Anexă la Ordinul MECC
nr. 1046 din 21 august 2019

REPERE METODOLOGICEPRIVIND ORGANIZAREA PROCESULUI EDUCAȚIONALLA DISCIPLINA ȘCOLARĂEDUCAȚIE MUZICALĂ
ÎN ANUL DE STUDII 2019-2020Chișinău, 2019

ORGANIZAREA PROCESULUI EDUCAȚIONALLA DISCIPLINA ȘCOLARĂEDUCAȚIE MUZICALĂ
ÎN ANUL DE STUDII 2019-2020
Organizarea procesului educațional pentru anul de studii 2019-2020, în învățământul
primar și gimnazial la disciplina Educație muzicală este reglementată de: Planul–cadru (aprobat prin ordinul MECC nr. 321 din 29 martie 2019),
 Curriculumul Național pentru învățământ primar (aprobat prin ordinul MECC nr.1124 din 20
iulie 2018),
 Curriculum la disciplina Educație muzicală (aprobat prin ordinul MECC nr. 906 din 17 iulie
2019).
Disciplina se va organiza cu 1 oră/ săptămână în clasele I-VIII.
Obiective generale pentru anul de studii 2019-2020:


Implementarea prevederilor Curriculumului Național pentru învățământul primar și
gimnazial.
Utilizarea eficientă a suportului didactic recomandat pentru organizarea și desfășurarea cu
succes a procesului educațional la educație muzicală pentru treptele primară și gimnazială deșcolaritate.
Promovarea abordărilor curriculare transdisciplinare: activități transdisciplinare încadrateîntr-o zi (7 zile pe an) și încadrate într-o lecție, inclusiv proiecte STEAM.
Asigurarea continuității în implementarea evaluării criteriale prin descriptori (ECD) înînvățământul primar și gimnazial prin listarea produselor școlare evaluabile în fiecare unitatede învățare.
Cadru normativ de organizare a procesului educațional














Codul Educației al Republicii Moldova. Chișinău, 2014, nr. 152 din 17.07.2014. Publicat în
Monitorul Oficial al Republicii Moldova, nr. 319-324, art. nr. 634 din 24.10.2014.
Cadrul de referință al Curriculumului Național (aprobat prin ordinul MECC nr. 432 din 29
mai 2017);
Curriculumul școlar pentru disciplina Educaţia muzicală, clasele a I- a - a IV-a (aprobat prin
ordinul MECC nr. 1124 din 20 iulie 2018);
Curriculumul Național. Învățământul primar (aprobat prin ordinul MECC nr. 1124 din 20
iulie 2018);
Curriculum la disciplina Educație muzicală (aprobat prin ordinul MECC nr. 906 din 17 iulie
2019);
Educaţie muzicală, ghiduri de implementare a curriculumului național (2019);
Standardele de eficienţă a învăţării (2012);
Regulamentul-tip de organizare și funcționare a instituțiilor de învățământ primar și
secundar, ciclul I și II (ordinul ME nr. 235 din 25 martie 2016);
Metodologia privind implementarea evaluării criteriale prin descriptori în clasele (I-IV) şi
gimnaziale, clasa a V-a;
Metodologia privind implementarea Evaluării criteriale prin descriptori, clasa a V-a, 2018;
Instrucțiunea privind managementul temelor pentru acasă, în învățământul primar,
gimnazial și liceal (ordinul MECC nr.1249 din 22 august 2018);
Ghidul de implementare a curriculumului pentru învățământul primar la disciplina Educație
muzicală (2018);



Ghidul de implementare a curriculumului pentru învățământul gimnazial la disciplina
Educație muzicală (2019).
Scopul şi funcţiile educaţiei muzicale în instituțiile de învățământ general

Ca disciplină de învăţământ general, Educaţia muzicală are drept scop dezvoltarea culturii
muzicale ca parte componentă a culturii spirituale.
Educaţia muzicală îndeplineşte mai multe funcții, cele mai importante fiind: 1. funcţia
cognitivă – constă în faptul că muzica este un mijloc specific de a comunica gândurile şi ideile
prin imagini artistice, cu un puternic caracter emoţional; 2. funcţia social-educativă –demonstrată prin faptul că dezvoltă convingeri şi oferă modele de urmat adresându-se tuturor
copiilor; 3. funcţia estetică – derivă din capacitatea de a cultiva gustul estetic şi de a contribui laîmbogăţirea vieţii lor spirituale, aducându-le bucurie şi satisfacţie.
La lecțiile de educație muzicală pot fi dezvoltate direct și indirect competențele dinsistemul de competenţe-cheie pentru învăţarea pe parcursul întregii vieţi, contribuind laîmplinirea și dezvoltarea personală, incluziune socială și inserţie profesională. Muzica ca artăpoate deveni mijloc de educație, care nu se limitează la domeniul estetic și poate să se extindă
spre domeniile extraestetice. Prin potențialul artei muzicale, spre exemplu, pot fi formate/ atinsecompetențele de a învăța să înveți, competențe sociale și civice etc. Conținutul/ imaginea creației
muzicale poate deveni mijloc de educație, formare, instruire etc. – cultivare a culturii
personalității elevului.
Elementele de noutate în organizarea și desfășurarea procesului educațional la
Educație muzicală în anul de studii 2019 – 2020
 Implementarea Curriculumului Național (ediția 2019) în clasele gimnaziale a V-a – a VIII-a;
 Reformularea competențelor specifice disciplinei Educație muzicală în clasele de gimnaziu;
 Introducerea unor termeni noi: unităţi de competenţe, produse de învăţare, finalităţi la finele
anului de învăţământ; Corelarea unităților de competențe cu competențele specifice și unitățile de conținut,urmărind gradualitatea, complexitatea, transferabilitate și contextualitatea competențelor; Includerea orelor la discreţia cadrului didactic în fiecare an de studiu;
 Introducerea sistemelor sintetice de finalități educaționale pentru fiecare clasă; Valorificarea profilului de formare al absolventului prin prisma finalităților educaționale; Implementarea evaluării criteriale prin descriptori (ECD) în toate clasele (primare și
gimnaziale); Promovarea abordărilor curriculare transdisciplinare prin proiecte STEAM și activități
transdisciplinare încadrate într-o zi (7 zile pe an) și încadrate într-o lecție; Respectarea Managementului temelor pentru acasă.
Tema de cercetare și aplicare
Tema de cercetare și aplicare propusă pentru anul de studii 2019 – 2020 - „Implementarea
curriculumului național la disciplina Educație muzicală în clasele gimnaziale”. Responsabilii ladisciplină din cadrul OLSDI vor solicita managerilor de instituții și șefilor Comisiilor metodicesă proiecteze şi să desfăşoare, în mod obligatoriu, activități (seminare, traininguri, controale
tematice etc.) care vor fi orientate spre creșterea calității procesului educațional la educaţie
muzicală și spre conştientizarea valorilor culturale şi valorificarea potenţialului creativ al fiecărui
elev. Organizarea activităților de formare și diseminare va fi orientată spre atingereaurmătoarelor obiective:

Explicitarea prevederilor conceptuale care stau la baza Cadrului de referință al
Curriculumului Național și a Curriculumului de bază: sistem de competențe pentruînvățământul general; Curriculumului la disciplina Educația muzicală, clasele V-VIII; Identificarea tendințelor actuale în dezvoltarea învățământului general și a curriculumului
educațional; Analiza contextului și a factorilor determinanți privind dezvoltarea Curriculumului Național; Aprecierea demersurilor inovative în dezvoltarea curriculumului Educație muzicală, clasele
V-VIII; Proiectarea didactică eșalonată axată pe unități de învățarela disciplina Educație muzicală; Valorificarea activităților de învățare recomandate la disciplina Educație muzicală; Instrumentarea evaluării criteriale prin descriptori la disciplina Educație muzicală.
Totodată, în conformitate cu prevederile articolul 85 din Regulamentul-tip de organizare șifuncționare a instituțiilor de învățământ primar și secundar, ciclul I și II, cu privire la atribuțiile
Comisiei metodice la nivelul instituției școlare, se va urmări: Elaborarea unui plan de activitate în vederea valorificării temei de cercetare și aplicare (partea Planului de activitate al comisiei metodice); Implementarea aspectelor teoretico-metodice a temei de cercetare și aplicare în cadrul orelor; Șeful comisiei metodice și managerul responsabil vor monitoriza asigurarea continuității
procesului de implementare a curriculumului în clasele primare și gimnaziale; Diseminarea experiențelor avansate și a modelelor practice de punere în aplicare a temei decercetare prin publicarea articolelor de specialitate, desfășurarea lecțiilor publice, organizarea
unor seminare informativ-practice în parteneriat cu alte instituții de învățământ, inclusiv –instituții de învățământ superior și altele.
Pentru activitatea reuniunilor metodice ale profesorilor de educație muzicală se recomandă
următoarele teme: Competențele specifice educației muzicale în învățământul gimnazial.
 Asigurarea continuității educației muzicale dintre ciclul primar și gimnazial.
 Impactul principiului modular în organizarea și implementarea curriculumului în clasele
primare/ gimnaziu;
 Sistemele de unități de competențe sintetizate la finele fiecărei clase primare ca busolă în
organizarea evaluării; Activitățile de învățare și produsele școlare specifice educației muzicale.
 Tehnologia de lucru cu manualul școlar la lecția de educație muzicală; Tehnologii de cunoaștere a muzicii la lecție (în cadrul activității de audiție / interpretare
muzicală, / creației muzicală elementară / analiză-caracterizare a muzicii).
 Repertoriul muzical ca mijloc de cunoaștere și edificare spirituală (criterii de selectare,tehnologii didactice specifice, modalități de analiză/caracterizare etc.).
 Tehnologia elaborării proiectului didactic pentru lecția de educație muzicală.
 Metode și tehnici de aplicare a criteriilor și descriptorilor de evaluare a produselor școlare lalecția de Educație muzicală.
 Proiectarea educației muzicale în activitatea educativă extracurriculară.
 Teme pe acasă la educația muzicală.
 Intra-, inter- și transdisciplinaritatea în contexte autentice de educație muzicală.
 Abordarea transdisciplinară a curriculumului în activitatea didactică la clasă.
Sugestii privind proiectarea didactică În procesul de elaborare a Proiectării de lungă durată (PLD), profesorul se va conduce dedocumentele oficiale și concepția educațională a disciplinei.
 Proiectarea didactică anuală a disciplinei se va realizează conform datelor din Administrarea
disciplinei și ținând cont de Repartizarea orientativă a orelor pe unități de conținut.

 Axarea învățământului pe formarea de competențe nu anulează conceptul de obiectiv, ci
invers, presupune valorificarea acestuia la nivelul proiectării didactice de scurtă durată,corelând acele componente ale unității de învățare, care se vizează prin lecția dată.
 Pentru fiecare unitate de învățare (temă), profesorul determină/ selectează unitățile decompetență care vor fi realizate în cadrul diverselor activități muzical-didactice. Prin urmare,profesorul stabilește/ selectează pentru fiecare temă materialul muzical pentru audiție,interpretare muzicală, creație muzicală elementară.
 Elementele de structură a proiectului de lungă durată pot include compartimentele: Tema
modulului, Unități de competență, Unități de conținut (pentru domeniile de activitate audiție,interpretare, creație, reflexie), Numărul de ore, Notițe privind tipul/ forma/ instrumentul deevaluare, Data, Observații.
 Pentru conţinuturi noi se prevăd cel puţin 3 ore per unitate, iar pentru recapitularea temei seprevăd 1-2 ore.
 În procesul de predare – învățare în clasa a V-a se vor utiliza manualele școlare din clasele
primare și clasa a V-a, după cum urmează: Modulul I din clasa a V-a – manualul pentru clasa
I, Modulul II din clasa a V-a – manualul pentru clasa a II-a (ediție 2019) și manualul din clasa
a III-a, Modulul III din clasa a V-a – manualul din clasa a III-a și a IV-a.
 În procesul de predare – învățare din clasele a VI-a – a VIII-a se vor utiliza manualele
existente, cu posibilitatea îmbogățirii repertoriul muzical pentru interpretare/ audiții cu piese
care corespund temelor curriculare, gradului de pregătire al elevilor și dețin valoare artistică.
După ce proiectul de lungă durată este aprobat ca document de lucru, profesorul are dreptulsă efectueze modificări, fixate în rubrica Observaţii (în dependenţă de situaţia concretă creată în
clasa de elevi). Pentru conceptualizarea proiectelor didactice profesorii vor lua în considerație
recomandările propuse în Ghidul de implementare a curriculumului de Educație muzicală
(2019), Ghidul învățătorului pentru clasa a 3-a la Educația muzicală. – Chișinău: Știința, 2012
(p. 4-21) și manualele de Educație muzicală reeditate în anii 2015, 2016, 2017.
Profesorii îşi vor orienta activitatea educaţională spre: implicarea tot mai activă a elevilor în actul propriei lor instruiri, educări, deveniri prinintermediul muzicii la lecție și în activitățile extracurriculare; respectarea principiului modular de organizare a unităților de conținut (principiul
tematismului) la lecțiile de educație muzicală; armonizarea domeniilor de educație muzicală (audiție, interpretare, creație, reflecție) încadrul fiecărei ore de educație muzicală; realizarea contactului viu cu fenomenul muzical-artistic;
 utilizarea înregistrărilor calitative de muzică pentru audițiile muzicale.
 asigurarea accesului elevilor la valorile muzicii din perspectiva (a) palierelor muzicale:muzică populară, muzică religioasă, muzică academică, muzică de divertisment; (b) muziciinaționale și muzicii universale; (c) varietății genurilor și stilurilor muzicale.
Activitatea de evaluare a rezultatelor educației muzicaleÎn activitatea de evaluare profesorul se va ghida de principiile evaluării rezultatelor școlare
la educația muzicală [15; 18] și cerințele moderne referitoare la organizarea și desfășurareaacțiunilor evaluate, inclusiv cele stipulate în Curriculum la rubrica Strategii de evaluare și
Metodologia ECD. Precum calea didactică de însuşire a muzicii poartă amprenta specificuluiartei muzicale, tot astfel şi tehnologiile de evaluare a rezultatelor şcolare se vor raporta la acest
specific. Experienţa educaţiei muzicale demonstrează că elevii pot studia ani în şir muzica, dar,până la urmă, rămân insensibili faţă de ea. Cele două niveluri de realizare a educaţiei artistice informativ-teoretic şi formativ-aplicativ – se află într-un raport de reciprocitate, completându-se
unul pe altul în sensul că instruirea nu poate înlocui în totalitate cunoaşterea muzicii, ci doarasigură o mai bună receptare a ei, în timp ce contemplarea propriu-zisă valorifică virtuţile

instruirii şi asigură realizarea educaţiei muzicale. Astfel, profesorul este chemat să aleagă
tehnologiile de evaluare adecvate rezultatelor şcolare la disciplina de educaţie muzicală.
Rezultatele şcolare obţinute la finele procesului educaţional indică/ stabilesc gradul deformare a culturii muzicale a elevilor. În acest context, raportul dintre experienţa muzicală şi
competenţa muzicală devine una din exigenţe în realizarea Curriculumului de educaţie muzicală.
Pentru organizarea evaluării rezultatelor școlare la lecțiile de educație muzicală se recomandă
implementarea metodologiei evaluării criteriale prin descriptori (care s-a implementat în clasele
primare) și actualmente se va implementa în toate clasele de gimnaziu (clasa a V-a – a VIII-a).
Algoritmul organizării ECD la disciplina Educație muzicală:1. Se planifică probele de evaluare în fiecare clasă pe perioada a două module consecutive,după cum urmează: nu mai puțin de 3 evaluări formative și una sumativă. În așa fel, în procesul
evaluării formative pot fi apreciate produse școlare din diferite domenii (audiție, interpretare
muzicală, creație muzicală elementară). Într-o jumătate de an de învățământ, pe parcursul a 1518 ore, pe pagina catalogului din partea stângă, vor fi completate cel puțin 5 colonițe, dintre care:
3 în urma evaluărilor formative, 1 ca evaluare sumativă, 1 – media evaluărilor. Reultatele
evaluării inițiale nu se vor scrie în catalog.
2. Se stabilesc produsele școlare pentru probele de evaluare (la alegerea cadrului didactic).
Produsele școlare reprezintă rezultatele activităților de învățare care vor reprezenta domeniile deaudiție, interpetare și creație muzicală elementară. Formele de evaluare vor fi individuale și degrup. Lista produselor recomandate poate fi găsită în curriculum și ghidul de implementare acurriculumului (ediția 2019).
3. Se aplică autoevaluarea rezultatelor școlare individuală și de grup, ca evaluare deproces sau ca evaluare de produs. Fiecare elev este în competiție cu sine însuși, elevul învață
pentru a arăta cât de mult a acumulat și cât de bine stăpânește anumite deprinderi de cultură
muzicală, pentru a se evidenția prin toată personalitatea sa. Probele de autoevaluare vor crea
starea de bine și vor stimula interesul pentru muzică.Lucrul în caiet va include diverse modalități
de autoapreciere, corelat cu prevederile curriculare. Unele din cele mai adecvate criterii pot fi:
re-trăirea emoțională, participativitatea și atitudinea pozitivă. Se recomandă aplicarea sistematică
a formei de autoevaluare și evaluare reciprocă.
4. Se evaluează produsele școlare în baza unor criterii de apreciere. Cadrul didactic
stabilește care și câte criterii de evaluare va utiliza în proba de evaluare, informând elevii despre
aceasta. Criteriile de evaluare reprezintă obiectivele operaționale ale demersului lecției și
exprimă gradul de formare a elementelor culturii muzicale a elevului. Criterii de evaluare suntvalide și pentru evaluarea de proces (la fiecare lecție).
5. Se apreciază rezultatele probelor de evaluare cu ajutorul descriptorilorde performanță.
Cadrul didactic alegere descriptorii (din lista propusă la fiecare produs școlar) potriviți pentru a
explica și argumenta elevului de ce este evaluat cu unul din calificative: foarte bine, bine,
suficient. Rezultatele la fiecare probă se notează prin calificative.
6. Se introduc rezultatele probelor de evaluare în registrul clasei. Totodată, rezultatele
tuturor probelor aplicate la clasă pot fi introduse într-un tabel de sinteză (la discreția
profesorului). Rezultatul evaluării formative poate fi adunat pe parcursul a două-trei lecții
consecutive.
7. Se monitorizează progresului elevilor la fiecare lecție, de elevi în caietul de clasă, de cadrul
didactic în registrul asociativ al clasei (la necesitate). Nu se va exclude completarea catalogului,conform prevederilor instrucțiunii la următoarele compartimente: evidența frecvenței și evidența
unitățile de conținut predate.
Sugestii privind suportul didactic recomandat
Pentru realizarea prevederilor curriculumului Național la disciplina educație muzicală înînvățământul primar și gimnazial se recomandă spre utilizare următoarele manuale și ghiduri
corespunzătoare manualelor:Clasa

I

II

III

IV

V

VI

VIIVIII

Denumirea manualului, ghidului, crestomaţiei de note, alte surse bibliografice şimateriale
1. Корой E., Стынгэ A.. Музыка.I Kлacc. Нотная Хрестоматия. Кишинэу:Картиер
2. Morari M., Gagim I., Educație muzicală. Manual pentru clasa I. Chișinău: Știința
3. Morari M., Gagim I., Educație muzicală. Ghidul profesorului. Chișinău: Știința
1. Morari, M., Borş, A., Coroi, E. Educaţie muzicală. Clasa a II-a (manual). –Chișinău: Ştiinţa.
2. Морарь, М., Борш, A., Корой, E. Музыкальное воспитание. Учебник для 2класса. –Кишинев:Ştiinţa.
3. Morari, M., Borş, A. Educaţie muzicală. Clasa a I1-a. Ghidul învăţătorului. –Chișinău: Ştiinţa.
4. Морарь, М., Борш, A., Музыкальное воспитание. Пособие для учителя. –Кишинев: Ştiinţa.
1. Морарь, М., Borş, A., Educaţie muzicală. Clasa a III-a (manual). – Chișinău:Ştiinţa.
2. Морарь, М., Борш, A., Корой, E. Музыкальное воспитание. Учебник для 3-гокласса. - Кишинев: Ştiinţa.
3. Morari, M., Borş,A. Educaţie muzicală. Clasa a I1-a. Ghidul învăţătorului. –Chișinău: Ştiinţa.
4. Морарь, М., Борш, A., Музыкальное воспитание: 3 класс. Пособие дляучителя. – Кишинев: Ştiinţa.
1. Croitoru, S., Gagim, I. Educație muzicală. Clasa a IV-a (manual). – Chișinău:Ştiinţa.
2. Борш, A., Кроитору, C., Корой, E. Музыкальное воспитание. 4
класс.Кишинев: Ştiinţa.

Anulediţiei1999

1. Borş, A., Coroi, E. Educaţie muzicală. Clasa a V-a(manual). – Chișinău: Ştiinţa
2. Borş, A., Coroi, E. Stângă, A. Educaţie muzicală. Clasa a V-a. Ghidul
profesorului. Ed. Ştiinţa A. Борш, E. Корой. Музыкальное воспитание 5 класс.
– Chișinău: Ştiinţa
3. A. Борш, E. Корой, Музыкальное воспитание. Учебник для 5 класса. Ed.
Ştiinţa
4. A. Борш, E. Корой, A. Стынгэ. Музыкальное воспитание 5 класс. Пособиедля учителя. Ed. Ştiinţa
1. Borş, A., Coroi, E. Educaţie muzicală. Clasa a VI-a (manual). Ed. Ştiinţa
2. Borş, A., Coroi, E., Stîngă, A. Educaţie muzicală. Ghidul profesorului. Clasa a VIa. Ed. Ştiinţa
3. Борш, A., Корой, E. Музыкальное воспитание. Учебник для 6 класса. Ed.
Ştiinţa
4. Борш, A., Корой, E., Стынгэ, A. Музыкальное воспитание. Пособие дляучителя. Ed. Ştiinţa
1. Gagim, I., Borş, A., Морарь, М., Coroi, E. Educaţie muzicală, manual pentru clasa
a VII-a - a VIII-a, Ed. Ştiinţa
2. Gagim, I.,. Borş, A., Coroi, E., Stîngă, A. Educaţie muzicală, cl. a VII-a - a VIII-a,
Ghidul profesorului. Ed. Ştiinţa
3. Гажим, И. Борш, A., Морарь, М., Корой, E. Музыкальное воспитание.
Учебник для 7-8 класса. Ed. Ştiinţa
4. Гажим, И., Борш, A., Корой, E., Стынгэ A. Музыкальное воспитание 7-8класс. Пособие для учителя. Ed. Ştiinţa

2016

2014
2014
2019
2019
2015
2011
2016
2016
2012
2012
2017
2017

2010
2016
2010
2017
2011
2017
2011
2012
2007
2012
2007

Bibliografie selectivă
Bularga T., Psihopedagogia interesului pentru muzică. Chișinău, 2008.
Coroi E., Bejenaru S. Educația muzicală. Crestomație pentru învățământul preșcolar.
Chișinău: Univers pedagogic, 2004.
3. Cosumov, M., Gagim, I. Educaţia muzicală permanentă. Studiu monografic.Univ. de Stat
„Alecu Russo” din Bălți. – Chișinău: Pontos, 2016.
4. Cotovițcaia D., Morari M. Standarde de eficiență a învățării la Educația muzicală. În:Standarde de eficiență a învățării/Ministerul Educației al RM. Chișinău: Lyceum, 2012. p.2019-227
5. Crișciuc, V., Gagim I. Teoria și metodologia predării cunoștințelor muzicale. Studiu
monografic. Univ. de Stat „Alecu Russo” din Bălți. – Chișinău: Pontos, 2016.
6. Curriculum Național la disciplina Educație muzicală. Clasele V- VIII, MECC, Chișinău,2019.
7. Educație artistică în preșcolaritate: Ghid teoretico-metodologic. /M. Morari, V. Pâslaru, L.
Alekseeva [et al.]; coord.: Marina Morari, Vladimir Pâslaru; Univ. de Stat „Alecu Russo”
din Bălți. – Chișinău: Pontos, 2016.
8. Gagim I., Cosumov M., Tehnologii de elaborare a temelor pe acasă la educația muzicală.
Ghid pentru profesori și studenți. –Bălți: Presa universitară bălțeană, 2015.
9. Gagim, I., Ce este muzica și cum s-o înțelegem. Chișinău, 2019.
10. Gagim, I., Dicţionar de muzică. Chişinău: Ştiinţa, 2008.
11. Gagim, I., Dimensiunea psihologică a muzicii. Iaşi: Timpul, 2003.
12. Gagim, I., Ştiinţa şi arta educaţiei muzicale. Chişinău: ARC, 1996.
13. Morari M. Educație muzicală: Ghid de implementare a curriculumului pentru învățământul
primar. Aprobat la Consiliul Naţional pentru Curriculum (Ordinul Ministerului Educației,Culturii și Cercetării nr. 1124 din 20 iulie 2018). – MECC, Chișinău, 2018.
14. Morari M. Evaluarea criterială prin descriptori la disciplina Educaţie muzicală. În:
Curriculum școlar: provocări și oportunități de dezvoltare. Materialele conferinţei ştiinţificeinternaţionale, 7-8 decembrie 2018, Chişinău / coord. şt.: Lilia Pogolşa, Nicolae Bucun; col.
de red.: Nelu Vicol [et al.]. – Chişinău: Lyceum, 2018.
15. Morari M. Valorile educației artistice din perspectiva modernizării învățământului general.
În: Dimensiuni ale educației artistice. Vol. IX. Coord. E.M. Pașca. Universitatea de Arte
„George Enescu” Iași. - Iași: Editura Artes, 2013, p.7-20
16. Morari M., Ghid de implementare a curriculumului național la disciplina Educație
muzicală, clasele a V-a – a VIII-a, Chișinău, MECC, 2019.
17. Morari, M. Criterii de evaluare a rezultatelor educației muzicale. În: Evaluarea în sistemul
educațional: deziderate actuale. Materialele Conferinței Științifice Internaționale, 9-10
noiembrie 2017, Institutul de Științe ale Educației, Chișinău, 2017. pp. 186-189
18. Morari, M. Reflexiunea artistică ca element al culturii muzicale a elevilor. În: Didactica
Pro// Revistă de teorie și practică educațională. Nr/ 1 (83), februarie 2014. – Chișinău:Centrul Educațional Pro Didactica, 2014. P. 15-19
19. Morari, M., Dicţionar de forme şi genuri muzicale. Chişinău: Epigraf, 1998.
20. Morari, M., Elemente de limbaj muzical. Bălţi: Presa universitară bălţeană, 2008.
21. Morari, M., Metode de evaluare la Educaţia muzicală, Univers pedagogic, № 4. Chişinău,2004, pag. 52 -59
22. Vacarciuc M., Dezvoltarea spirituală a micului școlar prim muzică și cânt. Chișinău, 2002.
23. Vacarciuc M., Didactica educației muzicale. Chișinău: UPS „Ion Creangă”, 2015.
1.
2.

Marina MORARI, doctor în științe pedagogice,conf. universitar, US „A. Russo” din Bălţi