului (1948), Convenţia cu privire la
Drepturile Copilului (1989), Observațiile finale ale Comitetului pentru Drepturile Copilului (2017);- europene - Carta Consiliului Europei privind educația pentru cetățenie democratică și educația
pentru drepturile omului (2010), Declarația Finală a celei de-a 25-a sesiuni a Conferinței Permanente aMiniștrilor Educației din cadrul Consiliului Europei (2016) și Cadrul de Referință al Competențelor
pentru o Cultură Democratică (Consiliul Europei, 2018);- naționale – Codul Educației al Republicii Moldova (2014), Strategia de dezvoltare a educației
pentru anii 2014-2020 (2014), Standardele de calitate pentru instituţiile de învăţământ primar şi secundar
general din perspectiva şcolii prietenoase copilului (2013).
Reperele conceptuale ale disciplinei Educație pentru societate reprezintă un ansamblu de concepte,
principii și abordări, care contribuie la formarea unui set de competențe pentru o cultură a democrației,constituit din valori, atitudini, abilități, și cunoștințe și înțelegere critică.
Curriculumul disciplinar la Educație pentru societate vizează un proces complex de formare acompetențelor pentru o cultură a democrației, valorificând următoarele concepte-cheie: identitate;
diversitate şi pluralism; responsabilitate; conflict și comunicare; reguli şi lege; guvernare; egalitate;
drepturi și libertăți; mass-media. De asemenea, curriculumul propune dezbaterea unor subiecte actuale șicontroversate, inclusiv: viziunile radicaliste, corupția și integritatea, populismul, știrile false, cetățenia
online, propaganda și manipularea, apatia cetățenilor de a se implica în viața publică/ politică etc.

4Prezentul document curricular este fondat pe principiile: axiologic, relevanței, educației centrate peelev, coerenței intra-, interdisciplinare și intra-, intercurriculare, învățării active și bazate pe sarcini,luării în considerare a opiniei copilului, asigurării unui mediu educațional sigur, protectiv și inclusiv,
compatibilizării curriculumului național cu experiențele și practicile statelor europene.
Competențele pentru o cultură democratică sunt dezvoltate prin intermediul abordărilor centrateasupra procesului de învățare, precum și prin abordările focusate pe conținuturile învățării. Printre
abordările axate asupra procesului de învățare menționăm: modelarea într-un mod democratic a
atitudinilor și comportamentelor, organizarea democratică a proceselor în sala de clasă, învățarea princooperare și în baza proiectului. Aplicarea intercorelată a acestor abordări sprijină elevii să devină tinericetăţeni care:– cunosc drepturile și libertățile omului și înţeleg condiţiile./ factorii de care depind acestea (învăţarea
despre democraţie şi drepturile omului);– au experienţa clasei/ şcolii ca o micro-societate care respectă libertăţile şi egalitatea elevilor săi şi
sunt pregătiţi pentru exercitarea drepturilor lor şi pentru respectarea drepturilor celorlalţi (învăţarea
prin democraţie şi drepturile omului);– sunt capabili şi încrezători să îşi exercite drepturile, cu un simţ de responsabilitate matur faţă deceilalţi şi faţă de comunitatea lor (învăţarea pentru democraţie şi drepturile omului).
III.

COMPETENȚE SPECIFICE DISCIPLINEI

Achiziționarea competențelor pentru o cultură democratică este un proces dinamic, deoarece
persoanele experimentează continuu noi și diferite contexte, analizează și planifică altele. Cei mai mulți
copii stabilesc primul contact cu publicul larg în cadrul școlii. Din acest considerent, educația
democratică trebuie să înceapă în instituția de învățământ și să utilizeze potențialul oferit de educația
informală și nonformală.
Conform Codului Educației al Republicii Moldova (nr. 152 din 17 iulie 2014), idealul educaţional alşcolii din Republica Moldova constă în „formarea personalităţii cu spirit de iniţiativă, capabile deautodezvoltare, care posedă nu numai un sistem de cunoştinţe şi competenţe necesare pentru angajare pepiaţa muncii, dar şi independenţă de opinie şi acţiune, fiind deschisă pentru dialog intercultural încontextul valorilor naţionale şi universale asumate”.
Educație pentru societate contribuie explicit la realizarea idealului educațional prin valorificarea
cadrului de referință european, constituit din 20 de competențe pentru o cultură democratică
(Consiliul Europei, 2016/2018), considerate competențe specifice ale disciplinei, grupate convenționalîn 4 componente de bază: 1) valori; 2) atitudini; 3) abilități; 4) cunoștințe și înțelegere critică.
1. VALORI
Valorile sunt convingeri generale în ceea ce privește obiectivele dezirabile spre care persoanele tindîn viață. Acestea motivează persoanele să acționeze și oferă standarde/criterii pentru evaluarea atât apropriilor acțiuni, cât și pe cele ale altor persoane; justificarea opiniilor, atitudinilor și comportamentelor;alegerea unei alternative; planificarea comportamentului; încercarea de a-i influența pe alții. Există 3
seturi de valori, care sunt cruciale pentru participarea la o cultură democratică, după cum urmează:5

1.1.Valorizarea demnității umane și a drepturilor omului Această valoare se bazează pe .
convingerea generală că toate ființele umane au aceeași valoare, sunt egale în demnitate, au dreptul laacelași respect și la același set de drepturi umane și libertăți fundamentale și trebuie tratate corespunzător.
1.2.Aprecierea diversității culturale. Această valoare se bazează pe convingerea generală că alteafilieri culturale, variabilitatea și diversitatea culturală și pluralismul perspectivelor, viziunilor și
practicilor trebuie privite pozitiv, apreciate și protejate.
1.3.Valorizarea democrației, justiției, echității, egalității și supremației legii. Acest set de valori
se bazează pe convingerea generală că societățile trebuie să funcționeze și să fie guvernate prin procese
democratice care respectă principiile justiției, echității, egalității și supremației legii.
2. ATITUDINIO atitudine este orientarea mentală generală pe care o adoptă o persoană față de ceva sau cineva (deexemplu, față de o altă persoană, un grup, o instituție, o problemă, un eveniment, un simbol). Atitudinile
sunt compuse, de obicei, din 4 componente: o convingere sau o opinie despre obiectul atitudinii, o emoție
sau sentiment față de obiect, o evaluare (pozitivă sau negativă) a obiectului și tendința de a se comportaîntr-un anume fel față de acel obiect. Cele 6 atitudini importante pentru o cultură democratică sunturmătoarele:
2.1. Deschidere pentru diferențele culturale și pentru alte convingeri, practici și viziuni asupralumii. Deschiderea este o atitudine față de oameni, percepuți ca având alte afilieri culturale decât cele
proprii sau față de convingeri, viziuni asupra lumii și practici care diferă de cele ale propriei persoane.
Aceasta implică sensibilitate față de, curiozitate în legătură cu și disponibilitate pentru a relaționa cu alte
persoane și alte perspective asupra lumii.
2.2. Respect. Respectul constă din considerarea pozitivă și stima pentru cineva sau ceva, bazat peconvingerea că au importanță, merit sau valoare intrinsecă. Respectul pentru alte persoane, percepute ca
având alte afilieri sau convingeri culturale, opinii sau practici diferite decât ale propriei persoane, estevital pentru un dialog intercultural eficient și pentru cultura democrației.
2.3. Spiritul civic. Spiritul civic este o atitudine față de o comunitate sau un grup social din care faceparte persoana, care este mai larg decât propriul cerc imediat al familiei și prietenilor. Aceasta implică
sentimentul de apartenență la comunitatea respectivă, conștientizarea altor oameni în comunitate,conștientizarea efectelor acțiunilor propriei persoane asupra acestor oameni, solidaritate cu alți membri ai
comunității și sentimentul datoriei civice față de comunitate.
2.4. Responsabilitate. Responsabilitatea este o atitudine față de propriile acțiuni. Aceasta implică unproces de reflecție asupra propriilor acțiuni, formarea intențiilor de a acționa într-o manieră adecvată
moral, realizarea conștientă a acelor acțiuni și responsabilizarea propriei persoane pentru rezultate.
2.5. Auto-eficacitate. Auto-eficacitatea este o atitudine față de sine. Ea implică convingerea pozitivă
în propria capacitate de a realiza acțiunilor necesare pentru atingerea anumitor scopuri și încrederea căpersoana poate înțelege probleme, poate selecta metode potrivite pentru îndeplinirea sarcinilor, poate
trece cu succes peste obstacole și poate face o schimbare în lume.
2.6. Toleranță la ambiguitate. Toleranța la ambiguitate este o atitudine față de situațiile care suntnesigure și se supun multiplelor interpretări conflictuale. Aceasta implică evaluarea acestui gen de situații
într-un mod pozitiv și capacitatea de a le face față constructiv.
3. ABILITĂȚI

6

O abilitate este capacitatea de a realiza modele complexe și bine organizate de gândire sau
comportament, de o manieră adaptivă, pentru a atinge un anumit scop. Există 8 seturi de abilități, caresunt cruciale pentru participarea la o cultură democratică, după cum urmează:3.1. Învățarea autonomă. Abilitățile de învățare autonomă sunt deprinderile necesare pentru a urma,a organiza și a evalua propria învățare în conformitate cu propriile necesități, într-o manieră autodirecționată, fără a fi îndemnat de alții.
3.2. Gândirea analitică și critică. Abilitățile de gândire analitică și critică sunt deprinderile necesare
pentru a analiza, a evalua și a face judecăți despre materialele de orice fel (texte, argumente, interpretări,probleme, evenimente, experiențe etc.) într-un mod sistematic și logic.
3.3. Ascultarea și observarea. Abilitățile de ascultare și observare sunt deprinderile necesare pentru
a observa și înțelege ce se spune și cum se spune și pentru a observa și înțelege comportamentul nonverbal al altor persoane.
3.4. Empatia. Empatia este un set de abilități necesare pentru a înțelege și a se conecta la gândurile,convingerile și sentimentele altor oameni și pentru a vedea lumea din perspectiva altor oameni.
3.5. Flexibilitatea și adaptabilitatea. Flexibilitatea și adaptabilitatea sunt abilitățile necesare pentru
a ajusta și regla propriile gânduri sau comportamente, astfel încât persoana să poată răspunde eficient și
corespunzător la noi contexte și situații.
3.6. Abilit[íle lingvistice, comunicative și plurilingve. Abilitățile lingvistice, comunicative și
plurilingve sunt deprinderile necesare pentru a comunica eficient și potrivit cu alte persoane care vorbesc
aceeași sau altă limbă și pentru a acționa ca mediator între vorbitorii de diferite limbi.
3.7. Cooperarea. Abilitățile de cooperare sunt deprinderile necesare pentru a participa cu succesalături de alții în activități, sarcini și asocieri comune și pentru a-i încuraja pe alții să coopereze, învederea atingerii scopurilor grupului.
3.8. Soluționarea conflictelor. Abilitățile de soluționare a conflictelor sunt deprinderile necesare
pentru a aborda, a gestiona și a rezolva conflicte într-o manieră pașnică, prin ghidarea părților implicate
în conflict către soluții optime, acceptabile pentru toate părțile.
4. CUNOȘTINȚE ȘI ÎNȚELEGERE CRITICĂ
Cunoștințele constituie informațiile pe care le posedă o persoană, iar înțelegerea este conștientizarea
și aprecierea sensului. Termenul ”înțelegere critică” este folosit pentru a sublinia necesitateaconștientizării și aprecierii sensului în contextul proceselor democratice și dialogului intercultural pentru
a genera o reflecție activă și o evaluare critică a ceea ce este înțeles și interpretat (spre deosebire deinterpretarea obișnuită – automată, ireflexivă). Diferitele forme de cunoaștere și înțelegere critică caresunt necesare pentru o cultură democratică se încadrează în trei seturi principale, după cum urmează:4.1. Cunoașterea și înțelegerea critică a propriei persoane. Această competență include
cunoașterea și înțelegerea critică a propriilor gânduri, convingeri, sentimente și motivații și a propriilor
afilieri culturale și perspective asupra lumii.
4.2. Cunoașterea și înțelegerea critică a limbii și comunicării. Competența dată include
cunoașterea și înțelegerea critică a convențiilor sociale adecvate verbale și non-verbale care funcționează
în limba/ limbile vorbite de persoană, a efectelor pe care le au diferite stiluri de comunicare asupra altor
oameni și a felului în care fiecare limbă exprimă într-un mod unic anumite sensuri cultural împărtășite.
4.4. Cunoașterea și înțelegerea critică a lumii. Aceasta include un volum larg și complex decunoștințe și înțelegere critică într-o varietate de domenii, incluzând politica, legile, drepturile omului,
culturile, religiile, istorie, media, economiile, mediul și durabilitatea.

7

IV.

ADMINISTRAREA DISCIPLINEI

Administrarea disciplinei include aspectul managerial și prezentarea timpului orientativ pentru
studierea disciplinei date. Conform prevederilor Planului-cadru de învățământ, aprobat de Ministerul
Educației, Culturii și Cercetării, disciplina este predată la treapta gimnazială (clasele a V-IX-a) și liceală
(clasele a X-XII- a), având un buget de timp de 1 oră/săptămână, pe durata fiecărui an școlar.
Aproximativ 30% din orele planificate, trebuie să fie dedicate activităților de învățare în bazaproiectului, prin intermediul cărora elevii sunt implicați în identificarea și soluționarea unor probleme la
nivel de clasă, școală sau comunitate.
Statutul disciplinei

Aria curriculară

Clasa

Disciplină de bazăEducație socioumanistică

X-XI
XII

Nr. de unităţi deconţinutpe clase44

Nr.
de ore pe an
35
34

Proiectarea didactică anuală a disciplinei se realizează conform datelor din tabelul de mai sus.
Unitățile de competențe sunt elemente/ pași în formarea competențelor specifice, care vor fi
evaluate formativ și, respectiv, cumulativ la finele anului de studii.
Unitățile de conținut constituie mijloace informaționale prin care se contribuie la formareaunităților de competențe proiectate, a competențelor specifice disciplinei și a celor transversale/transdisciplinare.
Activitățile de învățare și produsele școlare recomandate sunt o listă deschisă de contexte deînvățare care oferă posibilitatea de a observa manifestarea unităților de competențe proiectate pentru
formare și evaluare.
Cadrul didactic are dreptul și responsabilitatea:- să valorifice această listă în procesul proiectării și realizării activităților în funcție de nevoile,interesele, așteptările și capacitățile clasei de elevi, de resursele disponibile și alți factori/ condiții;- să decidă, consultând clasa de elevi, repartizarea numărului de ore pentru extinderea unor
activități de învățare și de sinteză/evaluare, precum și a celor cu caracter transdisciplinar.

8V.

UNITĂȚI DE ÎNVĂȚARE
CLASA A X-aUnități de competențe

Unități de conținuturi recomandate

Sugestii de activități de învățare și produse școlare
realizate- Exploararea
DECIZIILE
MODELEAZĂ
modalităților
prin care IDENTITATEAcetățenii
pot
influența
- Puncte de vedere asupra deciziilor și
politicile publice locale.
identității
- Alegeri ireversibile și alegeri care pot fi- Argumentarea punctelor schimbate
de vedere și deciziilor- Identitatea – un subiect personal
personale.
- Deciziile care ne-au definit identitatea- Libertatea constă în capacitatea de a decide- Acceptarea altor punctedevedereînluareaGUVERNAREA DEMOCRATICĂ
deciziilor prin proceduri- Forme de guvernare
democratice;- Prevederi constituționale- Mecanisme de reprezentare- Aplicarea mecanismelor- Organizarea alegerilor
legale departicipare la- Votul cetățeanului contează
procesul decizional din
instituție/ comunitate.
LIBERTATEAIMPLICĂRESPONSABILITĂȚI
- Analiza
impactului- Responsabilitatea – drept și provocaredeciziilor personale, ale- Rişti să pierzi un prieten sau să încalci oaltora asupra comunității.
regulă
- Ne asumăm responsabilitatea pentru- Asumareadeciziile pe care le luămresponsabilității
pentru- Dilema responsabilității, complexității șigreșeli.
stabilității
- Asumarea responsabilității într-o comunitate- Sintetizarea ideilor şi bazată pe respectarea drepturilor omuluidovezilordindiverse9- reflecții asupra experiențelor personale care au definit
identitatea;- analiza critică a factorilor/ condițiilor care ne-au modelat
identitatea;- prezentarea perspectivei autobiografice;- dezbaterea în public a deciziilor individuale;- construirea hărții mentale referitor la alegerile noastre;- exerciții de schimbare a perspectivei: din trecut spre viitor;- exerciții de analiză a legislației electorale;- organizarea alegerilor în organele autoconducerii școlare;- simulare: ,,Daca aș fi primarul localității…’’- prezentarea și analiza declarațiilor publice;- exerciții de elaborare a criteriilor pentru adoptarea uneidecizii;- reflecții critice asupra unor puncte de vedere politice debază (liberal, social-democrat, conservator, ecologist etc.);- exercițiu de negociere pentru luarea unei decizii.
Produse recomandate: Chestionarul „Autobiografia întălnirilor interculturale”.
 Graficul factorilor de influență: ce m-a ajutat și ce m-aîmpiedicat.
 Dosarul alegerilor pentru Consiliul elevilor Raport de monitorizare a respectării drepturilor în
societate.
 Petiție despre accesul liber la informație
 Pliant despre o problemă a localității/societății (de ex.
traficul de ființe umane, migrația populației, starea mediulu,
servicii în ajutorul persoanelor cu nevoi speiale etc.)

domenii înprezentarea
publice.

alcătuirea și
discursurilor Învățare bazată pe proiect: COMPETIȚIE DE DEZBATERI- Identificarea subiectelor cu caracter controversat;- Selectarea unui subiect pentru dezbatere;- Susținerea punctelor de- Distribuirea rolurilor în echipe;vedereînbaza- Cercetarea, documentarea si colectarea de date;raționamentelor,- Detminarea cerințelor/regulior/criteriilor de analiză de organizare a competițiilor de dezbatere;manifrestând respect față de- Structurarea cazurilor de dezbateri de tip pro/contra și selectarea dovezilor;persoane.
- Elaborarea unui plan /scenariu de organizare/desfăsurare a competițiilor/rundelor de dezbateri;- Redactarea alocuțiunilor (pro/contra) conform algoritmului propus;- Aplicarea
criteriilor,- Organizarea/ desfăsurarea rundelor de dezbateri;principiilor
șivalorilor- Reflecții, evaluarea/autoevaluare.
explicite pentru exprimareade opinii, în diverse cotexte Produs recomandat: Competiție de dezbatere (fișe de cazuri de dezbateri de tip pro/contra; fișe de arbitraj cu
democratice.
analize în baza criteriilor stabilite; articol despre rezultatele competițiilor de dezbateri desfășurate etc.).

La finele clasei a X-a, elevul va fi capabil:- să recunoască echitatea și egalitatea ca valori ale societății democratice, manifestând respect;- să aplice mecanisme legale în procesul decizional la nivel de şcoală și comunitate, pledând pentru supremația legii;- să reflecteze critic asupra factorilor care îi influențează formarea identității, demonstrând responsabilitate pentru deciziile luate.
CLASA A XI-aUnități de competențe
- Identificarea
caracteristicilorsocietății civile în cadrul unei
societăți democratice.
- Deducerea
avantajelortransparenţei deciziilor de interes
public pentru cetăţean.
- Analiza critică a valorilor,
comportamentelor și modului deUnități de conținuturi recomandate

Sugestii de activități de învățare și produseșcolare realizate- exerciții de identificarea problemelor și
DILEMA SUSTENABILITĂȚII
elaborarea soluțiilor și strategiilor;- Gestionarea responsabilă a resurselor comune - reflecții asupra experiențelor personale depentru o dezvoltare durabilă
gestionare a resurselor;- Dileme în menținerea sustenabilității
- simularea luării deciziilor sub presiune;- Echilibrarea obiectivelor și depășirea conflictelor- joc didactic de luare a deciziilor;- Conflictul de interese și interdependența dintre - exerciții de elaborare a regulilor pentru
oamenicomunitatea lor;
- Strategii de consum responsabil- studiu de caz referitor la recunoașterea
valorilor unei comunități;10viață necesar
viitor durabil.

asigurării

unui INSTITUȚIILEÎNSERVICIULCETĂȚEANULUI- Regulile – coloana vertebrală a unei comunități
- Manifestarea interesului față - Sisteme de funcționare a regulilor: ierarhie șide activitatea instituțiile statului. relaționare- Proprietatea publică și proprietate privată
- Susținerea inițiativelor de - Dezvoltarea unei comunități: o succesiune depromovare a drepturilor omului.
probleme și soluții
- Colaborarea
cufactorii
diecizionali cu referire la cauzele
de interes public.
- Implicare în îmbunătățirea
procesului de elaborare și
implementareapoliticilor
publice locale.

- conferințe tematice după reguli negociate;- exerciții de grupare a problemelor după criterii
determinate de grup;- dezvoltarea unui document de politică publică
pentru soluționarea unei probleme acomunității.

Produse recomandate: Reguli pentru controlul imboldurilor.
CICLUL UNEI POLITICI PUBLICE
 Proceduri
pentruorganizarea
unei- Politica – cum își rezolvă problemele într-o conferințe tematice.
comunitate democratică Fișa de observare a proceselor de luare a- A face o alegere, a oferi motive
deciziilor.
- O problemă publică este o chestiune de dezbatere, Studii/Chestionar
cu
referirelanu un fapt
gestionarea resurselor comune.
- Modelul ciclului de politici publice Plan de advocacy.
- Oportunități de participare publică/ politică
Învățarea bazată pe proiect: PROPUNERE DE POLITICĂ PUBLICĂ
- Identificarea problemelor comunității;- Selectarea unei probleme;- Cercetarea și colectarea de date cu referire la politicile publice existente și atribuțiile APL;
- Formularea unei propuneri de politică publică locală;- Elaborarea unui plan de advocacy;- Elaborarea unui portofoliu;- Organizarea unui eveniment de prezentare;- Reflectarea asupra unei experiențe de învățare.
Produs recomandat: Eveniment la nivel de școală/comunitate

La finele clasei a XI-a, elevul va fi capabil:- să formuleze judecăţi de valoare referitor la respectarea principiului egalităţii tuturor în faţa legii;- să coopereze cu reprezentanţii societăţii civile în vederea evaluării activităţii autorităţilor publice locale prin prisma principiuluitransparenței, demonstrând spirit civic;- să acționeze în conformitate cu drepturile și libertățile cetățenești în diverse situații/ contexte sociale, promovând și solicitând respectarea
acestora.
11

CLASA A XII-aUnități de competențe

Unități de conținuturi recomandate- Identificarea procedurilor de MAJORITATE ȘI MINORITATE
gestionare echitabilă a relațiilor ÎNTR-O DEMOCRAȚIE
minoritate-majoritate.
- Regula majorității. Protecția minorității
- Echilibrarea intereselor majorității cu- Argumentarea preferințelor cele ale minorității
pentru anumite tipuri de mass - Provocările raportului majoritate –media și mesaje.
minoritate în comunitate

Sugestii de activități de învățare și produse școlare
realizate- exerciții de identificare a problemei majorității
persistente;- analiza unor acte normative din perspectiva relației
majoritate/minoritate (locale/naționale/internaționale etc.);- discutarea studiilor de caz care implică o dilemă;- joc de rol cu privire la o dilemă;- exerciții de comparare a soluțiilor referitoare la dilemă;- ierarhizarea priorităților și alegerilor, reieșind dinvalorile comune;- exerciții de elaborare a unor criterii în vederea evaluării
activității unei instituții;- identificarea în cadrul legal naționala prevederilor
privind protecția minorităților și asigurarea egalității deșanse;- exerciții de construire a și de-construire a mesajelor
media;- exerciții de identificare a efectelor unor elemenete dinmesajele media (de ex. titluri, imaginile, dialogul, suneteleetc.);- reflecții asupra preferințelor și deciziilor de consum
media;- exerciții de comunicare într-un singur sens și în sens
dublu;- simularea acțiunilor editorului/echipei editoriale;- exerciții de identificare a valorilor și punctele de vedere
din diverse media;- experimentarea influiențării prin mesaje media atât caemițători, cât și ca receptori de mesaje.

- Susținerea
echității
și CONSIMȚĂMÂNT
PRIN
dreptății în relația dintre grupuri DISENSIUNE
majoritare-minoritare.
- Negocierea în interesul binelui comun(negocierea cauzată de nepotrivirea de- Utilizarea responsabilă a interese)
mijloacelor
media
pentru - Compromisul – prețul pentru sprijin șitransmiterea punctelor de vedere acord
și a intereselor.
- Prioritățile publice/ politice- Obiectivele pe care dorim să le- Analiza
elementelorde promovăm
incertitudine în mod pozitiv și - Participarea la o democrație pluralistă
constructiv.
PARTICIPAREA LA DEMOCRAȚIE
- Determinarea modalităților PRIN MEDIA
deprotejareîmpotriva - Mesajele mass-media: de la informare
propagandei.
la manipulare- Toate mass-media sunt „construite”.
- Compararea alegerilor facute - Comportamentul cosumatorului media
de producătorii și consumatorii – receptor și emițător de informație
mass - media.
- Decodificarea mesajelor media- Motivele, intențiile și agendele ascunse- Întreprindereaacțiunilor ale suselor propagandei
Produse recomandate:necesare pentru a se informa - Media – un instrument al comunicării și Poster ce reflecă relația minoritate-majoritate
despre problemele cetățenilor din al puterii Video/fotografii, utilizând tehnici vizuale (unghiul,
12lumina, compoziția imaginii).
 Știri despre un eveniment la care au fost martori.
- Manifestarea disponibilității
 Proiect de grup: un produs media tipărit
de a se implica în acțiuni de Învățarea bazată pe proiect: TINERI ÎN ACȚIUNE. SOLUȚII LA PROBLEMELE
voluntariat.
COMUNITĂȚII
comunitate.

- Susținereașidrepturilor sale și
persoane.

apărarea
ale altor- Identificarea intereselor și nevoilor cetățenilor din comunitate;- Discutarea și selectarea problemei/problemelor;- Cercetarea și colectarea de date pentru determinarea intervențiilor;- Stabilirea scopului, obiectivelor și planului de acțiuni;- Elaborarea și prezentarea unui raport de activitate voluntară;- Organizarea unui eveniment de prezentare;- Reflectarea asupra unei experiențe de învățare.
Produs recomandat: Raport al activității de voluntariat în comunitate.

La finele clasei a XII-a, elevul va fi capabil:- să valorifice constructiv informaţia vizionată/audiată/lecturată din sursele media în formarea poziţiei civice;- să demonstreze abilități de soluționare a conflictelor prn negociere și compromis;- să-și exercite obligațiile și responsabilitățile în calitate de cetățean activ la nivel local/național.

13

VI.

REPERE PRIVIND STRATEGIILE DIDACTICEÎn vederea realizării curriculum-ului la disciplina Educație pentru societate, cadrul didactic va
respecta principiile educației în utilizarea diverselor strategii, selectarea conținuturilor și a activităților
de învățare, astfel încât acestea să contribuie în mod explicit la formarea celor 20 de competențe pentru
o cultură democratică.
Activitatea cadrului didactic va fi orientată spre oferirea de oportunități elevilor de a explora
singuri probleme legate de cetățenie, drepturile omului și interculturalitate, nu doar să li să se spună
despre acestea. Învățarea prin acțiune oferă posibilitatea de a rezolva probleme din viața reală și
materiale autentice pentru analiză, dă mai multe sensusri învățării, prin urmare o face motivantă și
stimulativă și, nu în ultimul rând, dă celor ce învață sentimentul de control, împlinire și afirmare.
În acest context, proiectarea demersului didactic se va realiza prin respectarea traseului logic:
competențe specifice – unități de competență – conținuturi/unități de conținuturi – activități de învățare
și evaluare.
Pentru fiecare lecție cadrul didactic va formula obiectivele operaționale, care rezultă din unitățile decompetență formulate în curriculum. În cadrul proiectării de scurtă durată, profesorul va ierarhiza,
conform taxonomiei lui Bloom, obiectivele operaționale, individualizând procesul educațional prinoferirea sarcinilor didactice, ținând cont de potențialul elevilor, asigurând și prin incluziunea
educațională un mediu favorabil de dezvoltare a competențelor pentru o cultură democratică.
În acest scop, se recomandă utilizarea strategiilor didactice (metode, procedee, mijloace și forme deorganizare) care faclitează învățarea prin experimentarea proprie a unor situații și rezolvarea deprobleme, în loc de a primi răspunsurile de la altcineva, inclusiv: jocul de rol, studiul de caz, dezbaterea,
conversația euristică, simularea, exercițiul, algoritmizarea, problematizarea etc.
În organizarea procesului educațional de dezvoltare a competențelor, un accent deosebit se va pune
pe realizarea de produse concrete. Sugestii de produse educaționale pot fi: pliante, postere, afiș, colaje,cărți de vizită, desene, adresări, chestionare, expoziții, materiale foto/video, comunicări asuprareflecțiilor personale și de grup, articole, rapoarte de monitorizare, website, interviuri, elaborarea deregulamente, reguli, propuneri de politici publice ș.a.
Elementul de noutate, inclus în curriculum, sunt activitățile de învățare în baza proiectului. Lucrul
asupra proiectului este o abordarea pedagogică cea mai relevantă pentru dezvoltarea competențelor
pentru o cultură democratică, deoarece contribuie simultan la achiziționarea atitudinilor, abilităților,cunoștințelor și înțelegerii critice și la formarea valorilor și atitudinilor. De asemenea, proiectul ca
metodă de învățare, poate aborda o temă/ subiect într-un mod transcurricular și transdisciplinar, elevii
având oportunitatea de a crea propriul produs. Pentru a observa și evalua manifestările competențelor
pentru o cultură democratică se recomandă ca activitățile de învățare bazate pe proiect, în special latreapta gimnazială, să fie realizate în grupuri mici sau de toată clasa.
Activitățile de învățare bazate pe proiect sugerate în acest curriculum, sunt de 3 tipuri: centrate pe
gestionarea aspectelor la niveluk clasei, centrate pe propunerea de politici publice (demers, petiție,propuneri pentru modificarea unui regulament, reguli, legi etc.) și centrate pe servicii în beneficiul
comunității și/ sau pentru grupurile de persoane aflate în dificultate (acțiuni de sensibilizare acomunității, acțiuni ecologice, acțiuni de voluntariat etc).
Caracteristicile de bază ale învățării bazate pe proiect sunt:- focalizarea pe dezvoltarea competențelor;- selectarea unei probleme provocatoare sau întrebări deschise pentru cercetare;14-

cercetare și documentarea problemei/ întrebării;autenticitatea (să reiasă din nevoile unui/ unor grupuri de persoane sau ale comunității);decizia asupa realizării proiectului aparține grupului de elevi;
realizarea unui produs care este prezentat și se oferă feedback;revizuirea produsului după feedbackul primit de la colegi și profesor/părinți;reflectarea asupra experienței de învățare.

Pași în elaborarea proiectului: a) identificarea problemelor comunității ce necesită rezolvare; b)
selectarea problemei-cheie; c) culegerea de informații/ date despre problema selectată; d) elaborarea
unei politici de politică publică sau a unei schițe de proiect; e) dezvoltarea unui plan de acțiune; f)completarea a portofoliului echipei/clasei cu materiale acumulate la etapele anterioare; g) prezentarea
proiectului/portofoliului; h) reflecții asupra experienței.
Rolul de bază al cadrului didactic în organizarea activităților în baza proiectului este de a fi
facilitatorul procesului educațional și de ghidare eficientă a elevilor în realizarea sarcinilor de învățare.
Elevii urmează instrucțiunile oferite despre fiecare pas/ etapă a proiectului, dar conținutul, metodele delucru, deciziile aparțin în exclusivitate lor. Instrumentul de bază al cadrului didactic este întrebarea, nurăspunsul. De asemenea, cadrul didactic va monitoriza și va încuraja elevii să coopereze, să se ajute
reciproc, să ofere feedback și să reflecteze asupra celor explorate și cum au interacționat între ei.
VII.

STRATEGII DE EVALUARE

Evaluarea competențelor pentru o cultură democratică oferă informații esențiale cadrului didactic,
elevului și părinților despre procesul de învățare, care pot utilizate fi pentru a facilita dezvoltarea
progresivă a elevului. În acest context, evaluarea poate servi unei largi varietăți de scopuri, printre caremenționăm: pentru a obține o descriere și înțelegere a progresului elevilor în dezvoltarea competențelor lor; pentru a identifica progresele actuale ale elevilor și obiectivele viitoare ale învățării, astfel încât
predarea ulterioară să poată fi adaptată, permițând subiecților învățării să atingă aceste obiective; pentru a identifica dificultățile specifice de învățare pe care elevii le-ar putea întâmpina, astfelîncât programul ulterior să poată fi adaptat pentru a ajuta elevii să le depășească.
Evaluarea competențelor este parte componentă a procesului de învățare. Prin urmare, aceasta va
reflecta valorile democratice și va împuternici/ abilita elevii să acționeze, va respecta întotdeauna
demnitatea și drepturile elevului și va fi ghidată de următoarele reguli generale: elevii nu trebuie să fie supuși unui stres permanent prin evaluări la nesfârșit; elevii au dreptul la intimitate și confidențialitate, în special în ceea ce privește valorile și
atitudinile lor; somunicarea cu precauție a rezultatelor evaluării, astfel încât să-l încurajeze să continueurmătorul nivel de dezvoltare; feedback-ul oferit elevilor ar trebui să se concentreze mai degrabă asupra rezultatelor pozitive
decât asupra celor negative;
 pot exista cazuri și situații în care nu ar trebui efectuate evaluări, deoarece subiectele sunt preasensibile pentru unii elevi.
Utilizarea descriptorilor
Pentru evaluarea competențelor pentru o cultură democratică au fost elaborați descriptori pentru
toate cele 20 de competențe. Acești descriptori oferă un set de descrieri pozitive ale comportamentelor
15

observabile, care indică faptul că o persoană a atins un anumit nivel de experiență într-o anumită
competență/ grup de competențe. Descriptorii au fost formulați în mod similar cu modul de formulare a"rezultatelor învățării". Evaluările bazate pe observarea comportamentelor specificate în descriptori potdezvălui competențele elevilor, dacă au loc într-o perioadă rezonabilă de timp și în diferite situații. O
astfel de evaluare poate indica, de asemenea, unitățile de competență la care profesorii trebuie să mailucreze și pot fi folosite la proiectarea activităților de învățare. Cu alte cuvinte, evaluarea bazată pe
descriptori poate fi folosită atât în scop sumativ, cât și formativ.
Evaluarea competențelor specifice disciplinei Educație pentru societate se va realiza prin acordarea
de calificative, prezentate în Metodologia de evaluare.
Metode de evaluare
Există multe metode potențial disponibile de evaluare a valorilor, atitudinilor, abilităților,cunoștințelor și a înțelegerii critice a elevilor. Acestea includ: liste de verificare, fișe de observare,jurnale deschise-închise, jurnal reflexiv, reflecții structurate autobiografice, evaluarea reciprocă,evaluarea observațională, evaluarea în baza proiectului, evaluarea portofoliului etc.
Evaluarea observațională
Cadrul didactic sau un alt evaluator observă comportamentul elevului pentru a stabili
manifestarea unei competențe/ grup de competențe, în funcție de circumstanțele situaționale în
schimbare. Aceste date trebuie înregistrate în Fișa de observare a comportamentului elevului.
Evaluarea portofoliului
Un portofoliu este o colectare sistematică și cumulativă a materialelor produse de către elev ca
dovadă a eforturilor și a competenței sale. Elevul selectează materialele pentru a fi incluse în portofoliu,
reflectează și explică relevanța conținutului acestuia. Folosirea portofoliului are un beneficiu
suplimentar, permițând elevilor utilizarea materialelor electronice, fișiere audio și multimedia.
Portofoliul poate fi adaptat nevoilor și abilităților în evoluție ale elevului, programelor și contextelor
educaționale.
Evaluarea în baza proiectului
Evaluarea în baza proiectului este parte integrantă a învățării bazate pe proiect. Acesta poate fi
utilizat pentru a asigura faptul că elevii au o activitate mai extinsă, nu doar în sala de clasă, dar și în
lumea socială, civică sau politică. Pentru a maximiza rezultatele elevilor, proiectele trebuie să se bazeze
pe probleme concrete sau situații din viața/comunitatea lor, astfel proiectele capătă validitate. Proiectele
pot fi elaborate și implementate fie în mod independent, fie în grup, și pot solicita elevilor să se angajezeîn procesul de luare a deciziilor, de elaborare a unor politici publice, activități de investigare și rezolvarea problemelor ca parte a proiectului.
Jurnale deschise-închise, jurnal reflexiv, reflecții autobiografice structurate
Aceste metode necesită ca elevul să înregistreze și să reflecteze asupra propriului comportament, aînvățării și a dezvoltării personale. Înregistrarea produsă este, de obicei, un text scris, dar ar putea
include și auto-exprimări non-verbale sau lucrări de artă. Reflecțiile pot fi structurate în mod liber decătre elev sau pot fi structurate prin utilizarea unui format/ algoritm specific, care a fost conceput pentru
a se asigura că reflecțiile oferă dovezi clare privind rezultatele învățării specifice care sunt evaluate.

16

REFERINȚE BIBLIOGRAFICE
Cadrul legal:
1. Cadrul de Referință al Curriculumului Național (2017).
2. Carta Consiliului Europei privind educația pentru cetățenie democratică și educația pentru
drepturile omului (2010).
3. Codul Educației al Republicii Moldova (2014).
4. Constituţia Republicii Moldova (1994).
5. Convenţia europeană pentru apărarea drepturilor omului şi a libertăţilor fundamentale (1950).
6. Convenţia cu privire la drepturile copilului (1989).
7. Convenția Consiliului Europei privind protecția copiilor împotriva exploatării sexuale și aabuzurilor sexuale (2007)
8. Declaraţia Universală a Drepturilor Omului (1948).
9. Declarația Națiunilor Unite privind Apărătorii Drepturilor Omului (1998).
10. Observațiile finale pentru Republica Moldova ale Comitetului pentru Drepturile Copilului(2017).
11. Standardele de calitate pentru instituţiile de învăţământ primar şi secundar general din
perspectiva şcolii prietenoase copilului (2013).
12. Strategia de dezvoltare a educației pentru anii 2014-2020 ,,Educația 2020” (2014).
Literatură în domeniu:
13. Achiri, I. şi alţii, Evaluarea standardelor educaţionale, Chişinău, 2009
14. Adăscăliță, V., Josanu R. Prevenirea violenței în instituția de învățământ. Ghid metodologic,Chișinău, 2017
15. Competența intercultiurală. Auxiliar didactic, Pro Didactica, Chișinău, 2015.
16. Conflictele și comunicarea, Editura ARC, Chișinău, 1998.
17. Cucoș, C. Educaţia. Dimensiuni culturale şi interculturale, Editura Polirom, Iaşi, 2000.
18. Cozma, T. O nouă provocare pentru educaţie: interculturalitatea, Iaşi, 2001.
19. Guțu, V. Curriculum educațional. Chișinău. CEP USM, 2014.
20. Educație civică, Curriculum pentru învățământul gimnazial, clasele V-IX-a, Chișinău, 2010.
21. Educație pentru dezvoltare. Ghidul animatorului. CIDDC, 2001.
22. Keen. E., Tîrcă, A. Educaţie pentru cetăţenie democratică. AREDDO, 1999.
23. Ghid de monitorizare a drepturilor copilului, CIDDC, Chişinău, 2017.
24. O persoană activă este una bine informată. Ghidul cetățeanului. Chișinău, 2009.
25. Programa școlară pentru disciplina Educație socială, clasele a V-VIII-a, București, 2017.
26. Provocând diversitatea. Educație intercultrală și rezolvare de conflict. EYE Moldova, 2012.
27. Respect pentru diversitate. Compendiu de exerciții practice la îndemâna facilitatorilor. București:Bristisch-Counsil, 2010.
28. Reardon, B. Toleranța – calea spre pace, Editura ARC, Chișinău, 2004.
29. Repere. Manual de educație pentru drepturile omului cu tineri. Consilul Europei, 2004.
30. Repere ale educației interculturale, CNTM, Fundația Elvețiană pentru Copii ,,Pestalozzi’’, 2013.
31. Solovei, R., Eşanu R. Şcoala şi comunitatea. Ghid metodologic, Editura Ştiinţa, Chişinău, 2007.
32. Solovei, R., Secară, R. Tineri în acţiune. SIEDO, Chişinău, 2004.
33. Stamatescu, M. Evaluarea valorilor şi atitudinilor, S.A.I., serie nouă, vol XLVI, 2001.
34. Toleranța și competența socială. Ghid metodic pentru formatori, Chișinău, 2006.
17

Materiale suport ale Consiliului Europei privind educaţia pentru cetăţenie democratică şi
drepturile omului http://www.living-democracy.com/ro/textbooks/
35. Educație pentru democrație. Volumul I, Autori: Rolf Gollob, Peter Krapf, W. Weidinger.
Consiliul Europei, 2010.
36. A crește în democrație. Planuri de lecție pentru învățământul primar privind educaţie pentrucetăţenie democratică şi pentru drepturile omului. Volumul II, Autori: Rolf Gollob, Peter Krapf,
Wiltrud Weidinger. Consiliul Europei, 2010.
37. A trăi în democraţie. Planuri de lecţii în domeniul ECD/EDO pentru nivelul secundar inferior,
Volumul III, Editate de Rolf Gollob şi Peter Krapf. Autori: Rolf Gollob, Peter Krapf, Don Rowe, W.
Taelman. Consiliul Europei, 2010.
38. Participarea la democrație. Planuri de lecție privind educaţie pentru cetăţenie democratică şi
pentru drepturile omului pentru învățământul secundar superior, Volumul IV. Autori: R. Gollob, Peter
Krapf, Consiliul Europei, 2010.
39. Explorarea Drepturilor Copiilor, Activități didactice pentru clasele I-IX, Volumul V, Autori:
Rolf Gollob, Peter Krapf, Wiltrud Weidinger. Consiliul Europei, 2010.
40. Predarea democraţiei. O colecţie de modele de educaţie pentru cetăţenie democratică şi pentru
drepturile omului, Volumul VI, Autori: R. Gollob şi P. Krapf. Consiliul Europei, 2010.
41. Cadrul de Referință al Competențelor pentru o cultură democratică, 3 volume, Consiliul Europei,
2018, www.coe.int/competences18PARTEA B. GHIDUL DE IMPLEMENTARE A CURRICULUMULUIDISCIPLINAR
Introducere
Ghidul de implementare a Curriculum-ului la disciplina „Educația pentru societate” este o resursă
metodologică destinată cadrelor didactice, care facilitează elaborarea materialelor didactice de înaltă calitate, darși eficientizarea procesului educațional prin sugestii și recomandări centrate cu prioritate pe sporirea nivelului deimplicare a elevilor în propria formare/dezvoltare.
Educația pentru societate se concentrează în primul rând asupra drepturilor, responsabilităților și participării
active, în relație cu dimensiunea civică, politică, socială, economică, juridică și culturală a societății, în același
timp, vizând spectrul mai larg al drepturilor și libertăților fundamentale în fiecare aspect al vieții oamenilor. Din
acest considerent, este foarte important să educăm și să dezvoltăm cultura participativă a elevilor.
Activitățile ce urmăresc dezvoltarea competențelor specifice ale disciplinei Educație pentru societate vor fi
completate cu activități interdisciplinare, activități educative în școală, activități extrașcolare, activități înparteneriat cu familia și comunitatea, cu APL-uri și ONG-uri și valorificate prin intermediul diverselor proiecte
educaționale.
Actorii implicați în Educația pentru societate sunt nu doar cadrele didactice și elevii, ci și membrii familiei,
precum și comunitatea locală.
Cadrele didactice au un rol important în timpul lecțiilor, dar și în pregătirea acestora. Elevii dezvoltă în cadrul
acestei discipline competențele necesare înțelegerii modului de funcționare a democrației dar și cele necesare
participării la practicile democratice. În acest sens, cadrele didactice sunt și modele de atitudini și comportamente
democratice pentru elevi. Pentru a-și asuma în mod adecvat acest rol, cadrele didactice trebuie să reflecteze asupra
unor aspecte cum sunt: Cum ascultă și cum acordă importanță celor spuse de ceilalți? Cum fac față propriilorgreșeli sau greșelilor altora? Cum transformă clasa într-un spațiu care stimulează găsirea împreună de soluții
pentru sarcini de lucru și probleme? Aceste aspecte sunt atinse prin recomandările formulate în acest ghid.
Elevii înțeleg foarte repede că, în ziua de azi, învățarea este un proces desfășurat pe toată durata vieții. Acesta
este adevărat în cazul conținutului disciplinelor școlare și, cu atât mai mult, în ceea ce privește viața și modul careoamenii o organizează, ori modul de conviețuire într-o societate democratică. Într-o democrație, opiniile diferite
sunt auzite și sunt găsite soluții cu ajutorul compromisurilor. Școala este un loc bun pentru a învăța și experimenta
aceasta. Democrația nu este niciodată perfectă, fiindcă oamenii nu sunt nici ei perfecți. Așa că, atunci când este
vorba de învățarea democrației și a drepturilor omului, învățarea pentru societate, este firesc efortul permanent decăutare a celor mai bune soluții. Educația pentru societate propune elevilor activități, materiale, fișe de lucru,
texte pentru lectură și discuții, care vor facilita integrarea lor în societate și vor valoriza competențele fiecărui elev
în parte.
Membrii familiei sunt îndrumători importanți pentru copii pe parcursul întregii vieți. Și ei se află, la rândul lor,într-un proces constant de învățare. Implicarea lor în educarea copiilor, prin propriul model, interesul și atitudinea
asigură formarea calitativă a copilului și a cetățeanului la general. Prin intermediul mai multor activități, membrii
familiei sunt chemați să sprijine și să încurajeze elevii în procesul de învățare și în dezvoltarea competențelor lor.

I.

MODALITĂȚILE DE APLICARE A CURRICULUMULUI DISCIPLINAR

Educație pentru societate valorifică cadrul de referință european, constituit din 20 de competențe pentru ocultură democratică (Consiliul Europei, 2016/2018).
19

VALORI- Prețuirea/ valorizarea demnității umane șia drepturilor omului- Aprecierea diversității culturale- Prețuirea/ valorizarea democrației,justiției, corectitudinii, egalității șisupremației legii

ATITUDINI- Deschidere pentru diferențele culturale șipentru alte convingeri, practici și
viziuni asupra lumii- Respect- Conștiință civică
- Responsabilitate- Auto-eficacitate- Toleranță la ambiguitate

COMPETENȚE PENTRU O CULTURĂ DEMOCRATICĂ

CUNOȘTINȚE ȘIÎNȚELEGERE CRITICĂ

DEPRINDERI- Învățare autonomă
- Gândire analitică și critică
- Ascultare și observare- Flexibilitate și adaptabilitate- Deprinderi lingvistice, comunicative și
plurilingve- Empatie- Cooperare- Soluționare a conflictelor- Cunoașterea și înțelegerea critică apropriei persoane- Cunoașterea și înțelegerea critică a limbii
și comunicării
- Cunoașterea și înțelegerea critică a lumii:
politică, legi, drepturile omului,
culturi, religii, istorie, media,
economii, mediu, durabilitate

Sursa: Competences for democratic culture. Living together as equals in culturally diverse democraticsocieties, Council of Europe, March 2016
Carta Consiliului Europei privind educația pentru cetățenie democratică (ECD) și educația pentru drepturile
omului (EDO) evidențiază faptul că participarea la democrație poate și trebuie să fie învățată în școală, în cadrul
tuturor disciplinelor, la toate vârstele. În acest context, disciplina Educația pentru societate vizează
responsabilizarea elevilor pentru a deveni cetățeni activi, care își doresc și sunt capabili să se implice înconturarea viitorului comunităților lor.
Educația pentru cetățenie democratică și Educația pentru drepturile omului sunt 2 concepte strâns inter-corelateși se sprijină reciproc. Educația pentru cetățenie democratică se concentrează în primul rând asupra drepturilor,
responsabilităților și participării active, în relație cu dimensiunea civică, politică, socială, economică, juridică și
culturală a societății, în timp ce Educația pentru drepturile omului are în vedere spectrul mai larg al drepturilor și
libertăților fundamentale în fiecare aspect al vieții oamenilor. Astfel, EC și EDO au în vedere promovarea
participării concrete la viața publică de-a lungul vieții, pe bază de responsabilitate, solidaritate, respect reciproc șidialog. ECD și EDO se concentrează pe ceea ce elevii ar trebui să fie capabili să facă, fiind ghidați cu multă
măiestrie de către cadrele didactice.
Așadar, curriculumul disciplinei Educație pentru societate nu se limitează la transmiterea de cunoștințe ci
vizează crearea unui cadru în care elevii să-și asume valori, să-și dezvolte atitudini și deprinderi și să înțeleagă în
mod critic elemente privind propria persoană, comunicarea și diferite aspecte privind societatea.
Dezvoltarea acestui ansamblu de competențe se poate face doar într-o perspectivă pedagogică de tip
constructivist, prin metode ce presupun interacțiune și reflecție critică. Aceste metode de predare-învățare pot fiînsă bazate pe anumite concepte-cheie, între care:20

 Identitate. Identitatea este conștiința de sine, concepută de cetățeni. Identitatea este o chestiune de alegere
personală și, parțial, o reflectare a modului în care persoana este apreciată de cei din jur. În școală, tinerii
reflectează asupra propriei identități și asupra modului în care prejudecățile și stereotipurile pot afecta imaginea
de sine a unei persoane. Ei își dezvoltă încrederea de sine pentru a se ocupa de probleme precum discriminarea șihărțuirea.
Elemente relevante ale competențelor pentru o cultură democratică:- Valorizarea demnității umane și a drepturilor omului- Deschiderea pentru diferențele culturale și pentru alte convingeri, practici și viziuni asupra lumii- Auto-eficacitatea- Deprinderile de gândire critică
- Cunoașterea și înțelegerea critică privind propria persoană
 Diversitate și pluralism. În orice societate există valori și moduri diferite de a trăi. Unele societăți
descurajează diversitatea – acestea fac ca toată lumea să urmeze linia „oficială”. Cu toate acestea, libertatea cuiva
de a-și trăi viața așa cum alege este un aspect fundamental al drepturilor omului. Diversitatea include diferențe
bazate pe gen, etnie, clasă, vârstă, tipul de elev, regiune, religie și valori. O societate care respectă drepturile
omului trebuie să fie una pluralistă – una care tratează cu același respect toate modurile de a trăi. Acest lucru
poate fi dificil, dacă valori și stiluri de viață diferite se află în conflict. În școală, tinerii reflectează asupradiversității în cadrul comunității lor școlare. Ei învață cum este construit respectul, prin discuții, înțelegere
reciprocă și deschidere către compromis.
Elemente relevante ale competențelor pentru o cultură democratică:- Valorizarea demnității uname și a drepturilor omului- Valorizarea diversității culturale- Deschiderea pentru diferențele culturale și pentru alte convingeri, practici și viziuni asupra lumii- Respectul- Toleranța ambiguității
- Deprinderile de ascultare și observare- Flexibilitatea și adaptabilitatea- Deprinderile de cooperare și de rezolvare a conflictelor- Cunoașterea și înțelegerea critică privind aspectele diversității și pluralismului în societate
 Responsabilități. Pentru ca toți oamenii să se bucure de drepturi și de libertăți nu este suficient ca acestea doarsă fie scrise într-o lege. Legea nu poate să facă totul de la sine – în egală măsură, este necesar ca oamenii să își
asume responsabilitatea. Oamenii au nevoie să fie pregătiți să susțină drepturile altor persoane ca și pe cele
proprii, și să renunțe la o parte din libertățile lor, dacă acest lucru îi ajută pe alți oameni să se bucure de libertățile
lor. În școală, tinerii reflectează asupra responsabilităților morale și juridice care sunt asociate statutului demembru al societății. Le sunt date, în comunitatea școlară, roluri care presupun responsabilități și oportunități de aparticipa la procesul de luare a deciziilor în școală.
Elemente relevante ale competențelor pentru o cultură democratică:- Valorizarea demnității umane și a drepturilor omului- Valorizarea democrației, justiției, corectitudinii, egalității și supremației legii- Respectul- Responsabilitatea- Spiritul civic
 Conflict și comunicare. Dispute asupra priorităților, nevoilor și intereselor concurente sunt o parte a vieții
în orice societate. Anumite societăți încearcă să ascundă conflictele, considerându-se că acestea subminează
armonia socială. Cu toate acestea, în societățile democratice oamenii sunt încurajați să formuleze și să discute, înmod deschis, diferite percepții, opinii și puncte de vedere. Acest lucru face luarea deciziilor mai eficientă și mai
echitabilă, iar disputele au tendința de a se rezolva în loc să fie lăsate să mocnească. În școală, tinerii reflectează
asupra tipurilor curente de conflict existente în comunitatea lor. Ei învață modalități de rezolvare a conflictelorprin mijloace non-violente, cum ar fi medierea între egali.
Elemente relevante ale competențelor pentru o cultură democratică:21

-Valorizarea democrației, justiției, corectitudinii, egalității și supremației legii
Respectul
Toleranța ambiguității
Deprinderile de ascultare și observare
Deprinderile lingvistice, comunicative și plurilingve
Empatia
Deprinderile de cooperare și de soluționare a conflictelor
Cunoașterea și înțelegerea critică privind limba și comunicarea.

 Reguli și legi. Legile oferă cadrul instituțional formal pentru comunitățile democratice, bazate pe
drepturile omului. Regulile există pentru a preveni certurile, pentru a asigura corectitudinea și pentru a ajuta
lucrurile să meargă fără probleme – fie acasă, la școală sau doar în a juca un joc. Legile fac același lucru la nivel
de societate. Legile există pentru a ne proteja drepturile și libertățile și pentru a crea o societate mai sigură și mai
echitabilă. Cu toate acestea, nu toate normele și legile sunt bune. Normele și legile bune respectă drepturile
omului, sunt aplicabile în practică, sunt executorii, sunt adoptate prin proceduri democratice, țin cont de situația
persoanelor sau grupurilor minoritare și/sau defavorizate și sunt asumate prin consens public. În școală, tinerii
reflectează asupra scopului normelor și legilor și asupra modului în care acestea sunt stabilite. Ei învață despre
procesul de stabilire a normelor, ajutând la stabilirea și la revizuirea normelor care guvernează comunitatea lorșcolară.
Elemente relevante ale competențelor pentru o cultură democratică:- Valorizarea demnității umane și a drepturilor omului- Valorizarea democrației, justiției, corectitudinii, egalității și supremației legii- Deschiderea pentru diferențele culturale și pentru alte convingeri, practici și viziuni asupra lumii- Respectul- Spiritul civic- Responsabilitatea- Deprinderile de gândire critică
- Cunoașterea și înțelegerea critică privind democrația, legile etc.
 Guvernare. Politica este procesul prin care oamenii decid cum să trăiască împreună – indiferent dacă este
vorba despre o familie, o școală sau o națiune. Guvernul este sistemul utilizat pentru a lua decizii. Există mai
multe forme diferite de guvernare – de la tiranie la democrație. Într-o democrație fiecare om are dreptul de a-și
spune, în mod egal, cuvântul, iar deciziile sunt luate prin discuții și vot. În școală, tinerii reflectează asupradiferitelor forme de guvernare și asupra modului în care sunt luate deciziile în școală și în societate. Ei învață
despre practica proceselor democratice prin participarea la alegeri în clasă și în consiliul elevilor.
Elemente relevante ale competențelor pentru o cultură democratică:- Valorizarea demnității umane și a drepturilor omului- Valorizarea democrației, justiției, corectitudinii, egalității și supremației legii- Deschiderea pentru diferențele culturale și pentru alte convingeri, practici și viziuni asupra lumii- Respectul- Spiritul civic- Responsabilitatea- Flexibilitatea și adaptabilitatea- Deprinderile de gândire critică
- Cunoașterea și înțelegerea critică privind democrația, legile, instituțiile etc.
 Egalitate. Toate ființele umane se nasc cu aceleași nevoi și dorințe de bază. Noi toți vrem să fim în
siguranță, să fim respectați și să fim lăsați să luăm propriile noastre decizii. Acesta este motivul pentru care
drepturile și libertățile omului se aplică în mod egal tuturor. Egalitatea nu înseamnă, totuși, ca întotdeauna, toțioamenii să fie tratați la fel. Ar fi nedrept, de exemplu, ca unei persoane care utilizează un scaun cu rotile să i se
impună să urce scări ca alte persoane – dar, este corect să răspundă la aceleași întrebări la un examen, dacă a avut
acces la același tip de pregătire. În școală, tinerii reflectează asupra problemelor care vizează egalitatea în viața de22

fiecare zi. Ei învață în ce situații egalitatea înseamnă ca toți să fie tratați la fel, și în ce situații aceasta înseamnă ca
unii oameni să fie tratați în mod diferit.
Elemente relevante ale competențelor pentru o cultură democratică:- Valorizarea demnității umane și a drepturilor omului- Valorizarea democrației, justiției, corectitudinii, egalității și supremației legii- Deschiderea pentru diferențele culturale și pentru alte convingeri, practici și viziuni asupra lumii- Respectul- Spiritul civic- Responsabilitatea- Deprinderile de gândire critică
- Deprinderile de cooperare și de soluționare a conflictelor.
 Drepturi și libertăți. Drepturile și libertățile omului există pentru a ajuta oamenii să trăiască o viață fericităși împlinită. Ele aparțin fiecărui om – indiferent de origine sau de poziția în societate. Drepturi și libertăți
„absolute”/negative sunt cele care nu ar trebui să ne fie luate niciodată, de exemplu, a nu fi supus torturii. Cu toate
acestea, cele „pozitive” pot fi limitate pentru a proteja drepturile și libertățile altora, de exemplu, interzicerea unei
demonstrații în interesul siguranței publice. În școală, tinerii reflectează asupra diferitelor tipuri de drepturi și
libertăți și învață modalități de echilibrare a celor care intră în conflict, de exemplu, vorbind pe rând într-o
discuție, sau așteptând la rând pentru urcarea în autobuz.
Elemente relevante ale competențelor pentru o cultură democratică:- Valorizarea demnității umane și a drepturilor omului- Valorizarea democrației, justiției, corectitudinii, egalității și supremației legii- Deschiderea pentru diferențele culturale și pentru alte convingeri, practici și viziuni asupra lumii- Respectul- Spiritul civic- Responsabilitatea- Deprinderile de gândire critică
- Cunoașterea și înțelegerea critică privind democrația, legile, instituțiile, etc.
- Deprinderile de cooperare și de soluționare a conflictelor
 Mass-media. Libertatea de a primi sau de a transmite informații și idei fără amestecul autorităților publiceeste un important drept al omului. Este, de asemenea, important pentru democrație. Prin mass-media oamenii pot
să acceseze informații și să facă schimb de opinii cu privire la ceea ce se întâmplă în lume – aspect esențial pentru
luarea unor decizii informate – dar pot fi și expuși unor tentative de manipulare. În școală, tinerii reflectează
asupra funcționării mass-media în societate și asupra motivațiilor celor responsabili de mass-media – și mai ales
asupra mediilor sociale. Ei învață cum să se raporteze critic și cum să decodifice „mesajele” pe care le primesc.
Elemente relevante ale competențelor pentru o cultură democratică:- Valorizarea demnității umane și a drepturilor omului- Valorizarea democrației, justiției, corectitudinii, egalității și supremației legii- Responsabilitatea- Spiritul civic- Deprinderile de învățare autonomă
- Deprinderile de analiză și gândire critică
- Cunoașterea și înțelegerea critică privind democrația, legile, instituțiile etc.
Sarcina cadrelor didactice poate fi rezumată în trei principii:a) predarea „despre” democrație și drepturile omului. Elevii trebuie să înțeleagă corect ce înseamnă
democrația și care sunt drepturile de care se pot bucura, în ce documente au fost formulate și cum pot fi acestea
protejate și puse în aplicare. Ca tineri cetățeni, ei au nevoie să știe cum funcționează constituția țării lor ca sistem
politic;b) predarea „pentru” democrație și drepturile omului. Tinerii cetățeni trebuie să învețe cum să participe încomunitățile în care trăiesc și cum să își exercite drepturile. Pentru a deveni pe deplin membri activi ai societății,cetățenilor trebuie să li se ofere oportunitatea de a lucra împreună în interesul binelui comun; să respecte toate23

opiniile, chiar și pe cele în dezacord; să participe la procesul politic; să cultive obiceiurile și valorile democrației
și ale drepturilor omului în viața și în activitatea lor de fiecare zi. Drept urmare, cetățenii ajung să se simtă utili șidevin membri recunoscuți ai comunității lor, pot lua parte la viața socială și pot avea un impact asupra societății.
c) predarea „prin” democrație și drepturile omului. Elevii au nevoie de un mediu de învățare în care să
beneficieze de sprijin. Au nevoie de metode de predare și de învățare care să le permită să își exercite drepturile,
precum libertatea de gândire și de exprimare. Au nevoie de oportunități pentru a participa la conducerea școlii lor,la exercitarea drepturilor lor și la îndeplinirea responsabilităților lor. Ei se bazează pe profesorii lor să le ofere
modele de respect reciproc, toleranță și rezolvare pașnică a conflictelor. În toate aceste privințe, democrația și
drepturile omului servesc drept îndrumare pedagogică, atât pentru Educație pentru societate ca disciplină destudiu, cât și pentru școală ca microsocietate.
Astfel, predarea disciplinei Educație pentru societate se centrează pe valorile drepturilor omului,democrației, statului de drept și aprecierii diversității culturale, pe cultivarea unui mod de abordare pluralist,
pentru a educa cetățeni responsabili și bine pregătiți pentru o societate democratică, pe dezvoltarea gândirii criticea elevilor, pe responsabilizarea acestora, pe stimularea curiozității.

II.

SUGESTII PENTRU ACTIVITĂȚILE DE ÎNVĂȚARE ȘI REALIZARE A PRODUSELOREDUCAȚIONALEÎntrucât disciplina Educația pentru societate valorifică dimensiunea practică, activitățile de predare-învățareevaluare implică elevul în procesul educațional, acesta având rolul nu doar de obiect, ci și de subiect al învățării.
Astfel, învățarea activă presupune abordarea integră a conținuturilor învățării și diversitatea strategiilor didacticeutilizate. În continuare se propun câteva abordări didactice ce pot facilita și eficientiza procesul educațional la ore.
A. Învățarea constructivistă
Lumea în care trăim constă din conceptele și judecățile, imaginile și experiențele, pe care ni le-am creat
despre ea. Perspectiva constructivistă asupra procesului didactic are în centru ceea ce se întâmplă în mintea
elevilor pe parcursul activităților de învățare.
Constructivismul concepe învățarea ca pe un proces individualizat:- elevii construiesc, reformează și creează structuri cu înțeles. Noile informații se leagă de ceea ce un elev deja
cunoaște sau a înțeles;- elevii participă la procesul de învățare cu biografiile și experiențele lor individuale;- genul, clasa, vârsta, etnia sau credința religioasă și alte aspecte ale identității pot influența perspectiva unuielev.
Învățarea constructivistă diferite tipuri de procese mentale, iar cadrul didactic joacă un rol important însusținerea acestora:
1. Elevii „construiesc” ceea ce au înțeles – descoperă și creează ceva nou. În acest context, cadrul didactic lepoate oferi elevilor sprijin prin crearea de oportunități de învățare; proiectarea de sarcini stimulative; instruirea
prin intermediul mediilor și prin contribuții (prezentări) care reprezintă obiectele învățării; încurajarea și sprijinul
oferit pentru creșterea stimei de sine a elevului.
2. Elevii „reconstruiesc” ceea ce au învățat – aplică și testează ceea ce au învățat. Cadrele didacticeorganizează procesul de învățare astfel încât acesta să ofere oportunități de împărtășire, prezentare și discuție;testare și evaluare, aplicare; Aceasta se poate realiza prin activitățile de tip portofoliu sau prin proiectarea unor
sarcini stimulative (de exemplu în cadrul activităților de învățare prin proiecte).
3. Elevii își „deconstruiesc” și evaluează critic propriile rezultate sau pe ale celorlalți. În lipsa acestui
element al revizuirii și testării critice, orice efort de învățare ar deveni irelevant pentru societate și pentru eleviiînșiși. În cazul acesta, învățarea are și o dimensiune socială.

24

Învățarea constructivistă presupune așadar angajarea elevilor într-un proces ce include o varietate de interacțiuni
și realizarea de activități practice ce generează produse educaționale specifice și care sunt urmate de reflecție învederea conștientizării a ceea ce s-a învățat.
Învățare pe baza proiectelor este o modalitate de organizare a procesului de învățare în perspectivă
constructivistă. Detalii sunt oferite în secțiunea dedicată acestei teme din prezentul ghid.
B. Utilizarea surselor de informație
Abordarea pedagogică clasică are la bază ideea că rolul profesorului este acela de a transfera informații
considerate pertinente și corecte către elevi. Pentru aceasta, profesorul utilizează informații validate științific și în
general sintetizate în manuale școlare, asigurându-se că acestea sunt accesibile elevilor. Conform abordării
pedagogiei constructiviste, deoarece scopul nu este limitat la asimilarea de informații ci este legat de dezvoltareade competențe, inclusiv dezvoltarea unei înțelegeri critice a informațiilor, cadrele didactice pot organiza
activitatea elevilor astfel încât să încurajeze analiza anumitor surse în mod critic și constructiv, drept dovezi
pentru argumentarea unor opinii sau acțiuni. Cu acest scop pot fi utilizate mai mult tipuri de surse, cum ar fi:
sursele textuale, sursele vizuale sau datele statistice.
C. Cum să lucrăm cu sursele textuale
Sursele textuale sunt cele mai frecvent utilizate în cadrul învățării. Elevii trebuie încurajați să consulte diferite
texte ca surse de informație și să selecteze din ele elementele relevante. Acest texte nu vor fi doar furnizate decadrul didactic, ci și identificate direct sau indirect de elevi pe parcursul activităților. În cazul fiecărui text utilizat,
pe lângă extragerea informațiilor cheie, elevii vor formula răspunsuri la o serie de întrebări care să permită
contextualizarea, evaluarea și interpretarea informațiilor respective, cum ar fi:
1. Care este tipul documentului? a) act normativ/legislativ; b) un apel public; c) un document administrativ(raport, proces-verbal, rezoluție, declarație, regulament guvernamental etc.); d) declarație diplomatică, act, notă;e) studiu științific etc.
2. Cine este autorul documentului (o instituție, o persoană oficială sau neoficială, anonimă)?
3. Care este apartenența autorului (politică, etnică, instituțională, etc.)?
4. Când, unde și de ce a apărut textul?
5. Există elemente în document, care demonstrează validitatea informațiilor respective, de exemplu că autorul
se bazează pe experiența personală sau a participat la evenimente, că datele menționate sunt confirmate dindiferite surse, etc?
6. Sunt dovezi care ne ajută să formulăm concluzii cu privire la motivele și scopul celor implicați în elaborarea
documentului?
7. Are documentul elemente de conținut care indică simpatia sau antipatia autorului, prejudecățile împotriva
unui anumit grup de oameni sau alte opinii?
8. Există dovezi în text, care permit să concluzionăm că sursa este sigură și oferă informații veridice?
D.

Cum analizăm fotografiile/imaginile

Fotografia și imaginile sunt surse vizuale importante de informare, care ne sugerează multe informații despre
anumite acțiuni ale oamenilor în societate. Ele creează o impresie vizuală de obiectivitate și imparțialitate, deaceea e necesar să fie studiate critic și constructiv în detalii.
Pași în analiza fotografiilor/imaginilor:
1. Descrierea: ce informație vizuală ne prezintă; ce obiecte sunt reflectate, de ce și cu ce scop autorul
evidențiază unele obiecte, cine sunt și care este acțiunea personajelor (este posibil să se determine vârsta, statutulsocial, profesia, naționalitatea, relațiile dintre oameni în baza informației prezentate în fotografie/imagine); există
în fotografie/imagine informație textuală (postere, reclame, etichete) și care este rolul lor etc.;
2. Interpretarea: ce informații utile ne sugerează o fotografie/imagine; există o legendă a fotografiei; care suntdetaliile; cu ce scop și pentru cine a fost realizată fotografia/imaginea; ce informație poate fi obținută în rezultatul
25

analizei fotografiilor, ce informații lipsesc; ce legătură are fotografia/imaginea cu alte surse de informații (texte,
statistici, caricaturi) etc.;
3. Utilizarea fotografiei/imaginii: analizați atent informația din fotografie/imagine; vă puteți plasa în locul
personajelor și descrieți lucrurile din jur „cu ochii acestui personaj”; reflectați asupra numelui persoanei selectate,etniei, statutului social, ocupației; ce ați învățat din analiza sursei și ce puteți comunica altor persoane etc.
E.

Cum să lucrăm cu posterele

Posterele pot fi avea diferite forme și scopuri, de exemplu de a face publicitate unui obiect sau eveniment, de acomunica un mesaj, etc. Ele transmit anumite informații cu caracter subiectiv, dar și motivează participanții să se
implice în anumite activități. Pentru elevi posterele, de regulă, sunt atractive, multicolore, includ informații
concrete și succinte, fotografii, diverse imagini și simboluri.
Posterele pot fi utilizate cu scopul de a mobiliza elevii să se pregătească pentru prezentări și comunicări, să
expună opiniile și cunoștințele acumulate, etc. Analiza unui poster poate fi făcută, folosind următorul algoritm:a) analizați denumirea și conținutul posterului;b) descrieți acțiunile personajelor și simbolurile de pe poster;c) identificați mesajul principal pe care îl exprimă posterul;d) precizați la comanda cui a fost realizat posterul și cărui auditoriu i-a fost consacrat;e) determinați ce informații despre oameni, grupuri și societate conține posterul etc.
F.

Cum să lucrăm cu datele statisticeMateriale care conțin date cantitative reflectate în cifre, sunt numite statistici și reprezintă o resursă valoroasă,care poate oferi informații utile despre acțiunile oamenilor și dezvoltarea societății. Analizând datele statistice,putem observa cum se desfășoară o mulțime de fenomene în viața socială, putem urmări dinamica schimbărilor înviața economică, structura socială, nivelul de trai, preferințele politice etc.
Statisticile pot oferi o informație incompletă, subiectivă și chiar uneori falsă. De aceea, ele trebuie analizate în
mod similar cu alte surse, acordând atenție veridicității surselor și informațiilor. Datele statistice pot fi prezentate
în text sau sub forma unor tabele, diagrame, grafice etc. De exemplu, diagrama prezintă structurat un fenomen
sau un proces. Pe baza diagramei poate fi realizat un raport, putem formula concluzii cu privire la fenomene șiprocese în ansamblu.
III.

STRATEGII DE PREDARE/ÎNVĂȚARE

Având în vedere că disciplina de studiu are preponderent un caracter practic-aplicativ, în cele ce urmează, se
propun câteva metode cu caracter interactiv:
1.
Metoda „MICROFONUL LIBER” permite participanților să comunice succint despre un anumit subiect
discutat, să răspundă la o întrebare, sau să-și exprime opinia. Poate fi utilizată la etapa de evocare sau de reflecție
a activității, atunci când participanților li se propune să-și exprime așteptările și poate sprijini profesorul sădetermine gradul prealabil de înțelegere a subiectului discutat.
De exemplu: cadrul didactic poate solicita participanților să-și exprime poziția într-o singură propoziție sau să
formuleze o concluzie (Ce părere aveți cu referire la subiectul discutat sau ideea unui proiect?)
Algoritmul de lucru:- adresarea întrebării;- exprimarea opiniei sau formularea concluziei de către participanți;- comunică doar o singură persoană care ține microfonul în mână (real sau imaginar), apoi îl transmite altei
persoane;- răspunsurile nu sunt comentate și nu sunt notate;- activitatea se încheie atunci, când toți participanții sau cea mai mare parte a participanților și-au exprimat
opinia cu ajutorul „microfonului”;- în baza răspunsurilor formulate de elevi, cadrul didactic are posibilitatea să organizeze eficient activitatea,
pentru a realiza obiectivele proiectate.
26

2.
Metoda „CERCUL DE IDEI” este eficientă în situații în care este necesară elaborarea unei liste de idei.
Această metodă permite implicarea tuturor elevilor, evitându-se situațiile în care doar elevii dintr-un grup au
posibilitatea de a comunica propunerile lor.
Algoritmul de lucru:- elevii unei clase sunt organizați în mai multe grupuri de 3-5 participanți;- profesorul propune fiecărui grup problema pentru discuție și solicită completarea unei liste cu idei (deexemplu: Care sunt avantajele și limitele emigrației? Fiecare grup completează două liste - efecte „pozitive” șiefecte „negative” ale emigrației.)- după expirarea timpului de discuție, fiecare grup prezintă câte o idee din lista alcătuită (de exemplu un avantaj
și o limită a emigrației);- grupurile prezintă răspunsurile, în cerc, până când sunt epuizate toate răspunsurile;- participanții trebuie să se asigure că nu repetă ideile deja exprimate de alte grupuri;- profesorul sau un elev scrie ideile expuse pe tablă sau pe o coală de hârtie;- ideile adunate pot fi discutate, aranjate în baza importanței lor, sunt propuse soluții etc.
3.
Metoda „ADOPTĂ O POZIȚIE” este eficientă în cadrul discuțiilor sau a dezbaterilor asupra unor
subiecte cu caracter controversat. Metoda permite tuturor elevilor să vorbească, să prezinte opinii diferite laaceastă temă, să-și justifice poziția sau chiar să-și schimbe părerea în baza unor argumente convingătoare. Metoda
se utilizează pornind de la o afirmație controversată, ce poate presupune două puncte de vedere opuse, fără aexista un singur răspuns evident, corect.
Modalitatea de organizare: Afișați foi pe pereții opuși ai sălii. Pe una dintre foi e scris: „Sunt de acord”, pe alta– „Nu sunt de acord”, pe a treia – „Nu sunt decis”. O altă opțiune - pe afișe pot fi prezentate poziții conflictuale pemarginea unei probleme specifice, puse în discuție, de exemplu: „Necesitatea de a păstra arhitectura veche” și„Arhitectura veche ar trebui să fie înlocuită cu alta nouă, mai modernă”.
Algoritmul de lucru:- anunțați participanților subiectul sau problema, pentru adoptarea unei poziții;- cereți participanților să ia o poziție. Participanții se grupează lângă posterul care reflectă cel mai bine opinialor. Fiecare grup discută și formulează argumente cu privire la afirmația susținută;- fiecărui grup i se oferă timp pentru a-și prezenta argumentele în fața tuturor participanților;- după ce au fost ascultate argumentele celor două părți, profesorul solicită elevilor să-și schimbe poziția, dacăau fost convinși pe parcursul prezentărilor de argumentele exprimate. Dacă sunt asemenea elevi, ei sunt rugați să
explice ce i-a determinat să-și schimbe poziția;- realizați o discuție finală. Cereți elevilor să numească cele mai convingătoare argumente ale propriului grup și
ale oponenților.
În timpul exercițiului trebuie să fie respectate următoarele reguli:- elevii vorbesc pe rând, nimeni nu întrerupe altă persoană, până când nu aceasta a încheiat să-și expună
argumentele;- elevii nu atacă ideile altor persoane/grupuri;- se prezintă doar idei noi, nu se repetă ideile expuse deja;- participanții pot trece de la un afiș la altul (schimbarea poziției) în orice moment. Ei trebuie să fie pregătiți să
explice motivele schimbării poziției.
4.
Metoda „DISCUȚIE DIRIJATĂ” este o combinație secvențială a mai multor tehnici cunoscute, utilizate
la diverse etape, pentru a aborda în mod cuprinzător problema și a implica participanții în discuții, în funcție depreferințele lor de manifestare.
Algoritmul de lucru:
Problema și detaliile trebuie să fie bine cunoscute din timp de către toți participanții. Dacă profesorul alege unsubiect specific, care nu este cunoscut în detaliu participanților, acesta trebuie să ofere o informație succintă șiclară cu privire la subiectul discutat, să prezinte un video sau o comunicare. Cadrul didactic poate oferi elevilor osarcină anticipativă pentru a identifica în diferite surse cât mai multe informații la tema discutată.
27

Subiectul pentru discuție, trebuie formulat astfel, încât să aibă un caracter evident controversat, iar elevii trebuiesă fie încurajați să se implice activ în discuție. De exemplu, tema: „În țările slab dezvoltate nu există mijloace desusținere a patrimoniului cultural, de aceea banii statului nu trebuie să fie cheltuiți pentru conservarea valorilor
culturale”.
Analiza subiectului poate fi realizată în câteva etape consecutive:
Pasul 1 („Lucrul în perechi”). Participanții formează perechi și discută timp de 2-3 minute. Lucrând împreună,elevii scriu două argumente în susținerea ideii și 2 argumente împotriva acesteia. (Aceasta ajută ca subiectul să fie
discutat din diverse perspective: pro sau contra).
Pasul 2 („Adoptă o poziție"). Discuția poate continua aplicând această metodă descrisă mai sus, pentru aaprofunda și confrunta diferitele argumente identificate la nivelul întregii clase.
Pasul 3 („Jocul de rol”) participanții sunt împărțiți în 4 grupe (pot fi folosite diverse modalități). Pregătiți 4 foi
de hârtie cu 4 roluri scrise pe ele. De exemplu, pentru tema enunțată anterior pot fi:1) oameni de știință și personalități culturale;2) cetățeni de rând;3) reprezentanți UNESCO;4) reprezentanți ai Guvernului (Ministerului Culturii).
Invitați un reprezentant din fiecare grup pentru a trage la sorți rolul ce îi va reveni grupului. Puteți oferi, deasemenea, unele sfaturi, sugestii, descrieri necesare pentru interpretarea unui sau altui rol. În cadrul aceluiași grup,
rolurile pot fi atât pozitive, cât și negative.
Sarcini pentru grupuri (5-10 minute):- imaginați-vă în rolul ales;- pregătiți o scurtă prezentare a rolului. Care este atitudinea "personajului" dumneavoastră față de subiectul în
discuție (problemă)?
- divizați rolurile în grup și pregătiți prezentarea în fața clasei, din perspectiva fiecărui rol;- ascultați atent prezentările tuturor grupurilor;- solicitați răspunsuri la întrebările:a) Ce rol a fost cel mai bine prezentat? Care grup a fost cel mai convingător? De ce?
b)Cine și-a schimbat atitudinea față de problema pusă în discuție? De ce s-a întâmplat acest lucru?
Pasul 4 („În căutarea unei soluții ...”) În grupuri elevii primesc ca sarcină identificarea de soluții la problema
analizată. Profesorul se asigură că în fiecare grup sunt reprezentate toate opiniile și rolurile de la pașii anteriori.
Organizați discuția astfel, încât nimeni să nu se simtă lezat, dar principalul constă în faptul că participanții trebuie
convinși să ajungă la un compromis. Fiecare grup poate oferi cel puțin o soluție, pe care o prezintă în fața clasei șicare va fi suspusă discuției generale.
La finalul activității se va organiza o discuție dirijată. Adresați întrebările:a) Cu ce scop am organizat o astfel de discuție?
b) Ce ați învățat? Ce abilități ați dobândit în cursul discuțiilor? Cum competențele dezvoltate pot fi utilizate înviața cotidiană?
c) Ce valori și interese s-au confruntat în timpul discuției?
d) Cum v-ați simțit în timpul discuției?Argumentați.
e) Problema discutată poate într-adevăr să fie soluționată? De ce „da”?/De ce „nu”?
5. Metoda ”Interviu cu un specialist”
Există multe situații când elevii trebuie să obțină informații, intervievând oameni care vin din afara clasei.
Aceste interviuri pot avea loc în clasă sau în afara școlii (vizite de studiu).
Partenerii de interviu pot fi experți, ca de exemplu: cadrul didactic, un membru al autorităților publice, unreprezentant al unei instituții, sau un om de știință. Dar, intervievați pot fi și oameni care au o experiență socială
sau profesională specifică, ca de exemplu un muncitor care lucrează în echipă, o mamă care își crește singură
copiii, un emigrant sau un șomer.
28

Cum se realizează un interviu? În mod clar, trebuie evitat un scenariu în care profesorul sau câțiva elevi
intervievează un specialist, iar restul clasei se uită, neînțelegând de ce sunt adresate anumite întrebări. Un interviu
implică competențe care sunt utile în orice tip de proiect, studii de teren sau lucru mai avansat în domeniul științei
sau în mass-media.
Pasul 1. Pregătirea interviului:
1. Elevii identifică o problemă importantă care merită un studiu mai detaliat.
2. Cadrul didactic sugerează ca elevii să ia interviu unui specialist. Este contactat expertul și stabilește data
pentru interviu, fie în clasă sau într-un loc din afara școlii.
3. Cadrul didactic explică elevilor care va fi sarcina lor: în timpul disponibil pentru interviu, elevii pot adresa unnumăr de întrebări cheie.
4. În activitate frontală, elevii vor realiza un asalt de idei. Ei scriu toate întrebările la care se gândesc, pe care ar
vrea să le adreseze, pe cartonașe sau pe bilețele, folosind un cartonaș nou pentru fiecare întrebare.
5. Întrebările care se referă la o temă sunt grupate într-o întrebare cheie. Apoi, elevii decid ce întrebări cheie vor
folosi în cadrul interviului și în ce ordine vor fi adresate.
6. Dacă elevii nu au experiență în ceea ce privește interviurile, cadrul didactic trebuie să le facă o scurtă
instruire despre tehnica de bază a intervievării.
7. E de dorit ca elevii să aibă o listă de patru-șase întrebări pe care le-au aranjat în ordine și le-au stabilit locul.
8. Este importantă clarificarea rolurilor membrilor echipei pe durata interviului. Cine și ce întrebări va adresa?
Cine va nota răspunsurile? Cine va înlocui un membru al echipei care este absent în ziua interviului?
Pasul 2. Realizarea interviului și înregistrarea răspunsurilor
Fiecare elev va avea un rol pe parcursul interviului. Pentru a asigura reținerea tuturor informațiilor oferite depersoana intervievată, pot fi mai mulți elevi responsabili cu notarea ideilor comunicate. Se poate realiza și oînregistrare audio sau video, însă ideile comunicate vor fi ulterior transcrise.
Pasul 3. Valorificarea interviului și reflectareaDupă interviu, ideile principale comunicate vor fi analizate de întreaga clasă.
Elevii trebuie, de asemenea, să revadă procesul și competențele pe care le-au dobândit și problemele cu care sau confruntat. Toate acestea vor ajuta la conștientizarea învățării și îi vor oferi profesorului un feed-backimportant pentru planificarea sarcinilor de lucru viitoare.
6.
Metoda „MINI – CERCETARE” are drept scop implicarea elevilor în învățarea activă și instruirea
reciprocă, dezvoltarea abilității de a influența asupra procesului de luare a deciziilor. Se alege subiectul decercetare, de exemplu: „Starea unui monument cultural-istoric local”.
Algoritmul de lucru:
Pasul 1. Selectarea unui monument- întocmirea unei liste a monumentelor;- selectarea unui monument pentru cercetare mai detaliată;Pasul 2. Evaluarea stării monumentului pe baza observării acestuia, a unei discuții cu un expert, a studierii unor
documente și publicații, precum și a unui sondaj în rândul locuitorilor. Se vor obține date privind:- starea monumentului în trecut și în prezent;- valoarea istorică și artistică a monumentului;- manifestări ale inter-culturalismului în trecut și prezent întruchipate în monument;- factorii care au afectat negativ monumentul și eventual influențele care i-au schimbat destinația.
- analiza locului plasării monumentului istoric-cultural, ce monumente mai sunt în preajmă:Pasul 3. Elaborarea și prezentarea publică a unui plan de perspectivă cu privire la restaurarea/ reconstrucția/păstrarea în bune condiții a monumentului, pe baza posibilităților reale ale comunității locale.
- alcătuirea unui plan de acțiuni pentru restaurarea/reconstrucția/păstrarea monumentului.
- pregătirea unei prezentări despre starea monumentului în fața clasei sau în școală, precum și în alt loc public
din localitate: într-o piață publică, într-un muzeu, în clădirea administrației publice locale, în bibliotecă etc.
- alcătuirea unei adresări către autorități, pentru a prezenta importanța monumentului și viziunea cu referire laconservarea și protejarea monumentului.
- redactarea și publicarea unui articol în ziarul local sau pe o rețea de socializare la acest subiect.
Pasul 4. Reflectarea asupra procesului și asupra a ceea ce s-a învățat.
29

- Reflectarea poate fi realizată mai întâi individual, dar este important să se realizeze și în colaborare cu ceilalți
elevi, pe grupuri și/sau la nivelul întregii clase, pentru a fi stimulată o analiză mai aprofundată a ceea ce s-a
realizat și a ceea ce s-a învățat din acest proces.
7.
Metoda „PRES” (P – Poziție, R - Raționament, E - Exemplu, S - Sumar) este utilizată atunci când este
nevoie de colectat idei, dar susținute de argumente în baza unor raționamente clare și confirmate prin de exemple
veridice. Scopul utilizării acestei metode este de a-i învăța pe elevi să formuleze argumente structurate în baza
opiniei exprimate cu privire la întrebările discutate într-un mod clar și concis.
Metoda „PRES” are următoarele componente și se desfășoară pe etape:1.
Poziția - Cred că ...
(Fiecare participant își exprimă liber opinia);
2. Raționament - ... deoarece ...
(Punctul de vedere este confirmat prin argumente clare în sprijinul poziției exprimate);
3. Exemplu - de exemplu ...
(Furnizarea de dovezi concrete care susțin argumentele și poziția);4. Sumar - Deci, cred că ...
(Rezumă, formulează concluzii).
Exemplu de PRES:
1. P – „Eu cred că păstrarea patrimoniului cultural este foarte important, deoarece contribuie la educația
culturală a generației în creștere”;
2. R - „Datorită faptului că patrimoniul cultural este conservat, tinerii pot examina și pot învăța mai multe
lucruri despre valorile spirituale ale poporului”;
3. E – „În R. Moldova a fost adoptată legea prin care se stimulează ocrotirea și conservarea monumentelor
istoric-culturale și se pedepsesc persoanele care comit abuzuri”;
4. S – „Prin urmare, consider că protecția patrimoniului cultural este o parte integrantă a educației
culturale”.
8.
Metoda CUBUL poate fi utilizată atât în faza de evocare, cât și în cea de reflecție. Ea ajută la studierea
unei teme din perspective diferite și presupune utilizarea unui cub care are diferite instrucțiuni notate pe fiecarefață:
I: DESCRIE! (cum arată);II: COMPARĂ! (cu ce seamănă și prin ce diferă?);III: ASOCIAZĂ! (la ce te face să te gândești?);
IV: ANALIZEAZĂ! (din ce este făcut?);
V: APLICĂ! (cum poate fi folosit?);
VI: ARGUMENTEAZĂ pro sau contra! ( E bun sau rău? De ce?)
Pentru a oferi exemplul său, este bine ca profesorul să scrie și el, demonstrând, astfel, că este membru al
grupului.
Folosirea metodei stimulează atenția și gândirea și oferă elevilor posibilitatea de a-și dezvolta competențele
necesare unei abordări complexe și integratoare.
9.
Metoda ESEUL presupune expunerea, într-o formă atrăgătoare, a unui punct de vedere personal asupra
unei probleme, cu propunerea (nu impunerea) unei soluții.
Eseul are câteva elemente specifice:* prezintă un punct de vedere personal;* ideea prezentată nu trebuie demonstrată, nici argumentată;* atinge mai multe domenii;* eseistul are libertatea de a-și alege stilul propriu.
Putem spune, așadar, că eseul este o operă de personalitate.
Procesul scrierii unui eseu implică parcurgerea următorilor pași:Precizarea și înțelegerea corectă a temei eseului
30Autorul eseului trebuie să-și răspundă la următoarele întrebări:* Este o temă generală sau una specifică?
* Se dorește prezentarea experienței personale și propriile convingeri sau poziția exprimată de alții despre
subiectul pus în discuție?
* Eseul va fi doar o descriere a lucrurilor sau și o analiză a lor?
Întocmirea unei liste bibliograficeAceastă listă poate fi sugerată de cadrul didactic
Cercetarea materialului documentar.
Toate materialele cercetate trebuie să fie fișate, menționându-se autorul, titlul lucrării, editura, localitatea, anul
apariției, pagina din care s-a luat ideea sau fraza-citat.
Redactarea eseului
Lucrarea scrisă va avea următoarea schemă generică:* introducere (cuprinde un scurt comentariu cu privire la semnificația subiectului și aspectele ce trebuie tratate);* tratare (dezvoltarea argumentației cu exemplificarea ideilor);* concluzie (recapitularea ideilor principale și implicații).
Se are în vedere claritatea ideilor și înlănțuirea lor logică. Stilul (modul cum sunt exprimate ideile) trebuie să fie
simplu, direct și concis, fără formulări confuze, să evite abrevierile și argoul și să conțină fraze scurte. Fiecare
idee principală va avea alineatul ei, se vor utiliza titluri, subtitluri și material ilustrativ, iar ideile împrumutate să
fie delimitate clar de cele personale și menționate sursele, pe baza listei bibliografice. Eseul se încheie cu reflecții
personale. Acest lucru presupune ca eseul să nu fie scris în ultimul moment.
Evaluarea critică a versiunii preliminare
Specialiștii în domeniu recomandă lăsarea deoparte timp de câteva zile a lucrării și citirea ei cu voce tare,solicitând ajutorul unei persoane competente. Dacă eseul răspunde la ceea ce se cere în temă și acoperă toate
aspectele principale, atunci se poate trece la faza finală:Finalizarea eseului
Eseul este și o probă de evaluare a rezultatelor pozitive, fără a le sancționa pe cele negative. Prin elaborarea
eseului se asigură o ușoară și obiectivă introspecție umană, un progres în conturarea personalității fiecărui copil.
10. Metoda 6-3-5 valorifică potențialul creativ al grupului. Un număr de persoane se împarte în grupuri decâte 6. Fiecare membru al grupului are în față o foaie de hârtie pe care o împarte în trei coloane. Liderul enunță
problema, iar membrii grupurilor notează trei idei, câte una în fiecare coloană. Apoi, fiecare participant trece foaia
sa vecinului din dreapta și preia, la rândul său, foaia vecinului din stânga. Se lucrează pe cele trei idei ale
vecinului din stânga: se fac completări, îmbunătățiri, precizări ale acestora. Urmează o nouă deplasare a foilor.
Rotirea se face de 5 ori, până când ideile emise de fiecare membru al grupului sunt văzute de toți ceilalți. Lasfârșit, foile sunt citite în fața tuturor și se discută propunerile formulate.
Metoda se numește 6-3-5 pentru că sunt 6 membri ai grupului care emit 3 idei, iar acestea sunt prelucrate fiecarede 5 persoane. Prin aceasta metoda se obține o cantitate mare de idei. Chiar daca unele dintre ele se vor repeta,
altele vor fi banale ori prea generale în raport cu problema pusă în discuție, va exista totuși un număr suficient demare și de variat de soluții pentru a avea de unde alege.
11. Metoda DISCUȚIA-PANEL (panel=jurați, experți) este bazată pe utilizarea unui număr restrâns depersoane (5-7) competente în tema ce urmează a fi discutată (care formează juriul), în timp ce un auditoriu ascultăîn tăcere și intervine prin mesaje scrise.
Discuția-panel se desfășoară astfel: experții se așază la o masă, iar auditoriul se dispune în semicerc în jurul
acestora, astfel încât să poată vedea și auzi tot ce se discută în panel. Animatorul discuției prezintă tema și pemembrii juriului de experți. Mai există o persoană numită „injectorul de mesaje”, care are rolul de a strângebilețelele cu mesajele trimise de auditoriu juriului. Aceste bilețele conțin întrebări, sugestii, opinii (scrise pe hârtie
de diferite culori) și vor fi introduse în discuție atunci când se ivește un moment prielnic.
Discuția propriu-zisă se poartă în grupul restrâns al experților, iar auditoriul intervine doar prin mesajele scrise.
La finalul discuției, profesorul face o sinteză și trage concluziile.
31

IV. SUGESTII PRIVIND ORGANIZAREA ACTIVITĂȚILOR DE ÎNVĂȚARE BAZATĂ PE PROIECTÎnvățarea bazată pe proiect este o abordare a pedagogiei constructiviste relevantă pentru dezvoltarea
competențelor pentru o cultură democratică, deoarece contribuie simultan la achiziționarea abilităților,cunoștințelor și înțelegerii critice și la formarea valorilor și atitudinilor.
O astfel de activitate de învățare bazată pe proiect presupune parcurgerea de către elevii unei clase a unei
succesiuni de etape comune, indiferent de tema specifică avută în vedere:- alegerea unui subiect de studiu sau a unei întrebări deschise și planificarea lucrului- colectarea de informații, organizarea informațiilor colectate și luarea deciziilor- realizarea unui produs- prezentarea produsului- reflecția asupra experienței de învățare
Pentru a valorifica în mod adecvat oportunitățile oferite de învățarea bazată pe proiect este importantă luarea în
considerare a următoarelor aspecte:- Profesorul – organizator al procesului: Activitatea este organizată de cadrul didactic, care are însă rol defacilitare, mediere, observare, recomandare, stimulare, sprijin, organizare și coordonare- Decizia elevilor: Decizia trebuie lăsată elevilor ori de câte ori este posibil, în faza stabilirii tematicii
concrete, în modul de organizare a diferitelor etape, în stabilirea soluțiilor sau a conținutului produsului realizat,
în organizarea prezentărilor, etc. Deciziile vor fi luate în mod democratic, pe bază de dezbateri și analize ale
diferitelor puncte de vedere, nu doar prin supunerea la vot a diferitelor opțiuni.
- O problemă cu soluții multiple: Tema activității trebuie să fie o problemă sau întrebare deschisă ce poate
presupune soluții multiple, nu ceva ce presupune un singur mod de realizare, sau doar o singură soluție corectă.
Acest lucru motivează suplimentar elevii și le dezvoltă competențele. Este preferabilă focalizarea asupra unei
probleme complexe- Un subiect autentic: Subiectul ales trebuie să fie autentic, legat de o nevoie reală a clasei, a școlii, acomunității sau a societății, percepută ca atare de elevi.
- Cercetare și documentare: Procesul va conține elemente de cercetare și documentare în vederea stabiliriisoluțiilor sau a elaborării produsului. Acesta poate include vizite în locuri din afara școlii, consultări cu părinții,membrii comunității și/sau experți.
- Produs comun al întregii clase: Activitatea va presupune realizarea unui produs comun al clasei, la care să
contribuie în diferite moduri toți elevii.
- Focalizarea pe competențe: Focalizarea principală să fie permanent pe dezvoltarea competențelor, nu pe
acumularea de cunoștințe și nu pe realizarea produsului sau pe obținerea unei schimbări în școală sau comunitate.
Altfel spus, chiar dacă este importnat că activitatea va genera un produs sau își propune să genereze o schimbare
concretă, ea este în primul rând o activitate de învățare și trebuie evaluată ca atare, prin prisma aportului ladezvoltarea competențelor și nu în legătură cu calitatea produsului sau cu eficacitatea, eficiența sau durabilitatea
schimbării generate.
- Prezentare, reacții revizuire: Elemente suplimentare de învățare sunt generate de realizarea unei prezentări
a produsului sau a activității practice realizate în așa fel încât să se obțină reacții și sugestii pertinente ce pot fi
utilizate pentru revizuire și îmbunătățire.
- Reflectare: Ciclul de învățare nu va fi complet dacă nu este încheiat printr-o activitate de reflectare asupra aceea ce s-a realizat, a competențelor dobândite și a modului în care aceste competențe pot fi utilizate în viitor în
alte situații sau contexte.
Descrierea activității de învățare bazate pe proiect include următoarele elemente:- unitățile de competență, care se selectează din Curriculum;- produsele recomandate, prevăzute în curriculum și asupra cărora se va focaliza întreaga activitate- etapele procesului și descrierea activităților profesorului și elevilor pe parcursul fiecărei etape- planificarea activităților, cu repartizarea pe ore a diferitelor etape32

- evaluarea include instrumentele de evaluare și autoevaluare aplicate la clasă în mod individual sau în grup.
Evaluarea sumativă va fi bazată pe rezultatele etapei de reflectare și pe analiza produselor.
Criterii de evaluare a proiectului:- Realizarea adecvată a sarcinii (acumularea informației, materialelor);- Corectitudinea explicațiilor, prezentărilor;- Atitudinile manifestate pe parcursul procesului.
Cadrul didactic va face apel și la utilizarea de către elevi a noilor tehnologii, pentru a oferi posibilitatea de a
dezvolta noi deprinderi pentru viață reală, dar și pentru a motiva și implica tinerii în activități.
Curriculumul recomandă utilizarea în fiecare an a aproximativ o treime din timpul total alocat disciplinei
pentru activități de învățare bazate pe proiect: o competiție de dezbateri, la clasa X, elaborarea unei propuneri depolitică publică, la clasa XI, respectiv o activitate de voluntariat în beneficiul comunității, la clasa XII.
A. COMPETIȚIE DE DEZBATERI (cl. X)
Unități de competență:- Sintetizarea ideilor și dovezilor din diverse domenii în alcătuirea și prezentarea discursurilor publice.
- Construirea raționamentelor în mod justificat pentru combaterea sau susținerea o anumită interpretare,manifestând respect față de alte opinii și culturi.
- Aplicarea criteriilor, principiilor și valorilor explicite pentru exprimarea de opinii, în diverse cotexte democratice.
Produse recomandate:- Produsul principal este evenimentul în cadrul căruia are loc competiția de dezbateri.
Procesul mai presupune și realizarea unor produse secundare, între care:- Fișe de cazuri de dezbateri pro/contra și fișe de arbitraj, cu analize în baza criteriilor stabilite;- Fișe de observare;- Articol despre rezultatele competițiilor de dezbateri desfășurate
Resurse*:
1.Dezbatere. Material complimentar pentru elevi și profesori, Chișinău, 2014,
http://liceu.asm.md/files/publicatii/Debate/1.%20Manual_dezbateri.pdf
2.Cazuri de dezbateri pro/contra, Chișinău, 2014.
http://liceu.asm.md/files/publicatii/Debate/2.%20Cazuri%20dezbateri.pdf
3.Manual de dezbatere, oratorie și retorică, București, 2017, https://issuu.com/ardor8/docs/manualul-elevuluioptionalului-dezb
4.Teme de dezbatere. http://dbp.idebate.org/ro/index.php/Teme_de_Dezbateri
5.Participarea la democrație. Planuri de lecție privind educație pentru cetățenie democratică și pentru drepturile omului
pentru învățământul secundar superior. Editori/autori: Rolf Gollob, Peter Krapf, Wiltrud Weidinger. Consiliul Europei, 2010.
https://issuu.com/livingdemocracy/docs/ro_vol4_takingpart
Etape ale procesului
1. Dezbaterile – modalitate de implicare cetățenească;2. Stabilirea procedurilor și a regulilor competiției de dezbateri
3. Pregătirea pentru dezbatere a echipelor și pregătirea competiției de dezbateri
4. Desfășurarea competiției de dezbateri și anunțarea câștigătorilor
5. Reflectarea asupra experienței de învățare.
Activitatea profesorului și a elevilor
Rolul cadrului didactic și al elevilor. Profesorul are o mai mare implicare în prima activitate, dar treptat va
crește și rolul elevilor, care vor lucra în mod individual și în grup, realizând sarcinile propuse. Activitățile 2-3 încep cu
implicarea și contribuțiile elevilor, iar în celelalte elevii practic vor lucra independent, fiind moderați eficient de către
profesor, care îndrumă, acordă asistență, dar fără a da soluții sau a rezolva sarcinile lor.
33

Elevii își vor dezvolta abilitățile de cercetare, organizare, prezentare, analiză, evaluare și autoevaluare. Profesorul
explică elevelor care este structura proiectului Unității de învățare pentru toate cele 7 ore planificate. Se va atrageatenție asupra managementului timpului și al resurselor, unde fiecare își asumă o anumită responsabilitate. Este
important să fie respectate regulile acceptate unanim. Se va acorda atenție implicării tuturor elevilor în activități, cu
roluri și responsabilități clare și echilibrate.
La finalul fiecărei activități profesorul încurajează elevii să își autoanalizeze demersul propriu și nivelul deimplicare, iar la final va fi realizat un proces de reflecție mai aprofundat.
Profesorul va consulta în prealabil sursele propuse în rubrica Resurse pentru selectarea informației necesare, pentrudesfășurarea activității, și va selecta materialele pentru a fi distribuite elevilor pentru învățare. Internetul oferă o gamăvariată de materiale excelente în organizarea și desfășurarea dezbaterilor.
În proiectarea Unității de învățare, cadrul didactic poate utiliza sugestiile metodologice din Participarea lademocrație.
Demersulproiectat

Repere de conținuturi. Activitatea profesorului și a elevilor

Strategii deînvățare și
evaluareActivitatea nr.1 Dezbaterile – modalitate de implicare cetățenească
Ce
suntdezbaterile?
De ce dezbaterea
este importantă
pentruparticiparealademocrație?

Necesitatea
dezbaterilor

Tipuri dedezbatere- Organizarea simulării unei dezbateri (fără reguli), după care se va analiza
modalitatea desfășurată și se vor evidenția importanța definirii de reguli.
- Sunt explicate elevilor informațiile despre Ce sunt dezbaterile și importanța lor
pentru participarea la democrație?
- Dezbaterea (din eng.– debate) este o discuție sau o polemică în contradictoriu,
pornind de la o moțiune, care are drept scop formarea competențelor deprezentare, argumentare, gândire critică și logică pentru însușirea și exersarea
dialogului democratic. Această metodă interactivă este un cadru destinat unei
discuții structurate pe diverse subiecte cu caracter controversat și este practicată înviața de toate zilele.
- Dezbatere academică este o discuție structurată, în care două echipe adverse
dezbat un subiect controversat, încercând să demonstreze validitatea, respectiv
lipsa de justețe a acesteia.
- Profesorul explică: Într-o societate democratică cetățenii se implică și participă în
discuții și dezbateri, exersându-și astfel dreptul de a-și exprima liber și argumentat
opinia. Să argumentezi public o idee este o abilitate care se învață, de aceea este
nevoie de exersare.
- Elevii sunt motivați să adreseze întrebări și să explice gradul de înțelegere.
- Sunt propuse elevilor să analizeze diverse formate de dezbatere: academică (KarlPopper), Parlamentar Britanic, World School, Policy și altele.
- Repartizați în 4 grupuri, elevii vor analiza sursele despre tipurile de dezbateri.
Scopul acestui exercițiu este informarea cu referire la diverse tipuri de dezbaterepentru ca ulterior elevii să aleagă prin consens unul din aceste tipuri pentru
organizarea unei competiții de dezbateri în clasă. Pentru a eficientiza activitatea
sursele se propune să fie studiate din timp, dar în cadrul lecției se discută asupramecanismului și procedurii de organizare.
- Profesorul va menționa că sunt și alte tipuri de dezbatere, inclusiv dezbateri
improvizate (care deseori apar în viața noastră), pentru care ar trebui să avem opregătire anticipată.

Joc didactic
Miniprelegere

Explicația

Discuție
Lucrul în grup

Activitatea nr. 2. Stabilirea procedurilor și a regulilor competiției de dezbateri- Identificarea- Profesorul descrie modul de derulare a unei competiții de dezbateri, sau îl ilustrează Explicația
subiectelor
cu cu ajutorul unui material video. Sunt scoase în evidență următoarele aspecte:
caracter- Clasa va fi divizată în echipe de 3-4 elevi care se vor angaja în competiție
34

controversat. - Selectarea unuisubiect
pentrudezbatere.
-

o
o
o
o
o
o

Va fi definită o listă de teme de dezbatere
Fiecare echipă va participa la un număr egal de runde de dezbatere
Un juriu va urmări fiecare dezbatere și va desemna echipa câștigătoare pe baza unor
criterii clare și transparente
Echipele cu punctaj egal după primele runde se vor angaja într-o nouă rundă dedezbateri pentru departajarea câștigătorilor- Elevii participă la planificarea competiției de dezbaterii, stabilind cum se vordesfășura cele de mai sus. Deciziile se iau prin vot, dar pentru aceasta elevii trebuie să
se informeze cu multă responsabilitate. Pare paradoxal că regulile sunt utile șinecesare pentru a ne proteja libertatea de opinie și acțiune într-un proces echitabil.
Această dilemă între libertate și reguli există în școală, precum și în viața publică.
- Profesorul explică elevilor care teme sunt potrivite pentru dezbatere și care nu.
Temele pot fi cu referire la viața de zi cu zi a elevilor în școală, probleme din
comunitate, aspecte culturale, sociale etc. Criterii se selecție a moțiunii pentru
dezbatere: a) actualitate pentru comunitate; b) interesul elevilor; c) relevanță pentruînțelegerea și experiența elevilor.
- Ce moțiune doriți să punem în dezbatere? Sunt scrise pe tablă sau poster toate
ideile participanților. Moțiunile sunt scrise prin enunțuri scurte și clare (de exemplu:
Mașinile ne fac mai mult rău decât bine).
- Apoi sunt selectate 3-4 cele mai relevante. Sunt analizate principalele idei și arii deconflict care pot apărea în timpul dezbaterii, după care se votează pentru definirea
listei de moțiuni și a modului de alocare a echipelor în raport cu moțiunile în cadrul
competiției.
- Elevii pot să facă apel la propria experiență de implicare în dezbateri sau să
analizeze informația din sursele propuse.
- Moțiunile propuse într-o dezbatere sunt subiecte de interes public de mareactualitate. Echipa afirmatoare trebuie să susțină o poziție (de exemplu„Progresul tehnologic a creat mai multe probleme decât a rezolvat”), iar cealaltă
– echipa negatoare - trebuie să o infirme, să aducă argumente prin care va
demonstra că contrariul. Poziția pe care o susțin participanții într-o dezbatere
uneori poate să nu coincidă cu punctul lor de vedere. Abilitatea de a susține
ambele poziții corespunzătoare unei probleme sau arii de conflict va fi utilă în
viitoarele conversații, concursuri sau competiții, în susținerea unui discurs în
public etc.
- Este important ca la finalul activității elevii să aibă stabilite
Echipele
Temele de dezbatere și pozițiile pe care le va susține fiecare echipă
Criteriile de stabilire a echipei câștigătoare
Cine va asigura moderarea, cine va face parte din juriu și cum se asigură
corectitudinea jurizării
Planificarea rundelor în cadrul competiției și stabilirea timpului alocatDacă se optează pentru un eveniment public (la care să fie invitați și elevi din alteclase, părinți etc.), detaliile organizatorice corespunzătoare.

Învățare princooperare

Explicația

Asaltul de idei
Lucrul în grup

Explicație

oActivitatea nr. 3. Pregătirea pentru dezbatere a echipelor și pregătirea competiției de dezbateri
Documentarea și
formularea
argumentelor- Elevii lucrează în cooperare pentru identificarea de informații și dovezi de care au Lucru pe
nevoie pentru formularea argumentelor. Selectarea principalelor argumente și a echipe
dovezilor asociate în susținerea/negarea moțiunii propusă pentru dezbatere.

35

Distribuirea șipregătirea
rolurilor peparcursul
rundelor dedezbateri- Fiecare elev își pregătește rolul pentru dezbatere. Elevilor ar trebui să le fie clar Lucru pe
despre rolurile pe care le au în fiecare echipă.
echipe- Elevii care vor avea rolul de arbitri, se vor pregăti și pentru acest rol. Ei vor asculta
atent, fără dreptul de intervenție pe parcursul jocului de dezbatere și vor completa peparcursul rundei Fișa de analiză a dezbaterii. La sfârșitul activității ei vor face oanaliză sumară a jocului de dezbatere și vor prezenta rezultatul dezbaterii și echipacâștigătoare. Important este analiza argumentelor și contraargumentelor, dovezilor,
modalitatea de prezentare și respectarea normelor etice. Elevii arbitri nu vor pregăti
subiectul dezbaterii, ci vor fi pregăti Fișa de analiză a dezbaterii, conform cerințelor
formatului de dezbatere.
- 3 elevi vor scrie o știre/articol despre dezbatere, un elev va avea grijă defotografii/video și vor raporta la ultima activitate din unitatea de învățare. Profesorul
discută cu elevii și determină împreună pentru ce tip de ziar/revistă va fi pregătit
articolul.
- Dezbaterile se organizează după reguli stricte, astfel ca fiecare vorbitor să
primească același timp de expunere. Fiecare persoană are dreptul la exprimare în
anumite limite. De aceea un elev va avea grijă de managementul timpului, prezentândpe fișe timpul rămas până la sfârșitul prezentării. Astfel se argumentează faptul călibertatea acționează în cadrul unor reguli și norme stricte. Fără acest principiu
democrația nu funcționează, iar dreptul omului nu ar avea impact în societate. Dar
profesorul menționează că responsabilitatea cetățenilor într-o democrație este mai
importantă decât regulile.
- Ceilalți elevi în timpul rundei de dezbatere vor asculta activ și vor fi pregătiți să
ofere la final comentarii constructive.
Activitatea nr.4. Desfășurarea competiției de dezbateri

Momenteorganizatorice- Sala pentru dezbatere este organizată din timp. Dezbaterea publică poate fi organizată în școală,biblioteca din localitate, casa de cultură, în incinta primăriei sau instituțiilor de stat, organizațiilor
neguvernamentale cu care profesorul a încheiat o înțelegere prealabilă. Elevii decid singuri cum vor
aranja mesele și scaunele. Profesorul deschide și închide activitatea, pe parcurs exercitând doar rolul deobservator, făcând notițele necesare și intervenind doar la nevoie pentru asigurarea respectării
procedurilor stabilite.
- Moderatorii sunt responsabili de gestionarea rundei de dezbatere pe parcursul întregului timp alocat.

Cuvântul
moderatoruluiPrezentarea
cazurilor- Elevii pe rând prezintă cazul de dezbateri din perspectiva responsabilităților pe care le au.
- Sunt prezentate diferite tipuri de evidență în argumentarea opiniei proprii;- Sunt prezentate concluziile și sunt identificate ariile de conflict.
- În baza notelor acordate pe Fișele de arbitrare, arbitri vor prezenta rezultatele dezbaterilor, analizândcalitatea argumentelor și a dovezilor prezentate, contra-argumentarea și întărirea cazului afirmator sau
negator, concluziile formulate și ariile de conflict identificate.
- Dacă două sau mai multe echipe se situează pe primul loc la egalitate cu același punctaj se poate
decide organizarea unei runde suplimentare pentru desemnarea echipei câștigătoare.

Analiza joculuide dezbateri decătre arbitri
O eventuală
rundăsuplimentară
Concluziile- Moderatorii vor mulțumi participanților și publicului pentru dezbaterea organizată. Profesorul va
moderatorului șiefectua o analiză succintă a rundei de dezbatere în baza notițelor pe Fișa de observare.
a profesorului
Aprecierea- Profesorul va pregăti din timp diplome de mențiune cu implicarea partenerilor pentru echipa
performanțelor
învingătoare și cei mai buni vorbitori, care au intrat în top.
Activitatea 5. Evaluarea și debrifarea activităților de dezbatere în cadrul proiectului educațional
Respectarea Codului de etică în timpul dezbaterilor
Analiza- Activitatea este condusă de profesor, care oferă o ocazie pentru feed-back și pentru reflecție asupra36

experiențelor de organizării dezbaterii și implicării elevilor. Analiza dezbaterii și evaluarea prezentărilor
implicareîn participanților și a echipelor în dezbateri în baza criteriilor anunțate din timp. Se va monitoriza
dezbaterinivelul de realizare a sarcinilor echipelor și a rolului fiecărui vorbitor în baza cerințelor prezentate
anterior. Vor fi analizate nu doar punctele forte ale prezentărilor, dar și greșelile/erorile comise.
Acestea din urmă vor fi privite însă ca oportunități din care elevii pot învăța pentru a-și îmbunătăți
performanțele pe viitor.
Prezentarea- Elevii analizează și compară produsele realizate pe parcursul activităților: Cazuri de dezbatere
produselor(afirmator și negator); Fișe de arbitraj; Fișe de observare; Poze/video; Articole pentru media.
realizate- Elevii sunt ghidați să aprecieze și să compare produsele, explicând și criteriile care le-au folosit
pentru luarea deciziei și exprimarea opiniei.
Respectarea- Așa cum în organizarea și desfășurarea unor activități este important de a respecta unele norme și
normelor etice în reguli, este analizată de către elevi a culturii etice demonstrate în timpul implicării și participării în
cadruldezbateri a tuturor participanților.
activităților
de - Participând în dezbateri, învățăm să devenim liberi și să structurăm clar gândurile, aceasta, însă,dezbaterenu înseamnă că fiecare se comportă după bunul plac. Implicându-ne în dezbateri este nevoie săluăm în considerație anumite reguli și principii morale. Codul etic în dezbateri are la bază un șirde principii acceptate și unanim recunoscute de diverse categorii de populație încă din cele mai
vechi timpuri, cum ar fi: manifestarea toleranței, respectul reciproc, deschiderea spre ceilalți
membri, acceptarea diferențelor etc.
Autoevaluarea- Reflecție asupra propriei experiențe și implicări. Elevii reflectează asupra activităților în care au fost
implicați din două perspective: cea a conținutului (moțiunea pusă în dezbatere, argumentare, dovezi,
concluzii etc.) și cea a cadrului de reguli (respectarea rolurilor, a timpului, a codului de etică etc.).
Profesorul explică că se admit critici, dar ele trebuie să fie constructive și să nu atacă persoană.
Evaluarea- Reflecții asupra experienței colegilor și gradului lor de implicare.
reciprocă
Evaluarea- Profesorul va utiliza diverse exerciții de analiză și autoanaliză performanțelor elevilor, precum și arealizată
de lacunelor și greșelilor logice în prezentarea argumentelor și susținerea unei poziții.
profesorși - Activitatea de bilanț a analizei implicațiilor elevilor (debriefing) oferă posibilitatea de a da și a primi
acordarea
un feed-back constructiv general în ceea ce privește întreaga activitate de învățare.
calificativelor- Profesorul va acorda calificative pentru implicarea elevilor și va preciza posibilitățile de îmbunătățire
a performanțelor școlare.
Concluzii finale- Profesorul va încuraja elevii să formuleze sugestii pentru valorificarea pe viitor acompetențelor dezvoltate în cadrul procesului. Acestea pot avea și un caracter interdisciplinar; vor
Extinderepe fi îmbinate cerințele curriculare de la Istorie (subiecte cu caracter controversat), Dezvoltare
termen lungpersonală (lucru în cooperare și motivație), Limba română sau Limba străină (abilități decomunicare eficientă, formulare a enunțurilor și a concluziilor etc.).
- La dorința elevilor poate fi creat un club de dezbateri în școală/localitate pentru dezvoltarea
competențelor de argumentare, prezentare, selectare a dovezilor, evaluare și altele. Elevii implicați în
activitatea clubului vor putea participa la diverse competiții de dezbateri, organizate în R. Moldova, darși peste hotare, așa cum dezbaterile sunt o metodă utilizată eficient în multe state din lume.
Anexa nr. 1. ALGORITMUL ORGANIZĂRII UNEI DEZBATERI PUBLICE (pentru 45 min.)1. 5 min. – Momente organizatorice ale dezbaterii publice. În cadrul fiecărei echipe sunt numiți primii
vorbitori (Afirmator 1 și Negator 1) care prezintă 2-3 argumente și 1-2 exemple, prin care se confirmă
raționamentele echipei. Sunt identificate și explicate noțiunile-cheie din moțiune, sunt formulate scopul echipei șiargumentele de bază. De asemenea, sunt selectate exemple sau informații-suport pentru fiecare argument.
Vorbitorii 3 din fiecare echipă identifică ariile de conflict între echipele care dezbat moțiunea și formulează
concluzii.
Ceilalți participanți, neimplicați direct în dezbaterea publică, vor analiza prezentările colegilor în baza unor
criterii de analiză a unui joc de dezbatere publică. Anexa nr. 5.
2. 6 min. – prezentarea cazului de dezbatere (câte 3 min.) - Afirmator 1 și Negator 1;
37

3. 4 min. - o rundă de întrebări-fulger, adresate reciproc între Afirmator 1 și Negator 1 (câte 2 min.). De
asemenea pot fi adresate 2-3 întrebări din partea publicului;
4. 6 min. - contraargumentarea poziției oponenților (prezintă Afirmator 2 și apoi Negator 2) (câte 3 min). În
prezentările vorbitorilor se pune accent pe contraargumentare, restabilirea cazului propriu și prezentarea unor
exemple noi;
5. 4 min. - reflecții din partea publicului. Moderatorul organizează o scurtă conversație cu publicul - oprezentare a ideilor și a argumentelor Pro sau Contra;
6. 6 min. - vorbitorii Afirmator 3 și Negator 3 (câte 3 min.) prezintă ariile de conflict și reflecțiile/concluzii
finale;7. 5 min. - aprecierile publicului - a cărui poziție a fost mai convingătoare, ce gânduri au provocat
participanții la dezbatere;
8. 5 min. - analiza jocului de dezbatere publică de către observatori/arbitri;
9. 4 min. - concluziile moderatorului.
Anexa 2. FIȘA OBSERVATORULUI/ARBITRULUI
Nr.
1.

2.
3.
4.

5.
6.
7.

Indicatori

Nivel de realizare (bifă)F. bine Bine Satisfăcător

Observațiile
observatorului /arbitrului

Denumirea și organizarea echipei:a) Afirmatoareb) Negatoare
Argumentele de bază și dovezile
Contraargumentele și dovezile
Identificarea și analiza ariilor deconflict apărute pe parcursul
dezbaterii
Formularea unei concluzii desprereușita activității
Respectarea principiilor etice
Observații și constatări generale
Decizia: Echipa câștigătoare .........................................................

Concluziile observatorului/arbitrului: .................................................................................................................
Numele observatorului/arbitrului: ................................
Data ........................
Notă: Așa cum cadrele didactice au în fiecare clasă la dispoziție câteva ore, pot fi planificate activități, în
comun cu elevii, care au ca scop dezvoltarea competențelor și crearea posibilității de integrare în acțiunile
comunitare, de exemplu prin voluntariat.

V.

SUGESTII PENTRU ORGANIZAREA DE ACTIVITĂȚI CU CARACTER DE INTEGRARE
Activitatea nr. 1. „Voluntariatul - modalitate de activizare a cetățenilor”

Întrebarea-cheie: Cum implicarea în acțiuni de voluntariat poate contribui la dezvoltarea personală și
consolidarea imaginii de sine?
- 90 min.:Tipul
45 min. – activitate de pregătire teoretică;activității și
timpul necesar 45 min. – activitate de acțiune de voluntariat practică în comunitate.
- să dezvolte competențele sociale prin implicarea în acțiuni de voluntariat în comunitate.
Scopulactivității
38

Obiective
operaționale

La sfârșitul activității participanții vor demonstra:- descrierea caracteristicilor acțiunilor de voluntariat;- analiza avantajelor implicării în acțiuni de voluntariat pentru dezvoltare personală și
pentru progresul societății;- formarea convingerilor de activitate voluntară în folosul comunității.

Pregătirea
moderatorului
pentruactivitate- aranjarea sălii pentru a organiza participanții să lucreze în grupuri;- pregătirea materialelor necesare pentru analiza subiectului despre voluntariat și a unor studiide caz din viața cotidiană.

Informații
suplimentare
pentrumoderatori- http://www.worldvolunteerweb.org/fileadmin/docs/old/html/2001/01_01_18INT_vol_declaration- Hotărârea Guvernului R. Moldova ”Cu privire la implementarea Legii voluntariatului”, nr.
121, 18 iunie 2010.
- http://shareandconnect.theewc.org/Group/48/Summer_Academy:_Democracy_at_School_2
014#tb_3- http://www.mts.gov.md/documents-terms/voluntariat- http://www.liceu.asm.md- https://www.facebook.com/voluntariilasm
DESFĂȘURAREA ACTIVITĂȚII:Etapeleactivității
Evocarea

Timp
5
min.

Activitatea moderatorului și a participanților

Metode,Materiale
Jocul didactic

A. Propuneți participanților să deseneze pe o foaie conturul mâinii sale
drepte și pe fiecare deget să scrie câte o faptă bună pe care au făcut-o înultimele luni. Apoi vor desena mâna stângă și pe fiecare deget vor scriecâte o faptă bună care o planifică în viitor. Participanții prezintă
colegilor din jurul său creația realizată.
B. „Povestea unui cuvânt”. Participanții sunt aranjați într-un cerc.
Moderatorulsau
unparticipant
pronunță
cuvântul–„VOLUNTARIATUL”, iar ceilalți participanți pe rând vor adăuga câte
un cuvânt, care în cele din urmă vor crea propoziții/fraze cu sens.
De exemplu „Voluntariatul … este … o … modalitate … extraordinară
… de … afirmare … a … oricărei … persoane … în …. comunitate.”
Prezentați câteva imagini cu exemple de manifestări ale voluntarilor.
Participanții formulează judecăți de valoare, făcând apel la experiența
personală sau a persoanelor cunoscute despre implicările în acțiuni de Analiza
voluntariat.
comparativă
Se organizează o discuție despre caracteristicile voluntariatului, pornindde la întrebările:
Discuții dirijate
 Ce este voluntariatul?
 Ce voluntari cunoști care s-au afirmat în comunitate?
 Te-ai implicat în acțiuni de voluntariat? Cum?
 De ce ar trebui mai mulți cetățeni să se implice în acțiuni devoluntariat?
 Cum implicarea în acțiuni de voluntariat poate să contribuie ladezvoltarea competențelor elevilor?
 Ce beneficii obține persoana și societatea prin implicarea în activitățile
de voluntariat?
 Ce posibilități de implicare în acțiunile de voluntariat sunt încomunitatea ta? În care din ele ai putea să te implici? Cum?
39

Anunțarea
obiectivelor
operaționale1
min.

Realizarea
obiectivelor
operaționale

25
min.

Reflecție

5
min.

Evaluarea
finală și
autoevaluarea

1min.

Debrifarea
activității

2
min.

Sarcinipentruextindere1min.

Sunt anunțate obiectivele operaționale planificate și sunt discutateîmpreună cu subiecții, pentru a determina nivelul lor de înțelegere.
Subiecții presupun și alte sugestii ce cred că vor studia și emit idei devaloare despre faptul cum se vor implica în cadrul activității.
Se propune participanților să analizeze textele din anexe, folosind
metoda mozaic. Metoda presupune 3 etape:
I.
Persoanele se numără de la 1 la 4. Cei cu nr.1 vor analiza
individual (timp de 5 min.) textul din Anexa nr.1: - Voluntariatul – omodalitate non-formală de activizare a potențialului tinerilor.
Persoanele cu nr.2 vor analiza textul din Anexa nr.2: - Domeniile demanifestare a voluntarilor. Persoanele cu nr.3. Textul din Anexa nr. 3- Principiile și valorile pe care se fundamentează voluntariatul.
Persoanele cu nr.4. vor analiza textul din Anexa nr.4 - Drepturile și
obligațiile voluntarului.
II.
Participanții formează grupuri în baza subiectului comunanalizat. Adică toate persoanele cu nr.1 vor forma un grup, cei cu nr.2al doilea grup; persoanele cu nr.3 – grupul nr. 3 și cei cu nr. 4, vorforma grupul nr.4. Se va discuta despre conținutul textului, vor fi
analizate părțile neclare și principalul scop este identificarea unei
metode de predare/transmitere a mesajului textului către colegii din
grupurile inițiale.
III. La etapa a III, participanții vor reveni în grupurile inițiale și pe
rând vor prezenta conținuturile însușite celorlalți colegi.
Numiți în fiecare grup 1-2 observatori, care vor urmări, în baza unei fișea observatorului, implicațiile colegilor și apoi vor relata concluziile debază și elementele însușite din textele analizate. Fișa observatorului
poate include următoarele criterii:- Claritatea expunerii conținutului textului;- Metoda selectată;- Deschiderea pentru a răspunde la întrebările colegilor;- Formularea concluziilor.
Participanților li se solicită să formuleze câteva concluzii, pornind de lasloganul: „DA - pentru voluntariat”, cu referiri la anumite implicații
concrete în comunitate, într-un anumit domeniu. Sunt ascultate câteva
opinii, iar participanții pot forma grupuri de interese pentru manifestări
de voluntariat în comunitate. O altă modalitate de organizare a reflecției
ar putea fi întocmirea unui anunț pe avizierul școlii/instituției despre
posibilele acțiuni de voluntariat, în care ar putea să se implice tinerii.
Sunt ascultate opiniile observatorilor din cadrul grupurilor. Apoi esteorganizată o discuție despre implicațiile participanților, reprezentând
schematic „Arborele faptelor bune” care va fi sădit imaginar în preajma
casei sau în grădină. Care vor fi roadele acestui pom peste 10 sau 15
ani?
Propuneți unui voluntar să organizeze o discuție cu colegii, unde vor fi
ascultate câte 3-4 răspunsuri la întrebările:- Cum va părut subiectul discutat? Ce elemente de noutate ați însușit?
Cum v-ați simțit în calitate de experți, folosind metoda mozaic? Ce
dificultăți ați întâmpinat? Cum ele pot fi depășite? Ce idei puteți sugera
moderatorului pentru o mai bună organizare a activității?
Propuneți participanților câteva sarcini de activitate pentru activitățile
ulterioare:
1. Întocmește o listă de deprinderi și competențe care crezi că ai putea
să-ți le dezvolți prin implicarea în acțiuni de voluntariat? Care din
40

Presupunerea
printermenietc.
MozaicAnexe nr. 1-4

Scriere liberă

Anunț
pe
avizierul școlii
FișaobservatoruluiÎntrebări
reflexive

Cercetarea
Anexa nr. 5.

aceste calități crezi că îți vor fi de folos pentru deciziile tale?
2. Identifică din sursele media (inclusiv din Internet) sau din
comunicarea cu persoanele cunoscute, informații despre organizațiile
neguvernamentale care activează în domeniul de voluntariat.
Realizează o listă a organizațiilor care te-ar interesa pentru a presta
oferi servicii de voluntariat.
3. Planifică o dezbatere în cadrul grupului de interese o problemă deinteres local și alegeți o modalitate de implicare în rezolvarea acesteia
prin acțiuni de voluntariat. Ce schimbări la nivel de atitudini și
comportamente ale membrilor comunității doriți să realizați? Cum?
Argumentează-ți opinia prin exemple concrete din viața cotidiană.
Activitatea nr. 2. Planificarea și realizarea unei acțiuni de voluntariat în comunitate
Notă: Participanții sunt îndrumați să-și planifice o activitate voluntară în comunitate, realizată în una dininstituțiile sau organizațiile cu care din timp au ajuns la o înțelegere amiabilă sau chiar au încheiat unacord/contract de activitate voluntară. Moderatorul poate planifica o activitate de schimb de bune practici, în baza
relatărilor participanților, a rapoartelor întocmite sau a pozelor/dovezilor prezentate despre acțiunile de voluntariat
realizate. Cele mai bune practici pot fi diseminate în mediul tinerilor sau pe rețelele de socializare, cu acordul
prealabil a voluntarilor implicați.
Model de raport despre acțiunile de voluntariat desfășurate:
Nr.

Denumirea
activității devoluntariat

Locul desfășurării
acțiunii devoluntariat

Tipul
activității

Nr. deore

1.

Acțiune debinefacere„Bucurii pentru
cei mici”

Parcul „Alunelul”
din localitate

Elaborarea și
distribuirea
pliantelor
informaționale

3 ore

2.
3.

...

...

...

...

Total ore: ....

Persoanele
care confirmă
activitatea devoluntariat
Munteanu
Maria,
coordonatorprograme,tel. contact
07942...
...

Calificativ ................................ (f. bine, bine, satisfăcător)Semnătura coordonatorului de voluntariat ...............................

41

DoveziPoze, certificat
de participare,
pliant...

Anexe:Anexa nr. 1. VOLUNTARIATUL – O MODALITATE NON-FORMALĂ DE ACTIVIZAREA POTENȚIALULUI TINERILORÎn ultimii ani, în sistemul educațional din R. Moldova, dar și în mentalitatea majorității tinerilor s-au produs
schimbări radicale, menite să orienteze elevii spre afirmarea de sine și să-i pregătească pentru viitoarea carieră.
Una din aceste schimbări se referă la organizarea acțiunilor de voluntariat și muncă în folosul comunității.
Voluntariatul este o componentă fundamentală a societății civile, este activitatea desfășurată din propria inițiativă
în beneficiul oamenilor sau al comunității, fără ca persoana care desfășoară activitatea să fie remunerată pentru
aceasta. Voluntariatul mobilizează cele mai nobile aspirații ale omenirii – Ajutorul reciproc, Pacea, Libertatea,
Oportunitatea, Siguranța și Justiția pentru toate binele tuturor persoanelor.
Tot mai mulți cetățeni simt că voluntariatul reprezintă o modalitate prin care pot fi fortificate și susținutevalorile personale și de grup, prin serviciile acordate persoanelor cu nevoi speciale sau pentru soluționarea unor
probleme ale comunității. Persoanele pot să își exercite drepturile și responsabilitățile de membri ai comunitarilor,
în timp ce învață și își dezvoltă competențele pe parcursul întregii vieți, realizându-și astfel întregul potențial.
Voluntariatul solicită:a) implicarea întregii comunități în identificarea și soluționarea problemelor comune;b) este o posibilitate de acțiune a în ajutorul persoanelor care nu pot să se reprezinte singuri;c) oferă altor persoane posibilitatea de a participa în calitate de voluntari;d) este complementar, dar nu se substituie serviciilor care trebuie să fie oferite de alte sectoare sau deangajații plătiți;e) oferă persoanelor posibilitatea de a acumula noi cunoștințe, abilitați și de a a-și dezvolta la maximum
potențialul, încrederea în sine și creativitatea;f) promovează solidaritatea la nivel de instituție, familie și comunitate etc.
Anexa nr. 2. DOMENIILE DE MANIFESTARE A VOLUNTARILORÎn calitate de voluntar, fiecare persoană poate să se implice într-o varietate de acțiuni și proiecte în domeniile:a) științific: implicarea în activități de cercetare, de exemplu colectarea de date pentru un studiu, acțiuni decercetare în muzee, biblioteci, laboratoare etc.;b) social: activități de îngrijire a bolnavilor și de acordare a unor asistențe de prim ajutor sub supravegherea
specialiștilor; activități de mentorat, consiliere și informare pentru elevii cu necesități speciale pe subiecte deinteres particular și comun; organizarea de seminare și activități de instruire în comunitate pe subiecte actuale și
dificile (drepturile copilului, prevenire SIDA, evitarea stresului etc.);c) civic: promovarea principiilor democratice în comunitate prin activități de instruire, informare și
sensibilizare (Flashmob-uri, publicații, seminare etc.); colectarea de semnături, expedierea de scrisori către
organele de decizie în sprijinul unor inițiative în comunitate și implementarea acestor inițiative; semnalareaoricăror abuzuri și organizarea de activități pentru soluționarea acestor probleme în comunitate etc.;d) sănătate: campanii de promovare a sănătății (educație pentru sănătate, alimentație sănătoasă, prevenirea
fumatului sau a utilizării drogurilor etc.); servicii pentru pacienții din spitale și acordarea ajutorului la domiciliu;
organizarea de emisiuni radio, concursuri tematice etc.;e) ecologie: acțiuni de salubrizare în parcuri sau zone de joacă pentru copii și menținerea lor în ordine
permanentă; campanii de promovare a reciclării diverselor materiale; ghid în grădina botanică etc.;f) cultură: elaborarea unui ghid în muzee; activitatea în cadrul editurilor și realizarea de publicații specifice;campanii de promovare a instituției și serviciilor în cadrul comunitarii prin activități culturale de masă; activități
în colaborare cu alți parteneri pe subiecte de interes pentru tineri;g) administrație: tehnoredactarea de materiale, realizarea de publicații; traducerea materialelor de pe site sau
publicații; realizarea și menținerea revistei școlare; administrarea site-ului instituției sau a unor domenii perețelele de socializare etc.;
42h) sport și cultură fizică: promovarea prin activități sportive concrete în comunitate a unui stil de viață
sănătos; organizarea de exerciții de relaxare sau agrement pentru vârstnici sau copii; amenajarea de spații
adecvate pentru activitatea sportivă; activități de instruire pentru doritorii să învețe practicarea sportului etc.;i) cooperare internațională: promovarea păcii și a drepturilor omului prin activități comune organizate
virtual sau real cu tineri din diferite țări; organizarea de evenimente pentru promovarea interculturalității șitoleranței; acțiuni de combatere a traficului de ființe umane; dezbateri despre efectele globalizării; expoziții foto,proiecții de filme pentru cunoașterea diferitelor culturi, consolidarea dialogului intercultural și conștientizarea
problemelor globale ale omenirii etc.
Anexa nr. 3. PRINCIPIILE ȘI VALORILE PE CARE SE FUNDAMENTEAZĂ VOLUNTARIATULCetățenii implicați în acțiunile de voluntariat și muncă în folosul comunității sunt persoane care vor
demonstra un nivel înalt de cultură și organizare, comportament civilizat și promovarea valorilor: Coeziune,
Colaborare, Angajament, Transparență, Implicare activă, Responsabilitate, Promovare, Respect și altele.
Cele mai importante principii ale voluntariatului sunt:a) participarea ca voluntar, pe baza consimțământului liber exprimat;b) implicarea activă a voluntarului în viața comunității;c) desfășurarea voluntariatului, excluzând orice remunerare financiară sau materială din partea
beneficiarului voluntariatului sau a instituției gazdă, cu excepția acoperirii cheltuielilor legate de realizarea
activității;d) recrutarea voluntarilor pe baza egalității șanselor, fără nici un fel de discriminare;e) cunoașterea de către voluntar a drepturilor și obligațiilor sale;f) cunoașterea activității relevante care implică contribuția voluntară;g) participarea la voluntariatul atât local, național, cât și internațional.
Anexa nr. 4. DREPTURILE ȘI OBLIGAȚIILE VOLUNTARULUIÎn documentele normative și în contractele de voluntariat cu instituția gazdă sunt specificate drepturile și
obligațiile voluntarului.
1. Voluntarului i se garantează un minimum de drepturi:a) participarea la elaborarea și derularea programelor pentru care a încheiat contractul;b) desfășurarea activității într-un anumit domeniu în funcție de posibilitățile proprii și conform regulilor
existente în instituția gazdă;c) asigurarea medicală facultativă acordată de către instituția gazdă, în condițiile legii, împotriva riscurilorde accident, de boală sau a altor riscuri ce decurg din natura activității;d) rambursarea de către instituția gazdă, în condițiile convenite prin contract și potrivit legii, a cheltuielilor
de transport, cazare, alimentare, în caz de necesitate – de deplasare, asigurare și a altor cheltuieli indispensabile
pentru desfășurarea activității de voluntariat;e) posibilitatea de a solicita de la instituția gazdă un certificat nominal și scrisori de recomandare în baza
metodologiei aprobate de Guvern, prin care să se recunoască prestarea activității de voluntar și să se confirme
experiența și abilitățile obținute conform prevederilor contractuale;f) dreptul la timp de odihnă, astfel încât durata timpului de lucru, stabilită în condițiile legii, să nu afectezesănătatea și resursele psihofizice ale voluntarului;g) informarea corectă și precisă cu privire la instituția gazdă, politica organizațională și programele acesteia;h) participarea la cursuri de instruire organizate, inițiate sau propuse de instituția gazdă pentru o mai bunădesfășurare a voluntariatului.
2. Voluntarul are următoarele obligații:a) să îndeplinească sarcinile primite din partea instituției gazdă;b) în exercitarea contractului de voluntariat, să se subordoneze conducerii instituției gazdă cu care a încheiat
contractul;c) să ocrotească bunurile utilizate în cadrul activității de voluntariat;d) să păstreze confidențialitatea informațiilor la care are acces în cadrul activității de voluntariat;e) să nu admită transmiterea obligațiilor sale contractuale altor persoane fără acordul instituției gazdă;43

f) să respecte alte obligații care decurg din contractul de voluntariat.
Anexa nr. 5. MODEL DE ANUNȚ PE AVIZIERUL ȘCOLII
Dorești să devii voluntar? Ai nevoie de mai multe informații despre organizațiile unde te poți implica în
calitate de voluntari? Trimite un e-mail organizațiilor care sunt eligibile pentru obiectivele tale. Solicită informații
suplimentare dacă este cazul.
Mesajul expediat ONG- urilor și instituțiilor ar trebuie să fie clar și la obiect, nu vă pierdeți în detalii. Spreexemplu, ai putea scrie: cine ești, cum ai aflat despre ONG, care este scopul mesajului (obținerea de informații
suplimentare în vederea posibilei angajări în activități de voluntariat).
Nu uita să întrebi dacă au nevoie de voluntari și ce condiții ar trebui să îndeplinească un voluntar pentru a fi
acceptat. Analizează informațiile primite în mod comparativ. Trimite organizației selectate oferta ta devoluntariat. Poți utiliza o grilă de evaluare, marcând avantajele și dezavantajele și decide care este organizația
potrivită pentru tine. Ai putea folosi o grilă de genul celei de mai jos:Ce motivație am?
De ce vreau să fiu
voluntar?

VI.

Ce pot să fac?
Care sunt punctele mele tari? Ceperformanțe am?

Cui i-ar fi de folos?
Ce grupuri de sprigin ar putea
beneficia de serviciile mele?

INSTRUMENTE PENTRU EVALUARE ȘI AUTOEVALUARE

Strategiile de evaluare vor ține cont atât de faptul că între competențele specifice disciplinei sunt valori,
atitudini, deprinderi, precum și cunoștințe și înțelegere critică, cât și de faptul că activitățile de învățare prevăzute
pentru dezvoltarea echilibrată a acestora includ activități interactive, acțiuni concrete de interes comunitar, acțiuni
de voluntariat, de dezvoltare școlară și profesională, elaborare de proiecte individuale și de grup, cu relevanță
socială, multe concretizate prin realizarea de produse educaționale. Strategiile de evaluare vizează în ultimă
instanță susținerea și validarea capacității de asumare de către elev a rolului de cetățean activ și responsabil,
informat și pregătit pentru a participa la stabilirea propriului traseu de formare și realizare a opțiunilor școlare și
profesionale.
Integrarea reușită a evaluării în contextul procesului educațional rezidă în elaborarea strategiei de evaluare caparte componentă a strategiei didactice.
Evaluarea elevilor de către cadrul didactic va avea la bază în principal:- Datele obținute prin observarea comportamentelor elevilor pe baza descriptorilor și a fișei prevăzute în
metodologia de evaluare;- Datele oferite de procesul de reflectare asupra experienței de învățare, inclusiv cele oferite de autoevaluarea sau
evaluarea reciprocă realizată de elevi;- Evaluarea produselor realizate de elevi în cadrul diferitelor activități, inclusiv a activităților de învățare bazate pe
proiect.
Observarea sistematică a comportamentului elevului este o metodă complexă de evaluare, care se bazează peurmătoarele instrumente: fișa de evaluare, scara de clasificare și lista de control sau de verificare.
Observarea constă în urmărirea modului în care elevii participă la îndeplinirea diverselor sarcini și
responsabilități cu care sunt învestiți: efectuarea unor sarcini, munca independentă, activitatea la lecție etc.
Fișa de observare trebuie să cuprindă orientativ următoarele elemente: date generale despre elev (nume,prenume, vârstă, climatul educativ din mediul de proveniență), particularități ale proceselor intelectuale (gândire,memorie, limbaj, imaginație, atenție, spirit de observație etc.), aptitudini și interese, trăsături de afectivitate,trăsături de temperament, atitudini față de sine, de disciplina / obligațiile școlare, față de colegi; evoluția
aptitudinilor, atitudinilor, intereselor, nivelului de integrare. Elaborarea fișei este recomandată numai în cazul
unor elevi cu probleme, iar în cadrul său se vor consemna doar aspectele semnificative.
44

Lista de control sau verificare indică profesorului faptul că un anumit comportament este prezent sau absent.
Se prezintă sub forma unor afirmații cărora li se atașează un răspuns pozitiv sau negativ.
MODEL DE FIȘĂ DE AUTOEVALUARE A ACTIVITĂȚII ELEVULUIÎn proiectarea și desfășurarea cu succes a activităților, un aspect important este cum poate fi monitorizat și
asigurat progresul elevilor în învățare, cum se poate determina progresul pe care l-au atins și cum se pot evalua
rezultatele învățării elevilor.
De asemenea, înainte ca activitățile să aibă loc, trebuie planificat modul de organizare, îmbunătățire și
autoapreciere a activității de învățare, cu implicarea elevilor. În acest proces, este necesară stabilirea criteriilor deautoevaluare.
Pentru a facilita procesul de autoevaluare, următoarele întrebări ar putea fi de ajutor elevilor, care vor completa
rubrica Autoevaluare cu calificativele: în măsură mare; în măsură medie; în măsură mică.
Nr.

Criterii/Întrebări

Autoevaluare/
Calificative

În ce măsură aplic metodele de autoevaluare pentru a-mi aprecia implicarea înactivitățile de învățare?
Cât de mult sunt receptiv la aprecierile colegilor?
Cât de mult sunt interesat în realizarea obiectivelor lecției?
Cât de mult mă implic cu idei în proiectarea și desfășurarea activităților?
Cât de mult sunt conștient de progresul pe care l-am făcut pe parcursul uneilecții/modul?
Observ, controlez și îmi îmbunătățesc în mod conștient învățarea șicomportamentul la lecții și în afara lor?
În ce măsură acord ajutor colegilor în caz de necesitate?
În ce măsură atrag atenție observațiilor și recomandărilor profesorului?
Cât de mult mă interesează succesul propriu sau eșecul în timpul activităților?
Cât de mult sunt interesat pentru să aplic cunoștințele acumulate în condiții
cotidiene?

1.
2.
3.
4.
5.
6.
7.
8.
9.
10.

Notă: După completarea Fișei de autoevaluare, elevilor li se propune să-și estimeze gradul de implicare în
activități și să formuleze pași concreți de îmbunătățire a performanțelor.
MODEL DE FIȘĂ DE AUTOEVALUARE A ACTIVITĂȚII CADRULUI DIDACTIC
Pentru practica școlară zilnică, auto-evaluarea predării-învățării este cea mai pragmatică metodă deevaluare. De regulă, acest tip de evaluare are loc de la sine în rândul cadrelor didactice, deși nu în mod sistematic.
În majoritatea cazurilor, cadrele didactice reflectează asupra predării-învățării ori de câte ori simt că este necesarsau în funcție de propria lor intuiție, în special în cazurile în care nu au fost satisfăcuți de rezultate.
Următoarele întrebări ar putea fi de ajutor cadrelor didactice, care pot acorda aceleași calificative, folosite
pentru evaluarea elevilor: excelent, foarte bine, bine, satisfăcător, nesatisfăcător.
Nr.
1.
2.
3.
4.
5.
6.
7.

Criterii/Întrebări
Cum motivez elevii pentru implicare în procesul de învățare?
În ce măsură implic elevii în procesul de proiectare și desfășurare a activității?
Cum mențin interesul elevilor pentru învățare pe parcursul întregii activități?
Au fost elevii îndrumați spre realizarea sarcinile de lucru principale?
Urmăresc permanent ca obiectivele lecției să fie realizate?
Câte și ce tipuri de întrebări am adresat elevilor?
Sunt pregătit pentru a formula întrebări în adresa elevilor, luând în considerație
45

Autoevaluare/
Calificativ

8.
9.
10.
11.
12.
13.
14.
15.
16.
17.
18.
19.
20.

inteligențele și interesele lor?
Sunt deschis către elevii care adresează întrebări?
Apreciez înalt elevii care exprimă idei cu care personal pot să nu fiu de acord?
Reacționez adecvat la intervențiile elevilor pe parcursul activității?
Ascult atent elevii care înaintează sugestii și aprecieri?
Urmăresc respectarea regulilor de comunicare agreate în clasă?
Permit elevilor să-și exprime opinia liber și constructiv?
Apreciez sistematic contribuția elevilor în timpul activității?
Acord atenție așa-numiților elevi „dificili”?
Formulez sarcinile de lucru pe înțelesul elevilor?
Au elevii dreptul să aleagă sarcinile pentru extindere (tema pentru acasă)?
Am pregătirea necesară pentru a-i învăța pe elevi cum să realizeze și să prezinte
produsele?
Știu cum să organizez procesul de autoevaluare și evaluare reciprocă pe parcursul
activității?
Întrebarea mea ....................................................................................

În cazul când se utilizează astfel de fișe de autoevaluare/liste de verificare, trebuie reținut faptul căaplicarea acesteia are sens doar dacă ea este realizată pentru a îmbunătăți practica viitoare.
Majoritatea fișelor de autoevaluare/listelor de verificare utilizate combină diferite aspecte, dar nu
reprezintă o colecție întreagă a tuturor aspectelor care ar putea reieși din lecția respectivă. Astfel, atunci când se
folosesc fișe de autoevaluare/liste de verificare, este, întotdeauna, foarte important să fie lăsate incomplete sau să
se lase un anumit spațiu necompletat la moment pentru completare ulterioară.

46