REPERE METODOLOGICEPRIVIND ORGANIZAREA PROCESULUI EDUCAȚIONALÎN ÎNVĂȚĂMÂNTUL PRIMAR
ÎN ANUL DE STUDII 2021-2022Chișinău, 2021
1

COORDONATOR:
Gaiciuc Valentina, consultant principal, DÎG, MEC, grad didactic superior

CONSULTANT:
Ursu Ludmila, dr., prof. univ., UPS „Ion Creangă”, ChișinăuGRUPUL DE LUCRU:
Apolschi Inga, grad didactic superior, LT „Vasile Vasilache”, ChișinăuBragarenco Nicolae, dr., conf. univ., USEFS, Chișinău
Cara Angela, dr., conf. cerc., IȘECerbușca Tamara, grad didactic superior, IPL „Da Vinci”, Chișinău
Curacițchi Angela, dr., conf. univ., UPS „Ion Creangă”, Chișinău
Demcenco Tamara, grad didactic superior, IÎPLT „Orizont”, Chișinău
Dubineanschi Tatiana, dr., conf. univ., UPS „Ion Creangă”, Chișinău
Gînju Stela, dr., conf. univ., UPS „Ion Creangă”, Chișinău
Lungu Valentina, grad didactic superior, Școala-grădiniță nr.152, Chișinău
Morari Marina, dr., conf. univ., US „Alecu Russo”, Bălți
Teleman Angela, dr., conf. univ., UPS „Ion Creangă”, Chișinău
Ursu Ludmila, dr., prof. univ., UPS „Ion Creangă”, Chișinău
Ursu Zinaida, grad didactic superior, Școala de Arte „Valeriu Poleakov”, Chișinău
Vitcovschii Ala, dr., conf. univ., UPS „Ion Creangă”, Chișinău

2

CUPRINS
1. Reglementarea organizării procesului educațional în anul de studii 2021-2022 ...........
2. Utilizarea manualelor școlare în procesul educațional în anul de studii 2021-2022 ......
3. Aspecte specifice privind organizarea procesului educațional la disciplinele școlare în
anul de studii 2021-2022 .....................................................................................................
3.1 Orientări generale ..................................................................................................................
3.2 Recuperarea/consolidarea și evaluarea inițială la începutul anului școlar .............................
3.3 Aprecierea rezultatelor evaluării ...........................................................................................
3.4 Prioritizarea curriculară în eventuale condiții de învățare mixtă impuse de evoluția situației
epidemiologice .........................................................................................................
3.5 Adaptarea demersurilor didactice în contextul învățării mixte în condiții impuse de evoluția
situației epidemiologice ...........................................................................................
4. Repere metodologice privind procesul educațional la disciplinele școlare în anul destudii 2021-2022 ...................................................................................................................
4.1 Limba și literatura română ....................................................................................................
4.2 Русский язык и литература ……………………………………………………………….
4.3 Matematică ............................................................................................................................
4.4 Științe .....................................................................................................................................
4.5 Istoria românilor și universală ...............................................................................................
4.6 Educația moral-spirituală .......................................................................................................
4.7 Educația muzicală ..................................................................................................................
4.8 Educația plastică .....................................................................................................................
4.9 Educația fizică ........................................................................................................................
4.10 Educația tehnologică ..............................................................................................................
4.11 Dezvoltarea personală ............................................................................................................
5. Orientări specifice procesului educațional în cadrul programului Pas cu pas ...............
6. Teme de cercetare orientative, în cadrul comisiilor metodice și în contextul dezvoltării
profesionale a cadrelor didactice ...........................................................................................
Anexa 1 Modele de proiectare de lungă durată a perioadei de recuperare/consolidarela începutul clasei a II-a ............................................................................................................
Anexa 2 Modele de proiectare de lungă durată a perioadei de recuperare/consolidarela începutul clasei a III-a ...........................................................................................................
Anexa 3 Modele de proiectare de lungă durată a perioadei de recuperare/consolidarela începutul clasei a IV-a ..........................................................................................................
Anexa 4 Modele de proiecte de lungă durată la disciplina educație fizică, clasele I-IV ........................

3

4
5
7
7
8
9
10
11
12
13
17
28
33
37
41
43
48
51
63
66
69
75

78
82
86
90

1. REGLEMENTAREA ORGANIZĂRII PROCESULUI EDUCAȚIONALÎN ANUL DE STUDII 2021-2022
În anul de studii 2021-2022, organizarea procesului educațional în învățământul primar este
reglementată prin Ordine ale Ministerului Educației, Culturii și Cercetării:▪ Ordin nr. 1124 din 20.07.2018 privind aprobarea Curriculumului pentru învățământul primar;▪ Ordin nr. 1249 din 22.07.2018 cu privire la aprobarea Instrucțiunii privind managementul
temelor pentru acasă, în învățământul primar, gimnazial și liceal;▪ Ordin nr. 683 din 03.06.19 cu privire la aprobarea Regulamentului-cadru al Comisiei
multidisciplinare intrașcolare;▪ Ordin nr. 1468 din 13.11.2019 cu privire la aprobarea Metodologiei privind evaluarea
criterială prin descriptori în învățământul primar, clasele I-lV;▪ Ordin nr. 1467 din 12.11.2019 cu privire la modificarea și completarea Nomenclatorului
tipurilor de documentație școlară;▪ Ordin nr. 1619 din 10.12.2019 cu privire la aprobarea Programului activităților extrașcolareîn învățământul primar și secundar, ciclul I și II;▪ Ordin nr. 70 din 30.01.2020 cu privire la aprobarea Regulamentului privind evaluarea șinotarea rezultatelor învățării, promovarea și absolvirea în învățământul primar şi secundar;▪ Ordin nr. 269 din 09.03.2020 privind aprobarea Regulamentului-cadru cu privire lafuncționarea consiliului de administrație al instituției de învățământ general;▪ Ordin nr. 351 din 19.03.2020 cu privire la aprobarea Metodologiei privind continuarea ladistanță a procesului educațional în condiții de carantină în învățământul primar, gimnazial și
liceal;▪ Ordin nr. 581 din 23.06.2020 cu privire la aprobarea Metodologiei de evaluare a instituțiilorde învățământ general și Metodologiei de evaluare a cadrelor de conducere din învățământul
general;▪ Ordin nr. 573 din 23.06.2020 cu privire la organizarea și desfășurarea concursurilor pentru
ocuparea funcțiilor de director și director adjunct în instituțiile de învățământ general și
profesional tehnic;▪ Ordin nr. 840 din 13.08.2020 cu privire la aprobarea Reglementărilor speciale privindorganizarea anului de studii în contextul epidemiologic COVID-19;▪ Ordin nr. 1069 din 06.10.2020 cu privire la aprobarea Reperelor metodologice privind
securitatea și siguranța online a elevilor în procesul educațional la distanță pentru instituțiile
de învățământ primar, gimnazial și liceal în anul de studii 2020-2021.
▪ Ordin nr. 1131 din 13.10.2020 cu privire la aprobarea Reperelor metodologice privindorganizarea procesului educațional în condițiile învățării mixte în contextul epidemiologic de
COVID-19, pentru instituțiile de învățământ primar, gimnazial și liceal;▪ Ordin nr. 200 din 26.02.2021 cu privire la aprobarea Planului-cadru pentru învățământul
primar, gimnazial și liceal, anul de studii 2021-2022;▪ Ordin nr. 299 din 24.03.2021 cu privire la înscrierea copiilor în clasa I în anul de studii 20212022;▪ Ordin nr. 660 din 01.06.2021 cu privire la aprobarea Instrucțiunilor privind completarea
catalogului școlar în anul de studii 2021-2022;▪ Ordin nr. 1088 din 03.08.2021 cu privire la implementarea Instrucțiunii privind organizarea
procesului educațional și aplicarea curriculumului național pentru învățământul primar în
condițiile activității simultane;În proiectarea și realizarea procesului educațional la disciplinele școlare se vor respecta
prevederile Ghidului de implementare a curriculumului pentru învățământul primar (2018).
Pentru elevii cu CES, cadrele didactice vor elabora planuri educaționale individualizate în baza
curricula disciplinelor (2018), în conformitate cu ghidul metodologic „Individualizarea procesului
educațional prin adaptări curriculare”, aprobat prin Ordinul ME nr. 671 din 1 august 2017.

4

2. UTILIZAREA MANUALELOR ȘCOLARE ÎN PROCESUL EDUCAȚIONALÎN ANUL DE STUDII 2021-2022Ținând cont de situația îngrijorătoare din ultimii ani privind utilizarea manualelor școlare, dinanul curent de studii se va asigura și monitoriza utilizarea consecventă a manualelor școlare
aprobate de MECC (Tabelul 1).
Manualul şcolar constituie un document curricular oficial de politică educaţională, care asigură
concretizarea programei şcolare prin următoarele componente:▪ componenta informațională contribuie la transmiterea cunoştinţelor, consolidarea,
dezvoltarea şi integrarea achiziţiilor, educaţia socială şi culturală etc.;▪ componenta acțională reflectă un sistem de activităţi ce includ sarcini didactice formulate încontext taxonomic, însoţite de metode şi tehnici interactive, care implică elevii într-un procesde învăţare constructiv prin stimularea imaginaţiei, a gândirii creatoare, a învăţării prindescoperire, realizând, totodată, evaluarea şi autoevaluarea propriilor achiziţii.
Pentru cadrele didactice, manualul trebuie să constituie un instrument de bază cu rol de proiectpedagogic deschis, de orientare îndeaproape a activităţii didactice în vederea realizării
curriculumului. Pentru elevi, manualul este cel mai important instrument de lucru, detaliind într-un
limbaj adecvat experiențele necesare pentru ca ei să poată atinge finalitățile stabilite prin curriculum
în condiţiile definite prin principiile pedagogice generale şi specifice, aspectele de didactică adisciplinei. Lucrul cu manualul, ca suport pentru învățare, constituie una dintre componenteleesențiale ale competenței cheie a învăța să înveți.
ATENȚIE! Caietele de lucru pentru elevi (tipărite) nu pot înlocui manualul școlar, deoarece nu
includ componenta informațională ca suport pentru predarea noului, nu asigură funcțiile
manualului școlar. Asemenea caiete constituie suporturi didactice auxiliare ce pot fi
folosite în vederea antrenării și dezvoltării capacităților aplicative, constituente ale
competențelor curriculare, în contexte legate de lucrul independent al elevilor,
activităților diferențiate și individualizate, de temele pentru acasă (în conformitate cu
cerințele regulamentare).
În anul 2021 MECC a aprobat și a asigurat repartizarea în instituții de învățământ a caietelor
elevului pentru clasa I, aferente Abecedarului. Alte suporturi didactice auxiliare (caiete de lucru aleelevilor, culegeri de teste/probe de evaluare, culegeri de exerciții) nu sunt aprobate de Ministerul
Educației. Alegerea și utilizarea lor constituie o libertate și o responsabilitate a cadrului didactic.
Suporturile didactice auxiliare se vor alege de către cadrele didactice în mod judicios, ținând contde prevederile curriculare, posibilitățile de armonizare cu manualul, specificul clasei de elevi.
Alegerea suporturilor auxiliare se va consulta cu managerul pentru învățământul primar, care va
exclude abuzul de suporturi auxiliare, precum nici nu va impune procurarea unor anumite suporturi.
Tabelul 1. Manualele școlare și suporturi aferente aprobate de MECC
pentru anul de studii 2021-2022
Limba de Anul introdu
Denumirea
Autorii
Editurainstruire cerii în SÎM
Clasa I
Abecedar. Manual de limba şi
M. Buruiană,literatura română pentru clasa I.
A. Ermicioi,
Partea 1
P.V. Slavu,
Abecedar. Manual de limba şi
C. Dragomir
literatura română pentru clasa I.
Partea 2
Română
2021Ştiinţa
Abecedar. Caietul elevului. Partea 1
M. Buruiană,Abecedar. Caietul elevului. Partea 2
A. Ermicioi,
Ghid de implementare a setului
P.V. Slavu
didactic Abecedar și Caietul
elevului5Букварь. Часть I.
Букварь. Часть II.
Букварь. Прописи
Букварь. Тетрадь ученика
Букварь. Гид для учителя
Limba şi literatura română
Matematică, manual pentru clasa I
Matematică, clasa I. Ghid de
implementare a manualului
Educație digitală, clasa I: Suport
didactic pentru elevi și cadre
didactice

Rusă

2021

A.Curacițchi,N. Socolova

Univers
Educațional, Prut
Internațional

Rusă

2019

T. Callo

ARC

Română/Rusă

2021

L. Ursu, I. Lupu,
Iu. Iasinschi

Prut InternaţionalRomână/Rusă

2018

A.Gremalschi,
S. Corlat,
A. Braicov

Ediție multimedia
http://ctice.gov.md/manuale-scolare/

Clasa a II-a
Limba şi literatura română

Română

2019

Limba şi literatura rusă

Rusă

2015

Limba şi literatura română

Rusă

2019

Matematică, manual pentru cl. II
Matematică, clasa a II-a. Ghid de
implementare a manualului

Română/Rusă

2021Ştiinţe

Română /Rusă

Edicaţie muzicală
Educaţie plastică
Educație moral - spirituală
Educație digitală, clasa II: Suport
didactic pentru elevi și cadre
didactice

2019

Română/Rusă
Română/Rusă
Română/
Rusă

2019
2015
2019

Română/Rusă

2019

M. Marin,
D. State
T. Rasscazova,
T. Mihailova ş. a.
V. Guţu,T. Cazacu
L. Ursu, I. Lupu,
Iu. Iasinschi.

CartierŞtiinţa
LuminaPrut Internaţional

G. Bărbulescu,
D.E. Ioniță,LiteraA.M. Cănăvoiu
A. Borş,Ştiinţa
M. Morari ş.a.
E. Samburic,
ARC
L. Prisăcaru ş.a.
T. Neculcea,
Lyceum
A. Cara, A. Vartic
A.Gremalschi,Ediție multimedia
S. Corlat,
http://ctice.gov.md/
A. Braicov
manuale-scolare/

Clasa a III-a
Limba şi literatura română

Română

2020

Limba şi literatura rusă

Rusă

2016

Limba română ALBINUȚE

Rusă

2020

Matematică

Română/Rusă2020Ştiinţe

Română/Rusă

2016

Educaţie muzicală

Română
/Rusă

2020

Educaţie plastică

Română/
Rusă

2020
6

M. Buruiană,A. Ermicioi ș. a.
T. Rasscazova,
T. Mihailova
T. Cazacu,
L. Nicolăescu Onofrei, Z. Tărîţă
L. Ursu, I. Lupu.
Iu. Iasinschi.
Z. GalbenPanciuc,I. Botgros ş.a.
M. Morari,
A. Borș
I.Canțîru,A. Vatavu,
O. Carauş

Ştiinţa
Ştiinţa
Cartier
Prut Internațional
Prut InternaționalŞtiinţa
ARC

Educaţie tehnologică

Română/Rusă

2016

Educație digitală, clasa a III-a:Suport didactic pentru elevi și cadre Română
2020
didactice
Clasa a IV-a
Limba şi literatura română

Română

2020

Limba şi literatura rusă

Rusă

2017

Limba şi literatura română
FĂGURAȘ

Rusă

2020

Matematică

Română/Rusă2020Ştiinţe

Română/Rusă

2017

Istoria românilor și universală
Educaţie muzicală

Română/Rusă
Română/
Rusă

2020
2017

Educaţie plastică

Română/Rusă

2020

Educaţie tehnologică

Română/Rusă

2017

E. Grosu,
R. Croitoru,
L. Ciobanu ş.a.
A.Gremalschi,
S. Corlat,
A. Braicov,
T. Veverița
M. Marin,
T. Niculcea
G. Drozd,
O. Borodaeva,
O. Kurteva
T. Cazacu,
L. Nicolăescu,
Z. Tărîţă
L. Ursu, I. Lupu,
Iu. Iasinschi.
Z. GalbenPanciuc,I. Botgros ş.a.

EpigrafEdiție multimedia
http://ctice.gov.md/manuale-scolare/
Cartier
Tip. Centrală

Cartier
Prut Internaţional
Prut Internaţional

P. Cerbuşca

Ştiinţa

S. Croitoru,
I. Gagim
I. Canţîru,A. Vatavu,
O. Carauș
E. Grosu,
R. Croitoru ş.a.

Ştiinţa
ARC
Epigraf

3. ASPECTE SPECIFICE PRIVIND ORGANIZAREA PROCESULUI EDUCAȚIONALLA DISCIPLINELE ȘCOLARE ÎN ANUL DE STUDII 2021-2022
3.1. ORIENTĂRI GENERALE(1) În clasele II-IV, la disciplinele Limba de instruire (română/rusă) și Matematică se va asigurao perioadă de timp pentru recuperare/consolidare la începutul anului școlar. Durata șiconținutul recuperării/consolidării se vor decide de către învățător în funcție de necesitățile
elevilor. Se va ține cont de gradul de atingere a finalităților curriculare din clasa precedentă,în condițiile învățării mixte impuse de situația epidemiologică din anul de studii 2020-2021.
La celelalte discipline, desfășurarea perioadei de recuperare/consolidare la începutul anuluișcolar în clasele II-IV rămâne la discreția învățătorului, în funcție de rezultatele școlare aleelevilor la finele clasei precedente.
(2) În toate clasele și la toate disciplinele se va realiza evaluarea inițială. În cazul desfășurării
perioadei speciale de recuperare/consolidare la disciplină, evaluarea inițială se va administra
la finele perioadei respective. În cazul în care învățătorul decide să nu desfășoare la anumite
discipline recuperare/consolidare, evaluarea inițială poate fi realizată în săptămâna a doua/ a
treia a anului școlar.
ATENȚIE! În perioada evaluărilor inițiale la începutul anului școlar se va exclude stresarea elevilor
și a părinților. Această perioadă coincide cu adaptarea/ readaptarea micului școlar laprocesul educațional și trebuie să instaleze o stare de bine pentru toți participanții la acest
proces.
7

Evaluarea inițială la începutul anului școlar, ca, de altfel, orice act evaluativ, nu trebuie să
fie abordată ca motiv pentru acțiuni restrictive/ mustrare/ învinovățire, dar ca o pistă
pentru îmbunătățirea performanțelor.
(3) În toate clasele și la toate disciplinele se va urmări armonizarea proceselor de predare, deînvățare, de evaluare, asigurând ponderea necesară fiecăreia dintre cele trei componente ale
procesului didactic și orientând predarea și evaluarea pentru învățare. În corespundere
cu Metodologia privind evaluarea criterială prin descriptori în învățământul primar, clasele
I-IV, abordarea cantitativă în aprecierea rezultatelor probelor de evaluare se va aplica
doar în cazurile acordării de calificative, iar în toate celelalte cazuri pentru aprecierea
rezultatelor se va asigura abordarea calitativă.
(4) La necesitate, în proiectele didactice de lungă și de scurtă durată se vor opera adaptări
curriculare în funcție de: perioada de timp oferită recuperării/consolidării la începutul
anului școlar și rezultatele evaluării inițiale; prioritizarea finalităților curriculare în cazul
unei eventuale perioade de învățare mixtă, cauzată de evoluția situației epidemiologice.
ATENȚIE! În anul de studii 2021-2022 este recomandabilă la începutul anului proiectarea de lungă
durată doar pentru semestrul 1, iar la finalizarea acestuia - proiectarea pentru semestrul 2,ținând cont de evoluția situației epidemiologice. Pe pagina web a ME se oferă modele deproiecte didactice de lungă durată la diferite discipline pentru clasele I-IV. Managerii vorurmări respectarea judicioasă și personalizarea adecvată a modelelor de către cadrele
didactice, în funcție de situațiile concrete.
3.2. RECUPERAREA/CONSOLIDAREA ȘI EVALUAREA INIȚIALĂ
LA ÎNCEPUTUL ANULUI ȘCOLAR
În contextul desfășurării parțiale la distanță a procesului de învățământ în anul de studii 20202021, recuperarea/consolidarea și evaluarea inițială la începutul anului școlar 2021-2022 au oimportanță deosebită. În clasele II-IV, la Limba de instruire (română/ rusă) și Matematică se vor
proiecta și realiza în mod obligatoriu activități special destinate recuperării/consolidării achizițiilor
curriculare dobândite de elevi în anul școlar precedent, cu preponderență vizând cele învățate ladistanță și necesare pentru studierea cu succes a disciplinei în anul școlar curent.
În cazul în care se decide desfășurarea perioadei de recuperare/consolidare și la alte discipline,
proiectarea didactică se va realiza în conformitate cu recomandările oferite în Repere metodologiceprivind organizarea procesului educațional în învățământul primar în anul de studii 2020-2021.
Excepție fac: disciplina Științe în clasa a II-a, deoarece în clasa I nu s-a învățat; disciplina Istoria
românilor și cea universală, care începe în clasa a IV-a. În aceste cazuri, evaluarea inițială laînceputul anului școlar se realizează în mod tradițional.
Rezultatele activităților de recuperare/ recapitulare vor fi determinate în cadrul evaluării inițiale
a unităților de competență prioritare, prevăzute în curriculum pentru sfârșitul clasei precedente, și vor
fi valorificate ulterior în cheia diferențierii și individualizării.
▪ La disciplina Limba și literatura română evaluarea inițială de la începutul anului școlar se va
realiza în cadrul unității de învățare nr. 1 la momentul decis de cadrul didactic, printr-o probă descrisă ce va include itemi pe nivele cognitive. Evaluarea orală a unităților de competență
prevăzute pentru recuperare/consolidare se va realiza prin evaluări punctuale pe parcursul unității
de învățare nr. 1. Recomandări concrete se prezintă în Anexele 1, 2, 3 și în capitolul 4 alprezentului document.
▪ La disciplina Русский язык и литература (clasele cu instruire în limba rusă), evaluarea inițială
de la începutul anului școlar se va realiza la finele unității de învățare nr. 1, în întregime dedicată
recuperării/consolidării achizițiilor cognitive dobândite în clasa precedentă. Proba de evaluareinițială va fi scrisă și va include itemi pe nivele cognitive. Evaluarea orală a unităților decompetență prevăzute pentru recuperare/consolidare se va realiza prin evaluări punctuale peparcursul unității de învățare nr. 1. Recomandări concrete se oferă în Anexele 1, 2, 3 și în
capitolul 4 al prezentului document.

8▪ La disciplina Matematică, evaluarea inițială de la începutul anului școlar se va realiza la fineleunității de învățare nr. 1, în întregime dedicată recuperării/recapitulării achizițiilor cognitive
dobândite în clasa precedentă. Testul/proba de evaluare inițială va fi scris și va include itemi pe
nivele cognitive. Manualele de matematică, aprobate pentru anul școlar 2021-2022, conțin
asemenea probe la sfârșitul primei unități de învățare. Recomandări concrete se oferă în Anexele
1, 2, 3 și în capitolul 4 al prezentului document.
▪ La celelalte discipline (Științe, Educație moral-spirituală, Educație muzicală, Educație plastică,Educație fizică, Educație tehnologică, Dezvoltare personală), evaluarea inițială se va realiza în
cadrul unității de învățare nr. 1. În cazul desfășurării perioadei de recuperare/consolidare, se
recomandă a folosi metoda alternativă de evaluare observarea comportamentului cognitiv al
elevului pe parcursul activităților de recuperare/consolidare. Recomandări concrete oferă în
Anexa 3 și capitolul 4 al prezentului document.
Rezultatele elevilor la evaluarea inițială de la începutul anului școlar nu vor fi apreciate princalificative sau descriptori ai nivelelor de performanță. Învățătorul va adopta o abordare calitativă,centrându-se pe elucidarea deficiențelor de cunoaștere, înțelegere și aplicare, va formula judecăți
apreciative, folosind cuvinte încurajatoare și evidențiind aspectele la care elevul trebuie să ia atenție
pe viitor.
Pentru fiecare elev, rezultatele căruia la evaluarea inițială vor demonstra că nivelul necesarînvățării cu succes în anul curent nu a fost atins, se va pune în aplicare un plan de recuperare dupămodelul din Metodologia privind evaluarea criterială prin descriptori în învățământul primar,clasele I-IV (2019), care se va plasa în portofoliul elevului respectiv.
Activitățile de recuperare/ consolidare vor fi încadrate în proiectarea didactică la unitatea deînvățare nr. 1:(1) la nivel de proiectare anuală (administrarea disciplinei)▪ la calculul numărului de ore pentru unitatea de învățare nr. 1 se va ține cont de timpul alocat
activităților de recapitulare/consolidare și, corespunzător, se va indica evaluarea inițială de laînceputul anului școlar (EI 1);▪ la repartizarea orelor pentru celelalte unități de învățare se va ține cont de numărul de ore alocatunității nr. 1 în contextul general al recomandărilor curriculare privind repartizarea orelor peunități de învățare;(2) la proiectarea unității de învățare nr. 1:▪ lista unităților de competențe proiectate la această unitate de învățare se vor include cele ce sepreconizează pentru recuperare/ consolidare, numerotându-le: R/C1, R/C2 etc.; respectiveleunități de competențe se selectează din curriculumul clasei precedente, din lista unităților
prevăzute la sfârșitul acestei clase;▪ la rubrica „Observații” se va scrie unitatea de competență (R/C) care a fost recuperată/ consolidată
la lecția respectivă; această cerință nu este obligatorie în cazul în care toată unitatea de învățare
nr. 1 este destinată recuperării/consolidării (de exemplu, disciplinele Русский язык и литература
(clasele cu instruire în limba rusă), Matematică);▪ la rubrica „Evaluare” se notează EI 1; învățătorul poate face detalieri/precizări privind EI 1;(3) la nivel de proiectare de scurtă durată în cadrul unității de învățare nr. 1:▪ activitățile de recuperare/consolidare vor fi reflectate la nivel de obiective ale lecției, în bazaunităților respective de competențe (R/C);▪ sarcinile de recuperare/consolidare vor fi preponderent selectate/clonate din manualele aprobate
de MECC;▪ se va promova abordarea diferențiată și individualizată, inclusiv la temele pentru acasă.
3.3. APRECIEREA REZULTATELOR EVALUĂRII

În cadrul monitorizării în anii 2019-2021 a procesului educațional în instituțiile de învățământ
s-au constatat deficiențe în respectarea prevederilor Metodologiei privind evaluarea criterială prindescriptori în învățământul primar, clasele I-IV (2019) pe dimensiunea aprecierii rezultatelor
evaluării. În acest context, accentuăm următoarele prevederi ale MECD.
9ATENȚIE! Aprecierea rezultatelor evaluării se abordează cantitativ (pe bază de punctaj) doarîn cazurile acordării de calificative (FB, B, S). În acest scop se aplică grila de apreciere
pe baza procentajului dată în MECD (p. 14).
În cazul aprecierii prin descriptori (i, g, s), proba de evaluare nu va prevedea
acordarea de punctaj și nu se va aplica grila de apreciere pe baza procentajului. Înaceste cazuri se evaluează comportamentul performanțial al elevului, manifestat în cadrul
realizării probei, se vizează modul în care elevul atinge succesul scontat: independent,
ghidat de învățător sau cu mai mult sprijin.
Este o abordare calitativă care nu se bazează pe numărul de greșeli comise de elev,
dar se centrează pe copilul concret. Realizând proba, elevul poate comite mai multegreșeli, majoritatea având aceeași cauză. Anume identificarea cauzelor și aprecierea
gravității acestora sunt importante pentru a combate ulterior greșelile constatate.
Prin stabilirea descriptorului „ghidat de învățător” sau „cu mai mult sprijin”, cadrul didactic
constată necesitatea unei remedieri, unui ajutor diferențiat/ individualizat (ghidare sau mai
mult sprijin) pentru elevul respectiv și își asumă responsabilitatea acordării acestuia.
3.4. PRIORITIZAREA CURRICULARĂ
ÎN EVENTUALE CONDIȚII DE ÎNVĂȚARE MIXTĂ
IMPUSE DE EVOLUȚIA SITUAȚIEI EPIDEMIOLOGICEÎn eventuale condiții de învățare mixtă impuse de evoluția situației epidemiologice, este recomandabilă

o prioritizare curriculară. În tabelul 2 se prezintă unitățile de competență care se recomandă ca
extindere sau opțional în condițiile învățării mixte. Celelalte unități de competență rămân a fi
obligatorii.
Astfel, în eventuale situații de învățare mixtă în anul școlar curent, se propune o gradare a
obligativității unităților de competență, care generează adaptări ale conținuturilor și necesită o atenție
sporită la elaborarea/adaptarea probelor de evaluare:(1) unități de competență obligatorii – abordate în mod obligatoriu în procesul de predareînvățare și evaluate în mod obligatoriu conform MECD;(2) unități de competență la extindere – abordate la decizia cadrului didactic în procesul depredare-învățare, doar în premisa realizării depline a prevederilor obligatorii; nu se evaluează;(3) unități de competență opționale – abordate la decizia cadrului didactic în procesul depredare-învățare, doar în premisa realizării depline a prevederilor obligatorii și a celor la
extindere; nu se evaluează.
Cadrele didactice vor ține cont de prioritizarea curriculară:▪ la proiectarea didactică de lungă și de scurtă durată;▪ la elaborarea/ alegerea/ adaptarea probelor de evaluare.
ATENȚIE! În condițiile unui învățământ traditional, față în față, toate aceste prioritizări se exclud.

Specificăm că, în anul de studii 2021-2022, zilele de activități transdisciplinare vor avea
caracter obligatoriu doar dacă în perioada respectivă procesul educational se desfășoară
traditional. În cazul în care în perioada vizată procesul educațional se desfășoară la distanță, zilelede activități transdisciplinare vor avea caracter opțional.
Tabelul 2. Unități de competență recomandate ca extindere sau opționalîn condiții de învățare mixtă în anul de studii 2021-2022
Legendă: * - extindere; ** - opțional
Disciplina
Limba șiliteraturaromână

Clasa I
Clasa a II-a1.1*; 1.2*;
1.1*; 1.2*;
2.2*; 2.3*; 2.4*; 2.5**; 2.2*; 2.3*; 2.4*;
2.6*; 2.7*;
2.5**; 2.6*; 2.7*;
3.3*; 3.4*; 3.5**;
3.3*; 3.4*; 3.5**;
4.3*;
4.3*; 4.4*;
5.2*;
5.2*;
6.1*; 6.2*; 6.3**; 6.4** 6.2*; 6.3*; 6.4**.
10

Clasa a III-a1.1*; 1.2*;
2.3*; 2.4*; 2.5**; 2.6*;
2.7*;
3.3*; 3.4*; 3.5**; 3.8**;
4.2*; 4.3*;
5.2*; 5.4*; 5.5*; 6.2*;
6.3*; 6.4**; 6.5**.

Clasa a IV-a
1.2**; 1.3*; 1.4*;
2.2*; 2.4*; 2.5*; 2.6*;
2.7**;
3.4*; 3.5*;
4.1*; 4.3*; 4.4*;
5.4*;
6.1*; 6.3*; 6.4*.

Русский
1.1*;язык и
3.4*; 3.5*;литература 5.1*;
6.1*; 6.3*.

Istoria românilor și
universală
Educație
moralspirituală
Educație
muzicală
Educație
plastică
Educație
fizică

-

1.1*;
2.1*;
3.2*; 3.4*; 3.5*;
4.1**; 5.4**
6.1*; 6.3*.
1.5*;
2.5*;
3.5*.
1.3*;
2.5*;
3.3*;
4.5*.
-

4.1*.

4.1*.

4.1*; 4.2*.

2.2*;
4.1*.
-

4.2*.

2.2*.

3.1*

4.2**

2.1**; 2.2**; 2.4*;
2.7*; 2.10**; 3.3*.

2.1.**; 2.2**;
2.9*; 2.10**;
3.4**.

2.1**; 2.3*; 2.5**;
2.6*; 2.8*; 2.11**.

Educație
tehnologică

3.4*; 3.6*; 3.7*; 3.10*;
3.11*; 3.12*.

2.3*;
3.3*; 3.5*;
3.7*; 3.8*; 3.9*;
3.10**.

1.2*;
2.3*; 2.4**;
3.9*; 3.10*; 3.13*;
3.14*;
4.3**; 4.4*;
5.3*; 5.4*;
6.3*; 6.4**; 6.5*.

Dezvoltare
personală

1.2*;
2.2*.

-

4.3*.

Matematică 3.5*;
4.8*;
5.8*.
Științe
-1.1*; 1.3*; 1.4**;
3.2*; 3.4*; 3.5*;
4.1**;
6.1*; 6.3*.

1.1*; 1.3*; 1.4**;
3.2*; 3.4*; 3.5*
4.1**; 4.2*;
6.1*; 6.3*.

2.5*;
3.5*;
4.5**.
1.4**;
2.4*;
3.3*; 3.4**;
4.4**.
-

2.5*;
3.5*;
5.6**.
1.5*;
3.3**; 3.4*;
4.2*; 4.3*.
1.3*;
2.2*;
3.2**.
4.1*.

2.2*;
3.1*; 3.3*.
4.2**
2.1*; 2.3**; 2.5**;
2.8*; 2.10*; 2.11**;2.12*; 2.13**; 3.1**;
3.3*.
1.2*; 1.4**;
2.3*;
3.5*; 3.6*; 3.10*;
4.3**;
5.3*; 5.4*;
6.3**; 6.5*;
7.2*; 7.5*;
8.6**; 8.7*; 8.8*; 8.9*.
4.3*.

3.5. ADAPTAREA DEMERSURILOR DIDACTICE ÎN CONTEXTUL ÎNVĂȚĂRII MIXTEÎN CONDIȚII IMPUSE DE EVOLUȚIA SITUAȚIEI EPIDEMIOLOGICE

În condițiile specifice de organizare a procesului educațional, demersul didactic se va axa peurmătoarele prevederi:▪ accentuarea actului de învățare, stimulând învățarea individuală/ independentă în măsura
posibilităților fiecărui copil;▪ familiarizarea micilor școlari cu tehnici de învățare independentă și aplicarea lor în
studierea materiei noi, respectând particularitățile de vârstă; în acest sens este imperios
necesar de a asigura competența elevului de a lucra cu manualul școlar – elevul trebuie să
cunoască ce informații conține manualul și să fie capabil să găsească, la necesitate, regula/
exemplul/ modelul/ algoritmul etc. care îl poate ajuta la efectuarea unei sarcini de lucru
independent.
În cazul comunicării la distanță, se vor valorifica cele patru variante de lecții recomandate înReperele metodologice privind organizarea procesului educațional în condițiile învățării mixte încontextul epidemiologic de COVID-19, pentru instituțiile de învățământ primar, gimnazial și liceal(p. 23-28) aprobate prin de Ordinul MECC nr. 1131 din 13.10.2020: lecția tradițională; lecția cu
participanți la distanță; lecția mixtă/hibridă; lecția desfășurată în regim online.
11

Ca suport pentru activități asincron de dirijare a învățării și de învățare independentă, este
recomandabil de a propune elevilor algoritmi de realizare a sarcinilor/ metode/ tehnici de învățare
prezentate clar, succint, pertinent în corespundere cu particularitățile de vârstă ale elevilor. În acest
scop pot fi folosite resurse oferite pe paginile web mecc.gov.md și educatieonline.md.
Sarcinile de învățare independentă propuse ca temă pentru acasă, după caz – diferențiat/individualizat, se proiectează în corespundere cu Instrucțiunea privind managementul temelor pentruacasă (2018) și se verifică în conformitate cu Metodologia privind evaluarea criterială prindescriptori în învățământul primar (2019). Se interzice a impune elevului realizarea sarcinilor deînvățare din suporturi didactice auxiliare la care acesta nu are acces.
În condițiile învățării la distanță rămân obligatorii prevederile Metodologiei privind evaluarea
criterială prin descriptori în învățământul primar (2019), inclusiv cele cu referință la activitățile deautoevaluare (autoverificare, autocorectare, autoapreciere).
În condițiile îmbinării învățării în școală cu învățarea online, este posibilă utilizarea diferitor
tipuri de resurse educaționale digitale și servicii online.
G Suite pentru Educație este o suita de aplicații Google recomandată de MEC. La 17.07.2020,
MECC și gigantul american Google au semnat un Memorandum de Înțelegere privind implementarea
Google pentru Educație în Republica Moldova. Printre tehnologiile Google de care beneficiază
profesorii și elevii din Republica Moldova, evidențiem Google Classroom (interacțiunea între
profesori și elevi), Google Meet (organizarea lecțiilor video online), Google Drive (stocarea
materialelor pe Cloud și colaborare), Google Sites (organizarea și prezentarea temelor), precum șialte aplicații utile procesului de studiu. Parteneriatul cu Google a fost facilitat prin intermediul
Centrului Național de Inovații Digitale Clasa Viitorului (www.clasaviitorului.md/) care asigură
consultanță și suport tehnic în formarea continuă a cadrelor didactice privind utilizarea suitei deaplicații Google pentru Educație.
O altă suită de programe și servicii recomandată de MECC este oferită de Microsoft Office 365
Education. În baza Memorandumului de Înțelegere semnat de MECC și Compania Microsoft la
25.09.2020, Planul A1 al Office 365 pentru Educație este complet gratuit atât pentru elevi, cât și
pentru profesori. Acesta conține versiunea online complet gratuită de Office (Word online, Excel
online, PowerPoint online, Outlook online și OneNote online) cu e-mail, conferințe video, hub
particularizat pentru lucru în echipă la clasă cu Microsoft Teams, formulare (Forms), cataloage
digitale, rețea de comunicare internă, instrumente de conformitate și protecția informațiilor.
Persoanele interesate de accesarea pachetului Office 365 A1 pot lăsa un mesaj la adresa
microsoft@mecc.gov.md sau admin@upsc.md pentru a crea un cont pe Microsoft.
De asemenea, recomandăm utilizarea registrului electronic al SIME. Registrul este gratuit,conține mai multe servicii integrate: note, tipul lecției (inclusiv lecții la distanță), tema de acasă,atașamente utile, link către lecții înregistrate, orarul personalizat al lecțiilor, structura anului școlar,
acces la lecțiile online etc. Instituțiile de învățământ pot solicita acces la acest registru de la Ministerul
Educației și Cercetării, expediind o solicitare la adresa sime@mecc.gov.md.
Abundenţa ofertei face alegerea dificilă. Contează foarte mult ca modul de utilizare să fie uşorde însuşit atât de profesori cât şi de elevi, astfel încât să devină o rutină. De asemenea, contează
scalabilitatea platformei, atât ca număr de utilizatori cât și ca funcționalități suplimentare ce pot fiadăugate în timp. În acest sens, recomandăm să se discute și să se decidă la nivelul instituției
asupra utilizării unei singure platforme pentru comunicarea sincronă. Utilizarea unei singure
platforme va asigura eficiența activităților, confortul psihologic atât al elevilor, cât și al părinților caresprijină învățarea la distanță a elevilor minori.
4. REPERE METODOLOGICE PRIVIND PROCESUL EDUCAȚIONALLA DISCIPLINELE ȘCOLARE ÎN ANUL DE STUDII 2021-2022
În elaborarea acestui capitol s-a ținut cont de rezultatele chestionării în anul de studii 20202021 a cadrelor didactice, privind:– Repere metodologice de organizare a procesului educațional în învățământul primar în anulde studii 2020-2021;– Curriculum pentru învățământul primar.
12

ATENȚIE! Managerii responsabili pentru învățământul primar nu vor încuraja folosirea unor
proiecte didactice de lungă durată procurate de la diverși distribuitori, fără caacestea să fie personalizate de către cadrele didactice.
Pe pagina web a MEC se găsesc Modele de proiecte didactice de lungă durată, anulde studii 2020-2021 care se recomandă a fi folosite prin adaptare la structura
noului an școlar și alți factori eventuali de impact.
În Anexa 4 a prezentului document se oferă suplimentar modele de proiecte
didactice de lungă durată la Educația fizică, clasele I-IV.
4.1. LIMBA ȘI LITERATURA ROMÂNĂ

4.1.1. Repere de bazăMenționând că în anul de studii 2021-2022 rămân în vigoare prevederile Reperelor metodologiceprivind organizarea procesului educațional în învățământul primar în anul de studii 2020-2021 cu
privire la disciplina Limba și literatura română, accentuăm următoarele aspecte.
▪ Disciplina școlară Limba și literatura română este construită în baza direcțiilor valorice ale
educației lingvistice și literar-artistice, ceea ce permite abordarea în manieră funcționalaplicativă. Disciplina școlară Limba și literatura română are la bază modelul comunicativfuncțional ce permite formarea deprinderilor integratoare ale competenței de comunicare:ascultarea, vorbirea, citirea și scrierea. Deprinderile integratoare se formează pe tot parcursul
nivelului primar de învățământ. Cadrul didactic va urmări în proiectarea de lungă durată și
proiectarea de scurtă durată corelarea activităților de receptare și producere de mesaje orale și
scrise, ce prevăd formarea celor patru deprinderi integratoare.
▪ Disciplina școlară Limba și literatura română vizează abordarea noțiunilor lingvistice șiliterare în conformitate cu particularitățile de vârstă și individuale ale elevilor. În acest sens:
în clasele I-II respectivele noțiuni se vor aborda la nivel de inițiere, iar în clasele III-IV - lanivel de aprofundare;▪ Disciplina școlară Limba și literatura română presupune corelarea elementelor de construcție
a comunicării, care vor fi abordate în baza textului literar/textului nonliterar.
▪ Lectura particulară este o componentă obligatorie a disciplinei Limba și literatura română șiva fi realizată pornind de la operele cunoscute către extinderea experiențelor lectorale sau seva respecta principiul instruirii graduale (mărimea textului/cărții).
4.1.2. Recuperarea/consolidarea și evaluarea inițială la începutul anului școlarÎn anul de studii 2021-2022, la începutul anului școlar în clasele II-IV se va realiza în mod
obligatoriu recuperarea/consolidarea achizițiilor preconizate pentru clasa precedentă și evaluareainițială. Modele de proiectare a respectivei perioade se oferă în Anexele 1, 2, 3.
În procesul proiectării de lungă durată după manualele aprobate, pentru proiectarea
recuperării/consolidării se va ține cont de achizițiile dobândite în anul precedent în perioada învățării
la distanță. Cadrele didactice vor analiza finalitățile curriculare pentru clasa precedentă și le vor
determina pe cele necesare de recuperat/consolidat în perioada de revenire la școală, numerotându-le,respectiv cu R/C1, R/C2 etc.
Rezultatele activităților de recuperare/ recapitulare vor fi determinate în cadrul evaluării inițiale
a unităților de competență prioritare, prevăzute în curriculum pentru sfârșitul clasei precedente, și vor
fi valorificate ulterior în cheia diferențierii și individualizării.
4.1.3. Repere privind predarea-învăţarea din perspectiva formării competenţelor
➢ Competenţa specifică: Receptarea mesajului oral în situații de comunicare, manifestând
atitudine pozitivă, atenție şi concentrare.
Perceperea mesajului oral marchează posibilitatea integralizării deprinderilor comunicative.
Înțelegerea după auz este o activitate complexă, o activitate verbală ce are la bază două componente:▪ Receptarea formei sonore a mesajului verbal emis și segmentarea lui în blocuri semantice,îmbinări de cuvinte, cuvinte;13▪ Înţelegerea mesajului sonor care presupune a cunoaşte sistemul fonematic şi elementele lexicale
ale limbii, cât şi de a asimila sensul construcţiilor logico-gramaticale din care e compus mesajul.
Procesul de ascultare va cuprinde etapele detaliate în Ghidul de implementare a curriculumului
pentru învățământul primar: pre-ascultare, ascultarea propriu-zisă, post-ascultarea/re-ascultarea.
În etapa de ascultare propriu-zisă se realizează audierea – activitatea ce asigură receptare -, darși înțelegerea parțială a mesajului emis. În literatura de specialitate sunt menționate mai multe tipuri
de audieri: audierea însoțită de ilustrații (demonstrarea imaginilor la textul audiat etc.), audierea
orientată, audierea cu completări, audierea cu răspunsuri la întrebări pe baza celor audiate,audierea cu determinarea numărului de propoziţii în text, audierea şi citirea sincronă a unui text,
audierea şi scrierea sincronă (selectivă) a unor silabe, cuvinte, propoziţii, audierea cu gruparea
cuvintelor din text în anumite blocuri semantice: (culori, acţiuni, rechizite şcolare etc.), audierea
selectivă.
Selectarea audițiilor se va realiza ținând cont de particularitățile de vârstă ale școlarului mic șirecomandările privind cerințele față de textele literare/nonliterare propuse pentru studiu în clasele
primare.
➢ Competenţa specifică: Producerea mesajului oral, demonstrând abordare eficientă îndiferite contexte de realizare
Pentru dezvoltarea comunicării dialogate este necesar de evidențiat specificul situației decomunicare, care are următoarele elemente: emițător, receptor, mesaj, context, canal și cod.
Abordarea didactică a situației de comunicare va fi transpusă în felul următor:Emițător
Cine vorbește?
Receptor
Cui i se adresează?
Context
Care este mesajul? Ce îi spune?
Canal
Cum e transmis mesajul (telefon, aer, calculator, hârtie)?
Cod
Ce mijloace de comunicare sunt folosite (cuvinte, gesturi, imagini)?
Comunicarea în dialog va presupune pregătirea elevilor conform următoarelor faze:
Faza de anticipare• Lectura imaginilor;• Formularea de întrebări și răspunsuri pe baza ilustrațiilor, a textelor
citite, audițiilor.
Faza de inițiere
• Analiza dialogurilor din textele citite, ținând cont de elementele
situației de comunicare;• Precizarea modalităților de inițiere și de finalizare a unui dialog;• Modalitățile de întreținere a unui dialog;• Organizarea dialogului: solicitare/oferire de informații, convingerea
receptorului, exprimarea acordului sau dezacordului.
Faza de stocare• Construirea dialogurilor pe o temă dată;• Jocuri didactice și jocuri de rol.
În vederea depășirii dificultăților legate de construirea dialogurilor de către elevi, se va ține contde următorul algoritm de activitate.
1. Prezentarea contextului comunicativ: Matei citește o carte. Nu înțelege un cuvânt. Cere ajutorul
fratelui său Dorin.
- Ce carte oferă definițiile cuvintelor?
- Cum sunt aranjate cuvintele într-un dicționar?
- Ce tipuri de dicționare cunoașteți?
2. Distribuirea rolurilor: Matei - emițător și Dorin - receptor.
3. Construirea dialogului:- Dorin, te rog să mă ajuți!
- Cu drag!
- Ce înseamnă cuvântul indolent?
14

Ar fi bine să cauți în dicționar!
Un prieten la nevoie se lasă?
În dicționar scrie următoarele: nepăsător, trândav.
Mulțumesc frumos! Am finalizat temele mai repede!
Comunicarea monologată în clasele primare se realizează prin diverse forme, cum ar fi:
povestirea, repovestirea, prezentări orale. Comunicarea monologată va fi structurată pe trei părți:introducere, cuprins și încheiere. Relatarea unor întâmplări de către elevi va fi susținută prin urmărirea
planului de idei, a unui șir de ilustrații sau benzi desenate. În vederea valorificării componentei
paraverbale a comunicării și demonstrării coerenței în exprimare, modelul oferit de cadrul didactic
este relevant și obligatoriu. În clasele I-II, nu li se va spune elevilor că trebuie să povestească lapersoana a III-a, din considerentul că nu au însușit această particularitate lingvistică.
-➢ Competenţa specifică: Receptarea textelor literare şi nonliterare prin tehnici de lectură
adecvate, dând dovadă de citire corectă, conştientă, cursivă și expresivă
Cititul este activitatea complexă ce presupune, în primul rând, însușirea tehnicii, amecanismului citirii, iar apoi înțelegerea și interpretarea celor citite. Astfel în clasele primare calitățile
citirii vor fi formate în următoarea ordine: corectă, cursivă, conștientă și expresivă.
Metoda fonetică, analitico-sintetică este metoda științifică de predare a citirii și scrierii în clasa
I, perioada alfabetară. Etapele metodei vizează realizarea, prioritar, a analizei fonetice(descompunerea cuvântului în sunete și litere) și apoi sinteza fonetică, adică (îmbinarea sunetelor sau
literelor în silabe sau cuvinte), realizarea acestor operații va asigura citirea și scrierea corectă.
Algoritmul de realizare a analizei și sintezei este prezentat în Ghidul de implementare a curiculumului
pentru învățământul primar. Pentru eficiența aplicării metodei fonetice, analitico-sintetice se va ținecont de:• Selectarea propoziției din comunicare pentru predarea sunetului și a literei noi va fi formată din
2-3 cuvinte;• Cuvântul, ce va fi analizat fonetic, trebuie să nu aibă mai mult de 2-3 silabe;• Dacă sunetul predat este:–o vocală, atunci silaba care conține sunetul nou va fi formată dintr-o vocală sau o consoană
cunoscută și vocala nouă;–o consoană, atunci silaba care conține sunetul nou va fi formată din consoana nouă și o vocală
cunoscută.
Metoda lecturii explicative este metoda prin care se abordează textele literare și nonliterare dinperioada postalfabetară până la finele clasei a IV-a. Lectura explicativă integrează două activități
specifice: înțelegerea textului și aprecierea/interpretarea textului adaptate la dimensiunile literarartistice specificate în Curriculumul național pentru învățământul primar. Etapele lecturii explicative
sunt prezentate în Ghidul de implementare a curriculumului pentru învățământul primar.
ATENTIE!
▪ Citirea în gând și citirea cu voce sunt două procedee de citire prioritare în clasele primare.
▪ Citirea demonstrativă a învățătoarei se va realiza după citirea elevilor, pentru a evita citirea
mecanică de către elevi
Abordarea textelor nonliterare în clasele primare este direcționată către utilitatea lor în viața dezi cu zi. Textele nonliterare vor fi studiate paralel cu textul literar, pentru a se asimila specificul lor.În
cadrul receptării textelor nonliterare se va asigura înțelegerea literală a informației, semnificația
termenilor, analiza conținutului:
Tipul textuluiÎntrebări ce evidențiază specificul textului
Textul nonliterar informativ• Despre ce informează?
• Cum se oferă informațiile?
• Care este structura textului?
• În ce scop este transmisă informaţia?
• În ce măsură ai înţeles ce transmite autorul/sursa?
Textul nonliterar funcțional• Când a fost scris mesajul?
• De către cine a fost scris?
15

•
•
•

Cui se adresează mesajul?
Care este mesajul?
Cu ce scop a fost scris mesajul?

➢ Competența specifică: Producerea de mesaje simple în situații de comunicare,demonstrând tendințe de autocontrol și atitudine creativă
În clasa I, contextele de realizare a scrierii vor fi realizate în dependență de gradul de dificultate:copiere, transcriere și dictare.
Scrierea cuvintelor cu cratimă, începând cu clasa a II-a, va fi predată prin demers inductiv.
Ortogramele sa/s-a, sau/s-au se vor explica pornind de la mecanismul de verificare:• cuvântul sa poate fi înlocuit cu lui ori ei.
• cuvântul sau poate fi înlocuit cu ori.
Dictarea este exercițiul de scrierea complex și va fi aplicată pentru verificarea scrierii corecte a
ortogramelor doar după însușirea graduală a normelor ortografice: cunoaștere și înțelegere, aplicare,
integrare.
➢ Competenţa specifică: Aplicarea elementelor de construcție a comunicării în mesajele
emise, manifestând tendințe de conduită autonomă
Procesul de însușire a noțiunilor gramaticale se va realiza folosind calea inductivă de formarea noțiunilor. Astfel materialul de limbă de la care se pornește este enunțul/textul. Selectareaenunțului/enunțurilor pentru predarea noțiunii trebuie să reflecte specificul fenomenului gramaticalimpus de definiție, astfel în formularea unei definiții de lucru de către elevi nu vor fi întâmpinate
dificultăți în relevarea aspectelor analizate.
Analiza lingvistică este metoda recomandată pentru studierea faptelor de limbă, ce asigură un
caracter aplicativ și poate fi realizată la nivel fonetic, morfologic și sintactic:• Analiza fonetică va viza sunetele, literele, vocalele și consoanele, silabele;• Analiza morfologică nu va depăși prevederile curriculare privind noțiunea morfologică;• Analiza sintactică la nivelul propoziției va începe cu identificarea predicatului, ca nucleu alpropoziției, apoi a subiectului. Analiza sintactică va fi realizată, mai întâi, relaționar, apoi liniar.
➢ Competența specifică: Gestionarea experiențelor lectorale în contexte educaționale,sociale, culturale, dând dovadă de interes și preferințe pentru lectură
Valorificarea lecturii vine să completeze universul valoric al textelor literare/nonliterare
propuse în manualele școlare. Selectarea lecturilor va fi prioritar realizată de către elevi în vederea
stimulării interesului pentru lectură și evidențierea preferințelor lectorale, coordonată de cadrul
didactic în cazul depășirii cerințelor față de textul/cartea recomandată pentru clasele primare.
Orice lectură va fi valorificată în aspect: cognitiv, formativ și educativ.
Lecția de lectură particulară va fi construită în baza reperelor metodologice descrise în Ghidul
de implementare a curriculumului pentru învățământul primar.
4.1.4. Repere privind evaluarea
În tabelul de mai jos se propun repere orientative pentru proiectarea evaluărilor sumative în
conformitate cu Metodologia evaluării criteriale prin descriptori în învățământul primar, clasele I-IV
(2019) și manualele aprobate de ME.
Nr. oreNr. oreNr. de unități de
Nr. oreClasa
per unit. de
Nr. de ESsăpt.
învățareanualînvățareI – 38; II – 82;
6 = 4 scrise + 2 orale
I
8
4
272
III – 86; IV - 66(+ 1 anuală)13 = 9 scrise + 4 orale
II
7
24-26
9
231
(+ 1 anuală)12 = 8 scrise + 4 orale
III
7
26-31
8
231
(+ 1 anuală)15 = 10 scrise + 5 orale
IV
7
22-24
10
231
(+ 1 anuală)16

ATENȚIE!

▪ Subliniem importanța lecției de recapitulare/ analiză-sinteză, premergătoare evaluării,precum şi cea ulterioară de activități diferențiate de postevaluare (recuperare, antrenare,dezvoltare).
▪ Numărul de evaluări formative în etape se va decide de cadrul didactic în funcție denecesități și respectând prevederile MECD.
▪ Se va exclude dublarea evaluărilor anuale, acestea propunându-se sau de administrația
instituției, sau de învățătorul clasei.
4.2. РУССКИЙ ЯЗЫК И ЛИТЕРАТУРА

4.2.1. Базовые положения по организации процесса обучения русскому языку илитературе в 2021-2022 учебном годуОрганизация учебного процесса по русскому языку и литературе в 2021-2022 учебном
году строится в соответствии с установленным типом обучения - прямым/в дистанционном
формате. При прямом общении основой организации учебного процесса является
интегрированный урок, представляющий межпредметную интеграцию двух учебных
дисциплин – русского языка и литературы – со всеми требованиями к проведению,раскрытыми Гидом по внедрению куррикулума для начального образования по русскому языкуи литературе, 2018 (с.26-32)
В случае дистанционного общения следует учитывать рекомендуемые Методологией
проведения дистанционного образовательного процесса, утвержденной приказом МОКИ№351 от 19.03.2020, три сценария обучения: синхронное, асинхронное, смешанное. А также
рекомендуется принять во внимание трудности проведения интегрированного урока,поскольку речь идет об объяснении учебного материала, связанного или с литературноречевой темой, или языковой темой в течение ограниченного времени (25-30 минут), чтопозволит использовать только отдельные элементы интеграции.
При организации синхронного обучения следует учитывать тип уроков для преподавания
литературно-речевой и языковой тем урока.
Учебная темаУрок формирования способностей
приобретения/понимания знаний

ЛитературноВызов (5 мин.)речевая тема ▪ Организационный момент,(изучение
приветствие
произведения
▪ Актуализация знаний учащихся обконкретного
авторе произведения или темеавтора)произведения.
▪ Объявление темы урока и целей урока
(указание автора и названия
произведения, видов работ, которые
будут выполнены по содержанию
текста).
Осмысление (15-20 мин.)▪ Нацеливание на восприятие текста
(через постановку вопроса).
▪ Чтение (в т.ч. наизусть)/пересказ
текста учителем/учащимися, спомощью презентации, видео ресурсаили учебного пособия.
▪ Ответы/выборочное чтение напоставленные вопросы.
▪ Определение главной мысли текста.
Рефлексия (5 мин.)Подведение итогов, обеспечение
индивидуальной и коллективной обратной
17Урок формирования способностей
применения / анализа-синтеза
знаний
Вызов (5 мин.)▪ Организационный момент,приветствие.
▪ Объявление темы и постановка
цели урока (продолжение
изучения произведения)Осмысление (15- 20 мин.)▪ Ответы/выборочное чтение напоставленные вопросы.
▪ Работа над микротемами дляделения текста на части исоставления плана.
▪ Словесное рисование картин (вслучае изучения лирического
стихотворения)▪ Определение главной мысли
текста.
Рефлексия (5 мин.)Подведение итогов, обеспечение
индивидуальной и коллективной
обратной связи с помощью
вопросов, интерактивных техник посодержанию произведения.

Языковая темасвязи с помощью вопросов,интерактивных техник по содержанию
произведения.
Вызов (5 мин.)▪ Организационный момент,приветствие.
▪ Актуализация знаний по теме (в случае
изучения пропедевтических тем впредыдущих классах).
▪ Объявление темы урока и постановка
целей (указание языковой темы, видов
работ/заданий, которые будут
выполнены по формированию новых
знаний).
Осмысление (15-20 мин.)▪ Преподавание новой темы с помощью
презентации, видео ресурса илипрямого вмешательства учителя,представленное каким-либоэлектронным приложением.
▪ Объяснение рабочих заданий длявыполнения.
▪ Выполнение заданий учащимися подруководством учителя, коррекция ихвыполнения.
Рефлексия (5 мин.)Подведение итогов, обеспечение
индивидуальной и коллективной обратной
связи с помощью вопросов,интерактивных техник по теме урока.

Вызов (5 мин.)▪ Организационный момент,приветствие.
▪ Актуализация знаний по теме(изученного на предыдущем
уроке).
▪ Объявление темы урока ипостановка целей (продолжение
изучения языковой темы,указание видов работ/заданий,которые будут выполнены поформированию новых знаний).
Осмысление (15-20 мин.)▪ Объяснение рабочих заданий длявыполнения.
▪ Выполнение заданий учащимисяпод руководством учителя,коррекция их выполнений.
Рефлексия (5 мин.)Подведение итогов, обеспечение
индивидуальной и коллективной
обратной
связиспомощью
вопросов, интерактивных техник потеме урока.

Урок формирования способностей оценивания рече-языковой компетенции учащихсяв синхронном варианте предусматривает:(1) Вызов (5 мин.)▪ Организационный момент, приветствие.
(2) Осмысление (15-20 мин.)▪ Изучение теста (в Googl-форме, в вордовском формате, высланном поэлектронной почте, в сканированном/сфотографированном варианте).
▪ Самостоятельное выполнение теста.
(3) Рефлексия (5 мин.)▪ Сдача тестовых работ.
▪ Подведение итогов, краткая обратная связь.
*Индивидуальное консультирование учащихся осуществляется после анализа тестовых
работ.
Асинхронный формат обучения по русскому языку и литературе предполагает либовидеозапись содержания урока по указанным выше алгоритмам (для синхронного обучения),либо использование различных видео ресурсов, отражающих тему урока, предложенных
Интернет-порталами, прикрепленными в используемых приложениях на уроках (например, в
Google classroom).
Смешанный тип обучения нацеливает учителя на синхронное обучение новой теме урокас самостоятельным изучением учащимися отдельных дидактических материалов,выполнением каких-либо заданий, контроль над которыми может проводиться асинхронно.
4.2.2. Рекомендации по долгосрочному проектированию учебной дисциплины
Осуществляя долгосрочное проектирование по учебной дисциплине Русский язык илитература в 2021-2022 учебном году следует принять во внимание: количество оцениваний
18

(первичного – ПО, поэтапного формативного – ПФО, СО – суммативного оценивания,включая как письменное, так и устное.)
Класс

1

2

3

4

Кол-во
часов внеделю

Кол-во учебных единиц

8

8+2 (послебукварный
период5, повторение
изученного за год)

7

7

7

6+2 (повторение
изученного впредыдущем классе;повторение изученногоза год)7+2 (повторение
изученного впредыдущем классе;повторение изученногоза год)6+2 (повторение
изученного впредыдущем классе;повторение изученногоза год)

ПО1

ПФО2

СО3

8

16=
8ˣ2

13 =
8
письменных
+ 4 устных
+ 1 годовое
11=
6письменных
+ 4 устных
+ 1 годовое
13 =7письменных
+ 5 устных
+ 1 годовое
11=
6письменных
+ 4 устных
+ 1 годовое

7 = 1 (вконцепервого
модуля) +6
8 =1 (вконцепервого
модуля) +7
7= 1 (вконцепервого
модуля) +
6

12=
6ˣ2

14=
7ˣ2

12=
6ˣ2

Кол-во
часов в год4
(в I/IIсеместрах)272(128/144)

238(108/130)238(108/130)238(108/130)ВНИМАНИЕ! До суммативного оценивания рекомендуется провести урок по типуформирования способностей анализировать-синтезировать знания, после проведения
суммативного оценивания – постоценочную дифференцированную деятельность
(восстановление, обучение, развитие).
– рекомендации по формированию приоритетных куррикулумных компетенций порусскому языку и литературе в 2021-2022 уч. году (таблица 2); в соответствии свыделенными компетенциями отобрать учебные продукты из Mетодологии КОД, через
которые будут проверяться сформированные способности;– особенности увеличения модуля Повторения в связи с восстановлением/закреплением (В/З) куррикулумного содержания предыдущего года обучения (вчастности, тем, изучение которых приходилось на периоды, когда учебный процесс
осуществлялся в режиме онлайн-обучения). В зависимости от степени
сформированных компетенций учащихся на усмотрение учителя можно
увеличить/уменьшить количество часов по отдельным темам, с учетом общего
количества рекомендуемых часов на «Повторение изученного в предыдущем
Первичное оценивание в начале учебного года проводится в конце модуля «Повторение изученного впредыдущем классе» с целью диагностирования уровня сформированности единиц компетенций, заявленных
куррикулумом на конец учебного года (исключение ⸻ 1 класс), остальные первичные оценивания планируютсяв начале модуля с целью прогнозирования учебных результатов.
2Поэтапное формативное оценивание проводится с частотой два раза в каждом учебном модуле. В модулях
«Повторение изученного в предыдущем классе» и «Повторение изученного за год» не проектируется.
3Суммативное оценивание проводится в конце каждого учебного модуля. В модулях «Повторение изученного впредыдущем классе» и «Повторение изученного за год» не проектируется. В конце года проводится годовое
суммативное оценивание.
4Может варьироваться в зависимости от структуры учебного года и календарных дат для каждого учебного года.
5Послебукварный период как учебный модуль может быть исключен для проведения в 1 классе, в зависимостиот уровня первоклассников и способностей усвоения учебного материала. В связи с этим в данном модуле (попричине исключения из учебного содержания по усмотрению учителя), не рекомендуется проводить ни один изтипов оценивания.
119

классе» – 28 часов (во 2-4 классах) При необходимости в модуле «Повторение»можно отказаться от проведения уроков внеклассного чтения для решения задач
восстановления куррикулумных компетенций, сформированных в предыдущем
учебном году.
4.2.3. Положения по организации процесса преподавания-учения-оценивания вперспективе формирования специфических компетенций
Специфическая компетенция 1. Воспринимать и понимать устные высказывания вразличных коммуникативных ситуациях, проявляя внимание и сосредоточенность.
В содержании современного куррикулума по русскому языку и литературе специфическая
компетенция 1 нацеливает учителя на организацию процессов восприятия детьми устных
высказываний в различных коммуникативных ситуациях.
Компонентами коммуникативной ситуации являются:- коммуниканты (те субъекты, которые вступают в общение);- отношения взаимодействия коммуникантов (цель, время и место общения);- текст (речевое сообщение – целостный текст, раскрывающий ситуацию общения);- внеречевая деятельность коммуникантов (действия, сопровождающие реплики) и тех,кто пассивно участвует в общении;Учитывая обозначенные компоненты, учитель руководит составлением устных
высказываний младших школьников в различных ситуациях.
Компоненты
коммуникативной ситуации
1. Коммуниканты
2. Отношения
взаимодействия (О чем?. Где?
Когда? Как?)3. Речевое
сообщение
(вопросы ответы)В школеНа детской
площадкеВ магазинеВ транспорте

Учитель ученик
Цель:обсудить
невыполненное
задание
ученика
Место: школа
Время: после
уроков
Какимобразом: тихо,без осуждения
После уроков
МарьяИвановна
оставила Митюв классе испросила:- Митя, почемуты опять несделал уроков?
Митяпромолчал, апотом сказал:- Я был очень
занят.
- Чем ты былзанят, удивилась
учительница.
- Я помогал
маме в поле.

Мальчик мальчик
Цель:познакомиться,подружиться
Место: детская
площадка
Время: выходной
деньКаким образом:весело,непринужденно

Кассир –покупатель
Цель: возврат
некачественного
товара
Место: магазин
Время: вечер
Каким образом:тихо, безраздражения

Кондуктор пассажир
Цель: выяснить,как доехать донужной остановки.
Место: автобус
Время: деньКаким образом:тихо, приветливо.

- Привет, менязовут Коля, атебя?
- Привет, а меняВаня.
- Я тебя раньше невидел, ты сдругого двора?
- Нет, мы только
переехали вновую квартиру.
Теперь я здесьживу.
- Здорово, давай
поиграем вфутбол.
- Давай, у меняесть новый мяч.
Как зовут твоих
друзей?

В магазине, укассы:- Добрый вечер!
-Добрый вечер!
- Два часа назад яделала покупки ввашем магазине, адома обнаружила
некачественный
товар.
- Что же это?
- Молоко систекшим сроком
годности.
- Будьте добры,чек и молоко.
- Пожалуйста.
- Да,действительно,молоко систекшим сроком.

В автобусе:- Здравствуйте, неподскажите какая
следующая
остановка?
- Следующая
остановка ⸻Бэнулеску-Бодони.
- Спасибо. А когда
будет остановка
Измайловская?
- Вам нужно будет
выйти наследующей
остановке ипересесть наавтобус номер 22.
- Спасибо большое,за помощь!

20

(по мотивам А.
Платонова
«Сухой хлеб»).
4. Внеречевая
деятельность
коммуникантов
(если можно
предположить илиувидеть, н-р, наиллюстрации,задаются
дополнительные
вопросы)-- Пойдем я тебяпознакомлю.
Ваня показываетна окна своей
новой квартиры,показывает новый
мяч.
Остальные
мальчики играютна детской
площадке.

Я возвращаю вамденьги и приношу
наши извинения.
Люди, стоящие вочереди на кассе.

Пассажиры вавтобусе.

*Ситуации можно создавать как на основе изучаемого текста, так и в свободной
форме.
Специфическая компетенция 2. Воспроизводить/ создавать устные высказывания,демонстрируя соответствие коммуникативному контексту.
Обозначенная компетенция нацелена на создание учащимися диалогов и монологов вустной форме.
Вопрос об обучении учащихся диалогической речи на уроках русского языка сталподниматься сравнительно недавно. До этих пор считалось, что учащиеся пользуются
диалогической речью в повседневной жизни, и поэтому специальное обучение ей нетребуется. Однако исследования показали, что для диалога младшего школьника характерны
разговорно-бытовой характер, нарушения логичности при построении ответной реплики,несовершенства интонационной оформленности. В связи с этим, у младших школьников
важно сформировать следующие диалогические умения:▪ Умение выстраивать содержание диалога согласно ситуации общения.
▪ Умения начать, закончить разговор, адекватно реагировать на вопросы и комментарии,поддерживать разговор.
▪ Умения подбирать лексику, которая соответствует поставленной задаче, правильное
использование лексики, отсутствие грубых лексических ошибок.
▪ Умения интонационно оформлять речь соответственно ситуации общении.
▪ Речевые этикетные умения при общении с окружающими
Создавая устные диалоги с учащимися, учитель должен учитывать следующие условия:▪ Создание и участие учащихся в ситуации, необходимой для построения диалога,подготовка к восприятию ситуации.
▪ Отбор лексического минимума, необходимого для построения будущего диалога.
▪ Учет количества реплик в зависимости от класса.
▪ Определение структуры диалога (собеседники, ролевые позиции собеседников,реплики).
Например, для построения диалога в ситуации общения в транспорте:(1) Подготовка к восприятию ситуации:– Каким транспортом вы пользуетесь ежедневно?
– Куда вы едете обычно на транспорте?
– Какие виды транспорта вы знаете?
– Каким видом транспорта пользуетесь чаще всего?
(2) Лексический минимум:– Как называют человека, который ведет транспортное средство? (водитель?)– Как называют человека, который обилечивает в транспорте? (кондуктор)– Как называют человека. который использует транспорт для передвижения из одной
точки населенного пункта в другой? (пассажир)21

*Задаются такие вопросы, которые актуализируют необходимую лексику дляпостроения будущего диалога.
(3) Количество реплик: поскольку ситуация предлагается кррикулумом во 2 классе,количество реплик составляет 4-6 (согласно рекомендациям Гида по внедрению
куррикулума, 2018, c.36).
(4) Структура диалога:Собеседники – кондуктор и пассажир.
Ролевые позиции – пассажир спрашивает, кондуктор отвечает.
Реплики:– Подскажите, пожалуйста, я могу на этом троллейбусе доехать дожелезнодорожного вокзала?
– Да. Можешь.
– А сколько остановок нужно еще проехать?
– Их много. Я предупрежу тебя.
– Спасибо большое.
Планомерная работа над созданием диалогов с учетом описанных условий позволит
учителю провести работу грамотно: добиться разнообразия диалогов по содержанию во всехречевых ситуациях, описанных Куррикулумом по русскому языку и литературе;пронаблюдать за тем, как меняется содержание диалога, в зависимости от собеседников,занимаемых ими ролевых позиций, количества обозначенных реплик; научить каждого
ребенка вступать в полноправное общение в разворачивающихся диалогах.
В процессе создания устных высказываний ученик должен воспользоваться лексическим
минимумум словаря речевого этикета.
Слова обращения: Мальчик, девочка, папа, мама, бабушка, дедушка!
Слова приветствия: Доброе утро! Добрый день! Добрый вечер! Привет! Здравствуй!
Приветствую вас! Рад тебя видеть!
Слова благодарности: Спасибо! Благодарю!
Слова прощания: До скорой встречи! Всего доброго! До свидания! Счастливого пути! Вдобрый путь! Пока!
Слова просьбы: Будьте добры! Разрешите пройти! Извините! Прошу Вас! Прошу тебя!
Будь другом!
Слова извинения: Извините! Простите! Приношу извинения!
Слова вежливого отказа в просьбе: Прости, но я не могу. Я бы рад, но не получится. Да,конечно, но я буду занят. К сожалению, я не смогу.
Слова признательности: Спасибо за помощь! Благодарю за участие! Благодарю задоброе сердце! Спасибо за Ваше время!
Слова поздравления: С днём рождения! Счастливого Нового года! Счастливого
рождества! Светлой Пасхи! С новым учебным годом! С днём учителя! С праздником!
Слова пожелания: Хорошего путешествия! В добрый путь! Удачи! Будьте здоровы!
Правила ведения разговора по телефону: Здравствуй, ... Спасибо, ... Извини, ...
Благодарю, ... Пожалуйста , ... До свидания, ...
Создание монологических высказываний в устной речи связано с составлением описания
предметов, природы, человека и устных рассказов.
Специфическая компетенция 3. Воспринимать и понимать письменные
высказывания
вразличных
коммуникативных
ситуациях,демонстрируя
соответствующую технику чтения.
Следует понимать, что чтение ⸻ это целостный процесс, включающий одновременную
работу над всеми сторонами чтения. В связи с этим, необходимо принять во внимание
требования к навыку чтения в каждом классе на конец первого и второго семестров с точки
зрения всех четырех качественных характеристик чтения.
22Параметры чтения, 1-4 класс

4 класс

3 класс

2 класс

1 класс

Классна конец I семестра
Чтение послоговое, правильное.

на конец II семестра
Чтение осознанное, правильное, простые слова
читаются словом. Слова со сложной слоговой
структурой допустимо прочитывать по слогам.

Чтение осознанное, правильное,целыми словами. Соблюдение
логических ударений. Слова сложной
слоговой структуры допустимо читатьпо слогам.
Чтение осознанное, правильное,целыми словами. С соблюдением пауз иинтонаций, посредством которых
ученик выражает понимание смысла
читаемого.
Чтение осознанное, правильное,целыми словами. С соблюдением пауз иинтонаций, посредством которых
ученик выражает понимание смысла
читаемого, и свое отношение ксодержанию прочитанного.

Чтение осознанное, правильное, целыми
словами. С соблюдением логических ударений,пауз и интонаций. Слоговое чтение
нежелательно.
Чтение осознанное, правильное, целыми
словами. С соблюдением пауз и интонаций,посредством которых ученик выражает
понимание смысла читаемого.
Чтение осознанное, правильное, целыми
словами. С соблюдением пауз и интонаций,посредством которых ученик выражает
понимание смысла читаемого, и свое отношениек содержанию прочитанного.

Обозначенные требования создают свою критериальную базу для прочтения текста наконец обучения в каждом классе. несмотря на то, что продукт: «Первичное чтение текста»(МКОД) минимизирует количество критериев.

Выразительность

Осознанность

Беглость

Правиль
ностьКачества
чтения

1 класс
1. Читаю
правильно безошибок

2 класс
1. Читаю
правильнобез ошибок

Критерии чтения
3 класс
1. Читаю
правильно безошибок.

2. Читаю безповторов иостановок.

2. Читаю безповторов иостановок.

2. Читаю безповторов иостановок.

2. Читаю без повторов иостановок.

3. Понимаю
прочитанноепо вопросам
учителя, спомощью
иллюстрации.

3. Понимаю
прочитанноепо вопросам
учителя, спомощью
иллюстраци,черезповторное
чтение.
4. Соблюдаю
паузы, темп,интонацию.

3. Понимаю
прочитанное
путем выделения
темы, главной
мысли,
выборочного
чтения,пересказа текста.

3. Понимаю прочитанное
путем выделения
темы, главной мысли,выборочного чтения,пересказа текста.
4. Выражаю отношение кпрочитанному
(высказываю
собственное мнение).
5.Соблюдаю паузы,темп, интонацию.
6. Выделяю голосом
отдельные слова.
7. Эмоционально
выражаю отношение
автора к предмету
описания, обсуждения.

4. Соблюдаю
интонацию вконцепредложений.

4. Соблюдаю
паузы, темп,интонацию
5. Выделяю
голосом
отдельные слова.

4 класс
1. Читаю правильно безошибок

Работа над формированием навыка чтения – длительный процесс, успешность которого
зависит от знания педагогом трудностей, с которыми сталкивается ученик в процессе чтения.
Немаловажным является и факт понимания учеником критериев, которые выдвигаются к его23читательской деятельности, как требования правильного, беглого, осознанного,выразительного чтения. Целенаправленность организуемого процесса чтения и правильное
планирование в обозначенном направлении несомненно будет способствовать формированию
ребенка, умеющего и желающего читать.
Особое внимание при формировании обозначенной компетенции следует обратить нанехудожественные тексты, работу над которыми рекомендуется организовать на основе
формулируемых вопросов или утверждений в рамках обозначенных приемов (Repere
metodologice privind organizarea procesului educațional în învățămîntul primar în anul de studii
2019-2020, c.18-19)
Например, приглашение (2 класс).
«Дорогая Даша! Приглашаю тебя на мой день рождения, который состоится 19сентября 2020 года в 14.00 в кафе «Бисквит». Жду встречи с тобой!»Название приема
1.Определение назначения
текста
2.Нахождение ответов напоставленные вопросы втексте

3.Оценка утверждений

4. Сравнение информации втексте с информацией вдругих источниках.

Вопросы/утверждения
– Получали ли вы подобные приглашения?
– Кого и куда можно пригласить?
– Что можно узнать из приглашения?
– Где будет проходить день рождения?
– На какую дату назначено празднование?
– В какое время начинается праздник?
– Будете ли вы сомневаться в принятии решения?
– У вас с родителями запланировано другое мероприятие на этотдень. Сможешь ли вы прийти на день рождения друга?
– Вы должны заранее ответить на приглашение. Что вы ответите,если принимаете приглашение?
– Что вы ответите, если принять приглашение нет возможности?
– Вы не знаете, где находится кафе с названием «Бисквит», а вприглашении не указан адрес. Какие источники информации могутвам в этом помочь?

Специфическая компетенция 4. Воспроизводить/ создавать письменные
высказывания, проявляя стремление к речевому самоконтролю и творческий подход.
Речевой самоконтроль и творческий подход имеют место при написании изложений исочинений. Для организации процесса обучения данным видам творческих работ следует
принять во внимание все рекомендации Гида по внедрению куррикулума для начального
образования, 2018 (с.42-44), а также рекомендации по оцениванию данных работ, если онивыносятся на поэтапное формативное оценивание (см. ниже)Специфическая компетенция 5. Применять языковые знания для решения
познавательных, практических и коммуникативных задач, проявляя стремление кучебной самостоятельности.
Формирование ряда единиц компетенций, которые в совокупности покрываются
Специфической компетенцией 5 требует разъяснения.
▪ Единица компетенций 1.5 (1 класс) Характеристика звуков в слове, воспринятом на слух.
Следует отличать понятия «звуковой анализ слова» и «звукобуквенный анализ слова».
Звуковой анализ слова всегда выполняется на слух, а звукобуквенный - имеет письменную
форму.
Звуковой анализ бывает нескольких видов:(1) Позиционный анализ – определяется местоположение звука в слове: в начале всередине, в конце.
(2) Количественный анализ – указывается общее количество звуков в слове.
(3) Порядковый анализ – называется каждый звук по порядку, дается характеристика.
▪ Единица компетенций 5.2 (1 класс), 5.3 (2 класс) Распознавание слов по их лексикограмматическим признакам.
24▪ Единица компетенций 5.4. (3 класс, 4 класс). Распознавание частей речи по их лексикограмматическим признакам.
В 1-2 -х классах следует обратить внимание учащихся на отнесенность к словам предметам, - признакам, - действиям согласно значению предметности, признака предмета идействия предметов. Вопросы являются сопутствующими в определении лексикограмматического разряда.
В 3-4-х классах у учащихся формируется умение ставить вопрос к изолированному слову,который называется морфологическим. Поэтому, в первую очередь лексико-грамматический
разряд определяется по вопросу, а потом по значению.
▪ Единица компетенций 5.2 (4 класс). Установление связи слов в предложении при помощи
вопросов.
Традиционная практика предлагала на уровне предложения графически оформлять связь
слов через стрелку с постановкой вопроса. Куррикулумные изменения ориентируют навыполнение схемы предложения, где показывается связь главных и второстепенных членов
предложений, связанных между собой стрелками и вопросами. Наглядное изображение схемы
четче помогает понять связь слов и безошибочно выделить все словосочетания.
Специфическая компетенция 6. Регулировать собственную читательскую
деятельность для познания ценностей национальной, русской и мировой культуры,выражая читательский интерес.
Основной формой работы с детской книгой являются уроки внеклассного чтения.
Внеклассное чтение не является отдельным предметом, а представляет собой один изразделов учебной дисциплины Русский язык и литература, соотносится со специфической
компетенцией № 6 и проводится с периодичностью 1 раз в две недели. Внеклассное чтение
организуется со второго семестра 1-го класса по 4 -й класс.
Структура уроков внеклассного чтения соотносится с этапом сформированной
читательской самостоятельности:1. Урок подготовительного этапа (1 класс).
2. Урок начального этапа (2 класс).
3. Урок основного этапа (3-4 класс).
Для каждого типа урока предусмотрена своя структура (Гид по внедрению куррикулумадля начального образования по русскому языку и литературе, 2018, с.29-30).
Данный раздел в куррикулуме представлен списком рекомендуемой литературы дляпрочтения. Выбор книг из списка производится остаточным образом из тех авторов и названий
книг, которые не были включены в учебные пособия данного класса. Общая цель внеклассного
чтения – расширение читательского кругозора младшего школьника.
В перечень тем по внеклассному чтению должны войти произведения устного народного
творчества, русского, советского периода, молдавской и зарубежной литературы. В списке
должно быть представлено 9 тем для 1-го класса (проводятся во 2-м семестре) и 17 тем уроков
внеклассного чтения для 2 - 4-го классов (при периодичности – 1 раз в неделю).
Осуществляя выбор книг для уроков внеклассного чтения, необходимо учитывать, что:• книги должны быть тематически разнообразными;• должны быть представлены произведения разных жанров (в соответствии с реальной
картиной чтения, а также интересами самого учителя и учащихся);• объём книг должен соответствовать этапу читательской самостоятельности;• произведения, представленные списком, должны иметь текстовую доступность
Соотношение произведений, выведенных для изучения по внеклассному чтению:КлассКол-во
часов

1 класс

9Устное
народное
творчество
15%(1 тема)Русская
литература
30%(3 темы)25Литература
советского
периода
30%(3 темы)Молдавская
детская
литература
25%(2 темы)Зарубежная
литература
⸻

2 класс

17

3 класс

17

4 класс

1710%(2 темы)10%(2 темы)10%(2 темы)30%(5 тем)30%(5 тем)30%(5 тем)30%(5 тем)30%(5 тем)30%(5 тем)20%(3 темы)20%(3 темы)20%(3 темы)10%(2 темы)10%(2 темы)10%(2 темы)Процесс оценивания по русскому языку и литературе осуществляется в соответствии сМетодологией критериального оценивания через дескрипторы в начальном образовании, I-IVклассы, 2019. (МКОД)▪ Первичное оценивание на уроках русского языка и литературы рекомендуется проводитьв начале учебного года (начиная со 2-го класса), и в начале каждого учебного модуля.
Следует обратить внимание, что в начале модуля первичное оценивание не обязательно
должно быть инструментальным.
▪ Точечное формативное оценивание ставит целью проверку сформированных единиц
компетенций через продукты, утвержденные МКОД. Следует принять во внимание
единицы компетенций, которые должны быть согласно данному документу сформированыи проверены обязательно.
▪ Поэтапное формативное оценивание организуется с целью проверки нескольких (3-5)сформированных единиц компетенций, осуществляется через дескрипторы уровней
достижений. Используется поэтапное формативное оценивание репродуктивного ипродуктивного типа, продуктивного и творческого типа. Первый вид ПФО организуется наодном уроке, а второй вид ПФО – на двух уроках. Приведем пример организации ПФО припрямом/дистанционном обучении.
ПФО репродуктивногои продуктивного типаПФО продуктивногои творческого типаСтруктура урока

I урок
Вызов (5 мин.)Осмысление (35 мин.)Выполнение работы (25 мин.)Самопроверка и самокоррекция.
(10 мин.)Рефлексия (5 мин.)Вопросы учителя по самопроверке исамокоррекции.
II урок
-----------

После I урока:Проверка ученических работ.
Запись результатов в журнал.

I урок
Вызов (5 мин.)Осмысление (35 мин.)Подготовительная работа (10 мин.)Выполнение работы (25 мин.)Рефлексия (5 мин.)Вопросы учителя о трудностях в выполнении работы.
II урок
Вызов (5 мин.)Настрой на самопроверку и самокоррекцию.
Осмысление (35 мин.)Самопроверка и самокоррекция.
Рефлексия (5 мин.)Вопросы учителя по самопроверке и самокоррекции/самооценка выполненной работы.
Проверка
После I урока:Проверка ученических работ.
После II урока:Повторная проверка ученических работ.
Запись результатов в журнал.

* В дистанционном обучении ПФО репродуктивного и продуктивного типа рекомендуется
проводить синхронно, а ПФО продуктивного и творческого типа – смешанным типом: 1 урок– синхронно, 2 урок – асинхронно.

26✓ Изложение вo 2-м классe не рекомендуется выводить на ПФО (вся работа выполняется
всеми учащимися с постоянной поддержкой). (см. Гид по внедрению куррикулума дляначального образования, 2018, с.42-43)✓ Изложение в 3, 4-м классах может выводиться на ПФО (с учетом того, что этоподробное изложение). В случае выбора другого вида изложения в соответствии с видами
пересказов, рекомендованных куррикулумом для начального образования, – выборочных,кратких, – изложение не рекомендуется выводить на ПФО, поскольку требует затраты
времени как на подготовку, так и на написание, и в течение 45 минут урока вся работа небудет выполнена.
✓ Сочинение во 2-м классе не рекомендуется выводить на ПФО. ПФО не сосредоточенона подсчете ошибок, а текст сочинения составляется коллективно, т.е. с постоянной
поддержкой, вплоть до орфографического написания слов и предложений. (см. Гид повнедрению куррикулума для начального образования, 2018, с.43-44)✓ В 3 и 4-м классах, работа над сочинением предлагает этап самостоятельной записи.
Следовательно, работа может быть выведена на ПФО. Причиной, которая позволит
учителю не включать сочинения в ПФО, будет следующая: большой объем работы,который невозможно выполнить в течение одного урока (например, подготовки инаписания сочинения по картине).
▪ Суммативное оценивание может быть письменным и устным. Количество
письменных оцениваний зависит от количества учебных модулей, устное составляет 50% отписьменных, и определяется равным количеством по семестрам, или в первом семестре может
быть меньше, чем во втором из-за количества учебных недель, составляющих каждый семестр.
Основные виды письменных работ, проводимых на уроках русского языка и литературы,могут иметь место в содержании организуемых оцениваний, соотноситься сосновными/дополнительными продуктами оценивания, представленными МКОД, 2019.
Виды письменных работ

Первичное
оценивание
(ПО)

1. Словарный диктант
2. Письмо по памяти
3. Списывание
4. Диктант
5. Тест

+ (только вмодуле
Повторениена начало
учебного
года)-

6. Изложение
(составление и запись
текста)6
7. Сочинение
(составление и запись
текста)7Точечное
формативное
оценивание
(ТФО)
+
+
+
+
-

Поэтапное
формативное
оценивание
(ПФО)
+
+
+
+

Суммативное
оценивание (СО)письменное/устное

+

+

-

+

+

-

-

+

Во 2-м классе все изложения носят обучающий характер и на ПФО не выносятся. Из двух изложений,рекомендованных для проведения в каждом семестре 3-4 -го классов, одно должно быть обучающее (на ПФО невыносится), второе – контрольное (выносится на ПФО).
7
Во 2-м классе все сочинения носят обучающий характер и на ПФО не выносятся. Из двух сочинений,рекомендованных для проведения в каждом семестре 3-4 -го классов, одно должно быть обучающее (на ПФО невыносится), второе – контрольное (выносится на ПФО).
627

Устное суммативное оценивание (УСО) проектируется каждым педагогом с учетом
потребностей и индивидуальной специфики класса. Рекомендуется проведение УСО вучебных модулях с большим количеством часов для предотвращения перенасыщения
оцениваниями отдельных модулей. Рекомендуется проведение УСО в течение одного урока
(45 минут). В случае, если количество учащихся превышает 20 человек, может быть проведенов течение двух уроков (90 минут).
В качестве продуктов, проверяющих сформированность единиц компетенций, выносимыхна УСО, предлагаются следующие продукты:1 класс
Понимание смысла сообщения. Участие в речевом общении. Пересказ текста.
Чтение стихотворения наизусть. Повторное чтение текста.
2 класс
Понимание смысла сообщения. Участие в речевом общении. Пересказ текста.
Чтение стихотворения наизусть. Повторное чтение текста.
3 класс
Понимание смысла сообщения. Участие в речевом общении. Составление
устного диалога. Подробный пересказ текста. Чтение стихотворения/басни
наизусть. Первичное чтение текста. Повторное чтение текста.
4 класс
Понимание смысла сообщения. Участие в речевом общении. Составление
устного диалога. Подробный пересказ текста. Выборочный пересказ текста.
Чтение стихотворения/басни/прозы наизусть. Первичное чтение текста.
При УСО, оцениванию может быть подвергнута как одна, так и несколько единиц
компетенций через один или несколько продуктов.
Рекомендуется следующий алгоритм разработки УСО:(1) Определение единицы/единиц компетенций для УСО.
(2) Выбор продукта/продуктов для УСО.
(3) Разработка заданий для УСО.
(4) Разработка карточек (если необходимо) для УСО.
(5) Разработка карточек (если необходимо) для работы остальных учащихся класса.
Организуя УСО необходимо помнить о разнообразии продуктов, через которые
проверяется сформированность единиц компетенций, а также об уровне и особенностях
учебного коллектива.
*При синхронном обучении для организации УСО рекомендуется принимать во внимание
формирование одной способности учащихся через один учебный продукт.
4.3. MATEMATICĂ

4.3.1. Recuperarea/consolidarea și evaluarea inițială la începutul anului de studii 2021-2022
Manualele de matematică aprobate pentru anul de studii current oferă unitatea de învățare nr. 1
ca suport integral pentru recuperarea/consolidarea și evaluarea inițială la începutul anului de studii.
Cadrele didactice vor decide numărul de ore pentru recuperare/consolidare reieșind din situația
concretă a clasei de elevi. În contextul învățării parțial la distanță în anul precedent de învățământ,
atât în instituții școlare cât și în instituții de educație timpurie, în anul 2021-2022 se recomandă aaloca acestei unități de învățare mai multe ore decât de obicei: în clasele I-II - circa 10 ore; în clasele
III-IV – circa 12 ore.
Achizițiile curriculare formate în perioada învățării la distanță în anul precedent de studii suntfoarte importante pentru atingerea succesului în noul an școlar. De aceea este important de a aborda
perioada de recuperare/consolidare lent, lejer, fără grabă, chiar dacă aparent elevii nu denotă
mari dificultăți. Este necesară o observare atentă a comportamentului cognitiv al fiecărui elev, pentru
a-i elucida și lichida lacunele de cunoaștere, înțelegere și aplicare, a-i crește încrederea în forțele
proprii și a instaura o stare de bine la debutul anului școlar.
În mod special se va lucra la recuperarea/consolidarea competențelor de calcul: comentat dupămodel și apoi fără model, oral, scris, mintal/ fluent; competențelor de rezolvare a problemelor,
inclusiv rezolvare ghidată și apoi independentă.
28În perioada de recuperare/consolidare sunt importante și sarcinile distractive de perspicacitate,care dezvoltă abilitățile mintale generale, favorizând atitudinile specifice disciplinei Matematică.
Atragem atenția la faptul că, la debutul clasei a II-a, copiii încă sunt prea mici și, posibil, frustrați
de insuficiența contactului direct cu învățătorul. De aceea se recomandă a realiza evaluarea inițială
treptat: unele unități de competențe pot fi evaluate pe parcurs prin probe punctuale, iar la testarea dela sfârșitul unității de învățare nr. 1 să se evalueze doar acele achiziții din clasa I, care au valoarea cea
mai mare pentru succesul elevilor în clasa a II-a.
Evaluarea inițială la clasele III-IV, după o recuperare/consolidare atentă și fără grabă, poate fi
realizată printr-un test la finele primei unități de învățare.
În Anexele 1, 2, 3 se oferă modele de proiectare de lungă durată a perioadei derecuperare/consolidare la Matematică în clasele II-IV.
4.3.2. Repere privind predarea-învăţarea-evaluarea din perspectiva formării
competenţelor
➢Dezvoltarea competențelor de calcul, valorizând atenția și interesul pentru calcul
corect, rațional, fluent
Se va acorda o atenție sporită competențelor de calcul. Pentru explicarea procedeelor de calcul
se vor folosi materialele didactice specifice vârstei elevilor: bețișoare, numărători de poziționare etc.
În calculul oral se va accentua folosirea proprietăților operațiilor aritmetice, pentru a favoriza un
calcul corect și fluent, dar și pentru a stimula ingeniozitatea elevilor în alegerea procedeelor
convenabile de calcul, dezvoltând interesul pentru calculul rațional. În calculul scris se va sporiatenția față de comentarea calculului, deoarece o interiorizare veridică nu poate fi atinsă fără oexteriorizare prin limbaj. Vor fi urmați algoritmii propuși în manuale, iar învățătorii vor atrage oatenție sporită corectitudinii, rigurozității matematice și coerenței modelelor de comentare orală acalculului, oferite la clasă.
În cadrul fiecărei lecții se vor rezerva circa 15 minute pentru calcul oral. În acest scop, se
recomandă valorificarea jocurilor didactice, a dictărilor matematice și a interactivității. Ținem să
accentuăm valoarea formativă a jocurilor didactice ca una dintre cele mai propice metode didacticela vârsta școlară mică, dar și a dictărilor matematice ca una dintre cele mai eficiente metode specificeînvățământului matematic primar. Se recomandă dictări matematice de diverse tipuri: aritmetice;terminologice; cu determinarea valorii de adevăr; geometrice; grafice; figurative. În formularea
sarcinilor pentru dictările matematice se vor utiliza diverse elemente de terminologie matematică,stipulate în conținuturile curriculare. Realizarea dictărilor matematice permite activizarea fiecărui
elev și a întregii clase, favorizează nu doar dezvoltarea capacităților de calcul, dar și ridicarea
nivelului de cultură matematică a elevilor, îmbogățirea limbajului matematic al acestora etc.
Realizând sarcinile, elevii devin mai organizați și mai concentrați, își dezvoltă atenția, capacitățile dereceptare a mesajului oral.
Se va asigura învățarea conștientă a cazurilor tabelare de înmulțire și împărțire, excluzândpractica păguboasă de a cere memorarea tablei înmulțirii ca temă pentru vacanță, înainte de a opreda la clasă. Activități pregătitoare pentru predarea-învățarea tablei înmulțirii se vor asigura treptat
și sistematic, începând cu semestrul 2 al clasei I, prin diverse modalități ludice pe baza numărării cu
startul, finalul și pasul dat: numărare în ștafetă, numărători versificate, jocuri ritmice etc. În cadrulpredării tablei înmulțirii în clasa a II-a, învățătorul va asigura învățarea conștientă, stimulândmemorarea prin diverse activităţi atractive. În vederea consolidării, recomandăm pentru vacanța devară (trecerea în clasa a III-a) proiecte în parteneriat elevi-părinți: realizarea unor posterepersonalizate cu tabla înmulțirii, ilustrate prin imagini sau desene sugestive.
Nu se vor neglija cazurile speciale: înmulțirea cu un factor 0 sau 1; împărțirea la 1; împărțirea
a două numere egale; împărțirea lui 0; împărțirea la 0. Aceeași atenție se va acorda și cazurilor
speciale ale împărțirii cu rest (când deîmpărțitul este mai mic decât împărțitorul). Lacunele înînsușirea cazurilor speciale ale înmulțirii și împărțirii generează dificultăți în formarea ulterioară acapacităților de calcul, în special la împărțirea în coloniță.
La scrierea operației de înmulțire în clasele primare se va folosi semnul „×”, asigurând astfel
respectarea particularităților percepției la vârsta școlară mică. Semnul „∙” se introduce în cadrul unei
teme speciale în clasa a V-a, precizându-se situațiile în care acesta se scrie și cele în care se omite.
29

ATENȚIE!

Atât calculul oral, cât și cel scris trebuie să fie automatizat în clasele primare, constituind opremisă elementară a succesului învățării la treapta gimnazială. În ultimii ani se constată oreducere substanțială a competențelor de calcul mintal, ceea ce împiedică ulterior însușirea
matematicii. Elevul stopează la calcule și nu reușește să însușească esența conținuturilor dematematică, nu ajunge să guste frumusețea și rafinamentul raționamentelor matematice, săși cultive motivația pentru studiul matematicii. Astfel, un lucru atât de minor, la primavedere, în condițiile accesibilității mijloacelor electronice, ca automatizarea calculului
mintal, poate fi nociv pentru reușita la matematică în clasele mai mari.
➢Dezvoltarea competenței de rezolvare a problemelor, valorizând gândirea critică
În cadrul lucrului asupra unei probleme simple în clasa I se vor parcurge etapele:
perspectiva cadrului didactic
perspectiva elevului▪ Citirea și înțelegerea problemei▪ Condiție, întrebare▪ Organizarea enunțului în schemă
▪ Schemă
▪ Rezolvarea problemei (cu sprijin în▪ Rezolvareobiecte sau desene, prin exercițiu)▪ Scrierea răspunsului problemei▪ Răspuns▪ Activități de postrezolvare
Se recomandă 5 lecturări ale textului problemei, explicite și implicite, de exemplu: citirea modelde către învățător și/sau un elev (eventual, explicarea cuvintelor necunoscute); citirea independentă,în vederea identificării condiției și a întrebării problemei, urmată de citirea separată a condiției, apoi
a întrebării problemei; citirea independentă în vederea povestirii problemei în cuvinte proprii. Se vor
crea situații didactice care vor exclude posibilitatea reproducerii banale a textului problemei, dar vor
solicita o interpretare a acestuia, folosind, de exemplu: oferirea unui alt început, povestirea de lapersoana întâi, dramatizarea, conversația euristică.
Fie problema: „Ion a cumpărat un caiet de 3 lei. Ce rest din 10 lei trebuie să primească?” Ghidândelevii printr-o suită de întrebări judicioase, se va repovesti problema în ordinea desfășurării
evenimentelor: „Ion avea 10 lei. Apoi, pentru a cumpăra un caiet a cheltuit 3 lei. Se întreabă ce restva primi.” Ca rezultat, identificarea cuvintelor-cheie și realizarea schemei problemei nu vor prezenta
dificultăți.
Subliniem necesitatea rezolvării problemelor simple în clasa I, la etapa formării priceperilor
rezolutive (în predarea-învățarea problemelor de tipul respectiv), cu sprijin în obiecte sau desene,înainte de scrierea rezolvării prin exercițiu. Astfel se va respecta specificul gândirii concret-intuitivea elevului de vârstă școlară mică, și doar așa putem asigura eficiența formării competenței derezolvare a problemelor în clasa I. Deci, asemenea activități se vor realiza direct sau sincron.
Scrierea rezolvării unei probleme simple nu se efectuează nici cu plan, nici cu justificări,deoarece presupune o singură operație – cea corespunzătoare întrebării problemei.
Se va solicita formularea orală a răspunsului problemei, scriind, de regulă, doar răspunsul scurt.
Activitățile de postrezolvare se vor decide, prioritar, în funcție de relevanța în contextul
procesului de formare a competențelor de rezolvare sau formulare a problemelor, a competențelor decalcul, a celor de comunicare în limbaj matematic. În cazul problemelor de aflare a unei componente
necunoscute a operației (de aflare a unui termen/a descăzutului/a scăzătorului), se recomandă ca
activitatea de postrezolvare să releve regula de aflare a componentei respective.
Tipizarea problemelor simple este o competență a învățătorului, elevilor nu li se vor da sarcini
de identificare a tipului unei probleme simple.
În cadrul activității de lucru asupra unei probleme, se va pune accent pe formarea competenței aînvăța să înveți. Se va strădui ca întrebările care structurează conversația euristică – metoda didactică
pe care se focalizează această activitate – să nu conțină într-un mod implicit răspunsurile așteptate,
dar să ghideze elevii în construcția propriului raționament rezolutiv.
Succesul formării competențelor de rezolvare a problemelor simple în clasa I este cheia formării
competențelor de rezolvare a problemelor compuse în clasele II-IV și reperează comportamentul
rezolutiv al copilului.
30În cadrul lucrului asupra unei probleme compuse, învățătorul va ghida activitatea elevilor
conform următoarelor etape, străduind, de asemenea, asupra formării competenței a învăța să înveți:(1) Citirea și înțelegerea problemei;(2) Organizarea enunțului în schemă;(3) Proiectarea rezolvării problemei (prin metoda analitică, sintetică sau analitico-sintetică);(4) Scrierea rezolvării (cu plan, cu justificări, prin exercițiu comentat) și a răspunsului (deplin sau
scurt);(5) Activități de postrezolvare.
O schemă se consideră corectă, dacă prezintă în mod fidel:▪ cuvintele-cheie ale problemei (în cazul unei situații-problemă dinamice - în ordinea
corespunzătoare desfășurării evenimentelor);▪ datele și relațiile cunoscute în problemă;▪ valorile necunoscute, fiecare fiind marcată printr-un semn de întrebare (atâtea semne deîntrebare, câte operații va conține rezolvarea problemei);▪ valoarea întrebată, fiind evidențiată prin încercuirea semnului de întrebare corespunzător.
Prevederile curriculumului la matematică pentru clasa a IV-a explicitează următorul conținut:„Probleme care relevă dependența proporțională. Metoda reducerii la unitate. Metoda
proporțiilor.” Anterior, rezolvarea prin metoda proporțiilor se realiza într-un mod implicit, în
contextul găsirii a două metode de rezolvare a problemei date (de aflare a celei de a patra mărimi
proporționale, relevând dependența de proporționalitate directă). În manualul aprobat pentru clasa a
IV-a se propun teme la conținutul respectiv.
În abordarea rezolvărilor prin metoda proporțiilor se va atenționa construcția unui raționament
rezolutiv oral, de natură practică, care să releve experiența de viață a copiilor.
Exemplu. 3 cărți la același preț costă în total 90 lei. Care este costul total a 6 cărți de acest fel?
▪ Schema problemei: 1 carte ... ? lei
3 cărți ... 90 lei
6 cărți ... ? lei
 Metoda reducerii la unitate (observăm schema pe orizontală)Rezolvare cu justificări:1) 90 : 3 = 30 (lei) – prețul cărților;2) 6 × 30 = 180 (lei) – costul a 6 cărți.
 Metoda proporțiilor (observăm schema pe verticală)Raționament rezolutiv oral: Observăm că numărul de cărți s-a mărit de 2 ori.
6 : 3 = 2 (ori).
Pentru a cumpăra de 2 ori mai multe cărți, ne trebuie de 2 ori mai mulți lei.
2 × 90 = 180 (lei)Rezolvare cu plan:1) De câte ori s-a mărit numărul de cărți?
6 : 3 = 2 (ori)2) Cât costă 6 cărți?
2 × 90 = 180 (lei)➢Dezvoltarea competenței de formulare a problemelor, valorizând curiozitatea șicreativitatea pentru integrarea achizițiilor matematice cu cele din alte domenii
Competența de formulare a problemelor de matematică se preconizează a fi formată și
dezvoltată în cadrul:▪ activităților de postrezolvare, în care se solicită modificarea condiției sau a întrebării problemei,
astfel încât să se îndeplinească o cerință dată: să se mărească/micșoreze răspunsul într-un mod
precizat; să se schimbe operația de rezolvare; să se schimbe numărul de operații în rezolvare; să seadmită o altă metodă de rezolvare etc.;▪ unor sarcini speciale de creare a problemelor, pornind de la: imagine; enunț incomplet;
schemă; exercițiu; operații aritmetice; numere; tematică.
În cadrul acestor activități se recomandă aplicarea metodelor și tehnicilor de lucru în grup.
Este necesar ca învăţătorul să contribuie la exprimarea corectă a copiilor, orală şi în scris, atâtdin punct de vedere matematic, cât şi lingvistic. Compunerea de probleme constituie o premisă reală
31

pentru sporirea rolului formativ al instruirii matematice primare în strânsă corelare cu celelaltediscipline de învățământ și cu experiența cotidiană a elevilor.
În conformitate cu prioritizarea curriculară (tabelul 2), în anul curent de studii, în cazul învățării
la distanță această competență se recomandă la extindere.
➢Dezvoltarea competențelor aferente elementelor intuitive de geometrie și măsurări
Rezultatele ultimilor ani au demonstrat un nivel scăzut al însușirii acestor elemente de conținut.
Pentru redresarea situației se impune, în primul rând, asigurarea repetării continue pe parcursul anuluișcolar. Sunt importante în acest scop materialele didactice demonstrative și distributive. Se
recomandă valorificarea jocurilor didactice, a contraexemplelor didactice, a activităților în grup, acelor practice și de explorare/investigare, a proiectelor individuale și de grup.
Efectuarea transformărilor unităților de măsură se preconizează prin două modalități: a)transformarea unităților de măsură a lungimilor prin analogie cu descompunerea zecimală anumerelor naturale (de exemplu: manual, cl. a III-a, p. 112); b) transformarea unităților de măsură înbaza cunoașterii relațiilor dintre acestea și a semnificației expresiilor «de … ori mai mult / puțin» (deexemplu: manual, cl. a III-a, p. 114). Este admisibilă și transformarea unităților de măsură în baza
reducerii la unitate.
➢
Strategiile de evaluare▪ Evaluarea inițială se va realiza la începutul:–
anului școlar, după o perioadă de recuperare/consolidare;–fiecărui modul;–
semestrului al doilea, în cazul în care se continuă modulul început în semestrul întâi.
Evaluarea inițială poate fi atât nonistrumentală (de ex.: pe baza tehnicii „Știu – Vreau să știu –Învăț”, prin conversație catehetică etc.), cât și instrumentală (de ex.: dictări matematice, probe scrise
sau practice, teste scrise).
▪ Evaluarea formativă punctuală se va realiza pe parcursul studierii modulelor, urmărind
procesul formării/dezvoltării unităților de competențe (o unitate de competență într-o probă deevaluare formativă punctuală). Pentru instrumentare se recomandă dictări matematice, probe scrise
sau practice, în anumite situații pot fi și proiecte, elaborate pe baza produselor relevante în scopul
vizat. Manualele aprobate de MECC propun sarcini pentru evaluarea punctuală a celor mai importante
produse. Acestea sunt însoțite de mascota Bufi cu toca în mâini, nu sunt voluminoase și permit oautoevaluare (autoverificare, autocorectare, autoapreciere imediată).
▪ Evaluarea formativă în etape se va realiza la intervale judicioase de timp pe parcursul
studierii modulelor, urmărind în mod etapizat procesul formării/dezvoltării unităților de competențe
(câteva unități de competență într-o probă de evaluare formativă în etape). Pentru instrumentare serecomandă dictări matematice, probe scrise sau practice, teste scrise. Manualele aprobate de MECC
propun probe și pentru evaluarea formativă în etape. Acestea la fel sunt însoțite de mascota Bufi cu
toca în mâini, dar sunt mai voluminoase decât probele punctuale și permit o autoevaluare atât imediată
cât și deplasată la lecția următoare.
▪ Evaluarea sumativă se va realiza la sfârșitul:–fiecărui modul sau, în cazul unui modul voluminos, a unei unități secvențiale de învățare;–semestrului;–anului școlar, după o perioadă de recapitulare finală de cel puțin o săptămână.
Pentru evaluările sumative se vor rezerva câte 2 ore: la prima oră se vor administra probele
propriu-zise, iar ora a doua se va rezerva pentru activități postevaluative diferențiate și individualizate(de reînvățare/recuperare, de antrenare, de dezvoltare). Pentru realizarea probelor de evaluare
sumativă pot fi folosite probele respective din manuale sau caiete de teste aferente manualelor
aprobate de MEC sau alte culegeri de teste elaborate în conformitate cu prevederile curriculumului.
Clasa
I

Evaluări sumative
la finele modulelor sau a unităților secvențiale de învățare
1. Numerele naturale 0 – 10
2. Adunarea și scăderea în concentrul 0 – 10
3. Numerele naturale 0 – 20. Adunarea și scăderea
4. Numerele naturale 0 – 100. Adunarea și scăderea
32

Total
4

1. Adunarea și scăderea în concentrul 0 – 20, cu trecere peste ordin (secvențial)2. Adunarea și scăderea în concentrul 0 – 100
3. Înmulțirea și împărțirea tabelară cu numerele până la 5 (secvențial)II
6
4. Înmulțirea și împărțirea tabelară
5. Operații aritmetice în concentrul 0 – 100
6. Elemente intuitive de geometrie și măsurări
1. Numerele naturale 0 – 1000
2. Adunarea și scăderea în concentrul 0 – 1000
3. Înmulțirea în concentrul 0 – 1000 (secvențial)III
5
4. Înmulțirea și împărțirea în concentrul 0 – 1000
5. Elemente intuitive de geometrie și măsurări
1. Numerele naturale în concentrul 0 – 1 000 000
2. Adunarea și scăderea în concentrul 0 – 1 000 000
3. Înmulțirea și împărțirea în concentrul 0 – 1 000 000 (secvențial)IV
6
4. Înmulțirea și împărțirea în concentrul 0 – 1 000 000
5. Fracții
6. Elemente intuitive de geometrie și măsurări
Pentru evaluarea semestrială și cea anuală, pot fi valorificate metode clasice de evaluare,precum testarea, dar și metode alternative, ca portofoliul de progres sau proiectul, ceea ce va permite
evitarea supraîncărcării elevului cu lucrări de evaluare.
ATENȚIE! Se va exclude dublarea evaluărilor semestriale/anuale, acestea propunându-se sau deadministrația instituției, sau de învățătorul clasei.
În cadrul oricărei strategii de evaluare este importantă realizarea eficientă a autoevaluării,asigurând:autoverificarea
autocorectarea
autoapreciereadupă finalizarea lucrării,elevii reflectă asupra cauzelor
elevii își apreciază
elevii confruntă în mod
care au condus la obținerea
comportamentul performanțial
individual rezultatelerăspunsurilor greșite, identifică în baza criteriilor de succes, cuobținute cu răspunsurile
erorile în raționamentele
care au fost familiarizați în
corecte oferite de învățător
rezolutive și se autocorectează: prealabil, răspunzându-și la(de ex., prezentate la
independent, ghidați deîntrebările:
proiector sau scrise din timp învățător/colegi sau cu mai– cum am obținut succes (cumpe verso-ul tablei);mult sprijin;
am ajuns la rezolvarea
corectă): independent, ghidat
elevii barează răspunsurile
această activitate admite
sau cu mai mult sprijin?
greșite și scriu deasupradiverse forme de organizare– ce mi-a reușit mai bine decât
rezultatul corect;(frontal, individual, în grup),
anterior? ce nu-mi reușește
dar și îmbinări ale acestora înaceastă activitate nu esteîncă suficient de bine? cum săcontexte de interactivitate;
atât de ușoară, precum s-ar
procedez pentru ca să reușesc
părea, pentru copiii dela final, toți elevii ating succes
mai bine?
vârstă școlară mică, unii o(obțin rezolvarea corectă), daraceastă activitate admite diverse
pot realiza independent, alții ajung la această performanță
au nevoie de ghidare sau de manifestând un comportament forme de organizare (frontal,
individual, în grup), dar și
mai mult sprijin;
performanțial diferit;îmbinări ale acestora în contexte
de interactivitate.
4.4. ȘTIINȚE
4.4.1. Repere de bazăDemersul de predare la disciplina Științe va fi construit în vederea respectării cerințelor și
recomandărilor curriculumului pentru învățământul primar, cu prioritizările curriculare recomandate
pentru anul școlar 2021-2022.
În acest sens un parcurs eficient de predare-învățare-evaluare va fi construit, respectândparticularitățile de vârstă, dar și următoarele aspecte:33▪ abordarea conținuturilor recomandate pentru învățare va fi asigurată prin respectarea
caracterului științific, specificul regional și formativ;▪ abordarea metodologică se va baza pe demersului inductiv de formare a unei noțiuni și aplicarea
prioritară a metodelor de explorare directă și indirectă a mediului;▪ abordarea noțiunilor specifice disciplinei se vor forma printr-un traseu sistemic ce va asigura
integrarea noilor cunoștințe la experiențele anterioare;▪ abordarea valorică a activităților outdoor în contextul cunoașterii directe a componentelor
mediului și diferențierea conceptelor în vederea realizării și organizării corecte: plimbare destudiu, vizită, drumeție, excursie.
4.4.2. Repere privind predarea-învăţarea-evaluarea din perspectiva formării
competenţelor
➢ Dezvoltarea competenței de identificare și descriere a componentelor, fenomenelor,
proceselor, relațiilor caracteristice mediului înconjurător, demonstrând corectitudine șicoerență în utilizarea terminologiei specifice▪ Identificarea și descrierea componentelor, fenomenelor, proceselor și relațiilor mediuluiînconjurător se va realiza în baza reperelor din Ghidul de implementare a curriculumului pentruînvățământul primar și Reperelor metodologice pentru anul de studii 2020-2021, iar:–
procesele vitale specifice omului vor fi descrise după următorul algoritm: numirea procesuluivital, enumerarea elementelor componente ce asigură desfășurarea procesului vital, specificulfuncțional și modalități de menținere a sănătății;–etapele de viață ale omului vor fi abordate prin: enumerarea și caracterizarea consecutivă aetapelor de viață.
▪ În clasa a IV-a, pentru descrierea componentelor mediului, se va specifica tipul de corp: viu/neviu,
material natural/prelucrat. Pentru respectarea principiului științific în vederea formării noțiunii decorp, cadrul didactic va ține cont de următoarele delimitări conceptuale:
Materia reprezintă tot ce are masă și ocupă un spațiu. Materia se prezintă sub forma de corpuri.
Corpurile se clasifică în:• corpuri cu viață: se nasc, se înmulțesc, trăiesc și mor (oameni, animale, plante, etc.);• corpuri fără viață: se caracterizează prin proprietăți (pietre, mașină, apă etc.).
Corpurile se deosebesc între ele după anumite proprietăți: culoare, gust, formă, dimensiuneetc. Orice corp se află în una din stările de agregare: solidă, lichidă și gazoasă.
Corpurile sunt alcătuite din substanțe și materiale. Substanțele sunt unitare din punct de vederechimic, iar în materiale intră mai multe substanțe. Materialele pot fi naturale - piatra, cărbunii depământ etc. – sau prelucrate – hârtia, oțelul, cimentul etc.8▪ Elementele de limbaj specific disciplinei Științe vor fi explicate prin transpunere didactică anoțiunii, din considerentul că explicația științifică ar putea fi neînțeleasă de elevi, iar pentru
asigurarea permanenței termenilor în vocabular vor fi valorificate activitățile de descriere,observare etc.
▪ Clasificarea componentelor mediului înconjurător se va baza pe raționamentul inductiv și
mecanismele cauzale în vederea formării claselor prin stabilirea relației de asemănare a corpurilor
după: componentele structurale/mediu de viață/proprietăți. Clasificările pot fi realizate după uncriteriu sau mai multe criterii.
▪ Compararea componentelor mediului înconjurător se va realiza prin evidențierea caracteristicilor
pentru fiecare categorie separat:–
plantele și animalele: aspectul structural, diversitatea lor;–
componenta nevie a mediului: proprietăți, importanța în natură și viața omului;–
mediile de viață ale plantelor și animalelor: diversitatea, relațiile de nutriție și adaptările
vizibile la un anumit mediu de viață.
–formele de relief: elemente componente, diversitate plantelor și animalelor;8Fătu S. Didactica disciplinei Științe ale naturii pentru învățători. București: Corint, 2008.

34

–

zonele naturale: specific sezonier, diversitatea plantelor și animalelor specifice, anumite
adaptări ale plantelor și animalelor caracteristice zonei respective.

➢ Dezvoltarea competenței de explorare-investigare a mediului înconjurător, manifestândcuriozitate și interes în valorificarea metodelor și instrumentelor specifice de colectare și
organizare a rezultatelor
Activitățile de explorare/investigare, accesibile pentru fiecare clasă, sunt propuse în
Curriculumul Național pentru învățământul primar, rubrica Activități de învățare și produse școlare
recomandate și Ghidul de implementare a curriculumului pentru învățământul primar.
În cadrul disciplinei Științe se vor realiza înregistrări grafice ca: fișe de observare, tabele,organizatori grafici. Construirea și citirea acestora se va realiza respectând următoarele etape
metodologice:▪ Completarea fișelor de observare/tabelelor/organizatorilor grafici;▪ Citirea datelor prin precizarea componentelor reprezentării (de exemplu, titlul tabelului,coloanele, rândurile); valoarea unor date incluse în tabel.
▪ Stabilirea legăturilor între date. Compararea și combinarea unor date pentru a stabili relații între
acestea.
▪ Lectura „dincolo de date”. Deducerea sau producerea informației implicit sau explicit din fișă/tabel și formularea concluziilor: recunoașterea ceea ce tabelul „nu prezintă/despre ce nu vorbește”în mod direct.
Valorificarea modalităților de organizare a datelor se va realiza pornind de la completarea fișelor
de observare/tabelelor/organizatorilor grafici și citirea lor, iar până în clasa a IV-a și înregistrarea
datelor în fișe de observare/tabelele create de elevi, conform următorului demers metodologic:
Pasul 1 • Completarea tabelului
Ziua
Data
Starea cerului
Temperatura
Precipitații
VântsăptămâniiaeruluiLuniMarți
Miercuri
Joi
Vineri
Pasul 2 • Citirea fișelor de observare/tabelelor și utilizarea datelor pentru formularea unor
concluzii
Ziua/data
Starea cerului
Temperatura
Precipitații
Vânt
aeruluiLuniMarți+ 26 0C+ 24 0C--

MiercuriJoi+ 18 0C+ 22 0C--

0

Pasul 3

Vineri+ 26 C
1. La ce se referă datele înregistrate în tabel?
2. Câte zile s-au realizat observările?
3. Ce semnifică simbolurile din tabel?
4. În ce zile a fost cer senin? În ce zi a fost cer noros?
5. În ce zi a săptămânii a plouat?
6. De ce fenomen natural a fost însoțită ploaia? Cu ce intensitate s-a desfășurat?
7. De ce miercuri a scăzut temperatura aerului?
8. În ce anotimp am fi putut avea date asemănătoare?
9. Ce fenomen natural s-ar desfășura după o noapte senină și rece?
• Crearea fișelor de observare/tabelelor/organizatorilor grafici de către elevi35

1. Citiți informația: Maria a realizat observări privind starea vremii timp de o săptămână,iar rezultatele le-a înregistrat într-un jurnal: „Luni, vremea a fost caniculară, iar
termometrele au înregistrat o temperatură de 30 0C, precipitații nu au căzut, iar
vântul sufla moderat. În acea zi am fost la scăldat. Marți, timpul a fost același, chiar
mai cald cu 2 0C. Miercuri, nu am putut merge la scăldat, deoarece de dimineață
bătea un vânt puternic, apoi a plouat puternic, iar temperatura a coborât până la 15
0
C. Joi - vântul a bătut cu putere. Nu a plouat, dar soarele era ascuns după nori.
Temperatura a coborât cu 1 0C. Vineri de dimineață era însorit, vântul nu bătea, iar
temperatura s-a ridicat până la 30 0C. Sâmbătă și duminică a plouat din nou. Vântul
bătea încet, iar temperatura nu s-a ridicat mai mult de 23 0C.
–
Ce a observat Elena?
–
Cât timp? Observările au fost făcute pentru fiecare zi din săptămână?
–La ce se referea fiecare din însemnări?
–Ajutați-o pe Elena să includă toate aceste informații în tabel.
–
Determină, conform tabelului, în care două zile timpul de afară a fost același?
–Cum era influențată temperatura aerului când bătea vântul?
–
În ce anotimp se pot înregistra astfel de date?
➢ Dezvoltarea competenței de rezolvare a unor situații de problemă pe baza integrării
achizițiilor dobândite la disciplină cu cele din alte domenii, dovedind interes pentru
promovarea activă a valorilor de mediu și a unui mod sănătos de viață
Educația pentru mediu trebuie să fie continuă și permanentă, astfel la fiecare lecție de Științe,prin inserție, vor fi abordate conținuturile și în context ecologic, respectând domeniile pentru fiecareclasă:▪ Protecția mediului înconjurător: plante și animale (clasa a II-a);▪ Protecția mediului înconjurător: resurse naturale (clasa a III-a);▪ Protecția mediului înconjurător: impactul activității omului (clasa a IV-a).
Formarea responsabilității elevilor față de mediul înconjurător este o condiție prioritară și va fi
realizată ținând cont de următoarele etape: cunoaștere, aplicare și implicare.
Protecția mediului va viza acțiuni realizabile de către un elev de vârstă școlară mica pentru a
asigura implicarea lor în activitățile de protejare a mediului înconjurător.
Formarea responsabilității elevilor față de mediul înconjurător este o condiție prioritară și va fi
realizată ținând cont de următoarele etape: cunoaștere, aplicare și implicare:
Direcții de acțiune
Eu știu…
Eu pot …
Eu trebuie…
Situație-problemă ecologică
Ești în trecere pe lângă un lac. Deodată observi
un matur stând la pândă, pentru a se apropia decuibul unor lebede.
▪
–
–
–

▪

➢ Strategii de evaluare
Proiectarea evaluărilor va respecta următoarele cerințe generale:
Evaluarea inițială (EI) va fi realizată la început de semestre și modulе. Se va opta preponderent
pentru o evaluare inițială noninstrumentală;Evaluarea formativă în etape (EFE) va fi proiectată la fine de modul; Evaluarea formativă în
etape va fi precedată de o lecție de formare a capacităților de analiză-sinteză a cunoștințelor;
Evaluarea sumativă (ES) se va proiecta la finele fiecărui semestru. ES la fine de semestru poatefi realizată prin metoda complementară de evaluare portofoliul de progres (v. Metodologia
privind evaluarea criterială prin descriptori, clasele I-IV, 2019).
Recuperarea/consolidarea achizițiilor dobândite în procesul învățării la distanță în anul școlar
2020-2021 se va realiza în clasele III-IV la decizia învățătorului, prin inserarea unor activități
recapitulative în cadrul unității de învățare nr. 1. Aceste activități vor viza acele unități decompetență preconizate în curriculum la sfârșitul clasei precedente, care sunt necesare pentru
36învățare în noul an școlar, ținând cont de conținuturile parcurse în perioada învățării la distanță
în anul 2021. Observarea comportamentului cognitiv al elevilor pe parcursul activităților derecuperare/consolidare va constitui metoda de evaluare inițială, dar și instrumentul de lichidare
a lacunelor elevilor.
4.5. ISTORIA ROMÂNILOR ȘI UNIVERSALĂ
4.5.1. Repere privind predarea-învățarea-evaluarea din perspectiva formării
competențelor
În funcție de competențele specifice disciplinei și de conținutul învățării istoriei, se vor utiliza
atât strategiile tradiționale (mini-prelegerea, explicația, povestirea, lucrul cu manualul și
documentele istorice, comparația, demonstrația, conversația, victorine etc.), cât și cele formative(studii de caz, lectura ghidată, mozaic, jocul de rol, simulările, excursia imaginară și la muzeu,învățarea prin descoperire, asaltul de idei, dezbaterile, învățarea bazată pe proiecte etc.).
În cadrul învățării moderne se propun mai multe alternative precum: învățarea experiențială,învățarea bazată pe sarcini de lucru, învățarea prin cooperare care poartă un caracter activ șidinamic. Aceste le permite elevilor să se implice în demersul propriei formări.
Curriculumul școlar la istorie, în rubrica Activități de învățare, propune pentru fiecare unitate deconținut activități de învățare prin sarcini de lucru după cum urmează:Istoria ne învață
Evenimente și
Valori și tradiții în istorie
personalități istorice• interviuri în familie, școală, • dialog-simulare cu o
• studiu despre obiceiuri/
localitate;
personalitate istorică;sărbători din familie/ localitate;• descrierea jocurilor• interviu cu un elev din• discuții despre organizarea
preferate ale părinților/
clasele mai mari.
meselor festive în trecut șibunicilor.
prezent.
• Proiectul / învățarea bazată pe proiecte
Proiectul este o metodă de instruire activ-participativă, un produs al imaginației elevilor, carepresupune un transfer de cunoştinţe, abilități, favorizând abordările interdisciplinare şi consolidarea
competențelor elevului.
Învățarea bazată pe proiecte este o abordare specifică, nu rezultatul la care a ajuns elevul sau
echipa care lucrează în conformitate cu instrucțiunile clare și convenite de învățător. În acest proces,elevii sunt încurajați să cerceteze, să discute, să evalueze, să lucreze și să creeze, iar rezultatul final
nu este definit în prealabil, în special nu de către învățător. Elevii planifică rezultatul și la ceea ceajung prin cercetarea și munca lor prezintă comunității educaționale, în afara cercului restrâns al
grupului în care au lucrat.
Tabelul de mai jos sunt enumerate câteva deosebiri importante dintre proiecte și învăţarea bazată
pe proiecte.
Deosebirea dintre activitatea la proiect şi învăţarea bazată pe proiecte
ProiectulÎnvățarea bazată pe proiecte
Protectul completează lecţia sau predarea.
Învăţarea bazată pe proiecte ca abordare este însăși
activitatea.
Exercițiul se sprijină pe instrucţiunile Exerciţiul este de tip deschis şi important este să seprofesorului.
audă şi să se respecte vocea fiecărui elev.
Aceste exerciții se repetă din an în an.
Chiar şi atunci când exerciţiul initial este acelaşi nici
procesul de învăţare, nici rezultatul nu se repetă.
Muncă individuală sau muncă în echipă.
Întrega clasă de elevi (chiar şi mai multeclase) lucrează ca o echipă.
Muncă independentă în limite restrânse
Munca presupune doar sfaturile învățătorului, înpe care le-a definit învățătorul; cel mai des timp ce rolul de lider rămâne elevilor. Se
munca acasă, în afara orei.
desfăşoară la şcoală în timpul orei, în natură sau,după nevoile proiectului, în cooperare cu membrii
comunității etc.
37

Accentul este pe produsul pe care elevul Învăţarea bazată pe proiecte sunt instrucţiuni
trebuie să-l atingă ca rezultat şi doar aceasta constante şi procesul învăţării se evaluează la fel ca
se apreciază/evaluează.
şi procedura care a dus la rezultatul final.
Învățarea bazată pe proiecte la lecțiile de istorie în clasa a IV-a poate fi oportună la subiectele:
Localitatea mea, Locul familiei în istorie, Viața copiilor în istorie, Europa – comunitate a
popoarelor libere şi democratice, Tradiții strămoșești etc. Aceste subiecte pot fi abordate inter șitrans-disciplinar.
Înțățarea bazată pe proiecte nu este o tehnică sau o metodă specifică de evaluare, ci, mai degrabă,o modalitate mai eficientă de a concepe procesul educațional. Această metodă permite învățătoruluisă observe și să descrie cum s-a comportat elevul în echipă, cum a comunicat, dacă și în ce măsură afost responsabil, orientat spre rezultate, pregătit să accepte alte propuneri ale grupului; să observe
micile succese în lupta împotriva emoţiilor sau un moment strălucitor când cineva a venit cu o idee
care ”a salvat lucrurile”. Toate acestea sunt elemente importante pe care le putem lua în calcul atunci
când se va evalua și aprecia munca fiecărui elev. În orice caz, aceste observații sunt necesare pentru
a le oferi în timp util un comentariu și un feedback stimulativ cu privire la lucrările din cadrul
proiectului.
• Sarcinile de lucru sunt un instrument ale cadrului didactic pentru a sprijini învățarea activă.
– În cadrul învățării bazată pe sarcini, elevilor li se creează condiții de învățare care sprijină
învățarea interactivă și formarea/ dezvoltarea competențelor specifice și unităților de competențe.
– Elevii devin activi și deschiși să interacționeze – prin urmare, cadrele didactice ar trebui să leformuleze diverse sarcini de lucru oferindu-le timp suficient de realizare.
Învățarea bazată pe sarcini de lucru începe în clasă prin jocuri de rol/simulare, formulări deîntrebări, repartizare de roluri etc., continuă ca temă de extindere pentru acasă, oferindu-i elevului
timp suficient pentru realizarea cu succes a acesteia. Cadrul didactic pe perioada sarcinii de extindere
ghidează și oferă sprijin la eventualele întrebări sau neclarități ale elevului. Învățarea bazată pe sarcini
se încheie la fel în clasă, la lecție prin prezentări de produse, inclusiv prezentări PowerPoint, pliante,postere, expoziții etc.
Sarcini de învățare pot fi și interviurile (de exemplu cu membrii familiei despre sursele istoricedin familie, cu un localnic despre cele mai importante evenimente ale localității natale, cu bunici
despre străbunei, cu părinții, rudele despre jocurile copilăriei lor, cu un elev din clasele mai mari, fiedin școala în care învață sau din altă școală, despre subiectele abordate în cadrul orelor de istorie cei interesează mai mult).
▪ Specificul sarcinilor pentru extindere (teme pentru acasă)Temele pentru acasă la lecțiile de istorie ar trebui să se bazeze prioritar pe sarcini de extindereastfel evitând modelul clasic, care presupune, de cele mai multe ori, lectura, povestirea temei învățate
la lecție și completarea paginii de caiet. Sarcinile pentru extindere reprezintă o modalitate de exersare
prin activitate individuală a deprinderilor dobândite în timpul activității în școală. Ele ar trebui
formulate diferențiat și individualizat, pentru a trezi curiozitatea elevilor și ai motiva spre noi
performanțe de integrare în comunitate și interes pentru afirmarea de sine.
▪ Sugestii de evaluare
Evaluarea în cadrul disciplinei Istoria românilor și universală se va realiza în conformitate cu
prevederile Metodologiei privind evaluarea criterială prin descriptori, clasele I-IV (2019) și poate fi
noninstrumentală, dar și instrumentală – pe bază de instrumente de evaluare, în funcție de contextul
specific: probă scrisă, orală sau practică, test etc. De asemenea în instrumentarea evaluării pot fi utile
diverse tehnici interactive, de exemplu: Diagrama Venn, Știu – Vreau să știu – Am învățat etc.
Prioritar însă pentru lecțiile de istorie este evaluarea de tip reflexiv ce creează elevilor condiții deautoevaluare și autoreglare a învățării. Pentru evaluare se recomandă fișe de lucru, fișa de observare
a comportamentului elevului în cadrul activităților de grup, rezolvarea de rebusuri pe teme istorice,probe/teste care conțin itemi obiectivi și semi-obiectivi, examinări orale.
4.5.2. Sugestii pentru proiectare didactică
Un exemplu de proiectare de lungă durată se propune pe pagina web a ME. În continuare propunem
sugestii pentru proiectarea de scurtă durată (inclusiv online).
38

Subiectul 1: Viața copiilor în decursul istoriei. Jocurile copiilor
Produsul PT15: Pliant
EVOCARE:– Vă imaginați cum era viața părinților, bunicilor tăi când erau mici?
– Dar a copiilor de vârsta ta cu mulți, mulți ani în urmă?
– Știți care erau jocurile lor preferate? Oare se deosebesc mult de jocurile voastre?
REALIZAREA SENSULUI:• Se vor propune spre vizionare 1-2 fragmente (relevante subiectului lecției) din filmul„Amintiri din copilărie” după Ion Creangă (https://www.youtube.com/watch?v=X3qbGcb4NxY)
sau poate fi propus spre lectură următorul fragment după Edmondo De Amicis:„Da, dragul meu, Enrico, bine zicea mama, că ți-e grea cartea. Văd că nu mergi la școală cu toată
inima, cum mi-ar plăcea mie; și-mi pare rău! Nu știi cât de urâtă și lungă ar fi toată ziua dacă n-ai
merge la școală! După o săptămână, dezgustat de lenevia ta, n-ai să știi ce să te faci de urât ... Toată
lumea învață acum, fătu meu!
Uită-te la meseriașii care se duc la școală seara, după ce au muncit ziua întreagă, ... uită-te lasoldații care-și iau cărțile și caietele în mână, când se întorc de la exerciții zdrobiți de osteneală.
Gândește-te la copii muți, la cei orbi, căci și ei învață. ... Gândește-te la sumedenia de copii
care, aproape în aceeași oră, merg la școală în toate țările din lume...”• În baza filmului sau fragmentului se va realiza Diagrama Venn. Elevii vor forma 2 grupuri: ungrup va identifica deosebirile, altul - asemănările dintre viața sau școala copiilor din trecut și acum.
Învățătorul poate nota pe tablă sau pe un poster ideile copiilor.
Viața/școala copiilorViața/școala copiilor în trecut înprezent•
Lectura temei din manual•Învățătorul poate completa cu informații despre viața copiilor îm diferite perioade:
Preistorie
Copiii primilor oameni erau expuși diverselor pericole naturale. Ei au învățat
cum săsupraviețuiască imitându-și părinții.
Antichitate
Apariția scrierii a schimbat mult viața oamenilor, inclusiv și a copiilor.
Evul mediu
Diferențele dintre bogați și săraci au devenit și mai mari. Mulți copii învățau
să luptepentru a participa la războaie.
Epoca
Copiii celor bogați aveau acces la educație spre deosebire de cei săraci care erau
modernă
obligați să muncească pentru a se întreține pe ei și familiile lor.
Epoca
În această perioadă a luat ființă o organizație mondială – UNICEF – care lupta
contemporană pentru drepturile copiilor din întreaga lume. Astfel, din ce în ce mai mulți copii au
acces la învățătură.
• Elevii vor realiza dintr-o foaie un pliant (ghidați de învățător) și vor completa primele douărubrici din pliant, celelalte vor fi completate acasă ca rezultat al discuțiilor cu părinții, bunicii sau
rudele apropiate. Se amintesc criteriile de succes în realizarea pliantului.
Jocurile
Jocurile
Jocurile
Jocurile
Descrierea
copiilor întrecut și mele preferatepărinților mei când bunicilor mei când unui joc „uitat
prezent (titlu)
erau copii
erau copii
de vreme”
REFLECȚIE:• Mesaj copiilor de vârsta ta ce va fi deschis peste 100 de ani.
• Jocul didactic: Ștafeta realizărilor. Fiecare participant al grupului, la finele activității vaspunece realizare a făcut el pe parcursul vieții.
Subiectul 2: Alexandru Ioan Cuza. Unirea Principatelor Române 1859. Reformele lui Cuza
Produs P5: Personalitatea istorică caracterizată
EVOCARE:– Ce vă sugerează termenul Unire? Redați printr-un simbol acest termen.
39

– De ce unele străzi din diferite localități poartă numele de Alexandru Ioan Cuza? (bd. CuzaVodă din mun. Chișinău poate fi localizat pe harta online www.map.md)
REALIZAREA SENSULUI:▪ Secvență din film: 24 ianuarie 1859. Mica unire și Alexandru Ioan Cuza cu discuții în baza
celor vizionate. https://www.youtube.com/watch?v=lv-4idtJdTE▪ Repere cronologice:1857Adunările ad-hoc cu rol de consultare a poporului
5 ianurie 1859 domn al Moldovei la Iași,Alegerea lui Al.Ioan Cuza ca domn al
24 ianuarie – domn al Țării Românești laPrincipatelor Române
București
1864
Domnia și reformele lui Cuza
▪ Lectura temei din manual cu explicațiile termenilor istorici.
▪ Discuții în baza Albumului istoric: „Hora Unirii la Craiova” și „Proclamarea Unirii Moldovei
cu Țara Românească” - picturi de Theodor Aman.
▪ Lectură „Moș Ion Roată și Cuza Vodă” de Ion Creangă.
▪ Caracterizarea personalității domnitorului așa cum reiese din cele citite și discutate la lecție (sevor afișa criteriile de succes).
REFLECȚIE:▪ Joc de rol: Activitate individuală sau de grup: Afiș pentru sărbătoarea Unirii din 1859.
▪ Imaginează-ți că l-ai întâlnit pe domnitorul A l . I o a n Cuza. Interpretează în fața colegilor
rolul unui cetățean care îi mulțumește pentru reformele sale.
Pentru ca învățarea să nu fie plictisitoare, ci eficientă, iar elevii mai interesați să învețe ar trebui
prezentate conținuturile într-o varietate de moduri.
Exemple de practici stereotipeSoluţii
Memorarea datelor istorice- asocierea cu situații relevante,-învățarea prin descoperire,- vizionarea de filme, vizite la muzee.
- exerciții aplicative prezentate în altă formă atractivă incintantă
- utilizarea axei timpului pentru orice dată istorică.
Neutilizarea hărților/- predarea noului conținut, de la informațiile pe care le dețin
documentelor/ imaginilor
elevii din experiența anterioară, schimbând informații cu
colegii de clasă, căutând informații din alte surse;- lucrul cu resurse, instrumente și materiale didactice specificedisciplinei (inclusiv aplicații digitale). Recomandabil este să sesolicite harți și alte materiale necesare pentru lecție de laprofesorii de istorie din școală.
Desfășurarea lecțiilor exclusiv - lecțiile se pot desfășura în sala de calculatoare, muzeu,
în sala de clasă
localitate, în aer liber, întâlniri cu persoane-resursă etc.
Prelegerea cadrului didactic,- predarea poate fi efectuată de către elevii din clasă, elevi din
predarea bazată pe expunerea
clasele mai mari, părinți, bunici, bibliotecară etc.
informațiilor- desfășurarea activităţilor angajându-i pe elevi să se implice în
exerciții de descoperire, de cercetare, rezolvare de probleme;- învățătorul trebuie să folosească şi strategii didacticemoderne, care vor menţine interesul elevilor, vor crea
atmosfera propice de învăţare: așa-zisele strategii de “învățare
activă”.
Teoretizarea excesivă
- e important să se înțeleagă că predarea istoriei în clasa a IV-ae un curs introductiv și are menirea să motiveze și să stârnească
curiozitate pentru studiul acestei discipline
40

Metodele de evaluare –tradiționale
Evaluarea elevului sedesfășoară prin reproducerea(povestirea) informațiilor
primite de la învățător sau din
manual, fără a demonstra cândsi cum le poate folosi.

- utilizarea diverselor forme de evaluare, uneori propuse deelevi.
- elevul se implică prin diverse activități și exerciții deevaluare;- se exclude povestitul subiectului în mod reproductiv, ci se
propun diverse strategii de exprimare și evaluare a opiniilor și
atitudinilor elevilor, făcând legătură cu situațiile cotidiene încare trăiește copilul.

4.6. EDUCAȚIA MORAL-SPIRITUALĂ
4.6.1. Repere de bazăEducaţia moral-spirituală se va sprijini pe toate valorile morale, artistice, estetice, sociale.
achiziţionate/cunoscute la celelalte discipline şcolare în conformitate cu trei categorii de finalități
specifice disciplinei: valori moral-spirituale; norme din sfera moral-spirituală; virtuți (ca însușiri
morale manifestate prin respectarea consecventă a valorilor, principiilor, normelor), cu specificarea
abilităților și a componentelor atitudinale predominante.
În cadrul orelor de Educaţie moral-spirituală se va urmări formarea unor comportamente în raportcu sistemul de valori educaţionale:▪ valorile general-umane: adevărul, binele, frumosul și sacrul - cărora li se asociază alte valori,
precum sinceritatea, onestitatea, răbdarea, cumpătarea, respectul, solidaritatea,
responsabilitatea, pacea, patriotismul, credinţa, înţelepciunea etc.;▪ valorile incluziunii: acceptarea, sprijinul reciproc, respectul, cooperarea, grija, încrederea;
comunicarea pozitivă;▪ valori colective ale clasei, ale grupului de elevi, ale grupurilor sociale, ale familiei.
Reuşita implementării disciplinei Educația moral-spirituală s-ar traduce prin: a fi conştient,motivat, activ și proactiv în tendința către virtuți ca valori însușite.
4.6.2. Repere generale privind predarea-învăţarea-evaluarea din perspectiva formării
competenţelor
ATENȚIE!

▪

▪
▪

Lecțiile de Educație moral-spirituală se vor axa pe dimensiunea afectivă, motivaţională,atitudinală și cea socială a educaţiei; se va urmări formarea unor comportamente legate deiniţierea în valorile moral-spirituale, tradiţiile naţionale, stabilirea relaţiilor interpersonale
pozitive.
Lecțiile de Educație moral-spirituală în niciun caz nu trebuie să se reducă la lucrul cu suporturi
didactice tipărite, ci trebuie să realizeze un proces de învățare activă și interactivă, care să
faciliteze autoexplorarea, autodescoperirea, autoeducația.
În conformitate cu prevederile Curriculumului pentru învățământul primar (2018), se va
atrage o atenție sporită promovării demersurilor inter- și transdisciplinare în cadrul lecțiilor
de Educație moral-spirituală.

Se vor încuraja metodologii centrate pe elev, strategii cooperative, axate pe respect reciproc,
atitudine pozitivă, toleranţă etc. Printre metodele utilizate în cadrul disciplinei, recomandăm:explicația morală, povestirea morală, exemplul, jocul didactic, jocul didactic de rol, studiul de caz,lectura după imagini, graficul T, copacul ideilor etc. Remarcăm importanța tipurilor moderne deînvățare: învățare bazată pe proiecte, învățare bazată pe sarcini de lucru, învățare bazată pe
probleme, învățare prin colaborare etc.
Asigurarea stării de bine la ore este o condiție indispensabilă pentru succesul învățării
disciplinei Educația moral-spirituală. Inserția unor elemente distractive, alternarea tipurilor deactivitate, diversificarea mediilor și a mijloacelor folosite – acestea și alte modalități pot face ca elevul
să vină și să învețe cu plăcere la lecții, să dobândească experiențe pozitive și să le valorizeze în altedomenii și contexte.
În cadrul disciplinei Educație moral-spirituală, temele pentru acasă trebuie să aibă un caractertransdisciplinar, să se bazeze prioritar pe integrarea în comunitate, să trezească curiozitate și interes
41

pentru afirmarea personală. Se vor evita sarcini de tip lectură, povestirea textului, prezentarea
informației din internet fără un algoritm clar.
Procesul de evaluare la disciplina Educație moral-spirituală va fi organizat în conformitate cu„Metodologia privind evaluarea criterială prin descriptori, clasele I-IV” (2019). Pot fi utilizate metode
tradiționale de evaluare (probe scrise şi orale, teste), dar se vor încuraja metodele alternative, ca
proiectul și portofoliul de progres.
ATENȚIE! Rezultatele evaluării la EMS se apreciază prin descriptori (i, g, s), astfel probele deevaluare nu vor prevedea acordarea de punctaj și nu se va aplica grila de apreciere
pe baza procentajului. Se va evalua comportamentul performanțial al elevului,
manifestat în cadrul realizării probei.
Evaluarea se va organiza respectând caracterul formator, adică învățătorul va observa șievalua continuu procesul de învățare al fiecărui elev, nu doar rezultatele. În acest context,învățătorului îi revine un rol important în oferirea unui feedback individual,
concentrându-se mai degrabă pe dezvoltarea competențelor și pe punctele forte, decât pe
deficiențe.
Subliniem importanța autoevaluării la lecțiile de Educație moral-spirituală. Pentru autoevaluare
se pot practica tehnici moderne: diagramele Venn, tehnica 3-2-1, graficul Știu-Vreau să știu-Am aflat.
În procesul evaluării la disciplină se va ține cont de produsele recomandate la disciplină și deprodusele transdisciplinare, de exemplu: mesaj argumentativ (PT3), Proiect de grup. Contribuția mea(PT8), Material publicitar: afiș; banner; pliant; fluturaș (flyer); prospect (leaflet); broșură (booklet)(PT15); Portofoliu de progras (PT20).
În continuare propunem un model de schiță a unui proiect de lecție pentru clasa a II-a.
__________________________________________________
Subiect: Școala noastră - mediu prietenos pentru toți copiii
Produs: Aprecierea prin simboluri• EVOCARE. Lectura imaginii (manual, ex. 1, p.11)- Cum se simt copiii? Ce v-a atras atenția în imagine? (Copilul în scaunul cu rotile.) Observați.
Cum se simte el? Argumentați.
• REALIZAREA SENSULUI
Alegeți din șirul propus un titlu potrivit pentru imaginea dată: Școala - loc unde înveți, Școala
prietenoasă pentru toți copiii, Școala – a doua casă (Elevii sunt încurajați să arumenteze alegerea.)
Se citește definiția de la pag. 12 (Bufnița)Ex.3 pag. 11. Se notează răspunsurile în tabel pe un poster.
Valori spirituale
Descriere
Respect
Fetele se joacă împreună cu băieții, fetița din cărucior discută cu colegii
Recunoștință
Copii oferă buchete dnei învățătoare; copiii care se joacă cu mingea au ales
locul potrivit pentru a nu deranja pe cei care discută.
Sinceritate...
Responsabilitate...
Lucru în grup (modalitate de grupare: 4 anotimpuri). Se amintesc criteriile de succes. Ex. 5 p.12
Fiecare grup prezintă calitățile descoperite. Posterele se afisează la tablă.
Elevilor li se propune să explice cu ajutorul gesticii și mimicii următoarele reguli:
Vorbesc pe un ton potrivit. Sunt prietenos. Sunt politicos.
EFP Aprecierea prin simboluri. Se prezintă criteriile de succes. Elevii desenează un soare în
dreptul afirmației pe care o consideră adevărată, un nouraș dacă nu sunt de acord cu afirmația propusă.
Cel mai înalt conduce toate jocurile.
Înapoiez întotdeauna lucrurile împrumutate.
Accept să lucrez în grup doar cu cei mai buni prieteni.
Comunic civilizat cu toți colegii.
Am grijă de lucrurile personale.
Se propune Evaluarea reciprocă.
• REFLECȚIE. Microfonul magic.
42

La această lecție: vreau să mulțumesc... m-am simțit... am înțeles...
• EXTINDERE
Propuneți părinților să povestească despre cele mai frumoase amintiri din anii lor de școală.
____________________________________________________________
4.6.3. Repere specifice privind procesul educațional în anul de studii 2021-2022
Recuperarea/consolidarea achizițiilor dobândite în procesul învățării la distanță în anul școlar2021-2022 se va realiza la discreția învățătorului prin inserarea unor activități recapitulative în
cadrul unității de învățare nr. 1. Aceste activități vor viza unitățile de competență preconizate în
curriculum la sfârșitul clasei precedente. Observarea comportamentului cognitiv al elevilor peparcursul activităților recapitulative va constitui metoda de evaluare inițială, dar și instrumentul delichidare a lacunelor elevilor.
În procesul învățării la distanță, inclusiv online, se recomandă:(1) Stabilirea pentru elevi a unui set de reguli pentru învățarea online: punctualitate și materialepregătite, microfonul pe mute, atenție la cine vorbește pentru a nu ne suprapune, vestimentație
decentă și atenție la limbajul folosit.
(2) Valorizarea în permanență a experiențelor pozitive de învățare ale elevilor. Respectarea stării debine a elevului. Copiii vor fi încurajați să comunice online cu prietenii, colegii de clasă.
(3) Utilizarea strategiilor de învăţare dinamică. Sprijinirea colaborării elevilor, accent pe activităţile
şi munca în grup.
(4) Utilizarea unei varietăți de tipuri de învățare: învățarea reciprocă, învățarea prin excursii virtuale,învățarea ludică etc.
(5) Educarea comportamentelor sigure în mediul online. Este necesar să le amintim elevilor că este
necesar să observe cum se simt atunci când sunt online sau comunică cu prietenii. Este necesar
să informăm elevii că orice stare de disconfort sau îngrijorare trebuie discutată cu un adult deîncredere.
(6) Oferirea de feedback rapid: elevul realizează că a înţeles, ce a înţeles, ce urmează săîmbunătăţească; în timp ce profesorul este informat despre eficacitatea învăţăturii acestuia.
(7) În procesul învățării la distanță inclusiv online, în cadrul orelor de EMS, se sugerează
transmiterea informaţiilor în mai multe formate: scris, audio, video sau imagine. Folosirea
materialelor vizuale, videoclipurilor, desenelor, excursiilor virtuale tematice. etc.
În premisa respectării prevederilor curriculumului disciplinar și a ghidului de implementare,pentru proiectarea și realizarea procesului didactic la disciplină, cadrele didactice pot utiliza, în afară
de manualele aprobate de MECC, și alte surse recomandate:
1. Niculcea T., Cara A., Vartic A. Educaţia moral-spirituală, Ghid metodologic, clasa a II-a,Chișinău, 2019
2. Cucoș C. Caracteristici şi criterii de calitate a unui conţinut didactic de tip e-learning,
Didactica Pro..., nr.1 (119) anul 2020
3. Comunicarea
ladistanță
și
noile
provocări
ale
profesorilor.
https://siguronline.md/rom/educatori/informatii-si-sfaturi/comunicarea-la-distanta-si-noileprovocari-ale-profesorilor
4.7. EDUCAȚIA MUZICALĂ
4.7.1. Obiective generale pentru anul de studii 2021-2022(1) Implementarea prevederilor Curriculumului pentru învățământul primar (2018), a reperelor și
sugestiilor propuse în Ghidul de implementare a curriculumului (2018), a Metodologiei privind
evaluarea criterială prin descriptori în învățământul primar, clasele I-IV (2019).
(2) Racordarea procesului educațional în anul școlar curent la rezultatele evaluării inițiale.
(3) Adaptarea demersurilor didactice în contextul învățării directe și/ sau la distanță, utilizândeficient manualele aprobate de MECC (tabelul 1) în contextul formelor de învățare sincronă,asincronă, mixtă.
(4) Promovarea activităților transdisciplinare încadrate într-o lecție, inclusiv proiecte STEAM.
4.7.2. Asigurarea scopului şi funcţiilor educaţiei muzicale în clasele primare43

Ca disciplină școlară, Educaţia muzicală are drept scop dezvoltarea culturii muzicale ca partecomponentă a culturii spirituale.
Educaţia muzicală îndeplineşte mai multe funcții, cele mai importante fiind: 1. funcţia cognitivă
– constă în faptul că muzica este un mijloc specific de a comunica gândurile şi ideile prin imagini
artistice, cu un puternic caracter emoţional; 2. funcţia social-educativă – demonstrată prin faptul că
dezvoltă convingeri şi oferă modele de urmat adresându-se tuturor copiilor; 3. funcţia estetică – derivă
din capacitatea de a cultiva gustul estetic şi de a contribui la îmbogăţirea vieţii lor spirituale,aducându-le bucurie şi satisfacţie.
La lecțiile de educație muzicală pot fi dezvoltate direct și indirect competențele din sistemul decompetenţe cheie pentru învăţarea pe parcursul întregii vieţi, contribuind la împlinirea și dezvoltare
personală, incluziune socială și inserţie profesională. Arta muzicală poate deveni mijloc de educație,care nu se limitează la domeniul estetic și poate să se extindă spre domeniile extraestetice. Prin
potențialul artei muzicale, spre exemplu, pot fi formate/ atinse competențele a învăța să înveți,sociale, civice etc. Conținutul/ imaginea creației muzicale poate deveni mijloc de educație, formare,instruire etc. – cultivare a culturii personalității elevului.
În vederea realizării scopului și funcțiilor educației muzicale din perspectiva curriculară,profesorii îşi vor orienta activitatea educaţională spre:– implicarea tot mai activă a elevilor în actul propriei lor instruiri, educări, deveniri prinintermediul muzicii la lecție și în activitățile extracurriculare;– respectarea principiului modular de organizare a unităților de conținut (principiul tematismului)la lecțiile de educație muzicală;– armonizarea/ integrarea/ complementarea domeniilor de educație muzicală (audiție, interpretare,creație, reflecție) în cadrul fiecărei ore de educație muzicală;– realizarea contactului viu cu fenomenul muzical-artistic (prin audiția creațiilor muzicale devaloare în interpretare artistică de înaltă prestație, interpretarea cântecelor autentice și cântecelor
din patrimoniul național);– realizarea contactului viu cu fenomenul muzical-artistic;– utilizarea înregistrărilor calitative de muzică pentru audițiile muzicale.
– asigurarea accesului elevilor la valorile muzicii din perspectiva (a) genurior de muzică populară,muzică religioasă, muzică academică, muzică de divertisment; (b) muzicii naționale și muzicii
universale; (c) varietății stilurilor și curentelor artistice.
4.7.3. Repere privind predarea-învăţarea-evaluarea din perspectiva formării
competenţelor
Competențele specifice educației muzicale condiționează realizarea procesului educațional în
cadrul următoarelor domenii de activitate muzical-didactică:(a) interpretarea muzicii presupune exersarea și explorarea vocii, învățarea repertoriului decântece, interpretarea artistică a unui repertoriu de piese vocal-corale, exersarea și explorarea
interpretării la instrumente muzicale pentru copii, studiul modelelor de interpretare și acompanierea melodiilor din creații muzicale celebre, interpretarea/ acompanierea instrumentală și orchestrală aunor melodii simple;(b) audiția muzicii presupune cunoașterea legităților artei muzicale prin receptare, analizăcaracterizare, descoperire a valorilor, formarea atitudinilor etc.;(c) creația muzicală elementară presupune studiul și aplicarea cunoștințelor despre elementele
de limbaj muzical prin improvizații ritmice, ritmico-timbrale, melodice; crearea planului deinterpretare a unui cântec; reprezentarea spațială sau grafică a evoluției conturului melodiei și altor
mijloacelor de expresie muzicală etc.
Abilitățile muzicale fundamentale formulate în competențele specifice conturează clar ce va
face elevul:
1. Receptarea muzicii – abilitate cultivată în diverse activități muzical-didactice: audiția muzicii,
interpretarea muzicală, creația muzicală elementară. La receptarea muzicii elevii vor sesiza/
recepționa pe calea senzațiilor auditive creația muzicală (a. în interpretarea cuiva sau interpretarepersonală; b. în interpretare vie sau înregistrată). Prin receptarea muzicii elevii își vor forma culturaaudiției muzicii, prin parcurgerea traseului de la auzire–ascultare către percepție-cercetare.
44

Creațiile muzicale ca „povestiri sonore” vor fi „lecturate” atent cu auzul și cu sufletul, căutându-i
un sens.
La audierea unei creații muzicale se va mobilizarea întreaga ființă a elevului: atenția, voința,imaginația, afectivitarea, gândirea, memoria etc., pentru a descoperi/ cerceta legitatea muzicii
ascunsă în tema lecției. Cultivarea elementelor culturii de audiție va reuni un șir de comportamente,
deprinderi și capacități, care se vor forma treptat: stabilirea/ păstrarea liniștii, concentrarea atenției,urmărirea discursului muzical de la început până la sfârșit, trăirea intensă a ceea ce se ascultă,confruntarea ideilor melodice din creație, cercetarea expresivității limbajului muzical, descoperirea
imaginii muzicale etc. Prin receptarea muzicii se va realiza cunoașterea propriu-zisă a muzicii.
Descoperirea sensurilor muzicii se va întemeia pe datele intuiției, senzațiilor, care ulterior se vorraţionaliza, explica. Astfel, cunoașterea artistică se va realiza prin trăire şi înțelegere. Accesibilitateaînvățării la lecțiile de educație muzicală poate spori prin: (a) organizarea obiectivelor operaționale
într-o succesiune, într-o anumită logică, în corespundere cu principiile cunoașterii artistice, (b)predarea cunoștințelor muzicale și despre muzică cu doze mici, în contexte și situații practice deînvățare etc. Perceperea adevărată a muzicii este temelia tuturor activităților muzicale (audiție/interpretare/ creație) și valorifică ansamblul acțiunilor de a auzi, a simţi, a trăi, a înţelege, a imprima
în sine (a interioriza), a atribui un sens muzicii.
2. Exprimarea prin muzică – expunerea propriilor sentimente, idei, impresii, atitudini etc.,
utilizând expresivitatea limbajului muzical. În educația elevilor se vor practica forme variate deexprimare prin muzică: de la executarea unui ritm, a mișcărilor plastice/ muzical-ritmice, fredonarea
unui motiv/ a unei melodii, până la interpretarea vocal-corală a unor creații, interpretarea la
instrumente muzicale pentru copii/ pseudoinstrumente etc.
Exprimarea prin muzică presupune inițierea elevilor în: (a) activitățile de interpretare (vocală/instrumentală/ orchestrală) și (b) creație muzicală elementară. Devenind parte a propriei culturi(precum este lectura unei cărți, vizionarea unui spectacol etc.), activitățile muzicale exprimă
interiorul uman și valorile personale prin dimensiunea sensibilității, creativității și interesului pentru
frumosul artistic. Prin exersare, exprimarea prin muzică a elevilor va deveni mai expresivă cu
referire la constituientele creației muzicale: imagine, limbaj și formă.
Fiecare activitate muzicală poate deveni context pentru formarea, dezvoltarea și manifestarea
elementelor de cultură a interpretării muzicale. Cântul, fiind cea mai accesibilă activitate muzicală
din viața oamenilor, se bazează pe următoarele elemente de cultură vocală: poziţia corpului,
respiraţia, emisia sunetului, intonaţia şi acordajul, dicţiunea, echilibrul sonor, expresivitatea etc.
Finalitatea activităților de exprimare prin muzică nu este o totalitate de cântece învățate, ci
descoperirea muzicii în muzică. Activitățile de creație muzicală elementară pot fi efectuate atât
vocal cât și instrumental. Produsele creației muzicale pot fi exprimate în scris sau oral. Există douăabordări ale activităților de creație muzicală elementară: (1) creație axată pe muzică: mișcări
muzical-ritmice, plastice, de dans, declamații pe fond muzical, scenete etc.; (2) creație muzicală
propriu-zisă: improvizații (ritmice, melodice, timbrale…), muziciere la instrumente muzicale pentru
copii, percuție corporală, acompanierea ritmică/ritmico-timbrală a cântecului la instrumente
muzicale pentru copii/pseudo-instrumente, compunere de ritmuri/melodii/plan de interpretare a
imaginii muzicale din cântec etc. În construcția competențelor specifice sunt precizate abilitățile
muzicale fundamentale (receptarea muzicii și exprimarea prin muzică), cunoștințele, domeniile decunoaștere și contextele de învățare specifice educației muzicale. La lecțiile de educație muzicală
se vor explora dexteritățile muzicale ale elevilor pentru cunoașterea sinelui și a lumii, cunoașterea
limbajului muzicii (ca mijloc de expresie/ comunicare/creație), cunoașterea culturii naționale șiuniversale (în general și a muzicii naționale și universale în particular).
3. Transpunerea achiziţiilor obţinute la disciplina educație muzicală în contexte educaţionale și
cultural-artistice presupune valorificarea competențelor muzicale, aplicarea deprinderilor șicunoștințelor muzicale în activități extradidactice, extracurriculare, în viața de zi cu zi etc. Astfel,
achizițiile obținute la lecțiile de educație muzicală se vor valorifica în procesul de organizare șidesfășurare a manifestărilor cultural-artistice la nivel de clasă/ școală/ comunitate. Elevii se vor
manifesta ca purtători și promotori ai culturii muzicale, totodată, demonstrând respect pentru valorile45

culturii naţionale și universale. Transpunerea achizițiilor poate fi realizată în cadrul unor proiecte degrup, proiecte STEAM.
Evaluarea inițială se va realiza la debutul anului de învățământ. Metodele de evaluare inițială
se vor focusa pe rezultate școlare în domeniul audiției și creației muzicale. Pentru conceptualizarea
probelor de evaluare inițială pot fi utilizate sarcinile din manualele școlare destinate autoevaluării șievaluării la modulele 3 și 4, având în vedere următoarele:▪ cultura de interpretare muzicală a elevilor poate fi evaluată frontal numai cu prezența fizică
a elevilor în clasă.
▪ cultura de audiție a muzicii poate fi evaluată prin probe practice și scrise.
▪ teste de cunoștințe pot fi aplicate numai în clasele III-IV, vizând unitățile de competență
formate în clasa precedentă și consolidate în perioada de recuperare.
Lecțiile de Educație muzicală realizate în contact direct se vor organiza conform exigențelor
metodologice de organizare a unei lecții de artă (vezi Ghidul de implementare a curriculumului deEducație muzicală pentru învățământul primar, 2018; Ghidul de implementare a manualului școlarde Educație muzicală pentru clasa a II-a, Editura Știința, 2019).
Audiția unei creații muzicale se va realiza în cinci pași: (1) cuvânt introductiv, (2) audiția
propriu-zisă a muzicii în cadrul căreia se vor atinge obiective operaționale prin care se descoperă
tema lecției, (3) analiza-caracterizare a muzicii audiate, (4) re-audiția integrală a creației muzicale
sau a unui fragment, (5) aprecierea artistică/ valorică a creației muzicale.
Învățarea unui cântec se va realiza în cinci pași: (1) cuvânt introductiv prin care se realizează
legătura dintre tema lecției și experiența muzicală a elevilor; (2) prezentarea cântecului ca model deinterpretare; (3) analiza-caracterizare a valorilor cântecului (imaginea muzicală, mijloacele deexpresie muzicală, forma muzicală etc.) în raport cu tema lecției; (4) învățarea propriu-zisă acântecului (după auz, pe fragmente mici, prin repetare, exersare și apreciere a frazei intonate deelevi, după modelul vocal/ instrumental executat de către cadrul didactic); (5) interpretarea
artistică a cântecului.
Demersul didactic al fiecărei lecții de educație muzicală se va orienta spre însușirea temelor
din curriculum (care dezvăluie succint și accesibil legitățile artei muzicale) și se va realiza prinabordarea integrată a acivităților muzical-didactice. Este important să păstrăm succesiunea
modulelor, care asigură o avansare în traseul de educație muzicală, pas cu pas. Achizițiile noi se vorîntemeia pe cele precedente și astfel, se va asigura continuitatea și logica firească a procesului deînvățare. Formele de ințiere a elevilor în lumea muzicii derivă din activitățile muzical-didacticespecifice lecției de Educație muzicală: audiția muzicii, cântul coral, citit-scrisul muzical, activitatea
muzical-ritmică, executarea la instrumente muzicale pentru copii, jocul muzical, improvizațiile
ritmice/ melodice/ ritmico-timbrale etc.
Repertoriul muzical pentru interpretare (vocală, corală, instrumentală), audiție și creație nu
este un scop, ci un mijloc prin care se va realiza educația muzicală. Studiul oricărei creaţii muzicale
va parcurge inevitabil câteva axe: imaginea muzicală, limbajul muzicii, forma/ genul muzicii. Prinurmare, studiul conţinutului mesajului sonor-artistic (al imaginii muzicale) presupune descoperirea
mijloacelor de expresie muzicală (melodie, ritm, tempo, nuanţe dinamice, timbru etc.) şi invers cercetarea limbajului muzical înlesneşte înțelegerea/ descoperirea imaginii muzicale dintr-o creaţie,cu condiţia că trăirea emoţiei este prezentă în toate momentele actului muzicii: audiţie – interpretare– creaţie. Repertoriul muzical pentru lecțiile de educație muzicală se va stabili în conformitate cu
sugestiile din curriculum, manualele școlare, după următoarele criterii: (1) accesibilitate (în raport cu
nivelul de dezvoltare a abilităților muzicale, ambitusul vocilor elevilor); (2) valoarea artistică (alimbajului muzical, imaginii muzicale, interpretului, curentului artistic etc.); (3) valoarea educativă
(a mesajului ideatic).
Lecțiile de Educație muzicală realizate la distanță se vor organiza după modelul lecției cu
elementele de structură: evocare, realizarea sensului, reflexie, extindere (ERRE). La o lecție realizată
la distanță se vor utiliza 1-2 aplicații adecvate educației muzicale. Pornind de la specificul cunoașterii
muzicii și legitățile artei muzicale (muzica – artă sonoră, temporală, imagistică, expresivă), în
realizarea activităților muzical-didactice la lecțiile desfășurate la distanță, sunt importante:46▪ Audiția muzicii se realizează ca activitate independentă (a câte 1,5 – 2 minute în clasele I-a – a
II-a și a câte 2 - 2,5 minute în clasele a III-a și a IV-a), apoi poate urma analiza-caracterizare avalorilor creației muzicale (trăire, imagine, expresivitatea limbajului, forma de organizare) înraport cu tema lecției.
▪ Interpretarea muzicală (vocală, corală, instrumentală, vocal-instrumentală etc.) se va realiza cu
microfonul închis la elevi, sincronizat cu modelul demonstrat sonor de cadrul didactic. Cadrul
didactic demonstrează modelul de interpretare, dă explicații, generează analiza muzicii și
expediază elevilor modelul sonor pentru exersare și învățare. Interpretarea muzicală a elevilor
poate fi demonstrată numai individual.
▪ Creația muzicală elementară poate reuni improvizații de ritm/ melodie, crearea
acompaniamentului, muziciere, mișcări ritmice/ de dans, jocul muzical etc. pot fi realizate dupămodele demonstrate de cadrul didactic sau model audio/ video înregistrat prealabil, descris/
explicat, realizat individual/ în grup, în temeiul unei liste cu sarcini concrete - pași de realizare.
4.7.3. Activitatea de evaluare a rezultatelor educației muzicaleÎn activitatea de evaluare, profesorul se va ghida de principiile evaluării rezultatelor școlare la
educația muzicală [15; 18] și cerințele moderne referitoare la organizarea și desfășurarea acțiunilor
evaluate, inclusiv cele stipulate în Curriculum la rubrica Strategii de evaluare și Metodologia ECD.
Precum calea didactică de însuşire a muzicii poartă amprenta specificului artei muzicale, tot astfel şi
tehnologiile de evaluare a rezultatelor şcolare se vor raporta la acest specific. Experienţa educaţiei
muzicale demonstrează că elevii pot studia ani în şir muzica, dar, până la urmă, rămân insensibili faţăde ea. Cele două niveluri de realizare a educaţiei artistice - informativ-teoretic şi formativ-aplicativ –se află într-un raport de reciprocitate, completându-se unul pe altul în sensul că instruirea nu poateînlocui în totalitate cunoaşterea muzicii, ci doar asigură o mai bună receptare a ei, în timp ce
contemplarea propriu-zisă valorifică virtuţile instruirii şi asigură realizarea educaţiei muzicale. Astfel,
profesorul este chemat să aleagă tehnologiile de evaluare adecvate rezultatelor şcolare la disciplina
de educaţie muzicală.
Rezultatele şcolare obţinute la finele procesului educaţional indică/ stabilesc gradul de formare
a culturii muzicale a elevilor. În acest context, raportul dintre experienţa muzicală şi competenţa
muzicală devine una din exigenţe în realizarea Curriculumului de educaţie muzicală.
Pași pentru organizarea ECD la disciplina Educație muzicală:(1) La nivelul proiectării de lungă durată:– Se eșalonează evaluările inițiale (la începutul unităților de învățare), formative în etape, (la fineleunităților de învățare), sumative (la fine de semestru).
– Se stabilesc unitățile de competență și se aleg corespunzător produsele școlare care vor fi evaluateîn probele de EFE și ES, ținând cont de prioritizarea curriculară (Tabelul 2).
(2) La nivelul proiectării de scurtă durată:– Se elaborează sau se adaptează/ selectează din manual sau alte suporturi didactice auxiliare
probele de EFE și ES.
– Se proiectează modalitatea de aplicare în contextul formelor de învățare directă și/sau la distanță
a probelor, activitățile de autoevaluare (autoverificare, autocorectare, autoapreciere), activitățile
diferențiate de postevaluare.
(3) La nivelul desfășurării demersului evaluativ:– Se desfășoară activități de autoevaluare și evaluare reciprocă, reieșind din condițiile concrete aleînvățării directe și/sau la distanță. Fiecare elev este în competiție cu sine însuși, elevul învață
pentru a arăta cât de mult a acumulat și cât de bine stăpânește anumite deprinderi de cultură
muzicală, pentru a se evidenția prin toată personalitatea sa. Activitățile de autoevaluare vor crea
starea de bine și vor stimula interesul pentru muzică. Lucrul în caiet va include diverse modalități
de autoapreciere, corelat cu prevederile MECD. Unele din cele mai adecvate criterii pot fi: retrăirea emoțională, participativitatea și atitudinea pozitivă.
– Se evaluează produsele școlare în baza criteriilor de succes/ de evaluare. Cadrul didactic
stabilește care și câte criterii de evaluare va utiliza în proba de evaluare, informând elevii despre
aceasta. Criteriile de evaluare reprezintă obiectivele operaționale ale demersului lecției și
47

–

–
–

exprimă gradul de formare a elementelor culturii muzicale a elevului. Criteriile de evaluare suntvalide și pentru evaluarea de proces (la fiecare lecție).
Se apreciază rezultatele probelor de evaluare cu ajutorul descriptorilor de performanță. Cadrul
didactic alegere descriptorii potriviți pentru a explica și argumenta elevului de cecomportamentul lui performanțial este apreciat cu unul din descriptorii: independent, ghidat deînvățător, cu mai mult sprijin.
Se introduc rezultatele probelor de EFE și ES în catalogul școlar.
4.8. EDUCAȚIA PLASTICĂ

4.8.1. Repere de bază(1) Demersul educațional la disciplina Educaţie plastică se va realiza în baza prevederilor
curriculumului primar (2018), reperelor și sugestiilor propuse în Ghidul de implementare acurriculumului (2018), Metodologiei privind evaluarea criterială prin descriptori înînvățământul primar (2019), ținând cont de prioritizarea curriculară în condițiile crizei
epidemiologice COVID-19(vezi tabelul 2).
(2) Realizarea eficientă a recuperării/consolidării pe parcursul anului școlar în clasele II-IV, vizândconținuturile proiectate în perioada 09 – 15 martie anului de studii 2020-2021.
(3) Stabilirea perioadei de timp pentru recuperarea/consolidarea materiei de studiu, la discreția
cadrului didactic, în funcție de necesitățile elevilor, de acoperirea nivelului competențelor
proiectate (în baza unităților de conținut studiate în condițiile pandemiei în anul de studii 20202021).
(4) Adaptarea demersurilor didactice în contextul învățării directe și/sau la distanță, utilizândeficient manualele aprobate de MECC, în contextul formelor de învățare sincronă, asincronă,mixtă. Activitățile de învățare și produsele școlare recomandate se vor selecta şi combina astfel,încât să asigure formarea, dezvoltarea, valorificarea și evaluarea eficientă a competențelor
specifice la Educația plastică.
(5) Dezvoltarea competențelor de apreciere orală/ verbală a lucrărilor proprii şi ale colegilor,promovarea activităților inter/transdisciplinare.
4.8.2. Repere privind inserția activităților de recuperare/consolidare a achizițiilor
curriculare
Formarea competenţelor la Educaţia plastică necesită acumularea de către elevi a unui spectru
larg de achiziții, iar procesul de instruire trebuie organizat astfel încât elevii să aibă oportunităţi dea crea, a evolua şi a dobândi experienţă artistică nu doar în clasă, ci şi în afara orelor de curs:
concursuri de artă plastică, excursii la muzee, expoziţii (inclusiv online) etc. Astfel, elevii vor învăţa
să lucreze cu diferite simboluri vizuale, să gândească în termeni de imagini: cum pot fi create, ce
reprezintă, ce emoţii provoacă diverse forme plastice, să aplice variate modalităţi de expresie în
propriile lucrări: pictură, grafică, sculptură, artă decorativă, fotografie etc. În activitatea didactică,învățătorii vor apela la diverse metode creative, stiluri variate de predare pentru a ajuta elevii să-şi
atingă scopurile puse în artă, să cunoască şi să fie în stare să se orienteze în materia predată, aplicânddeprinderile formate la orele de Educaţie plastică în procesul de studiere a altor discipline și în viață.
Competențele specifice stabilite în curriculum se realizează prin activități preponderent practice,precum utilizarea tehnicilor specifice de artă plastică cu aplicarea instrumentelor și materialelorartistice și nonartistice. Strategiile activ-participative vor constitui baza instruirii, astfel încontinuare se va pune accent pe lucrul individual, în grup, proiecte tematice, jocul de rol etc.
Deoarece în anul de studii 2020-2021 procesul educațional s-a efectuat parțial la distanță în
contextul pandemiei de COVID-19, al doilea an consecutiv în multiple instituții câteva teme
fundamentale din conținuturile curriculare la disciplină au fost parcurse doar online. Menționăm, că
Educația plastică are un caracter preponderent practic, iar unitatea de învățare: Cum realizăm olucrare plastică (inițiere în compoziție) deține conținuturi practice, astfel propunem mai multesugestii de recuperare /recapitulare. Deci, pe parcursul anului școlar 2021-2022 în clasele II-IV, se
recomandă a consolida temele ce țin de inițiere în compoziție prin diverse exerciții practice. În48

cadrul activităților de recuperare, elevii pot prezenta produse realizate, inclusiv în format digital,referitoare la recapitularea conținuturilor curriculare ce țin de poziționarea suportului vertical sau
orizontal, la reprezentarea planurilor aproape-departe, mare-mic etc. Cadrul didactic poate modificanumărul de ore pentru fiecare unitate de învățare asigurând un parcurs eficient de predare-învățareevaluare. În contextul pandemiei COVID-19, recuperarea/consolidarea achizițiilor curriculareprevăzute pentru perioada 09-15 martie a anului de studii 2020-2021, va aviza materia de studii din
Unitatea de conținut 3. Astfel, elevii din clasa a II-a vor recupera temele din clasa a I-a; cei dincl.III-a vor recupera/consolida materia din clasa a II-a etc. În perioada de recuperare elevii vor fiîncurajați să pună accent pe autoevaluare, iar învățătorul va încuraja competențele formate la elevi.
Cadrele didactice au libertatea de decizie privind desfășurarea perioadei de recuperare/
consolidare la începutul anului școlar în clasele II-IV. Mai jos vă propunem recomandări orientative
în vederea proiectării acestei perioade:
Clasa Unități de competență
Unități de conținut
Detalieri de conținut
Nr.
ore
II
R/C 3.2 Explicarea
Cum realizăm oSpațiul plastic: foaie de hârtie
1
preferințelor în
lucrare plastică
(în poziție
alegerea materialelor,orizontală/verticală), asfalt,
instrumentelor,alte suporturi.
tehnicilor, suporturilor
Organizarea elementelor depentru crearea unor
limbaj plastic în spațiul
imagini plasticeplastic
III
R/C 3.2 Explorarea
Cum realizăm oCompunerea elementelor în
1modalităților delucrare plastică
spațiul plastic:sus-jos; marecompunere amic;elementelor în spațiul
plastic.
IV R/C 3.2 Realizarea
Cum realizăm o
Amplasarea armonioasă a1
compozițiilor
lucrare plastică
elementelor în spațiul plastic;
figurative/
Organizarea cromatică anonfigurative prinspațiului plastic.
organizarea cromatică
a spațiului plastic.
4.8.3. Repere privind predarea-învăţarea-evaluarea din perspectiva formării competenţelor
Educația plastică este disciplina școlară bazată pe vizual în care tot ce vedem/simțim (natura
care ne înconjoară, ființe, obiecte, forme inclusiv cele artistice) este abordat și studiat din punct devedere al imaginii (imagine grafică, pictată, de design, conceptuală etc.) și poate oferi șansa
realizării unei educații cu orientare holistică și creșterii viitorului consumator de artă alfabetizat în
limbajul valorilor estetice de calitate. Lucrarea plastică (imaginea artistico-plastică) ia formă
definitivată într-o activitate care se desfășoară într-un anumit mediu și spațiu (atelier, sală de clasă,spațiu liber etc.) cu elevi îndrumați de învățător. În cadrul acestui proces, esențial este de a trececonținuturile curriculare prin domeniile specifice artei plastice: receptare, exprimare și transfer.
Aceste domenii dezvoltă capacitatea de a recepta/observa/vedea, exprima și vor asigura transferulde achiziții dobândite spre alte discipline, dar și spre următoarea etapă școlară.
▪ Receptare (De ce?) – elevii vor fi învățați să observe mediul natural/vital/de artă privind în jurullor, prin vizionarea operelor de artă, fotografiilor artistice, filmelor etc. Astfel, se va intensifica
sensibilizarea elevului, trezind curiozitatea și încurajând imaginația. Emoțiile, acea afecțiune
transmisă de învățător, care pot fi provocate de culori, atmosferă, empatie, informații noi inedite,sunt dezvoltate în cadrul Unității de conținut Frumosul în jurul nostru.
▪ Exprimare (Cu ce?) – elevii vor genera idei prin ceia ce văd, vor explora diverse modalități
artistice de exprimare, vor comunica prin diverse forme de artă, atât prin creare de imagini, câtși oral/verbal. Exprimarea prin artă cultivă elevilor spiritul de experimentare/inovație. Elevii
claselor primare vor înțelege cu ce se pot exprima artistic (cu ajutorul elementelor de limbaj
49

plastic, mijloacelor de expresie plastică, utilizând diverse tehnici, materiale și instrumente deartă) în cadrul Unității de conținut Alfabetul artei plastice și Cum realizăm o lucrare plastică.
▪ Transfer (Cum?) – elevii vor aprecia arta plastică, iar competențele dobândite de a crea imagini,de a percepe/ analiza opere de artă le vor transpune/transfera în alte domenii în cadrul Unității
de conținut De ce ne place arta plastică.
Proiectarea strategiilor didactice este determinată de Curriculum, dar se realizează în modpersonalizat, în funcție de factori multipli: necesităţile de instruire ale elevilor; specificul disciplinei;
personalitatea didactică a învățătorului; cultura organizaţională a şcolii; accesul la mijloacele
comunicaţionale şi informaţionale moderne etc. Promovând diversificarea şi personalizarea
strategiilor didactice, Curriculumul accentuează: orientarea spre învăţarea activă; orientarea spre aînvăţa să înveţi; orientarea spre formarea de competenţe; orientarea spre dezvoltarea creativităţii
elevilor. Cadrul didactic poate lua decizii asupra modalităţilor de proiectare didactică pe care leconsideră optime în asigurarea calităţii procesului educaţional la clasă. Totodată, prin proiectarea
didactică personalizată, învățătorul îşi asumă responsabilitatea de a asigura elevilor parcursuri şcolare
individualizate, în funcţie de condiţii şi cerinţe concrete. Proiectarea demersului didactic la Educația
plastică solicită cadrului didactic gândirea în avans a derulării evenimentelor la clasă, o prefigurare apredării, a învăţării şi a evaluării, eșalonată pe două niveluri intercondiționate: proiectarea de lungă
durată (pentru un an școlar, un semestru, o unitate de învățare): proiectarea modului de administrare
a disciplinei; proiectarea unităților de conținut; proiectarea de scurtă durată: elaborarea proiectelorde lecție (sau excursie).
La începutul anului școlar, după primele 2 lecții desfășurate se va realiza evaluarea inițială,care se va centra pe conținuturile unităților de învățare din clasa precedentă.
Pentru a proiecta procesul evaluării și a elabora instrumente de evaluare la Educația plastică,cadrul didactic trebuie să selecteze produsul(ele) relevante din lista celor recomandate (se admiteși propunerea unui produs opțional) în corespundere cu unitățile de competența(e) supusă
evaluării, prin corelare cu conținutul de învățare și activitățile de învățare și evaluare recomandate.
Produsele de învățare recomandate au un caracter generalizator, ce permite realizarea unui
spectru larg de lucrări plastice, compoziții individuale/colective, lucrări plane și volumetrice etc.
Curriculumul de Educație plastică pentru clasele primare propune însușirea graduală alimbajului plastic, tehnicilor de artă, noțiunilor specifice culorilor, elementelor grafice și formelor
plastice. Competențele specifice stabilite în curriculum se realizează prin activități predominant
practice, precum utilizarea tehnicilor picturii, graficii, modelajului, fotografie și film digital (dacăexistă astfel de resurse în școală).
Lucrările plastice realizate individual, compozițiile plastice/decorative/colajele, proiectele
realizate în grup și participarea la diverse concursuri de artă și expoziții vor constitui elementul
principal al instruirii. Lucrările plastice pot fi păstrate în portofolii, pentru a monitoriza evoluția
elevului pe parcursul anilor de studiu.
Lista produselor şcolare poartă un caracter deschis şi poate fi completată continuu, dar este
recomandabil de a identifica produsul adecvat, proiecţia cea mai veridică pentru fiecare competenţă/unitate de conținut în contextul clasei concrete de elevi (vezi Ghidul de implementare acurriculumului pentru învățământul primar, 2018; MECD în învățământul primar, clasele I-IV,
2019). Oferim următoarele recomandări:1.

Unităţi deînvățare
Frumosul
în jurul
nostruClasa I

Clasa a II-a

Clasa a III-a

Clasa a IV-a

1. Lucrare
plastică utilizândcreioanecolorate/carioca /vopsele deapă/lut/ plastilină
(P1).

1. Lucrare plastică
utilizând creioane
colorate/cariocă/vopsele de apă/lut/
plastilină (P1);
2. Mesajargumentativ (PT3)

1. Lucrare plastică
utilizând creioane
colorate/cariocă/vopsele de apă/ lut/
plastilină (P1);
2. Mesajargumentativ(PT3);
3. Colaj (P5).

1. Lucrare plastică
utilizând creioane
colorate/cariocă/vopsele de apă/ lut/
plastilină (P1);
3. Colaj (P5).
4. Compoziţie
plastică (P3).

50

2.

Alfabetul
artei
plastice

1. Lucrare
plastică utilizândpunctul/ linia/
forma/ culoarea/
pata ca elementede limbaj plastic(P2).

1. Lucrare plastică
utilizând punctul/
linia/ forma/
culoarea/ pata caelemente de limbaj
plastic (P2).
2. Mesajargumentativ(PT3);

3.

Cum
realizăm olucrareplastică

1. Lucrare
plastică utilizândpunctul/ linia/
forma/ culoarea/pata ca elementede limbaj plastic(P2);
2. Compoziţie
plastică (P3).

1. Lucrare plastică
utilizând punctul/
linia/
forma/culoarea/
pata ca elemente delimbaj plastic (P2);
2. Compoziţie
plastică (P3).

4.

De ce neplace arta
plastică

1. Colaborarea îngrup (PT9);
2. Expoziţie delucrări (P4).

1. Colaborarea îngrup (PT9);
2. Expoziţie delucrări (P4).

1. Lucrare plastică
utilizând creioane
colorate/cariocă/vopsele de apă/ lut/
plastilină (P1);
2. Lucrare plastică
utilizând punctul/
linia/ forma/
culoarea/ pata caelemente de limbaj
plastic (P2).
1. Compoziţie
plastică(P3);
2. Compoziţie
decorativă (P6);
3. Proiect de grup(PT8);
4. Portofoliu deprogres (PT20);

1. Colaborarea îngrup (PT9);
2. Expoziţie delucrări (P4);
3. Mesajargumentativ(PT3);

1. Lucrare plastică
utilizând creioane
colorate/cariocă/vopsele de apă/ lut/
plastilină (P1);
2. Compoziţie
plastică (P3);
2. Mesajargumentativ(PT3);
1. Compoziţie
plastică (P3);
1. Lucrare plastică
utilizând creioane
colorate/carioca /vopsele de apă/lut/
plastilină (P1).
3. Compoziţie
decorativă (P6).
3. Proiect de grup(PT8).
1. Colaborarea îngrup (PT9);
2. Expoziţie delucrări (P4);
3. Mesajargumentativ(PT3);
4. Portofoliu deprogres (PT20).

4.8.5. Adaptarea demersurilor didactice în contextul învățării directe și/sau la distanță
Pentru eficientizarea managementului timpului didactic în condițiile specifice ale anului 20212022, pot fi comasate activitățile comunicative cu sprijin în observare ghidată, analiza structurilor dinnatură etc. cu aplicațiile practice, completând portofoliul de lucrări practice cu schițe și studii.
În afară de aplicațiile digitale recomandate în subcapitolul 3.4. al prezentului document, la
Educația plastică rămân recomandate suplimentar un șir de aplicații, care pot întregi procesul deînvățare la distanță:– exerciții interactive pentru stimularea creativității în programele: Mentimeter, Canva; instrumente
creatoare de cărți digitale: Book Creator, Flipsnack etc.;– instrumente de creare a benzilor animate: Animaker, Pixton etc.
De asemenea, recomandabilă este platforma educatieonline.md, care este utilă nu doar în cadrul
instruirii la distanță, dar și offline, grație lecțiilor filmate, diverselor proiecte și resurse educaționale.
4.9. EDUCAȚIA FIZICĂ
4.9.1. Repere privind proiectarea didactică
În Anexa 4 a prezentului document se oferă modele de proiecte de lungă durată la disciplina
Educația fizică pentru clasele I-IV.
În contextul proiectării de scurtă durată, precizăm că la disciplina Educație fizică vor fi utilizate
aceleași tipuri de lecţie centrate pe formarea de competenţe, ca și la celelalte discipline.
Proiectarea demersului didactic al lecției poate fi realizată atât în baza secvențelor instrucționaleeșalonate în corespundere cu tipul lecției cât și pe baza cadrului ERRE. În tabelul de mai jos oferim
repere orientative.
51

EXTINDEREREFLECȚIEREALIZAREA SENSULUIEVOCARE

Fazelelecției
ERRE

▪
▪
▪

Obiective

Secvențe
instrucționale

Strategii didacticesă manifeste….
să demonstreze…
să se conformeze.

organizarea
colectivului deelevi (1-2 min)Forme de organizare - frontală, în grup;
Metode - demonstrație, explicație;Mijloace - fișe, postere.

să coordoneze….
să diferențieze….
să integreze…..
să încurajeze….

pregătireaorganismului
pentru efort (5-6min)

Forme de organizare – frontală, în perechi, în
grup;
Metode - instructajul, explicația, demonstrația,exersarea;
Mijloace - inventar sportiv și auxiliar.

să organizeze….
să recomande….
să participe….
să utilizeze….

influenţarea
selectivă aaparatului
locomotor (3-4min)

Forme de organizare - frontală, individuală, înperechi, în grup;
Metode.- demonstrația, exersarea în circuit, de joc,competițională;Mijloace - fișe, TIC, inventar sportiv și auxiliar.

să reproducă…
să execute….
să demonstreze….
să recunoască….

perfecţionarea
priceperilor
motrice însușite
anterior (7-8 min)Forme de organizare - frontală, individuală, înechipe;Metode - demonstrația, explicația, metodaînvățării integrale, de joc;
Mijloace - imagini video, TIC, inventar sportiv și
auxiliar.

să identifice….
să distingă….
să acționeze….
să detecteze….
să execute….

învăţarea, sau
evaluarea
priceperilor
motrice (12-15
min)

Forme de organizare - individuală, în perechi, îngrupuri;
Metode - explicația, demonstrația, analiza,
algoritmizarea, metoda învățării separate și
integrale, metode interactive, exersarea;
Mijloace - fișe, imagini video, TIC, tablainteractivă, inventar sportiv.

să opereze…..
să diversifice….
să creeze…..
să opereze…..
să argumenteze...

consolidarea
priceperilor
motrice (4-6 min)Forme de organizare - frontală, individuală, înperechi, în grup;
Metode - explicația, demonstrația, exersarea, dejoc, competițională;Mijloace - TIC, inventar sportiv și auxiliar.

să descrie…..
să dirijeze….
să generalizeze…
să regleze...

revenirea
Forme de organizare - frontală, individuală, înorganismului după grupuri;
efort (3-4 min)
Metode - demonstrația, exersarea, de joc;
Mijloace - inventar sportiv și auxiliar.

să evalueze….
să estimeze….
să revizuiască….
să justifice…..

aprecieri și
recomandări
pentru activitatea
viitoare (2-3 min)Forme de organizare - frontală, în grupuri;
Metode - analiză, brainstorming, studiu de caz;
Mijloace - fișe, TIC, imagini video, softuri
educaționale etc.

Ca activitate specifică a lecției de educație fizică, predomină învățarea cât și formarea
deprinderilor motrice;
Se recomandă anunțarea subiectului/ subiectelor, obiectivelor la începutul lecției, indiferent
de clasă, iar la clasele I și a II-a se vor reaminti și în momentul realizării lor;În secvența ,,Pregătirea organismului pentru efort” exercițiile de front și formații, de mers,
52

▪
▪
▪
▪
▪
▪
▪
▪
▪

alergare, jocurile de mișcare, vor fi mijloacele de realizare;
Pentru secvența a III-a, ,,Influențarea selectivă a aparatului locomotor”, se recomandă exerciții
la nivelul tuturor segmentelor corpului, (4-6 exerciții la clasele I-II, 6-8 exerciții la clasele IIIIV) cu orientare/ adaptare către etapa de baza a lecției;Se va insista pe efectuarea exercițiilor conform bazelor generale ale mișcării: direcție,precizie, amplitudine, ritm, grad de încordare musculară;În secvența de ,,Perfecţionare a priceperilor motrice însușite anterior” pot fi prevăzute
subiecte de lecție din unitatea de învățare respectivă, dar și din alte unități de învățare, deexemplu unele teme ce dezvoltă capacitatea de organizare, deprinderi și priceperi etc.;
Dezvoltarea aptitudinilor psihomotrice, în special a vitezei de reacție, execuție, a rezistenței
generale, a coordonării și mobilității, se va realiza prin joc și parcursuri aplicative;
Pentru unele lecții, jocurile de mișcare/dinamice pot constitui subiecte/ obiecive ale lecției;Ca procedeu de organizare a exersării este indicat lucrul frontal (simultan cu tot colectivul),
iar la clasele III-IV se poate exersa și pe grupe;
Se vor evita eforturile intense și de lungă durată, alternând permanent solicitările cu pauzele;
Ca metode de predare se vor utiliza cele verbale și intuitive, respectivele secvențe ale lecției
vor fi scurte, concise și accesibile;
Din metodele practice se vor aplica intens metodele imitării, exersării și a jocului.
Model de proiect didactic de scurtă durată

Clasa: III-a
Tipul lecției: Lecţie de formare a capacităţilor de dobândire a cunoştinţelor
Unitatea de conținut: Elemente specifice jocurilor sportive, minifotbal
Subiectul lecției: Conducerea mingii
Locație: Teren/ sală de sportUnități de competență:2.9. Reproducerea pozițiilor fundamentale ale jucătorului și deplasărilor specifice jocurilor sportive
2.10. Demonstrarea capacităților de control al mingii de diferite dimensiuni specifice jocurilor
sportive.
Obiectivele lecției:La sfârșit de lecție elevul va fi capabil:
O1: să identifice factorii cheie la îndeplinirea conducerii mingii în jocul de fotbal;
O2: să distingă formele de conducere a mingii;
O3: să execute conducerea mingii pe linie dreaptă;O4: să coordoneze pozițiile fundamentale și mișcările segmentelor corpului la îndeplinirea conducerii
mingii;O5: să manifeste interes și implicare în învățarea conducerii mingii.
Strategii didactice:▪ Forme de organizare: frontal, individual, în perechi, în grup.
▪ Metode și procedee: explicația, demonstrația, indicația, analiza, metoda învățării separate,
exersarea, metoda jocului.
▪ Mijloace didactice: fișe didactice, imagini video, TIC, mingi de fotbal, conuri, pieptărașe.
Strategii de ECD: EFI, autoevaluare.
Bibliografie:
1. Curriculum Național. Învățământul primar. Chișinău: MECC, 2018;
2. Ghid de implementare a curriculumului pentru învățământul primar. Chișinău: MECC, 2018.
3. Evaluarea criterială prin descriptori în învățământul primar, clasele I-IV. Chișinău: MECC,
IȘE, 2019.

53

Dozarea
efortului

Obiective

Etapelelecției

Activități

( Etapa pregătitoare)

Evocare (10-12')

Organizarea colectivului de eleviAnunţarea subiectelor lecţiei

1-2'
1'

Strategii didactice
Forme
Metode, Mijloace
procedee
FrontalFrontal• Exerciţii speciale cu mingea defotbal în mers:- pe vârfuri mingea în ambele mâini sus;
- pe călcâi mingea la spate;- pe partea exterioară a tălpii mingea
Câtedupă cap;
10 –- pe partea interioară a tălpii mingea
12 m Frontal
sub barbă;fieca- obișnuit cu rotirea mingii în jurul
recapului;exerc- rotirea mingii în jurul trunchiului;ițiu- rotirea mingii în jurul genunchilor;- rostogolirea mingii în jurul
picioarelor;- rostogolirea mingii printre picioare;- rostogolirea mingii cu piciorul drept;- rostogolirea mingii cu piciorul stâng.
• Exerciţii speciale în alergare și
deplasare cu mingea de fotbal:- obișnuit cu aruncarea în sus și
prinderea mingii de fotbal;- cu pendularea în urmă a gambei,
Câtemingea în mâini întinse înainte;
10 –- cu ridicarea înaltă a coapsei, mingea
12 mținută sus;
Coloanefiec- deplasare cu umărul drept înainte,câte 2aremingea în fața pieptului;
exerc- aceiași, umărul stâng înainte;
ițiu- cu rostogolirea mingii pe sol cu mânadreaptă/ stângă/ schimb alternativ almâinii;- aceiași, cu mâna stângă;- aceiaşi, cu întoarcere spre stânga/dreapta, cu schimb de direcție.
Joc de mișcare:Atenție la minge: Partenerii din perechese poziționează cu faţă unul spre altul ladistanța de 1,5-2 m. Mingea se află la
mijloc între ei. Jucătorii execută
3'În
comenzile învățătorului, ducând mâinile
perechila: nas, urechi, genunchi etc. La
comanda „MINGE”, ei trebuie să preia
mingea. Câștigă acel, care preia primul
mingea.

54

Recomandări/
indicații
metodice

Braistorming

DemonstrareExersareMingidefotbal/mingi
dediferitedimensiuni
Terenmarcat/conuri,

Demonstr
areExersareMingidefotbal/mingi
dediferitedimensiuni
Terenmarcat/conuri,

Metoda dejoc

Conuri,mingi,
pieptă
rașeÎntr-un rând
pe o linie.
Distanța 2pași între
participanți.
Amplitudamare.
Păstrăm
posesiabalonului înmâini.
Controleficient albalonului cu
piciorul.
Într-un rând
pe o linie
câte doi.
Distanța 2pași între
participanți.
Amplitudamare.
Păstrăm
posesiabalonului înmâini.
Controleficient abalonului.

Reacționează
la semnalulînvățătorului,
respectă
siguranța în
preluarea
mingii.

O1(Etapa de bază)Realizarea sensului (28-30')

O2

O3

O4

• Tehnica conducerii mingii în jocul defotbal. Vizionarea materialului video
1. Identificarea poziției și mișcărilor
segmentelor corpului la îndeplinirea
conducerii mingii;
2. Identifică factorilor – cheie laîndeplinirea procedeului;
3. Identifică varietăți de conducere a
mingii.
• Explicarea tehnicii conducerii
mingii:- Este un procedeu tehnic des folosit
prin care mingea este lovită succesiv
cu partea interioară a labei piciorului;- In momentul contactului cu mingea
vârful piciorului care efectuează
conducerea este orientat spre exterior,glezna semirelaxată, genunchiul
flexat;- Corpul - uşor aplecat şi răsucit în
direcţia piciorului de sprijin, poziţia
braţelor fiind cea naturală din alergare.
• Exerciții speciale pentru controlul
mingii de fotbal cu piciorul:- Rostogolirea mingii cu contact
permanent al părții interioare al labei
piciorului drept/ stâng de minge cuîntoarcere la 1800 spre dreapta;- Analog cu întoarcere la 1800 sprestânga;- Analog cu întoarceri consecutive spre
dreapta stânga;- Analog cu deplasare umărul dreptînainte;- Analog cu deplasare umărul stângînainte;- Analog cu deplasare spre înainte.
• Exerciții speciale pentru învățarea
tehnicii conducerii mingii:- Mers către înainte cu conducerea
mingii cu piciorul drept – 3 atingeri a
mingii;- Analog cu piciorul stâng;- Analog cu alternarea picioarelor;- Aceleași exerciții în alergare lentă;- În doi, apucat de mâini – unul conducemingea, al doilea comentează mișcările;- Analog - conducerea mingii cu
schimbul piciorului de conducere lacomanda colegului.

55

3'

FrontalDescoperireAnaliză
Conversa
ție
Demonstrație

Explicație
2'

3-4
ori
fiec
are
exer
cițiu

FrontalÎn
coloanecâte 4-5
elevi

5-6
În
ori coloane
fie câte 4-5
care
elevi
exer
cițiu
În
perechiDemonstrație

Explicație
Demonstrație
Exersare
Metodaînvățării
separate

Explicație
Demonstrație
Exersare
Metodaînvățării
integrate

Mijloace TIC,
ImaginivideoPoziția
trunchiului.
Insuficienta
orientare avârfului spre
exterior.
Gleznaîncordată.
Poziţie înaltă
a centruluide greutate.

FiședidacticeJucătorul
priveşte doarmingea.

MingedefotbalMișcareasegmentelor
piciorului laconducere.

Terenmarcat/conuri,Mingi
defotbalTerenmarcat/conuri,Mingi
defotbalControl al
mingii cu
parteainterioară alabei
piciorului.
Control fărădesprinderi
de minge.
Exercițiul lapas.
Poziția
fundamentală
a jucătorului.
Poziția
fundamentală
a jucătorului.
Atingeri fineale mingii.
Conducerecu și fărăcontrolvizual.
Comunicareși coordonare
în perechi.

• Joc convențional 4×4 pe teren redus

Reflexie/
Extindere (5-7')

O5

5'

Revenirea organismului după efort.
Totalurile lecției.
Aprecierea elevilor.
Tema pentru acasă.

2-3'
2'
1-2'
1'

În
echipecâte 4/5
elevi

FrontalMetoda de
joc

Teren
marcat/conuri,Mingi
defotbal,Pieptăra
șe,Porțimobile.

Analiza
Observația
Aprecierea
Autoevalu
areaFișă deautoe
valuareRespectarea
regulilor.
Reproduce
rea tehnicii
conducerii cu
labainterioară apiciorului.
Respect
pentru coleg
și adversar.

Tema pentruacasă.

4.9.2. Repere privind predarea-învăţarea-evaluarea centrată pe formarea decompetențe
Algoritmul formării deprinderilor motrice de bază ale elevului din ciclul primar
Caracteristici specifice pentru învățarea deprinderilor motrice– deprinderile se însuşesc pe parcursul întregii vieţi, perioada cea mai senzitivă este copilăria;– se însușesc în activitățile independente sau în procese de instruire special organizate;– deprinderile motrice se însuşesc prin repetări multiple, care au ca rezultat formarealegăturilor temporale, a stereotipurilor dinamice şi, de fapt, a reflexelor condiţionate, în baza
fenomenului fiziologic al conexiunii dintre anumiţi centri din scoarţa cerebrală.
– sunt condiţionate de factori obiectivi şi subiectivi: aptitudini motrice, motivaţia, nivelul
instruirii;– unele elemente sau părţi ale deprinderilor motrice se pot automatiza, ceea ce permite
economie de energie nervoasă şi îndreptarea atenţiei subiectului către rezultatele acţiunii
motrice;– elementele componente ale unei deprinderi se înlănţuiesc logic, depind unele de altele, se
combină raţional;– deprinderile motrice sunt unice și ireversibile, adică nici o execuţie nu seamănă cu alta şielementele componente se înlănţuiesc într-un singur sens.
În tabelul de mai jos se oferă repere orientative.
Scopulspecific
al lecției
de ed.
fizică

Etapele formării
deprinderilor
motrice

Principalele obiective

Caracteristicifamiliarizarea priceperilor şi
deprinderilor motrice● formarea unei reprezentări clare asupra

Etapa iniţierii înbazele tehnice deexecuţie adeprinderii motrice

deprinderii respective, prin explicaţii şidemonstraţii în mod special (acest obiectiv
este identic cu aşa – numita fază de „formare
a imaginii mentale”):- formarea ritmului general de execuţie cursivă
a deprinderii motrice respective;- descompunerea deprinderii motrice, dacăeste necesar şi posibil, în elementecomponente şi exersarea analitică a acestora;- preîntâmpinarea sau corectarea greşelilor
tipice de execuţie.
56

În această primă
etapă predomină
volumul
efortului fizic.

formarea priceperilor şi
deprinderilor motrice● realizarea tehnicii de execuţie a deprinderii înEtapa consolidării
deprinderii motrice

concordanţă cu caracteristicile spaţiale,
temporale și dinamice optime;● întărirea legăturilor temporale prin exersarea
deprinderii în condiţii relativ şi predominantconstante, standardizate, fiind create
premisele şi pentru executarea acesteia în
condiţii variate;● corectarea, cu prioritate, a greşelilor
individuale de execuţie a deprinderii motrice.

aplicarea cunoștințelor,deprinderilor și priceperilor
motrice● sporirea variantelor de execuţie a fiecărei

Etapa
perfecţionării
deprinderii motrice

deprinderi, prin desăvârșirea procedeelor
tehnice specifice;● exersarea deprinderii motrice cu precădere în
condiţii cât mai variate și apropiate de celeîntâlnite în practică, cu desăvârșire în cea deîntrecere/concurs sau competiţională;● includerea deprinderii în înlănţuiri de alte
deprinderi motrice şi executarea acestor„combinaţii” cu ușurință, cursivitate şi
eficienţă.

În această etapă
creşte rolul
intensităţii
efortului fizic şial controluluisauautocontrolului
nivelului deexecuţie adeprinderii
motricerespective.
În această etapă
intervine şicomplexitatea
efortului fizic larealizarea
obiectivelor
propuse.
Este etapa încare se face şitrecerea de ladeprinderi la
priceperi motricecomplexe.

4.9.3. Aspecte specifice privind procesul educațional la distanță la disciplina Educație
fizică
Reguli de prevenire a accidentelor pentru un program de mișcare acasă
✓ Exercițiile fizice se execută numai cu acordul și sub supravegherea unui părinte;✓ Exercițiile fizice sunt permise exclusiv pentru elevii sănătoși;✓ Activitatea fizică va începe cu o încălzire generală;✓ Se vor respecta recomandările profesorilor pentru a exersa mișcarea sub forma corectă și în
siguranță;✓ Este obligatoriu echipamentul sportiv adaptat pentru activitățile motrice care urmează a fiîndeplinite;✓ Suprafețele pentru efort vor fi plate, nealunecoase și fără obstacole, spațiu suficient;✓ În încăperi nu se va folosi inventar ce poate provoca accidentări, sunt recomandate obiecte moi;
✓ Spațiile de interior vor fi aerisite înainte de activitate;✓ Exercițiile de pe platformele educaționale vor fi vizionate, apoi se vor exersa în limita
posibilităților psihomotrice;✓ Hidratarea organismului în timpul efortului de intensitate și de lungă durată este necesară;✓ Se va respecta igiena personală.
Model de proiect de lecție în forma de comunicare la distanță sincronă
Clasa: I
Disciplina: Educație fizică
Nr. lecției: 4/I
Tipul lecției: Lecţie de formare a capacităţilor de dobândire a cunoştinţelor
Unități de competență: 2.1., 2.3.
Subiectul lecției: Variaţii de mers
Obiectivele lecției :La sfârșitul lecției elevul va fi capabil:
O1: să identifice forme de organizare a activităților motrice la domiciliu;
O2: să imite mersul personajelor din imaginile prezentate de profesor;57

O3: să execute variații de mers pe loc și deplasare;
O4: să mențină echilibrul și poziția inițială a brațelor la variații de mers;
O5: să manifeste interes și dorință de practicare independentă a variațiilor de mers.
Strategii didactice:a. Forme de organizare: individualb. Metode și procedee: explicația, descoperire, joc, exersare
c. Mijloace didactice: Zoom/ Google meet, imagini foto
Strategii de evaluare: EFI, autoapreciere
Bibliografie:
1. Curriculum pentru învățământul primar. Chișinău: MECC, 2018.
2. Ghid de implementare a curriculumului pentru învățământul primar. Chișinău: MECC, 2018.
3. Evaluarea criterială prin descriptori în învățământul primar, clasele I-IV. Chișinău: MECC, IȘE,2019.
Etapele/ verigilelecțieiAcțiunile cadrului didacticAcțiunile elevului

Organizarea
colectivului de
elevi

2 min

Salutul, verificarea prezenței și a stării desănătateÎntrebare: Cine practică exerciții de mișcare
fiecare zi? Ce sporturi practicați?

Participă activ ladiscuții

Pregătireaorganismului
pentru efort

3 min

EvocareTimp

Influenţarea
selectivă aaparatului
locomotor

2 minRealizarea sensului

Perfecţionarea 6 min
priceperilor
motriceînsușite

Propune pentru emitere variante de acțiuni
motrice prin imagini:● culesul fructelor din copac;● culesul murelor;● culesul căpșunilor;● mersul omului;● mersul ostașului;● mersul bătrânului;● mersul ursului;● mersul piticului;● mersul berzei;● mersul broaștei;● atenție - mersul vrăbiuței.
Ce mersuri ale unor personaje din povești
cunoașteți?

Ascultă indicațiile
profesorului

Joc de mișcare la atenție: ”Mișcareainterzisă”
Prezintă jocul:Mișcarea interzisă - brațele întinse înainte.
Profesorul demonstrează/ propune diferitemișcări inclusiv periodic mișcarea interzisă

Ascultă cu atenție
condițiile joculuiAtenți lademonstrarea
prezentareamișcărilor

Indică variații de mers video, corectează
greșelile/acțiunile elevilor:● Mers pe vârfuri, brațele sus;
● Mers pe loc cu întoarceri, stânga - dreapta;● Mers pe vârfuri, 4 pași mărunți înainte - 4înapoi;● Aceeași, 4 spre stânga - 4 spre dreapta● Mers pe călcâi, mâinile la spate;● Mers pe călcâi cu ridicarea înaltă acoapsei;● Mers pe loc pe călcâi cu balansarea
corpului spre dreapta - stângă;● Mers pe loc pe partea exterioară a tălpii,
58Imită mișcările
specifice deculegereImită variații demers propuse deprofesorSaltă ca vrăbiuțele
Propun altevariante

Ascultă sarcina
propusă deprofesor
Execută corect și
cu interes
exercițiile
Demonstrează
echilibrul alcorpuluibrațele lateral;
Mers pe partea exterioară cu atingereatălpii cu mâna;● Mers pe partea exterioară cu deplasare
spre stânga-dreapta;● Mers pe partea interioară a tălpii mâinile
la ceafă;● Mers în semigenuflexiune cu întoarcere la
360 mâinile pe șolduri;
Mers fandat, brațele lateral.
●

2 min

Extindere

Reflecție

Revenireaorganismuluidupă efort

Aprecieri și
recomandări
pentruactivitatea
viitoare2 minPoziționează
corect mâinile
Manifestă
coordonare asegmentelor
corpuluiExplică și demonstrează exerciții reveniredupă efort:●
De pe vârfuri, brațele sus - inspirație
profunde trecerea pe călcâi brațele spreînapoi - expirații profunde;● Din poziția stând pe partea interioară atălpii brațele sus, trecere în poziție stândpe partea exterioară a tălpii aplecat brațele
jos prin lateral.

Îndeplinește
eficient exercițiul

Apreciază activitatea elevilor
Propune sarcini de lucru independent / temapentru acasă. Exerciții-joc ”Mersul
acrobatului”- se va trasa pe podea o linie dreaptă;- se vor executa exercițiile însușit pe linia
marcată.

Participă prinautoapreciere

Inspiră și expiră
profund
Execută exercițiul
independent

Pun întrebări delămurire/ explică
colegilor sarcinile

4.9.4. Evaluarea rezultatelor învățării la disciplina Educație fizică
În activitatea de evaluare la disciplina Educație fizică învățătorul este ghidat de cerințele stipulateîn Curriculum la rubrica Strategii de evaluare și în MECD pentru clasele I-IV.
Evaluarea inițială va fi nonistrumentală și se va proiecta la începutul anului școlar, începutulfiecărei unități de învățare/ modul, la începutul semestrului II.
Pentru evaluarea inițială la începutul anului școlar se va folosi metoda alternativă de evaluare
observarea comportamentului cognitiv al elevului, axându-se pe unități de competențe preconizate în
curriculum pentru sfârșitul clasei precedente și produse optimale în contextul formelor de învățare
directă și/ sau la distanță. La necesitate, criteriile de succes/ de evaluare vor fi adaptate la forma deînvățare la distanță.
În cazul învățării la distanță pot fi recomandate, de exemplu:
Unități de competențe vizate
ProduseActivități de recuperare/(dintre cele preconizate curricularClasa(conformla sfârșitul clasei precedente)
Recapitulare
MECD)
Elevul poate:II– recepta regulile de securitate – conversație; joc didactic „așa – da, așa – nu”;
și igienă specifice lecțiilor de – îndeplinirea comenzilor care solicită
educație fizică;P3
identificarea părților și pozițiilor de bază ale– identifica părțile și pozițiile
corpului; exerciții de dezvoltare fizică
de bază ale corpului;armonioasă;– executa acțiuni motrice – jocuri: de atenție, de imitare; pentru echilibru,
păstrând
echilibrulșireacție, anticipare; pentru dezvoltarea calităților
ritmicitatea;
motrice (coordonarea, suplețea, rezistența).
Se recomandă a comunica elevilor rezultatele evaluării inițiale într-o manieră prietenoasă,folosind cuvinte încurajatoare și motivându-i pentru sporirea performanțelor.
59

Evaluarea formativă în etape se va prioecta/ realiza la finele fiecărei unități de învățare/ modulși va presupune valorificarea produselor selectate în corespundere cu unitățile de competențe vizate.
Evaluarea sumativă se va prioecta/ realiza la finele fiecărui semestru, se va realiza în baza
produselor selectate în raport cu unitățile de competențe stipulate pentru unitățile de învățare
finalizate.
Model de proiect de lecție pentru evaluare formativă în etape
Clasa: III-a
Unitatea de învățare: Dezvolarea calităților motrice
Subiectul lecției: Capacități coordinative. Coordonarea segmentelor corpului în spațiu și timp
Tipul lecției: Lecţia de formare a capacităţilor de evaluare a cunoştinţelor
Unități de competență:2.1. Explorarea capacităților motrice în condiții special adaptate;
2.2. Utilizarea exercițiilor fizice în condiții variabile de volum, intensitate și grad de dificultate.
Obiectivele lecției:La sfârșit de lecție elevul va fi capabil:O : să identifice formele de manifestare a capacităților coordinative;O : să efectueze un complex de exerciții ce contribuie la dezvoltarea capacităților coordinative;O : să execute acțiuni motrice utilitar-aplicative;O : să coordoneze pozițiile și mișcările segmentelor corpului în exercițiile aplicative;
O să manifeste interes și corectitudine în autoevaluare și evaluare reciprocă.
Strategii didactice:a. Forme de organizare: frontal, individual, în perechi, în grup;
b. Metode și procedee: explicatia, demonstrația, indicatia, metoda învățării separate, joc, exersarea;c. Mijloace didactice: saltea, funie, banca de gimnastică, baloane, conuri.
Strategii de ECD: EFE (P2); autoevaluarea; evaluarea reciprocă.
Produsul evaluat P2 Criterii de succes
Parcurs aplicativ
1. Îndeplinesc exercițiile succesiv, tehnic corect;
2. Demonstrez capacități de depășire a obstacolelor;
3. Execut eficient traseul;
4. Respect regulile de securitate;
5. Manifest insistență și interes.
1
2
3
4

5:

O1

O2

Activități

Dozarea
efortului

Obiective

Bibliografie:
1. Curriculum pentru învățământul primar. Chișinău: MECC, 2018;
2. Ghid de implementare a curriculumului pentru învățământul primar. Chișinău: MECC, 2018;
3. Metodologia privind evaluarea criterială prin descriptori în învățământul primar, clasele I-IV.
Chișinău: MECC, 2019.
Strategii didacticeForme de
MetodeMijloaceorganizare

EVOCARE 10-15 min
Ogranizarea colectivului de elevi
2'Anunțarea subiectelor lecției
1'
Exercițiu la atenție:1-2 întoarcere la dreapta, brațul stângsus;
1'
Frontal3-4 întoarcere la stânga, brațul dreptsus;
5-6 genuflexiune, brațele după cap;
7-8 revenire, cu săritură în sus.
Variație de alergări:Alergare cu schimb de direcție:2'
Frontal- la un semnal – schimb de direcție;60

Recomandări/
indicații
metodice
Aliniere,drepțiExplicația
Atenți lacomandă

Demonstrația
Exersare
Explicația
DemonstrațiaSpațiumarcatAtenție lasemnalul

- la 2 semnale – schimbarea umărului;- la 3 semnale – schimb de viteză.
Regrupare din coloană câte unu, încoloane câte patru.
Complex de EDFG cu acompaniament
muzical Anexa 1

O3

O4

O5

Exersare2'

FrontalExplicația

Conuri6'În cerc

Exersare

Audiodifuzor

REALIZAREA SENSULUI 28-30 min
Complex de exerciții pentru
dezvoltarea coordonării în perechi:
1. Un elev în poziția stând, piciorul
drept/stâng ridicat în sus, al doilea va
trece 10 ori sub piciorul partenerului
spre stânga/ dreapta. Apoi își vor
3-4
Explicația
schimba rolurile.
reÎn perechi
Demon
2. Un elev în poziția sprijin ghemuit,pestrațiacelălalt în stând, mainile la mijloc,
tăriExersarea
1 – elevul nr. 2 duce piciorul drept
fiepeste elevul nr.1;care
2 – ducerea piciorului stâng peste
elevul nr.1; se vor schimba rolurile.
3. Un elev în poziția sprijin culcat, al
doilea elev sare peste primul, dupăcare se schimbă cu rolurile.
Stații cu caracter aplicativ:Stația nr.1: Elevul sare într-un pătrat
compus din 9 pătrate mai mici, după2'
numerotarea indicată în interiorul
Indicația
pătratului;
Explicația
Stația nr.2: Elevul se deplasează pe2'
Demon
banca de gimnastică cu pași alăturați
strațiaînainte și înapoi;
ExersareaStația nr.3: Elevul execută din poziția
2'
Pe stații în Autoevalu
sprijin culcat facial ridicarea
grupuri deareaconcomitentă a brațului stâng și a
4-6
elevi
piciorului drept, apoi a brațului dreptși a piciorului stâng;2'Stația nr.4: Din poziția stând, elevul
va executa pe suprafața marcată
sărituri: dreapta-stânga, înainte-înapoi,
2'încrucișat;Stația nr.5: Trecerea pin cercul
2'
atârnat în două direcții, fără a fi atins;2'Stația nr.6: Sărituri cu picioarele2'împreună peste conuri;Stația nr.7: Alergare printre conuri;Stația nr.8: Sărituri în scăriță.
REFLECȚIE 5-7min
Jocul „Ziua și noaptea”
2'
Pe echipe
Joc
Revenirea organismului după efort.
1'
Analiza
Autoevaluarea/ Evaluarea reciprocă:3'
FrontalObserva
Completarea fișei de autoevaluareția
Anexa 2
1'
Explicare
Totalurile lecției
Feedback

61Spațiumarcat,conuriSpațiumarcatBancădegimnastică
Cercuri
Conuri
Scariță

sonor șivizualRespectăm
regulile
regrupării
Exersare în
ritm
Piciorulîntins,Păstrăm
echilibrul,
SprijinghemuitPăstrăm
distanța
Privim spre
dreapta,spre stânga
Schimbăm
poziția
Exersarecâte unul
Pastrăm
echilibrulSăriturile
pe ambele
Sincronizămmișcarea debrațe șipicioareSăriturifrecvente
Nu atingem
cerculSărituri cât
mai
precise,aterizarealinăPăstrăm
distanța

Atenție laînvățător
Fișă deevaluareCompletăm
fișa

Anexa nr.1
Nr.
d/o

2.

3.

4.

5.

6.

7.

8.

Conținutul
1. P.i. – p.b.
1-ridicarea umărului drept, pas cu dreptul înainte;
2- ridicarea umărului stâng, pas cu stângul înainte;
3-4- aceeaşi înapoi.
P.i. – stând, mâinile la mijloc.
1-2-semigenuflexiune, aplecare înainte cu curbarea
spatelui, bărbia spre sine;
3-semigenuflexiune, extensie înapoi;
4-p.i.
P.i. – stând puţin depărtat, mâinele la mijloc.
1-semigenuflexiune;
2- p.i;3-înclinare spre dreapta, braţul stâng sus spre dreapta;
4-p.i.;
5-8- aceiaşi spre stânga.
P.i. – stând puţin depărtat, mânile la spate.
1- întoarcerea lentă a corpului spre dreapta;
2-p.i.;
3-4- aceiaşi spre stânga.
P.i. – stând puţin depărtat, mâinele la mijloc.
1-8- arcuire în poziţie semigenuflexiune, braţele prinlateral în sus;
9-16- arcuire în poziţie semigenuflexiune, braţele prinlateral în jos.
P.i. – stând puţin depărtat, braţele lateral.
1-pas spre dreaptă;2-7- arcuire în poziţie aplecat înainte;
8- p.i.;9-16 – aceeași cu stângul.
P.i. – p.b.
1-7- arcuire în poziţie fandare pe dreptul, mânele în„lacăt”; 8- p.i.;
9-16- aceiaşi cu stângul.
P.i. – stând puţin depărtat, braţele lateral.
1-7-ridicarea dreptului îndoit înainte, apucarea degenunchi;8- p.i.;9-16- aceiaşi cu stângul.

DozareIndicații metodice4
repetări

De executat păstrând ritmul
şi tempoul muzicii. Ţinuta
corectă.

4
repetări

Păşire pe toată talpă.
Semigenuflexiune cu
aplecare, cu bazinul înapoiÎnclinare cât mai profundă

4
repetări

4
repetări

4
repetări

4-6
repetări

4
repetări

4
repetări

Umerii înapoi. Bărbia mai
sus.
Unghiul de îndoire agenunchiului este de 90◦.
Abdomen strâns. Muşchii
încordaţi.
Spatele nu este curbat.
Genunchii întinşi.

Unghiul de îndoire agenunchiului este de 90◦.
Unghiul de îndoire agenunchiului este de 90◦.

Anexa nr. 2Fișa de autoevaluare în baza criteriilor de succes

1.
2.
3.
4.
5.

Nume, prenume:________________________
P2: Parcurs aplicativ
Am îndeplinit exercițiile succesiv, tehnic corect
Am demonstrat capacități de depășire a
obstacolelor
Am executat eficient traseul
Am respectat regulile de securitate
Am manifestat insistență și interes

62

Independent

Ghidat deînvățător

Cu mai multsprijin4.10. EDUCAȚIA TEHNOLOGICĂ
4.10.1. Repere privind proiectarea didactică
Demersul educațional la disciplina Educaţie tehnologică se va realiza în baza prevederilor
curriculumului disciplinar (2018). În anul curent de studiu, se va asigura predarea a două module dinlista celor propuse la clasa respectivă.
Atenţionăm:▪ în clasele I-IV, se va implementa obligatoriu, modulul Educaţia digitală.
▪ în clasa a IV-a modulul Robotica se va realiza la decizia instituţiei de învăţământ.
Notă: Deţinătorii seturilor de roboţi şi a certificatelor de formare în domeniul respectiv, pot
implementa modulul dat după solicitare.
Se va acorda o atenție deosebită selectării modulelor opţionale, astfel încât să se ia în consideraţie
solicitările elevilor, modulele studiate în anul precedent şi dotările/ resursele disponibile atât pentruînvăţarea tradiţională în clase, cât şi la distanţă.
În procesul proiectării de lungă durată, cadrele didactice vor analiza finalitățile curriculare pentru
clasa precedentă și le vor determina pe cele necesare de recuperat/consolidat, reieșind din situația
concretă a fiecărei clase de elevi. Se vor proiecta 2-3 lecţii de recuperare/consolidare la începutulunităţii de învățare nr. 1, a modulului selectat. Luând în consideraţie specificul disciplinei şi numărul
de ore alocat modulelor (15), va fi necesară o comasare rezonabilă a conținuturilor curriculare ale
modulului, în baza prioritizării curriculare (tabelul 2). Se va pune accent pe formarea competențelor șipe atingerea finalităților proiectate în curricula disciplinare.
Evaluarea inițială se va realiza pe parcursul primei unități de învățare. Se recomandă ca aceasta
să fie non-instrumentală, să se realizeze în circumstanţe obişnuite, pe baza observării activităţii
elevilor şi a feedbackului imediat. Se vor urmări manifestările comportamentului performanţial alelevilor, în vederea combaterii dificultăţilor şi eficientizării procesului didactic proiectat pentru noul
an de studii.
Orientarea generală a procesului educaţional al disciplinei este determinată de accentul pus peînvățare, iar predarea și evaluarea se orientează pentru activizarea învățării.
Repartizarea orelor pe unități de conținut este la discreția cadrului didactic, care poate modificanumărul de ore pentru fiecare unitate de învățare asigurând un parcurs eficient de predare-învățareevaluare a disciplinei.
Anual se propun 3 ore la discreția cadrului didactic. În cadrul acestor ore se vor realiza activități
destinate integrării, transferului de achiziții dobândite, valorificându-se aspectul transdisciplinar.
4.10.2. Repere privind predarea-învăţarea-evaluarea din perspectiva formării
competenţelor
Curriculumul direcționează metodologia disciplinei „Educație tehnologică” spre crearea situațiilorde învățare care îi pot oferi elevului experienţe în cunoașterea de sine și a mediului tehnologic,
exprimarea de sine prin limbajul specific variatelor tehnologii, însușirea valorilor aferente acestor
tehnologii.
Se vor promova activități centrate pe elev, de învățare (inter)activă, experiențială, prin sarcini delucru, prin proiecte, studii de caz, în combinare judicioasă cu tipuri de activități specifice educației
tehnologice a elevilor de vârsta respectivă.
Procesul educațional trebuie organizat astfel încât elevii:▪ să utilizeze variate tipuri de învățare: învățarea bazată pe lucrări practice, pe cercetare, pe
proiecte, pe sarcini de lucru;▪ să aibă oportunităţi de a dobândi experienţă tehnologică nu doar în clasă, ci şi în afara ei;▪ să înveţe prin instruire directă; prin învățarea reciprocă; învățare prin excursii; învățarea în muzee;învățarea online (e-learning); învățarea ludică etc.
Se va asigura oportunitatea elevilor de a transfera achizițiile dobândite în cadrul lecţiilor în
contexte educaționale/sociale/culturale, fiind învăţaţi să realizeze produse utile personale/ sociale.
Eficientizarea procesului de predare-învăţare a disciplinei Educaţie tehnologică la treapta
primară se va realiza prin:63▪ selectarea modulelor şi conţinuturilor ce ar încuraja elevii să devină productivi, creativi şiîntreprinzători;▪ asigurarea atingerii finalităţilor/ achiziţionării competenţelor prin diversificarea şi integrareaconţinuturilor;▪ activităţile propuse să se bazeze pe studiere, cercetare, parţial proiectare şi, confecţionare deobiecte/ produse;▪ formularea sarcinilor şi problemelor înaintate spre soluţionare să implice generare de idei,
elaborare de proiecte tehnologice, individuale sau de grup, ce ar prevedea realizare de produse
creative pentru satisfacerea unor necesităţi umane;▪ excluderea activităţilor şablonate.
Conținuturile curriculare ale modulelor recomandate pentru a fi studiate la anumită clasă, vor
fi corelate cu unităţile de competenţă, activităţile de învăţare şi produsele şcolare recomandate.
Parcurgerea unităţilor de conţinut se va realiza după următorul algoritm:(1) Recunoaşterea specificului modulului: materiale, ustensile, tehnici specifice;(2) Activităţi practice de explorare a materialelor, ustensilelor şi tehnologiilor specifice modululuiîn crearea unor produse cu aspect estetic, utilitar;(3) Respectarea normelor de igienă şi securitate a muncii;(4) Descrierea succintă (în cuvinte proprii) a demersului tehnologic realizat la crearea lucrării
(personale şi a colegilor).
Conţinuturile modulelor vor fi explicate în baza conversaţiilor cu sprijin în observare,discuţiilor dirijate (de exemplu: varietatea materialelor reciclabile, ustensile şi materiale auxiliare,
varietatea dispozitivelor din jurul nostru, tipuri de hârtie, proprietăţile hârtiei şi cartonului, etc.).
Tehnologiile specifice modulului vor fi studiate în aspect practic, prin confecţionare de lucrări,explorând materiale, ustensile şi algoritmi de realizare.
ATENȚIE! În toate clasele se va atenţiona asupra respectării regulilor sanitaro-igienice şi de protecţie
a muncii.
Recomandăm utilizarea activităților de investigare și realizarea lecțiilor de Educaţie
tehnologică în baza observării directe a procesului tehnologic sau în baza demonstrării la clasă aetapelor tehnologice de realizare a lucrării. Algoritmul propus trebuie să lase loc şi pentru
manifestările creative ale elevilor.
➢
Strategiile de evaluare
Evaluarea în cadrul disciplinei Educaţie tehnologică se va realiza în conformitate cu prevederile
Metodologiei privind evaluarea criterială prin descriptori, în învăţământul primar, clasele I-IV
(2019).
▪ Evaluarea inițială se va realiza la începutul:–
anului școlar (vezi 4.10.1);–fiecărui modul.
Evaluarea inițială poate fi instrumentală pe bază de instrumente de evaluare, în funcţie decontextul specific (de ex.: probă scrisă, orală sau practică, test etc.), cât și nonistrumentală (de ex.:conversație, pe baza tehnicii reflexive „Știu – Vreau să știu – Învăț”, Diagrama Venn, etc.),▪ Evaluarea formativă punctuală se va realiza pe parcursul studierii modulelor, la discreția
învățătorului, urmărind procesul formării/dezvoltării unităților de competențe (o unitate decompetență într-o probă de evaluare formativă punctuală). Pentru instrumentare se recomandă lucrări
practice, proiecte, elaborate pe baza produselor recomandate.
▪ Evaluarea formativă în etape se va realiza la fine de module, urmărind în mod etapizat
procesul formării/dezvoltării unităților de competențe prevăzute pentru modulul dat. Pe parcursul
unui an de studiu, reieşind din specificul disciplinei vor fi proiectate şi realizate două EFE, câte oevaluare per modul.
▪ Evaluarea sumativă se va realiza la sfârșitul fiecărui semestru.
Pentru evaluările sumative se vor rezerva câte 2 ore: la prima oră se vor administra probele
propriu-zise, iar ora a doua se va rezerva pentru activități postevaluative diferențiate și individualizate
64

(de reînvățare/recuperare, de antrenare, de dezvoltare). Pentru evaluarea sumativă pot fi selectate
produse transdisciplinare.
Reieşind din specificul disciplinei, pentru evaluarea anuală, pot fi valorificate metodealternative de evaluare precum portofoliul de progres, expoziţie sau proiectul, pot fi selectate şi
produse transdisciplinare, ceea ce va permite evitarea supraîncărcării elevului cu lucrări de evaluare.
În cadrul oricărei strategii de evaluare este important de a valorifica autoevaluarea asigurând:autoverificarea, autocorectarea, autoaprecierea.
Asigurarea stării de bine la ore este o condiție indispensabilă pentru succesul învățării
disciplinei „Educație tehnologică”. Inserția unor elemente distractive, alternarea tipurilor deactivitate, diversificarea mediilor și a mijloacelor folosite – acestea și alte modalități pot face ca elevul
să vină și să învețe cu plăcere la lecții, să dobândească experiențe tehnologice pozitive și să levalorizeze în alte domenii și contexte.
4.10.3. Aspecte specifice privind organizarea procesului educațional la disciplina Educație
tehnologică în anul de studii 2021-2022
În conformitate cu prevederile pct. 8.1. ale Reglementărilor speciale privind organizarea anului
de studii în contextul epidemiologic COVID-19 (aprobate prin ordinul MECC nr. 840 din
13.08.2020), se propune un scenariu didactic de alternativă, ale aspectelor specifice privindorganizarea procesului educațional la disciplina Educație tehnologică.
În condiţiile realizării activităţilor de învăţare la distanță venim cu un șir de recomandări, carenecesită corelarea acestora cu fiecare unitate de învăţare în parte.
ATENŢIE! În cazul realizării învăţământului la distanţă se vor selecta cu mare atenție modulele
recomandate în fiecare clasă, ținând cont de prioritizarea curriculară, modulele studiate în anul
precedent, opiniile elevilor, posibilităţile existente la nivel de resurse şi dotări disponibile.
Procesul de predare-învăţare a disciplinei Educaţie tehnologică la distanţă se va realiza prin
activităţi sincron, asincron şi mixte. Pentru comunicarea sincronă rămân a fi recomandate încontinuare: Zoom, Google Meet, ş.a.. Instrumente de gestionare a clasei de elevi: Google classroom,
ş.a., sunt propuse din considerentele că oferă posibilitatea stocării materialeleor şi lăsă dovezi ale
activității școlare pentru toți beneficiarii procesului educativ (elevi, cadre didactice, părinți). Pentru
exercițiile interactive de stimulare a creativității pot fi utilizate programele: Mentimeter, Canva, ş.a.
Oportunitatea utilizării tablei interactive online, este propusă prin platformele precum iDroo,
Openboard.
Pentru disciplina Educație tehnologică, ca și pentru alte discipline școlare, se pot utiliza
instrumente creatoare de cărți digitale, de exemplu Book Creator, Flipsnack etc. și cele de creare abenzilor animate: Animaker, Pixton, care vor întregi procesul de învățare la distanță.
De asemenea, recomandăm utilizarea bibliotecii digitale educatieonline.md, care propune un şirde lecții filmate, resurse educaționale și alte suporturi didactice, fiind binevenite atât în procesul
instruirii la distanță cât și în cadrul studierii în mod obișnuit/ clasic.
Procesul de evaluare poate fi realizat prin teste/ sarcini practice care pot fi create în: Kahoot,Quiizizz, Plickers pentru evaluarea şi autoevaluarea interactivă etc.
Procesul instructiv-educativ la Educaţia tehnologică trebuie sa fie organizat în așa mod, ca
activitățile sincron să fie combinate cu cele asincron. Propunem un model orientativ de combinare
a activităţilor de predare-învăţare la distanță în cadrul unităţii de învăţare „Modelarea tradiţională
a obiectelor” din cadrul modulului „Modelarea artistică”, clasa a IV-a:(1) Varietatea obiectelor de ceramică tradiţională. Se recomandă a propune elevilor activități decercetare, analiza a surselor web (parţial propuse de învăţător), pentru a acumula informația
într-un produs în format electronic, spre ex.: StoryJumper, Fotojet, Canva.
(2) Materiale și ustensile utilizate în modelarea veselei. Se poate studia prin intermediul unui joc
didactic, de exemplu cu ajutorul platformei LearningApps. Elevii ar putea realiza sarcina
propusă de sine stătător, în baza conversațiilor cu sprijin în observare. Aceste conținuturi pot
fi predate şi asincron, prin intermediul platformelor Studii.md, Google Classroom.
(3) Tehnici de modelare se recomandă a fi predate sincron, cu demonstrarea parţială a procedeelor
de realizare a tehnicilor, tehnologiilor propuse spre studiere. Se recomandă utilizarea
65înregistrărilor video, realizate de către profesor preventiv, a tutorialelor video din spațiul
virtual, cu explicații clare, pe etape a procesului tehnologic propus spre studiere. Platformele
recomandate pentru asemenea activităţi sunt Zoom, Google meet, Skype etc.
În cadrul sesiunilor sincron cu elevii, învăţătorul trebuie să monitorizeze activitatea elevilor şi să
realizeze comentarii cu indicații concrete asupra unor sarcini sau dificultăți, apărute pe parcursul
exersării.
Aplicaţiile practice se recomandă a fi realizate atât sincron, cât și asincron, acestui gen deactivităţi acordându-i-se cel mai mare număr de ore.
Tehnicile noi de modelare recomandăm să se realizeze în cadrul orelor cu conexiune sincron,pentru a coordona direct activitatea elevilor, respectiv profesorul va propune sarcini clare pentru a fi
realizate:– selectarea diverselor forme de vase tradiţionale;– elaborarea schiței formei specifice obiectelor de ceramică tradiţională,– selectarea și analiza resurselor necesare realizării lucrării.
La etapa de realizare practică a lucrării, profesorul poate activa atât asincron cu elevii, cât și
organizând periodic conferințe video, pentru a consulta elevii în soluționarea situațiilor de problemă.
Activitatea practică poate fi realizată de elevi cu succes doar în cazul când va fi propus algoritmul
de realizare a lucrării.
Evaluarea produsului în situația instruirii la distanță, la fel poate fi realizată într-un mod creativ,
atractiv pentru elevi. Produsul ar putea fie evaluat, prezentat prin elaborarea unui colaj foto, realizat
de elevi, prezentând etapele de realizare, resursele etc., în același timp profesorul poate propune
elevilor să realizeze un slide show, care ar conține poze cu cele mai reușite lucrări. Având permisiunea
părinților, SlideShow-ul poate fi plasat în mediul online pentru a organiza voting, sau pentru a fi
propuse în cadrul unor proiecte, concursuri, târguri caritabile etc.
4.11. DEZVOLTAREA PERSONALĂ
4.11.1. Resurse didactice recomandate
Pentru anul de studii 2021-2022, ME a aprobat următoarele ghiduri:• Dezvoltare personală. Ghidul profesorului. Clasa I• Dezvoltare personală. Ghidul profesorului. Clasa a II-a
• Dezvoltare personală. Ghidul profesorului. Clasa a III-a• Dezvoltare personală. Ghidul profesorului. Clasa a IV-aAutor: Rolf Gollob, Zurich University of Teacher Education.
Consultanți naționali: Iosif Moldovanu, consultant, Centrul de Informare și Documentare privind
Drepturile Copilului (CIDDC); Valentina Olaru, doctor în științe pedagogice, grad didactic
superior, IPLT „Lucian Blaga”, mun. Chișinău; Tatiana Turchină, Șef Departament Formare
Continuă, Universitatea de Stat din Moldova.
ATENȚIE! Aceste Ghiduri nu au caracter obligatoriu, se recomandă abordarea critică și creativă învederea adaptării materialelor propuse la necesitățile clasei concrete de elevi.
4.11.2. Repere pentru proiectarea de lungă durată
Proiectarea de lungă durată la disciplină se va realiza în conformitate cu cerințele unice pentruînvățământul primar, expuse integral în Ghidul de implementare a curriculumului pentruînvățământul primar (2018) și ținând cont de aspectele specifice anului curent (v. Cap. 2).
➢ Repere pentru proiectarea administrării disciplinei (proiectarea anuală)Realizarea tuturor modulelor propuse în curriculum este obligatorie.
ATENȚIE! În anul de studii 2021-2022, în contextul pandemiei de COVID-19 se recomandă
următoarea consecutivitate a modulelor:
1. Securitatea personală;2. Asigurarea calității vieții;3. Modul de viață sănătos;4. Proiectarea carierei profesionale și dezvoltarea spritului antreprenorial;
▪

66

▪
▪

5. Arta cunoașterii de sine și a celuilalt.
Cadrul didactic va proiecta numărul de ore pentru fiecare modul în baza recomandărilor
curriculumului, ținând cont de interesele și necesitățile elevilor, posibilitățile de colaborare cu
familia și comunitatea și alți factori de impact.
Proiectarea evaluărilor va respecta următoarele cerințe:–În clasele II-IV, în cadrul modulului 1 se va realiza evaluare inițială prin metoda
observării comportamentului cognitiv al elevului pe parcursul lecțiilor și în contextul
managementului clasei de elevi, cu centrare pe atitudinile și valorile specifice prevăzute
în curriculum la sfârșitul clasei precedente;–în fiecare modul se va proiecta o evaluare inițială (EI) și o evaluare formativă în etape(EFE);–
în fiecare semestru se va proiecta o evaluare sumativă (ES).
➢ Repere pentru proiectarea unităților de învățare (modulelor)▪ Detalierile de conținut (subiectele tematice ale lecțiilor) vor fi formulate esențializat, în baza
listei de conținuturi curriculare date în modulul respectiv. Eventual, poate fi explicitat succint
parcursul elevilor la lecție. De exemplu:– „Surse de informare despre un mod de viață sănătos”;– „Valoarea profesiilor pentru societate. Elaborare de postere: Profesii și profesioniști în
comuna noastră”;–„Modul de viață sănătos. Analiză-sinteză”;– „Proiect de grup: Cum economisim resursele școlii”;–„Asigurarea calității vieții. Activități de integrare și transfer”;– „Comportamentul elevului în clasa I. Managementul clasei: abordări situaținale concrete”– „Securitatea personală. Activități diferențiate de postevaluare”.
ATENȚIE! Conținutul curricular „Managementul clasei: abordări situaționale concrete” serealizează gradual, la momentele oportune pe parcursul unităților de învățare,prin corelare cu viața reală a clasei.
▪ În rubrica „Resurse” pot fi incluse, la discreția cadrului didactic: materialele didacticeelaborate pentru lecție (de ex., fișe de lucru); paginile respective dintr-un auxiliar didactic;
diverse resurse materiale (de ex., carioci, foarfece, postere etc.); aplicații digitale; modele/algoritmi de activitate asincron pentru realizarea unir produse;▪ În proiectarea evaluărilor la nivel de modul se va ține cont de următoarele aspecte:– la prima lecție din modul se proiectează EI, care poate fi instrumentală sau
noninstrumentală;– penultima sau ultima lecție din modul se rezervează pentru EFE; cadrul didactic poate
proiecta la nivel de modul și produsul (sau produsele) pe baza căruia (cărora) se va realiza
EFE;– în cazul în care EFE se proiectează la penultima lecție din modul, pentru ultima lecție seproiectează activități diferențiate de postevaluare cu transfer în contexte situaționale
concrete specifice clasei de elevi și accent pe reflexivitate;– ES la finele semestrelor se va realiza fără a supune elevii unor probe speciale,
instrumentând metoda complementară de evaluare portofoliul de progres în unul din douămoduri:(1) nu se rezervează o lecție aparte pentru ES; cadrul didactic evaluează comportamentul
performanțial al elevului pe parcursul semestrului (independent, sau ghidat deînvățător, sau cu mai mult sprijin), în baza probatoriilor cumulate în portofoliul elevului
la disciplină: fișe de lucru; materiale confecționate; fișe de autoevaluare/evaluare
reciprocă etc.;(2) se rezervează o lecție aparte pentru ES, la care elevii sunt antrenați în
autoevaluarea/evaluarea reciprocă a portofoliilor individuale în baza produsuluitransdisciplinar Portofoliul de progres (v. Metodologia privind evaluarea criterială prindescriptori, clasele I-IV (2019)).
67

4.11.2. Repere pentru proiectarea de scurtă durată și realizarea propriu-zisă a lecțiilorATENȚIE! Experiența acumulată în procesul de implementare a curriculumului la „Dezvoltare

personală”, ne face să atenționăm cadrele didactice asupra următoarelor aspecte:
Este necesar de a aborda/selecta în mod critic și responsabil sursele informaționale
folosite pentru conceperea demersurilor didactice. Vor fi evitate sursele neștiințifice (deexemplu: site-uri de popularizare a psihologiei, pagini web cu materiale
neverificate/nerecenzate despre modul sănătos de viață; reviste pentru publicul larg,
publicații de divertisment etc.), orice resurse nepotrivite pentru vârsta elevilor și
scopurile educaționale ale disciplinei.
✓
Se va asigura abordarea didactică diferită a conținuturilor care sunt prevăzute și la altediscipline (de ex., la „Educație moral-spirituală”, „Educație tehnologică”), urmărind cuatenție finalitățile disciplinei „Dezvoltare personală” și valorificând abordările inter/
pluri/ transdisciplinare.
Vor fi valorificate în mod judicios toate tipurile de lecții centrate pe formarea de competențe:lecții de formare a capacităților de dobândire/ înțelegere/ aplicare/ analiză/ evaluare acunoștințelor, dar și lecțiile mixte. Lecțiile la care se prevede EFE la fine de modul se vor
aborda ca lecții de formare a capacităților de evaluare a cunoștințelor.
Strategiile didactice vor fi concepute în contextul tipurilor moderne de învățare: învățare
bazată pe proiecte, învățare bazată pe sarcini de lucru, învățare bazată pe probleme, învățare
prin colaborare etc.
Cadrele didactice vor crea la lecțiile de „Dezvoltare personală” situații de învățare care să
permită valorificarea experienței de viață a copiilor, transferul în contexte situaționale
specifice vieții școlare și extrașcolare. Astfel, se va urmări unul dintre dezideratele de bază ale
Curriculumului pentru învățământul primar (2018) – armonizarea abordărilor psihocentristă
(centrare pe elev) și sociocentristă (centrare pe valorile societății).
Se vor promova parteneriatele pedagogice/pentru educație de diverse tipuri:– parteneriate cu factori comunitari (familiile elevilor şi comunităţile locale) în cadrul unor
activități comune, consensuale disciplinei „Dezvoltare personală”;– parteneriate cu agenți sociali (agenţi economici, organizaţii culturale/ militare/ artistice/sportive/ religioase etc.) și cu organizaţii de tip nonformal (biblioteci/ mediateci; massmedia, cluburi/ cercuri pe interese etc.) în cadrul unor activități comune, complementare
disciplinei „Dezvoltare personală”.
Se va respecta prioritatea învățării asupra evaluării. Activitățile de evaluare vor sprijini și vor
complementa învățarea:– la fiecare lecție se va realiza evaluarea formativă interactivă, asigurând un feedback promptși eficient;– pentru evaluarea inițială se vor rezerva circa 15 minute la etapa de evocare a primei lecții
din modul (în afară de primul modul, în care se va realiza EI la începutul anului), optândpentru metode noninstrumentale care să permită elevilor să-și autoevalueze și să-și
completeze preachizițiile necesare, totodată motivându-i pentru studierea noului modul;– la lecțiile de evaluare formativă în etape/ sumativă (de altfel, ca și la orice altă lecție) se va
asigura starea de bine a elevilor, instrumentând în acest scop diverse forme, metode, tehnici
de evaluare, astfel încât elevii să nu se simtă stresați, dar provocați în sens pozitiv șimotivați pentru succes;– cadrul didactic va ghida cu atenție activitățile de autoevaluare și evaluare reciprocă,reacționând proactiv la eventualitatea unor stări emoționale negative la elevi.
✓

▪

▪
▪

▪

▪

ATENȚIE!

În Tabelul de performanță școlară (v. Metodologia privind evaluarea criterială prindescriptori în învățământul primar, 2019), forma și modalitatea de înregistrare a rezultatelor
elevului la „Dezvoltare personală” este aceeași ca și la toate celelalte discipline deînvățământ la care nu se acordă calificative, aprecierea realizându-se pe bază de descriptori.

685. ORIENTĂRI SPECIFICE PROCESULUI EDUCAȚIONAL ÎN CADRULPROGRAMULUI PAS CU PAS„Schimbările în domeniul educației depindde felul cum gândesc, ce fac și cum fac profesorii!”
Michael FullanÎn anul de studii 2020-2021 pedagogii au fost determinați de situația pandemică să
demonstreze flexibilitate, adaptare la schimbare, rezistență la stres și la situații de incertitudine în așa
fel încât învățarea să fie de calitate și vizibilă. Învățarea vizibilă este un concept nou, apărut laînceputul sec. XX și a fost introdus în pedagogia modernă de către John Hattie.
Potrivit cercetătorului „învățarea vizibilă nu este o rețetă în dezvoltarea profesională, nu esteo metodă de predare, sau o trusă de prim ajutor, este un mod de a gândi despre cum putem spori
calitatea învățării, cum putem deveni mai buni în ceea ce facem”.
Doar profesorii entuziaști, pasionați și interesați de a crea efecte pozitive zi de zi asupra rezultatelor
elevilor sunt adevărați promotori ai învățării vizibile, afirmă J. Hattie.
Adică este un mod de a reflecta despre eficiența învățării și predării și se referă lacaracteristicile de bază ale procesului de învățământ de succes. Cercetările contemporane au dovedit
cu lux de amănunte că factorii decisivi în dezvoltarea educației în școală sunt: a) calitatea
profesorului; b) calitatea predării; c) nivelul de implicare al elevului în procesul de învățare.
Unii pedagogi s-au convins că este mai eficient să-și împărtășească temerile și să învețe uniide la alții, alții au devenit mai reflexivi asupra ceea ce predau și cum predau.
Dacă e să punctăm câteva aspecte care demonstrează când învățarea este vizibilă, atunci am putea
enumera următoarele:- atunci când elevii știu ce să facă și cum să facă (pedagogul explică și dă instrucțiuni clare);- atunci când pedagogul știe dacă elevul a învățat (elevul vine cu argumente și justificări);- atunci când obiectivele învățării au fost atinse (obiectivele îi sunt clare elevului);- atunci când pedagogul și elevul conlucrează (pedagogul îi ghidează pe elevi);- atunci când pedagogul îi oferă elevului un feedback obiectiv și regulat (fără a-l umili sau a-l
frustra pe elev);- atunci când cadrele didactice învață unii de la alții (unii nici nu pot accepta ideea că pot învăța
de la colegi sau, de ce nu, și de la elevi).
Învățarea vizibilă înglobează un anumit comportament și viziune didactică care ne ajută sărăspundem la întrebările: Ce îi învățăm pe elevi? Ce abilități cognitive le dezvoltăm? și Cumîi facem să gândească?
Fiecare clasă din Programul Pas cu Pas se deosebește prin unicitatea sa. Intrând în sala de clasa
observăm imediat informația vizuală acroșată în mediul clasei și ne putem da seama despre ceea ce
fac elevii și cum învață aceștia, care este proiectul tematic ce îl studiază, care sunt panourile și
graficele, ce reguli respectă, ce investigații au făcut, care sunt ipotezele pe care le-au înaintat,
indiferent de vârstă. Astfel, învățarea devine vizibilă, relevantă, axată pe cel ce învață, capătă sens,
iar pedagogul este cel care poate susține/trezi interesul și motivația pentru învățare în mod special
prin ceea ce face, adică prin exemplul propriu.
Apreciem pedagogii care în activitatea lor de promovare a principiilor Pas cu Pas au conștientizat
importanța alegerilor conștiente. Deoarece alegerea stă la baza unei învățări temeinice și vizibile.
Oportunitatea de a alege îl impulsionează , dar și îl responsabilizează pe cel care a făcut această
alegere indiferent de vârstă, funcție sau nivel de dezvoltare și îl încurajează să ducă lucrul începutla bun sfârșit.
Elevii, având posibilitatea de a alege, vor fi stimulați:➢ să îndeplinească sarcina pe care au ales-o;➢ să lucreze cu partenerii pe care i-au ales departajând rolurile ;➢ să manifeste inițiativă de a se implica în proiectul pe care l-a votat, iar în cazul că a fost în
minoritate să respecte alegerea făcută de majoritatea colegilor.
Alegerea făcută de cadrul didactic are o paletă mult mai extinsă, el poate opta pentru:
69➢ strategia de lucru adecvată grupului de elevi cu care lucrează și în funcție de materialele decare dispune, de formele și metodele de lucru pe care le cunoaște, dar neapărat va încerca șialtele noi;➢ modalitățile eficiente ale managementului în funcție de vârsta și interesul copiilor,➢ o anume tematică a ședințelor cu părinții și modalitatea de organizare (individual sau în grup,față în față sau on-line) etc.
Fiecare dintre noi, care aspirăm spre o educație de calitate suntem în căutarea celor mai eficiente
strategii. Uneori, soluțiile stau la suprafață, doar trebuie să știm unde? pe ce? și cum? să punem
anumite accente și ce strategii să urmăm. Un sprijin mare în epuizanta noastră activitate este, în primul
rând, formarea unei atitudini pozitive a copiilor și părinților față de școală, dar și dorința colegilor
de a colabora. Or, un colectiv consolidat și profesionist pune temelia unei reușite.
Pentru a ne convinge că ceea ce facem e bine făcut, ne preocupăm în egală măsură atât deproces cât și de rezultat.
Fiecare etapă a învățării este luată în calcul de managerul școlar și de cadrul didactic. Seîntâmplă însă ca, uneori, pedagogul să nu integreze suficient de reușit aceste componente ale învățării,deoarece rutina zilnică are ceva din automatismul mersului pe bicicletă, mişcările devin reflexe, aşacă unele lucruri ar putea să-i scape de sub control. Un pedagog bun ar trebui să supravegheze şi să
evalueze acest proces ca pe un tot întreg, fără a permite ca balanța să se încline prea mult într-osingură direcţie. Unele cadre didactice, indiferent de vechimea în muncă pe care o au, nu pot admite
faptul că ar trebui să pună la îndoială ceea ce fac, să analizeze propria experiență, au o doză prea
mare de încredere în forţele proprii, nu se îndoiesc nici o clipă de ceea ce fac și cum fac, pe când alții
își cultivă zilnic deprinderea de autoreflecție, pentru a fi mai siguri pe acţiunile proprii, dar solicită şipărerile colegilor.
Cei care şi-au format această deprindere ştiu că respectivul exerciţiu te macină mai mult decât
oricare control din partea superiorilor.
Atunci când oamenii lucrează de frica unui control, rezultatele vor fi de moment. Atunci
când oamenii lucrează din plăcere putem miza pe calitate.
Anume din aceste considerente încurajăm pedagogii și managerii să se vadă în postură dementori și mai puțin în cea de evaluatori. Le recomandăm ca după asistența la ore , de regulă săînceapă discuția cu aspectele pozitive pe care le-a observat pentru a încuraja cadrul didactic și a-l
predispune pentru un dialog constructiv. Apoi, se va ajunge treptat și la aspectele care necesită
îmbunătățiri. Interlocutorul trebuie ajutat să descopere singur aspectele mai puţin reuşite ale activităţii
în cauză şi să propună soluţii de remediere a situaţiei, să-și privească autocritic activitatea dintr-oparte. Nu e deloc uşor, deoarece fiecare dintre pedagogi își are metodele preferate, dar şi caracterulsău cu problemele sale de la şcoală, dar şi de acasă. Totuși cei mai mulţi sunt dispuşi să-şi depăşească
propriile orgolii şi să intre în competiţie cu sine însuşi. Aceştia își pot trasa o cale proprie de aîmbunătăți lucrurile, de a evita erorile pe care tot ei le-au evidențiat şi au ajuns la concluzia că trebuiesă facă unele îmbunătățiri. În acest context, mentoratul este o strategie eficientă pentru asigurarea
calității și creșterii profesionale pe care îl aplicăm inclusiv la distanță.
Menționăm faptul că Instrumentul de dezvoltare profesională pentru îmbunătățirea calității
practicilor educaționale în grupe și clase de copii al Programului Educațional Pas cu Pas este osursă eficientă de evaluare și autoevaluare a cadrului didactic pe care marea majoritate o au ladispoziție. În cazul când nu dispuneți de această resursă importantă vă adresați la pagina web sau lasediul programului.
Pedagogii care aplică metodologia Programului Educațional Pas cu Pas respecta prevederile
Curriculumului național pentru învățământul primar (2018) și completează un singur Portofoliu alcadrului didactic pe care îl vor structura (Portofoliul) în contextul specific Programului,completându-l cu dovezi relevante (proiecte, secvențe video, foto, articole, reflecții personale, fișe,chestionare etc.), conform celor șapte domenii de interes ale programului Pas cu Pas: 1. Interacțiunile
2. Familia și comunitatea 3. Incluziunea, diversitatea și valorile democratice 4. Evaluarea șiplanificarea 5. Strategiile didactice 6. Mediul de învățare 7. Dezvoltarea profesională.
70În scopul evaluării obiective a cadrelor didactice de către managerii școlari, inspectori, darși a autoevaluării este utilizat Instrumentul de Evaluare și autoevaluare profesională pentruîmbunătățirea calității practicilor educaționale în grupe și clase de copii , care face parte din pachetul
de resurse în sprijinul unei educații de calitate centrate pe copil, în definiția Asociației Internaționale
Step by Step (ISSA), al cărei membru este Programul Educațional Pas cu Pas Moldova. Extrasul
acestui instrument, numit Instrumentul scurt de evaluare, facilitează procesul de evaluare și
autoevaluare continuă a cadrelor didactice în cadrul observării directe a activităților și lecțiilor.
La început de an școlar vor fi recuperate subiectele care n-au fost predate sau poate nu au fostsuficient de bine asimilate de către elevi. Însă după cum bine știm fiecare an de studii începe prin a
consolida cele învățate în anul precedent, cu recapitularea.
Proiectul tematic este una dintre discipline care face diferența dintre învățământul clasic șiînvățământul de alternativă Pas cu Pas. Este o mini-cercetare sau o investigare a unui subiect, careprezintă interes pentru elevi și la fel poate fi tratat prin integrarea mai multor discipline, aplicânddiferite principii și strategii de organizare, inclusiv în cadrul învățării la distanță. Abordarea
tematică a predării va pune accentul pe aspectele intelectuale, sociale, emoționale, fizice și esteticeale dezvoltării copilului. Implicarea elevilor și familiei în procesul de planificare a acestor activități
vor da posibilitate copiilor să-și dezvolte gândirea complexă, gândirea critică, originalitatea șicreativitatea. Buna organizare a acestei activități va dezvolta la elevi spiritul de echipă, noi
competențe de gândire și exprimare, precum și încrederea în sine. Odată acumulate, aceste
competenţe le vor deschide noi căi de aplicare a cunoștințelor în practică.
Temele de studiu/ Proiectele tematice pot apărea:- în urma discuțiilor cu elevi;- în urma observărilor efectuate de cadrele didactice;- în cadrul oricărei discipline, în momentul în care elevilor le-a trezit interes un subiect;- în urma unei vizite, unei expoziții;- în orice alte situații în care s-a observat un interes sporit al elevilor.
Câteva sugestii pentru proiecte tematice: Satul meu, Copacii, Nasturii, Ața, Mărul, Cartea, Ceputem face împreună, Al meu - al nostru, Jocurile de echipă, Schimbările climaterice, Importanța
apei, Timpul, Ceasul și calendarul, Eu învăț să planific etc.
La Planificarea Proiectelor tematice se vor evidenția: tema, scopul, unitățile de competență
sau competențele pe care cadrul didactic vrea să le dezvolte la elevi, durata proiectului (între 1-2 luni),
activitățile și resursele. Este important ca pedagogii să implice în planificare elevii și părinții. Dupăce a fost aleasă tema de studiu se completează Graficul CCC (Ce știu / Ce vreau să știu / Ce putem
face sau Cum vom reuși...) Rubrica Ce vreau să știu ajută la planificarea activităților.
Planificarea în rețea a temei de studiu trebuie să apară pe o coală de hârtie mare, care să fie
amplasată într-un loc vizibil pentru elevi și părinți. Această planificare poate fi completată și peparcursul desfășurării unității tematice în funcție de interesele copiilor și posibilitatea de a extindedesfășurarea temei.
În cadrul proiectelor tematice pot fi realizate grafice, interviuri, sondaje, observări, cercetări,experiențe, prezentări de portofolii, mini-proiecte, concursuri, expoziții etc.
Finalizarea proiectului este una din etapele principale a acestei discipline. Cum se finalizează
un proiect? Utilizați diverse modalități: expoziții de lucrări individuale sau colective, prezentare decarte/cărți elaborate de elev, concurs, dramatizare etc. Cine poate fi invitat? Părinții, bunicii, colegii
din alte clase, alți parteneri educaționali.
La fel de importante sunt și activitățile care urmează după încheierea proiectului: Ce ați învățat
în cadrul acestui proiect? Care au fost activitățile de maxim interes pentru fiecare? Cine din colegi
s-a evidențiat și prin ce ? Pe cine ai vrea s-l apreciezi și de ce? Prezentarea cărui coleg merită a fi
apreciată? Cum ai aplica sau la ce îți va prinde bine experiențele acumulate? Ce lucrare ai selectat
pentru portofoliul tău și de ce? etc.
Activitățile tematice nu pot fi înlocuite cu alte discipline și nici folosite în scopul consolidării
sau recuperării altor discipline și nu se reduc doar la prezentările făcute de elevi sau părinți. Acestelecții sunt planificate, organizate și desfășurate integrat de pedagog cu implicarea activă a elevilor șipărinților în calitate de experți.
71În catalogul clasei la Proiecte tematice se scrie subiectul lecției din planificarea învățătorului lacare participă și elevii și părinții.
Activitatea de învățare în grup este o altă disciplină care face diferența dintre învățământul
clasic și învățământul de alternativă Pas cu Pas. Scopul acestei discipline este de a crea opredispoziție pentru învățare. Părțile de bază sunt: salutul, mesajul propriu zis, rubrica noutăți.
Rețineți! Nu transformați acest mesaj într-un șablon, care i-ar plictisi pe elevi. Din observațiile făcute
permanent asupra elevilor, cadrul didactic poate organiza această lecție în funcție de interesul
grupului de elevi, pot fi propuse sarcini de lucru în grup pentru a le oferi copiilor posibilitatea de acolabora și de a se exprima liber. În catalog veți înscrie subiectul la care ați lucrat, iar teme pentruacasă nu se vor da. Accentuăm, nu se vor înlocui cu alte discipline școlare.
Ținând cont de situația epidemiologică în care ne aflăm, aceste ore pot fi desfășurate în aer
liber, iar cadrele didactice au posibilitatea de a selecta subiectele pentru discuții accesibile și relevantepentru elevi după necesitățile, interesele și de particularitățile de vârstă ale elevilor .
Portofoliul elevului este un instrument de evaluare și autoevaluare, și va fi structurat dupădisciplinele școlare. Pe o foaie la începutul portofoliului vor fi notate denumirile lucrările selectate
în portofoliu și argumentul elevului de ce a ales lucrarea dată? (lucrat foarte îngrijit, a folosit
neologisme, a fost realizată într-un timp record, sau alte motive). Argumentarea alegerii și notarea
acesteia îl ajută pe elev să reflecteze și să gândească critic.
La disciplina Dezvoltarea personală de asemenea nu se vor da teme pentru acasă și se vorînregistra în catalog subiectele discutate cu elevii. Dezvoltarea personală are loc integrat în cadrul
mai multor discipline școlare.
Temele pentru acasă vor fi înregistrate în catalogul școlar doar la disciplinele: Matematica,
Limba și literatura română, Limba străină, Istorie și Științe. În catalogul școlar nu se dau
calificative.
Evaluarea este un proces continuu și nu o parte separată a învățării, inclusiv și în procesul deînvățare la distanță. În acest scop sunt utilizate diverse instrumente de evaluare și elaborate criteriiîmpreună cu elevii. Cadrele didactice sunt responsabile în alegerea strategiilor de monitorizare șiînregistrare a progresului elevilor. Aceste rezultate vor servi drept surse relevante de informare apărinților, elevilor, administrației instituției și celor interesați.
Observarea este un instrument important pentru cadrul didactic în organizarea unui proces
educațional centrat pe copil. Dezvoltarea deprinderii conştiente de a observa, însoţită de deprinderea
de a reflecta și a analiza cele observate, prin depăşirea propriului subiectivism, conduce la o mai multă
obiectivitate în evaluarea copiilor. Caietul de notițe vă poate servi drept un bun ajutor în completarea
Raportului elevului sau a unei scrisori pe care o expediați părinților referitoare la succesele sau
momentele care necesită îmbunătățiri în activitatea elevului.
Nu așteptați sfârșitul de semestru pentru a-i comunica părintelui despre efortul și atitudinea
copilului față de învățare, o puteți face de câte ori este necesar și în formatul scris sau verbal.
Documentarea prin mai multe forme de colectare a datelor (caietul de observări, fișe elaboratede învățător, agenda de notițe etc.) face vizibil progresul real al fiecărui copil şi reprezintă un suport
eficient pentru cadrelor didactice atât pentru întocmirea unui raport de activitate al elevului, cât și osursă eficientă de lucru cu părinții.
Activitățile transdisciplinare se regăsesc în mod special în cadrul Proiectelor tematice,
Activități de lucru în grup, Dezvoltarea personală și nu se vor regăsi în Planificarea de lungă durată
în cadrul unor zile separate.
Notarea în Catalogul școlar la sfârșitul fiecărui trimestru și la sfârșit de an școlar la pagina
Evidența rezultatelor școlare precum şi în Dosarul elevului, se va înregistra termenul admis la fiecare
disciplină în baza Raportului de activitate al elevului pentru anul curent la sfârșit de trimestru.
Rapoartele de la sfârșit de an școlar se vor păstra în Dosarul elevului, iar Raportul pentru I
semestru, în Portofoliul elevului și nu Tabelul de performanță. Pentru a se documenta și a beneficia
de materiale de suport încurajăm învățătorii să vizitez site-ul a Programului Educațional Pas cu Pas (www.pascupas.md) cât și pagina de facebook.
72

Pentru a facilita scriere Raportului elevului la sfârșit de treaptă primară vă propunem un
exemplu din care dumneavoastră selectați doar ceea ce se potrivește copilului dat.
Asemenea rapoarte vor fi elaborate pentru fiecare sfârșit de an școlar. Finalitățile pot fi selectate
din Curriculumul național orientându-vă după unitățile de competență cele mai relevante.
Raportul elevului trebuie să conțină date generale despre elev, câți ani a învățat în
instituție, aspectele pozitive și aspectele pe care urmează a le îmbunătăți . E bine să indicați careeste atitudinea și efortul pe care le depune elevul în procesul de învățare.
Datele generale ce trebuie să le conțină un raport de evaluare.
__________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ANTETUL INSTITUȚIEIRAPORT DE EVALUARE
anul de studii 2021-2022l
Numele şi prenumele _____________________
Data, luna, anul naşterii ____________________
Domiciliul _______________________________
telefonul ______________
A fost înmatriculat în 2016 în clasa I. În cazul că a venit din altă instituție, se indică țara, a absolvit
clasa a IV-a în 2020 , este promovat în clasa V-a în cadrul consiliului profesoral nr. _ din _.
Sinteza descriptivă pe arii curriculare:
Dezvoltarea personală și implicarea în proiecte tematice
Numele elevei/lui _______este (politicos/ă, respectuos/ă, sociabil/ă, rezervat/ă, timid , agresiv,
distant, glacial ) cu semenii, adulții?. Participă (activ, pasiv, uneori, rareori la luarea deciziilor? Are/mai puțin își manifestă spirit de inițiativă, are încredere în forțele proprii? Își poate dirija emoțiile.
În relațiile cu semenii este tolerant, empatic, mai puțin tolerat, uneori este …. Elevul Y se implică
în elaborarea și respectarea regulilor clasei și ale școlii. Poate lucra în echipă? Când lucrează în echipă
își asumă diverse roluri sau preponderent rolul de lider, executor, secretar etc..) Preferă lucrul
individual sau în pereche. Participă cu interes și se încadrează în proiectele tematice. Relaționează
pozitiv cu toți colegii. Are capacitatea de a lua decizii. Vine (uneori, rareori) cu idei originale, inedite,demonstrează inițiativă. Adresează întrebări, vine cu argumente, înaintează ipoteze? Face mici
cercetări, experiențe, investigări? Oferă și solicită feedback constructiv ? Are inițiative
antreprenoriale, înțelege relațiile economice. Face alegri argumentate. Permanent, de cele mai multeori,/uneori, rareori manifestă motivație și depune un efort (excepțional, puternic, constant,
inconstant, limitat) pentru învățare.
Limba română și comunicare
Poate comunica corect, eficient și fluent în limba română. Citește conștient. Demonstrează interes(sporit, limitat, constant) față de literatură. Reproduce succesiv prin cuvinte proprii conţinutul unui
text citit. Identifică în textul liric mijloacele artistice și le valorifica (parțial, limitat) în diferite
contexte. Utilizează în comunicări orale şi scrise sinonime. Ce îi reușește foarte bine și ce aspect
trebuie îmbunătățit (de exemplu: Scrie corect ortogramele. Aplică corect tipurile de propoziţii şi
respectiv semnele de punctuaţie în diferite contexte. Are idei originale când elaborează compoziții
proprii, cărți individuale. Are idei originale Îi reușește/ să facă descrieri detaliate, poate întreține un
dialog constructiv în comunicare. Preferă să citească literatură fantastică, clasică, povești, poezii.
Uneori comite erori la scrierea ortogramelor. Urmează să îmbunătățească următoarele aspecte(dicția, vocabularul activ, scrierea ortogramelor sau exprimarea orală. Întâmpină dificultăți la (scrierea unui eseu, exprimarea în public, …)
Limba engleză sau limba străină pe care o studiază
Este capabil/ă să citească, să traducă şi să povestească un text în limba( engleză, franceză, spaniolă).
Utilizează în vocabularul activ cuvinte noi, le încadrează (ușor, cu greu) în propoziţii. Posedă
(suficient de bine, bine, mediu, limitat) vocabularul specific vârstei. Înţelege sensul unor mesaje
scurte care se referă la situaţii familiare din viaţa cotidiană. Poate întreține un dialog cu o persoană
străină. Foloseşte corect regulile gramaticale învăţate. Are un ritm de lucru – moderat, constant,limitat, inconstant.
Matematică
Explorează modalităţile de compunere şi descompunere a numerelor, folosind operaţii
aritmetice. Și-a ameliorat rapiditatea calculului. Citește grafice. Aplică tabla înmulțirii corect. Are73

capacitatea de a rezolva probleme complexe (sau de o complexitate medie, redusă). Poate identifica
corect problema si poate sa găsească cele mai eficiente soluții.
Investighează situaţii-problemă din cotidian aplicând operaţii aritmetice și metode de rezolvare- învăţate. Ritmul de lucru este ( mediu, lent) reuşeşte (constant, parțial, permanent, uneori) sărezolve sarcini suplimentare. Are o gândire(critică, pozitivă, negativă, logică, concretă, abstractă).
Îi reușește foarte bine să …., însă urmează să îmbunătățească….
Ştiinţe
Utilizează în comunicare termenii specifici disciplinei. Se documentează (permanent, uneori,rareori) din diverse surse informaţionale (reviste, enciclopedii, emisiuni TV) despre mediul ambiant.
Analizează legăturile dintre principalele organe ale corpului uman şi funcţiile acestuia. Manifestă oatitudine protectoare, atentă, indiferentă față de mediul înconjurător și securitatea proprie. Se implică
(cu plăcere, la solicitare) în acțiuni de salubrizare și de ocrotire a mediului. Necesită îmbunătățiri …
Istoria
Demonstrează interes pentru istoria locală. Cunoaşte şi utilizează termenii istorici de bază,descrie cu uşurinţă, cu efort datele şi evenimentele elementare din istoria românilor. Caracterizează
personalităţile din istoria spaţiului românesc, localităţii natale. Posedă deprinderi de a construi o axă
cronologică, de a citi şi utiliza hărţi istorice, de a comenta un eveniment istoric. Îi este mai dificil să…(memoreze date istorice sau să comenteze unele evenimente istorice)
Arte și tehnologii
Utilizează (în mod avansat, mediu, limitat) noile tehnologii pentru a învăța, a descoperi și a comunica
eficient. Manifestă un interes (sporit, constant, mediu, limitat) față de aplicarea tehnologiilor
informaționale.
Cunoaşte genurile artei plastice. Utilizează (cu succes, eficient, adecvat, ineficient, cu mult sprijin )diverse materiale şi procedee tehnice. Manifestă interes pentru lucrările plastice. Preferă să creezelucrări din …
Argumentează importanţa respectării unei alimentaţii echilibrate. Manifestă interes pentru
aranjarea bucatelor, servirea mesei etc. Evaluează bucatele respectând: valoarea nutritivă, aspectul
estetic, gustul, mirosul etc. Poate descrie etapele tehnologice urmate la prepararea bucatelor servite
la masă.
Cunoştinţe (informaţii) despre muzică, interpreţi şi compozitori. Poate să distingă prin audiere
genurile de muzică. Cunoaşte (foarte bine, bine, selectiv) elementele de bază ale teoriei muzicale.
Analizează independent, cu puțin sprijin, cu mult sprijin) creaţii muzicale. Are (vocea, auzul,
memoria muzicală, simțurile ritmic şi melodic). Se implică în diverse activități extrașcolare,
concursuri?
Sport
Execută element de front și formație, dă dovadă de curaj. Manifestă spirit de echipă. Nivelul depregătire fizică: mediu înalt. (Preferă sau ce sport practică).
Aprecierea globală:Elevul/eleva în această perioadă a demonstrat a Permanent, de cele mai multe ori,/uneori,rareori este motivat să învețe manifestă motivație și depune un efort (excepțional, puternic,
constant, inconstant, limitat ) pentru învățare.
Trebuie să continue să citească mai mult, să exerseze la …
Familia manifestă o atitudine(pozitivă, tolerant, pasivă , indiferentă ) față de reușita
școlară a ______ și se implică (activ, moderat , secvențial) în procesul educațional.
Numărul de absențe:( motivate, nemotivate)----------Întârzieri ( niciodată, deseori, uneori, sistematic) -----------Învățător:____________________
Data: ____________
Notă*semnăturaL.Ș.

Director ______________semnătura

74

__________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
Din „meniul” propus, pedagogul va selecta doar ce se referă la elevul dat, posibil să maicompleteze lista cu informații suplimentare cum ar fi: face parte din consiliul elevilor, a participat
la competiții etc.
Pachetul de resurse care este pus la dispoziția cadrelor didactice din Programul Pas cu Pas a
fost completat cu o publicație nouă: Pedagogi reflexivi pentru o educație de calitate, Chișinău,Editura Epigraf, 2021, care cuprinde materiale din diversitatea practicilor pedagogilor care activează
în cadrul programului ”Pas cu Pas”. Volumul conține o serie de materiale care indică clar cum unpractician competent devine un formator-mentori competent cât și istorii care ilustrează schimbarea.
Încurajăm cadrele didactice care aplică metodologia Programului de alternativă Pas cu Pas să
frecventeze cursurile de formare care se desfășoară interactiv, inclusiv la distanță, pentru a-și dezvolta
competențele profesionale.
Pentru o aplicare eficientă a principiilor programului și o demonstrare reală a lucrului înparteneriat, se recomandă ca în clasele Pas cu Pas să activeze un asistent didactic.
Conștientizăm faptul că schimbările încep de la lucruri mici, dar importante. Apreciem curajul
colegelor de a construi și deconstrui propria învățare, de a continua să aplice metodologia unuiprogram de alternativă, vă apreciem curajul și efortul. Ne aflăm la o etapă când putem aprecia critic
comentariile și întrebările colegilor, fără a face atac la persoană, interacționând pozitiv, depășind
teamă de a greși. Meticulos, dar sigur descoperim noi și noi necunoscute ale ecuației succesului. Cu
siguranță pandemia va trece, dar vor rămâne lecțiile învățate în această perioadă.
Stimați pedagogi, Vă dorim mult succes și curaj în noul an, pentru a demonstra că realizați oînvățare de calitate!
6.TEME DE CERCETARE ORIENTATIVE
în cadrul comisiilor metodice și în contextul dezvoltării profesionale a cadrelor didactice
Abordarea diferenţiată şi individualizată a procesului educațional în clasele primare
Abordarea integrată a curriculumului pentru învățământul primar
Abordarea textelor literare/ nonliterare în contextul curriculumului la Limba și literatura română
Activități creative și ludice la lecțiile de Științe în clasele II-IV
Activități de explorare-investigare în studiul elementelor intuitive de geometrie și măsurări lalecțiile de matematică în clasele primare
6. Alfabetizarea vizuală în cadrul disciplinei „Educația plastică” în clasele primare
7. Aplicarea activităților ludice/ studiilor de caz/ învățării bazate pe sarcini/ metodelor interactive
etc. în cadrul disciplinei „Dezvoltare personală” în clasele primare
8. Aplicarea proiectelor STEM/ STEAM în clasele primare
9. Aspecte metodologice ale predării-învățării-evaluării citit-scrisului în clasa I
10. Aspecte metodologice ale procesului educațional incluziv la nivelul primar de învățământ
11. Aspecte metodologice de realizare a inter/ transdisciplinarității la lecţiile de educaţie plastică/educație muzicală/ educație tehnologică/ educație moral-spirituală/ dezvoltare personală
12. Aspecte metodologice privind formarea competenței de formulare a problemelor de matematică
13. Aspecte metodologice privind modulul „Educație digitală”/ „Robotica” în cadrul disciplinei„Educație tehnologică”
14. Aspecte metodologice privind studiul elementelor de construcție a comunicării în cadrul orelorde limba și literatura română
15. Autoevaluarea ca element esenţial în autoreglarea învăţării
16. Contexte didactice de creare a situațiilor de succes în evaluarea criterială prin descriptori
17. Contracarea fenomenului de bullying în clasele primare
18. Crearea mediilor de învățare cu eficiență înaltă și favorabile învățării centrate pe elev în clasele
primare19. Cultivarea modului sănătos de viață la elevii claselor primare
20. Cultura controlului/ examinarii versus cultura evaluarii: cerințe, modele teoretice, bune practici,
exemplificări
1.
2.
3.
4.
5.

75

21. Dezvoltarea competenței de comunicare orală/ scrisă în cadrul disciplinei „Limba și literaturaromână”
22. Dezvoltarea culturii emoționale a cadrelor didactice - premise pentru un mediu școlar prietenos
23. Dezvoltarea experienţelor de calcul mintal în situații de învățare și în contexte reale de viață
24. Dezvoltarea fizică armonioasă a elevilor din clasele primare
25. Dezvoltarea interesului și preferințelor pentru lectură în cadrul disciplinei „Limba și literaturaromână”
26. Dezvoltarea spiritului inovativ/ creativității/ gustului estetic al micilor școlari prin modulul„Modelarea artistică”/ „Colaje și decorațiuni” / „Meșteșuguri populare (arta acului)” în cadrul
disciplinei „Educație tehnologică”
27. Diversificarea metodelor de evaluare pentru optimizarea procesului de învățare activă în clasele
I-IV
28. Disciplinarea pozitivă a clasei de elevi
29. Educația antreprenorială/ interculturală/ pentru drepturile copilului/ mediatică etc. în clasele
primare30. Educația ecologică în cadrul orelor de Științe în clasele II-IV
31. Educație pentru mediu în baza modulului „Reciclare creativă”/ „Activități agricole” în cadrul
disciplinei „Educație tehnologică”
32. Eficiența metodelor alternative de evaluare în dezvoltarea competențelor de autocunoaștere și aînvăța să înveți
33. Evaluarea performanțelor școlare ale elevilor: modele comparative internaționale
34. Formarea competenței de rezolvare a problemelor de matematică la elevii claselor primare
35. Formarea competențelor sociale/ civice la elevii claselor primare
36. Formarea comportamentelor morale în contextul disciplinei „Educație moral-spirituală” înclasele primare
37. Impactul formativ al activităților diferențiate de postevaluare
38. Impactul formativ al învățării bazate pe proiecte în dezvoltarea competenţelor
39. Impactul orelor opţionale asupra dezvoltării atributelor generice ale viitorilor cetățeni (conform
Profilului absolventului claselor primare)40. Importanţa parteneriatului şcoală-familie în motivaţia pentru învăţare a elevilor din treapta
primară
41. Învăţarea prin cooperare în clasele primare
42. Învățarea vizibilă (visible learning) - oferirea de șanse egale în învățare
43. Jocul didactic – metodă propice pentru dezvoltarea competențelor de calcul la vârsta școlară mică44. Managementul clasei în învăţământul primar. Metode de cunoaştere a relaţiilor interpersonale şide stimulare a coeziunii grupului
45. Managementul temelor pentru acasă în învățământul primar
46. Managementul timpului liber al elevilor de vârstă școlară mică47. Modalităţi de investigare/evaluare a capacităţii copilului de a se integra în clasa I
48. Modalități eficiente de evaluare sumativă orală la Limba și literatura română
49. Modalități de sporire a fluenței calculului oral și scris la elevii claselor primare
50. Monitorizarea elevilor care necesită mai mult sprijin în vederea sporirii performanțelor școlare
51. Omogenitatea și eterogenitatea în procesul diferențierii instruirii
52. Parteneriatele cu părinții pentru învățare
53. Pedagogia diferenţiată - modele de implementare
54. Prevenirea și combaterea dificultăților de învăţare specifice elevilor de vârstă școlară mică55. Profilul absolventului – finalitate a nivelului primar de învățământ
56. Realizarea zilelor de activități transdisciplinare în clasele primare
57. Strategii didactice eficiente în predarea-învățarea-evaluarea disciplinei „Dezvoltarea personală”în clasele primare
58. Strategii de rezolvare a unor conflicte sau de atenuare a unor stări tensionate între elevi, între
cadrul didactic şi elevi, între părinţi şi cadrul didactic, între părinţi şi elevi etc.
59. Tehnologii moderne în cadrul lecțiilor de educație fizică în clasele primare7660. Utilizarea eficientă a noilor tehnologii ale informației și comunicării în învățământul primar
61. Utilizarea eficientă a portofoliului istoric în clasa a IV-a
62. Utilizarea probelor practice în cadrul evaluării rezultatelor școlare în clasele primare
63. Valențe formative ale dictărilor matematice în clasele primare
64. Valențe formative ale modulului „Arta culinară și sănătatea” în cadrul disciplinei „Educație
tehnologică”
65. Valorificarea dimensiunilor şcolii prietenoase copilului în managementul calității
66. Valorificarea în demersul didactic a principiilor evaluării criteriale prin descriptori
67. Valorificarea învățării bazate pe sarcini de lucru în clasele primare
68. Valorificarea învățării experiențiale/ învățării prin investigare/ învățării de tip aventură la orelede Științe în clasele II-IV
69. Valorificarea învățării prin excursii în clasele primare
70. Valorificarea jocurilor sportive/ de mișcare la lecțiile de educație fizică în clasele primare
71. Valorificarea tipurilor moderne de învățare la disciplina „Istoria românilor și universală” în clasa
a IV-a72. Valorizarea activităților outdoor (în afara sălii de clasă) ca activități curriculare în clasele primare
73. Valorizarea discursului pedagogic în contextul promovării imaginii pozitive a cadrului didactic
74. Valorizarea experiențelor artistice ale elevilor în cadrul disciplinelor din aria curriculară „Arte”/
activităților extracurriculare
75. Valorizarea pauzelor dinamice în cadrul lecțiilor în clasele primare

77Anexa 1
MODELE DE PROIECTARE DE LUNGĂ DURATĂA PERIOADEI DE RECUPERARE/CONSOLIDARE
LA ÎNCEPUTUL CLASEI A II-A
LIMBA ȘI LITERATURA ROMÂNĂ
Unitatea de învățare nr. 1. Învață să înveți. Recuperarea/consolidarea achizițiilor curriculare dobândite în
clasa I
Nr. de ore alocat: 24
Unități de competențe prevăzute la sfârșitul clasei I:
Elevul poate:
R/C1: citi corect, conștient, fluid texte scurte, cu adaptarea intonaţiei impusă de semnele de punctuaţie;R/C2: rosti cu claritate enunțuri, identificând sunete, silabe și cuvinte;
R/C3: recunoaște cele mai simple specii literare învățate (povestea, poezia, ghicitoarea, proverbul);
R/C4: transcrie și copia propoziții cu litere de mână și de tipar;
R/C5: ortografia cuvinte cu grupurile de litere învățate;R/C6: scrie dictări de cuvinte, propoziții;R/C7: utiliza semne de punctuație (punctul, semnul întrebării) și scrie cu majusculă la începutul propoziției șinume de persoane;
R/C8: scrie mesaje scurte, formate din cuvinte scrise cu litere de mână și de tipar;
R/C9: alcătui oral propoziții cu cuvinte date;
R/C10: exprima idei referitoare la identitatea proprie,manifestând ca atitudini și valori specifice predominante:– atitudine pozitivă, atenție și concentrare;– abordare eficientă în diferite contexte de comunicare;– curiozitate pentru activitățile şcolare;– elemente de creativitate în domeniile de interes.
Nr.
Eva
Detalieri de conținut
Data
ResurseObservații
ore
luare
1. Modul în care comunicăm
1
M, p. 1-3
R/C2
• Prezentarea manualului. Lectura imaginiide pe coperta manualului
2. Citirea corectă, conștientă și fluentă
M, p. 4R/C1
1
R/C3
• Text-suport: Limba noastră de Alexei
R/C4
Mateevici
3. Eticheta comunicării
R/C8
1
M, p. 9R/C9• Lectura imaginii Învață să înveți
4. Citirea corectă, conștientă și fluentă
M, p. 10
R/C1
1
• Text-suport: Școala lui Guguță dupăR/C10
Spiridon Vangheli
5. Viteza și ritmul citirii
R/C1
1
M, p. 10• Text-suport: Școala lui Guguță dupăR/C5
Spiridon Vangheli
6. Cuvântul-grup de sunete cu un înțeles
M, p. 10-11
R/C6
1• Text-suport: Școala lui Guguță dupăR/C7
Spiridon Vangheli
7. Tainele cărții (1). Biblioteca școlară/comunitară.
Agenda de lectură a cărților citite
1
M, p. 12R/C10
• Text-suport: Un băiat citit după Mircea
Sântimbreanu
8. Analiza-sinteza achizițiilor dobândite în cl. I
1Probă scrisă EI
R/C 3,4,5,6,7
9. Citirea corectă, conștientă și fluentă
1
M, p. 13
• Text-suport: Frumoasă-I limba noastră de
Grigore Vieru
10. Alfabetul.
M, p. 131
• Atelier de scriere: Scriem creativ alfabetul7811. Textul. Componentele textului: titlu, autorul,conținutul propriu-zis• Text-suport: Matilda după Roald Dahl
12. Textul literar: alineatul și semnificația lui• Text-suport: Matilda după Roald Dahl
13. Viteza și ritmul citirii• Text-suport: Și de la pom după Aurel
Scobioală
14. Învățătura textului• Text-suport: Și de la pom după Aurel
Scobioală
15. Ortografia și punctuația. Cuvinte care conțin â• Atelier de scriere: Vorbim și scriem corect– scrierea cu â.
16. Majuscula în scrierea numelor proprii• Atelier de scriere: Vorbim și scriem correct
cuvinte cu majuscule.
17. Emoțiile trăite. Cuvinte care exprimă emoția
postlectorală• Text-suport: Prima dictare de Titus Știrbu
18. Tainele cărții (2). Cartea. Componentele cărții:coperta, filele cu text, imaginile• Atelier de discuție: Prezentarea unei cărți
19. Aranjarea textului în pagina caietului: plasarea
titlului, a autorului, folosirea alineatelor,respectarea spațiului dintre cuvinte
20. Formule de prezentare. Prezentarea personală,prezentarea unui prieten• Atelier de discuție: Mă prezint și prezint pe
cineva.
21. Comunicarea nonverbală. Gestul, mimica,semne și semnale• Comunicăm altfel
22. Lecție-sinteză. Alfabetul. Sunetele vocale.
Sunetele consoane.
• Jocul cu literele alfabetului
23. Evaluare sumativă
24. Recuperare, ameliorare, dezvoltare• Știu!Pot!Aplic!

M, p. 141
1

M, p. 14M, p. 151
M, p. 151
M, p. 151
M, p. 161
M, p. 171
M, p. 18
1
M, p. 191
M, p. 201M, p. 211
M, p. 221
1

M, p.231

M, p. 24

ESРУССКИЙ ЯЗЫК И ЛИТЕРАТУРA
УЧЕБНАЯ ЕДИНИЦА 1. Звонок зовёт! Восстановление/закрепление куррикулумных компетенций по1-му классу.
Кол-во отведенных часов: 30Единицы компетенций, предусмотренные к концу 1-го класса:В/З 1: понимать смысл устного сообщения в различных ситуациях общения и взаимодействия;В/З 2: отвечать на вопросы по прочитанному тексту;В/З 3: составлять и записывать предложения по заданным схемам/опорным словам;В/З 4: распознавать слова-предметы, слова-признаки, слова-действия по их значению и вопросам, накоторые они отвечают;В/З 5: писать под диктовку слова/предложения (произношение и написание должны совпадать);В/З 6: записывать слова с сочетаниями жи-ши, ча-ща, чу-щу, чк-чн; имена, фамилии людей, клички
животных с прописной (заглавной) буквы;В/З 7: употреблять заглавную букву в начале, точку, вопросительный или восклицательный знаки вконце предложения;проявляя преобладающие специфические отношения и ценности:– толерантность и уважительное отношение к собеседнику в различных коммуникативных ситуациях;79

– творческий подход к созданию устных/письменных высказываний;– самостоятельность, личную ответственность, умение сотрудничать в учебной деятельности;– интерес к дополнительному чтению детских книг и периодических изданий.
Кол-во
Ресурсы
Оценива- Приме
№Детализация содержания
Дата
часов
(стр.учеб.)
ние
чания
1. А. Скобиоалэ. Сентябрь-колокольчик.
28
2. Речь. Устная речь. Письменная речь.
3. А. Скобиоалэ. Сентябрь-колокольчик.
28
ТФО
4. Диалог. Монолог.
В/З 1
5. А. Раскин. Как папа пошёл в школу.
2
10-11
6. Текст. Заглавие текста.
7. А. Раскин. Как папа пошёл в школу.
1
10-11Предложения, в которых содержатся
сообщение, вопрос, просьба
8. В. Голявкин. Про то, для кого Вовка учится
2
13
9. Предложение. Знаки препинания в конце
предложения
10. В. Голявкин. Про то, для кого Вовка учится
213
ТФО
11. Слово. Слова, близкие и противоположные
В/З 2по значению.
12. Г. Юдин. Кто может стать гением.
2
16
13. Слова-предметы. Слова-признаки. Словадействия.
14. Внеклассное чтение №1.
1Элементы книги: обложка, титульный
лист, иллюстрации.
15. В. Осеева. До первого дождя.
2
19
16. Слог. Ударение
17. В. Осеева. До первого дождя.
2
19
18. Перенос слов.
19. М. Пляцковский. Верный друг.
2
21
20. Гласные звуки. Правописание безударных
гласных звуков.
21. Б. Заходер. Буква Я.
323-24
22. Согласные звуки. Правописание парных
23. звонких и глухих согласных звуков на конце
слова.
24. Б. Заходер. Буква Я.
2
23-24
25. Прописная (заглавная) буква в именах,фамилиях, отчествах людей, кличках
животных.
26. Скороговорки. Загадки.
2
27. Буквосочетания ЖИ-ШИ, ЧА-ЩА, ЧУЩУ, ЧК-ЧН.
28. Внеклассное чтение №2.
1Элементы книги: содержание/оглавление
книги.
29. Обобщение пройденного в 1 классе
2
тест
ПО 1
В/З 3-7
30. Анализ-синтез пройденного в 1 классе* В зависимости от степени сформированных компетенций учащихся на усмотрение учителя можно
увеличить/уменьшить количество часов по отдельным темам, с учетом количества отведенных
часов на учебную единицу 1. При необходимости в модуле «Повторение» можно отказаться отпроведения уроков внеклассного чтения для решения задач восстановления куррикулумных
компетенций по 1-му классу.

80

MATEMATICĂ
Unitatea de învățare nr. 1. Repetăm cu sârguință, învățăm cu ușurință. Recuperarea/
consolidarea achizițiilor curriculare dobândite în clasa I
Nr. de ore alocat: 10
Unități de competențe prevăzute la sfârșitul clasei I:
Elevul poate:
R/C1: identifica, citi și scrie, compara și ordona numere naturale până la 100;
R/C2: recunoaște forme geometrice (cerc, triunghi, pătrat, cub) și poziții relative ale unor obiecte în modele
date și în mediul înconjurător;R/C3: efectua operaţiile de adunare şi scădere în concentrul 0-100, fără trecere peste ordin;
R/C4: utiliza elemente de limbaj matematic aferent conceptelor de număr natural, adunare, scădere;
R/C5: aplica operaţiile de adunare, scădere şi proprietăţile acestora pentru: compunerea și descompunerea
numerelor 0-100; aflarea unor numere necunoscute în exerciţii, șiruri date; schimb de bani;
R/C6: exprima și compara rezultatele unor măsurători, în unități standard de măsură: pentru lungime (cm,m); pentru masă (kg); pentru capacitate (l); pentru timp (ora, ziua, săptămâna, luna); monetare (leul,
banul);
R/C7: rezolva probleme simple de adunare și de scădere, cu sprijin în schemă, rezolvare și răspuns,
manifestând ca atitudini și valori specifice predominante:– corectitudinea și coerența limbajului matematic;– atenția și interesul pentru calcul corect, rațional, fluent;– valorificarea gândirii critice pentru adoptarea unui plan pertinent în rezolvarea problemelor;– curiozitatea și creativitatea în integrarea achizițiilor matematice cu cele din alte domenii.
Detalieri de conținut
1. Numerele naturale până la 20. Actualizare
2. Adunarea și scăderea până la 20.
Actualizare
3. Adunarea și scăderea până la 20.
Consolidare-dezvoltare
4. Numerele naturale până la 100. Actualizare
5. Numerele naturale până la 100.
Consolidare-dezvoltare
6. Adunarea și scăderea până la 100.
Actualizare
7. Adunarea și scăderea până la 100.
Consolidare-dezvoltare
8. Măsurări. Actualizare
9. Analiza-sinteza achizițiilor dobândite în
clasa I
10. Evaluare inițială

Nr.
ore
1

Data

Pag. manual Eva
cl. 2
luare
4-5

Observații

1
6-7
1

EFP (R/C 4)91

EFP (R/C 2)10

1

8-9

1
10-11
1
1

12-13

1

14

1

15

EFP (R/C 6)11

EI 1

R/C 1, 2, 3, 5, 7

EFP (R/C 4): dictare terminologică, realizată frontal/sincron la etapa Evocare;
EFP (R/C 2): dictare-joc de mișcări, realizată frontal/sincron la etapa Evocare; sarcini de tipul: ridica înmâna stângă un cerc; ridica în mâna dreaptă un triunghi; arată un creion în poziție verticală, apoi orizontală,apoi întoarce-l în poziție oblică; arată un cub, pune deasupra un pătrat etc.
11
EFP (R/C 6): dictare cu determinarea valorilor de adevăr ale unor afirmații despre exprimarea șicompararea rezultatelor unor măsurători, în unități standard de măsură, realizată frontal/sincron la etapa
Evocare.
81910Anexa 2
MODELE DE PROIECTARE DE LUNGĂ DURATĂA PERIOADEI DE RECUPERARE/CONSOLIDARE
LA ÎNCEPUTUL CLASEI A III-A
LIMBA ȘI LITERATURA ROMÂNĂ
Unitatea de învățare nr. 1. Sună clopoțeii toamnei, Școala-i un buchet de flori...Recuperarea/ consolidarea
achizițiilor curriculare dobândite în clasa a II-a
Nr. de ore alocat: 17Unități de competențe prevăzute la sfârșitul clasei a II-a:
Elevul poate:
R/C1: citi corect, conștient, fluid texte scurte, cu adaptarea intonaţiei impusă de semnele de punctuaţie;R/C2: recunoaște speciile literare învățate, în baza celor mai simple trăsături de structură specifice;
R/C3: aplica regulile de ortografie şi de punctuaţie învățate;R/C4: folosi tipurile de propoziţii şi, respectiv, semnele de punctuaţie în diferite contexte;
R/C5: articula clar și corect enunţurile, cu intonaţia corespunzătoare intenţiei de comunicare;
R/C6: distinge informaţiile esenţiale dintr-un text citit/audiat;
R/C7: utiliza cuvinte și propoziţii în discuţiile cotidiene şi în reproducerea unor informaţii;R/C8: deosebi cuvintele care desemnează obiecte, acțiuni, însușiri;manifestând ca atitudini și valori specifice predominante:– atenție și toleranță față de partenerii de dialog în diferite situații de comunicare;– interes pentru valorile și opiniile altor persoane;– curiozitate pentru activități specifice studierii limbii române;– elemente de creativitate în domeniile de interes.
Nr.
Detalieri de conținut
Data
Resurse
Evaluare Observații
ore
1. Tehnica citirii
R/C1
1
M, p. 7
R/C2
• Text-suport: Învățătura, de Nicolae Tăutu
2. Calitățile citirii: corectă, conștientă, cursive,
R/C1
expresivă
1
M, p. 9R/C2
• Text-suport: Sorin, cartea și calculatorul
3. Tainele cărții (1). Componentele cărții: coperta,
R/C4
filele cu text, imaginile. Actualizare
1
M, p. 12R/C8
• Atelier de discuție. Cartea
4. Tainele cărții (2). Biblioteca școlară
R/C7
1
M, p. 13• Atelier de lectură: Biblioteca lui Stardidupă Edmondo de Amicis
5. Ideea principală, ideile secundare (ghidat)
R/C3
1
M, p. 14
• Text-suport: Nenea directorul, dupăR/C6
George Șovu6. Modul în care comunicăm
R/C4
1
M, p. 17R/C5• Comunicarea. Modul in care comunicăm
7. Analiza-sinteza achizițiilor din clasa a II-a
R/CProbă scrisă
EI
2,3,4,6,8
8. Organizarea dialogului oral
1
M, p. 18
• Dialogul
9. Semnificația componentelor textului: titlul,
M, p. 20
cuprinsul, încheierea
1• Text-suport: Luchi în prima zi de școală,după Otilia Cazimir
10. Semne
convenționaleîncomunicarea
M, p. 23
cotidiană, inclusiv semene rutiere
1• Atelier de discuție. Comunicarea
nonverbală
11. Alineatul în textM, p. 25
1
• Text-suport: Fructul cel mai valoros(poveste bulgară)82

12. Compunerea. Tipuri de compuneri• Atelier de creație. Părțile unei compuneri
13. Tainele cărții (3). Cartea• Atelier de lectură: Aritmetica învățării,după Mircea Santimbreanu
14. Proiect de grup Cartea – prietena mea
15. Recapitulare
16. Evaluare sumativă
17. Recuperare, Ameliorare, Recuperare

1

M, p. 28
M, p. 29

1
1
1
1
1

M, p. 31
M, p. 32
M, p. 33

ESРУССКИЙ ЯЗЫК И ЛИТЕРАТУРA
УЧЕБНАЯ ЕДИНИЦА 1. Учение и труд рядом идут! Восстановление/закрепление куррикулумных
компетенций по 2-му классу.
Кол-во отведенных часов: 27Единицы компетенций, предусмотренные к концу 2-го класса:B/З 1: понимать смысл устного сообщения в различных ситуациях общения и взаимодействия;В/З 2: отвечать на вопросы по прочитанному тексту;В/З 3: составлять и записывать предложения/тексты;В/З 4: распознавать слова-предметы, слова-признаки, слова-действия по их значению и вопросам, накоторые они отвечают;В/З 5: различать предложения по цели высказывания и интонации;В/З 6: выделять главные члены предложения (подлежащее и сказуемое);В/З 7: выделять корень в родственных (однокоренных) словах;В/З 8: писать под диктовку слова/предложения/небольшие тексты, учитывая изученные правила
орфографии и пунктуации;проявляя преобладающие специфические отношения и ценности:– толерантность и уважительное отношение к собеседнику в различных коммуникативных
ситуациях;– творческий подход к созданию устных/письменных высказываний.
– самостоятельность, личную ответственность, умение сотрудничать в учебной деятельности;– интерес к дополнительному чтению детских книг и периодических изданий.
Кол-во
Ресурсы
Оценива- Приме
№Детализация содержания
Дата
часов
(стр.учеб.)
ние
чания
1.
Н. Носов. Витя Малеев в школе и дома.
2
10-13
2.
Речь. Характеристики устной речи.
3.
Н. Носов. Витя Малеев в школе и дома.
2
10-13
ТФО
4.
Речевой этикет. Диалог. Монолог.
В/З 15.
В. Осеева. Потерянный день. А. Чокану
2
18-19
6.
Потерянный день. Текст.
7.
В. Берестов. Урок листопада.
122Предложения по цели высказывания ипо интонации
8.
В. Берестов. Урок листопада.
222
9.
Предложение. Главные ивторостепенные члены предложения.
10.
В. Драгунский. ...Бы
2
24-26
11.
Слова-предметы. Слова-признаки.
Слова-действия.
12.
В. Драгунский. ...Бы
2
24-26
ТФО
13.
Буквосочетания ЖИ-ШИ, ЧА-ЩА, ЧУВ/З 2
ЩУ, ЧК-ЧН.
14.
Внеклассное чтение №1
1Элементы книги: предисловие.
15.
А. Костецкий. Новая жизнь.
2
29
16.
Прописная (заглавная) буква в именах,фамилиях, отчествах людей, кличках
83животных, названиях стран, городов,сел, рек.
17.
В. Волина. Про мягкий знак.
2
35
18.
Мягкий знак – показатель мягкости.
Разделительный мягкий знак.
19.
В. Дмитриева. Стихи.
2
35
20.
Двойные согласные в словах. Перенос
слов.
21.
В. Данько. Победа над собой.
130Корень слова. Однокоренные слова.
22.
О. Соболева. Безударный гласный в237
23.
корне.
Безударные и ударные гласные звуки.
Правила правописания.
24.
В. Берестов. Тетрадки.
225.
Звонкие и глухие согласные звуки.
Правила правописания.
26.
Обобщение пройденного во 2 классе.
2
тест
ПО
В/З 3-827.
Анализ-синтез пройденного во 2классе.
* В зависимости от степени сформированных компетенций учащихся на усмотрение учителя можно
увеличить/уменьшить количество часов по отдельным темам, с учетом количества отведенных
часов на учебную единицу 1. При необходимости в модуле «Повторение» можно отказаться отпроведения уроков внеклассного чтения для решения задач восстановления куррикулумных
компетенций по 2-му классу.
MATEMATICĂ
Unitatea de învățare nr. 1. Repetăm cu sârguință, învățăm cu ușurință. Recuperarea/
consolidarea achizițiilor curriculare dobândite în clasa a II-a
Nr. de ore alocat: 12Unități de competențe prevăzute la sfârșitul clasei a II-a:
Elevul poate:
R/C1: identifica, citi și scrie, compara și ordona numere naturale până la 100;
R/C2: utiliza elemente de limbaj matematic aferent conceptelor de număr natural, operație aritmetică;R/C3: efectua operaţii aritmetice în concentrul 0-100: adunarea şi scăderea fără şi cu trecere peste ordin;înmulţirea şi împărţirea tabelară;R/C4: explica modul de calcul şi ordinea efectuării operaţiilor în exerciţii cu două operaţii, fără şi cu
paranteze;
R/C5: aplica operaţiile aritmetice şi proprietăţile acestora pentru aflarea unor numere necunoscute în
exerciţii, șiruri date;
R/C6: rezolva probleme cu, cel mult, două operaţii, cu plan sau cu justificări, prin exerciţiu,manifestând ca atitudini și valori specifice predominante:– corectitudinea și coerența limbajului matematic;– atenția și interesul pentru calcul corect, rațional, fluent;– valorificarea gândirii critice pentru adoptarea unui plan pertinent în rezolvarea problemelor.
Nr.
Pag. manual
Detalieri de conținut
Data
Evaluare Observații
ore
cl. 3
1. Numerele naturale de la 0 până la 100.
1
4-5Actualizare
2. Adunarea și scăderea până la 100. Actualizare
16-7
3. Legătura dintre adunare și scădere.
1Actualizare
8-9
4. Legătura dintre adunare și scădere.
1
Consolidare-dezvoltare
5. Înmulțirea și împărțirea tabelară. Actualizare
1
10-11
6. Înmulțirea și împărțirea tabelară.
1
Consolidare-dezvoltare84

7. Legătura dintre înmulțire și împărțire.
Actualizare
8. Legătura dintre înmulțire și împărțire.
Consolidare-dezvoltare
9. Ordinea efectuării operațiilor. Actualizare
10. Ordinea efectuării operațiilor. Consolidaredezvoltare
11. Analiza-sinteza achizițiilor dobândite în clasa
a II-a
12. Evaluare inițială

1
12-13
1
1
1

14-15

1

16

1

17

85

EI 1

R/C 1-6

Anexa 3
MODELE DE PROIECTARE DE LUNGĂ DURATĂ A PERIOADEI DE
RECUPERARE/CONSOLIDARE
LA ÎNCEPUTUL CLASEI A IV-A
LIMBA ȘI LITERATURA ROMÂNĂ
Unitatea de învățare nr. 1. Patriotism. Recuperarea/ consolidarea achizițiilor curriculare dobândite în clasa
a III-aNr. de ore alocat: 15
Unități de competențe prevăzute la sfârșitul clasei a III-a:
Elevul poate:
R/C1: citi corect, conștient, fluid texte scurte, cu adaptarea intonaţiei impusă de semnele de punctuaţie;R/C2: recita poezii propuse și poezii alese la dorință;R/C3: reproduce/povesti texte/fragmente din textele citite/audiate (cu/fără un plan simplu de idei);R/C4: aplica regulile de ortografie şi de punctuaţie învățate;R/C5: articula clar și corect enunţuri, cu intonaţia corespunzătoare situației de comunicare;
R/C6: ordona pe baza cuvintelor-cheie ideile principale într-un plan simplu de idei;
R/C7: identifica în diferite enunțuri părți de vorbire și de propoziție;R/C8: explora texte literare și nonliterare,
manifestând ca atitudini și valori specifice predominante:– atenție și toleranță față de partenerii de dialog în diferite situații de comunicare;– deschidere și acceptare a altor idei;– interes pentru valorile și opiniile altor persoane;– curiozitate pentru activități de explorare;– creativitate în domeniile de interes.
Nr.
Detalieri de conținut
Data
Resurse
Evaluare Observații
ore
1. Mesajul oral
1
M, p. 9R/C5
• Lectura imaginii: Gură de rai…
2. Calitățile citirii: corectă, conștientă, cursive,
R/C1
expresivă
2
M, p. 10
R/C2
• Text-suport: Oastea țării de Ștefan Tudor
3. Modalități de exprimare orală: dialogul
R/C5
1
M, p. 12• Modalități de exprimare orală în diferite
R/C4
situații de comunicare
4. Descrierea. Fragmentul de text ce conține o
R/C3
descriere
R/C6
2
M, p. 14
R/C7
• Text-suport: Pădurile Moldovei de
R/C8
Dimitrie Cantemir
5. Mijloace de transmitere a informației
R/C2• Atelier de discuție și scriere: Mijloace de1
M, p. 16
R/C8transmitere a informației. Mesajul
electronic
6. Modul în care comunicăm
R/C3• Eticheta
comunicării
(regulide1M, p. 18
R/C4
comunicare, formule de salut, ținuta,
tactul)7. Analiza-sinteza achizițiilor din clasa a III-a1Probă scrisă
EI
R/C 4,6,7
8. Tainele cărții (1). Cartea. Componentele cărții
M, p. 20
1
• Atelier de lectură: Rege între filosofi
9. Compunerea: redactarea textelor propria cu șiM, p. 21fără repere
1• Atelier de discuție. Compoziție dupăimagini: Moldova – gură de rai…
10. Compunerea: redactarea textelor propria cu șiM, p. 211fără repere
86•Atelier de scriere. Compoziție dupăimagini: Moldova – gură de rai…
11. Recapitulare
12. Evaluare sumativă
13. Recuperare, Ameliorare, Recuperare

11
1

M, p.22

ESРУССКИЙ ЯЗЫК И ЛИТЕРАТУРA
УЧЕБНАЯ ЕДИНИЦА 1. Прозвенел школьный звонок. Восстановление/закрепление куррикулумных
компетенций по 3-му классу.
Кол-во отведенных часов: 27Единицы компетенций, предусмотренные к концу 3-го класса:В/З 1: понимать смысл устного сообщения в различных ситуациях общения и взаимодействия;В/З 2: отвечать на вопросы по прочитанному тексту;В/З 3: делить прочитанный текст на части и составлять план;В/З 4: составлять и записывать предложения/тексты;В/З 5: определять части речи (имя существительное, имя прилагательное, глагол) и ихграмматические признаки;В/З 6: различать предложения по цели высказывания, интонации, по наличию второстепенных членов
предложения;В/З 7: выделять главные члены предложения (подлежащее и сказуемое);В/З 8: выделять словосочетания из предложения;В/З 9: выделять структурные части слов (морфемы) и понимать значимость каждой из них;В/З 10: писать под диктовку слова/предложения/ тексты, учитывая изученные правила орфографии ипунктуации;проявляя преобладающие специфические отношения и ценности:– толерантность и уважительное отношение к собеседнику в различных коммуникативных
ситуациях;– творческий подход к созданию устных/письменных высказываний;– самостоятельность, личную ответственность, умение сотрудничать в учебной деятельности;– интерес к дополнительному чтению детских книг и периодических изданий.
Кол-во
Ресурсы
ОцениваПриме
№Детализация содержания
Дата
часов
(стр.учеб.)
ние
чания
1.
Д. Лихачев. В. Чернышев. Учимся
2
8-92.
говорить и писать. Речь. Общение.
3.
Что значат слова «спасибо» и
2
15-18
ТФО
4.
«пожалуйста»? (из энциклопедии
В/З 1«Все обо всем»). Г. Георгиу Добрый
день. Спасибо, До свидания
Речевой этикет. Диалог. Монолог.
5.
М. Сынтымбряну. Книжный
2
10-11
6.
марафон.
Текст. Структура текста.
7.
М. Сынтымбряну. Книжный марафон.
1
10-11Виды предложений по целивысказывания и интонации.
8.
М. Зощенко. Золотые слова.
2
19-21
9.
Главные и второстепенные члены
предложения
10. М. Зощенко. Золотые слова.
2
19-21
ТФО
11. Словосочетание. Связь слов вВ/З 2словосочетании, в предложении повопросам.
12. М. Зощенко. Золотые слова (2 часть)2
22-25
13. Состав слова. Разбор слов по составу.
14Внеклассное чтение №1
1Элементы книги: аннотация.
15. М. Зощенко. Золотые слова (2 часть)
2
22-25
87

Правописание безударных гласных вкорне слова.
17. М. Зощенко. Золотые слова (2 часть)2
22-25
18. Правописание парных согласных вкорне слова.
19. С. Михалков. Сашина каша.
2
14
20. Правописание непроизносимых
согласных в корне слова.
21. И. Крылов. Ворона и лисица
1
7-8
Имя существительное. Род, число
имен существительных. Изменение
имен существительных по падежам.
22. С. Михалков. Не стоит благодарности.
227
23. Имя прилагательное. Изменение именприлагательных по родам, числам ипадежам.
24. А. Барто. Сильное кино.
2
11-12
25. Глагол. Изменение глаголов по числам ивременам.
26. Обобщение пройденного в 3 классе.
2
тест
ПО 1
В/З 3-10
27. Анализ-синтез пройденного в 3 классе.
* В зависимости от степени сформированных компетенций учащихся на усмотрение учителя можно
увеличить/уменьшить количество часов по отдельным темам, с учетом количества отведенных
часов на учебную единицу 1. При необходимости в модуле «Повторение» можно отказаться отпроведения уроков внеклассного чтения для решения задач восстановления куррикулумных
компетенций по 3-му классу.
MATEMATICĂ
Unitatea de învățare nr. 1. Evocare prin exerciții și probleme. Recuperarea/consolidarea
achizițiilor curriculare dobândite în clasa a III-a
Nr. de ore alocat: 12Unități de competențe prevăzute la sfârșitul clasei a III-a:
Elevul poate:
R/C1: identifica, citi și scrie, compara și ordona numere naturale până la 1000;
R/C2: utiliza elemente de limbaj matematic aferent conceptelor de număr natural, operație aritmetică;R/C3: efectua operaţii aritmetice în concentrul 0-1000: adunarea şi scăderea fără și cu trecere peste ordin;înmulțirea și împărțirea la un număr de o cifră; înmulțirea la 10, 100, la numere formate din zeci sau
sute întregi; împărțirea exactă la 10, 100, la numere formate din zeci sau sute întregi;
R/C4: explica modul de calcul şi ordinea efectuării operaţiilor în exerciţii cu cel mult trei operaţii, fără şi cu
paranteze;
R/C5: aplica operaţiile de adunare, scădere şi proprietăţile acestora pentru aflarea unor numere necunoscuteîn exerciţii, șiruri date;
R/C6: realiza transformări simple ale unor unități de măsură;R/C7: rezolva probleme cu cel mult trei operații: cu plan, cu justificări prin exercițiu,manifestând ca atitudini și valori specifice predominante:– corectitudinea și coerența limbajului matematic;– atenția și interesul pentru calcul corect, rațional, fluent;– valorificarea gândirii critice pentru adoptarea unui plan pertinent în rezolvarea problemelor;– curiozitatea și creativitatea în integrarea achizițiilor matematice cu cele din alte domenii.
16

Detalieri de conținut
1.
2.
3.
4.
5.

Evocare prin exerciții și probleme. Inițiere
Evocare prin exerciții și probleme. Fixare (1)Evocare prin exerciții și probleme. Fixare (2)Evocare prin exerciții și probleme. Antrenare
Evocare prin exerciții și probleme. Consolidare

Nr.
ore
1
1
1
1
1
88

Data

Pag. manualcl. 4/ resurse
p. 4
p. 5
p. 6
p. 7
p. 8

EvaluareObservații

6. Evocare prin exerciții și probleme. Dezvoltare(1)
7. Evocare prin exerciții și probleme. Dezvoltare(2)
8. Calcul corect, rațional, fluent. Analiză-sinteză

1

p. 9

1

p. 10

1
9. Probleme compuse: argumentarea unul plan
pertinent de rezolvare. Analiză-sinteză
10. Transformări simple ale unităților de măsură.
Proiect „Măsurări în casa/ ograda mea. Ce? Cu
ce? Pentru ce?”11. Evaluare inițială
12. Activități diferențiate de postevaluare

1

modele,jocuri digitale, fișemodele,fișe de lucru

11
1

modele
p. 11
p. 11

EI 1

R/C 1-7ȘTIINȚE (la discreția învățătorului)
Unitatea de învățare nr. 1. Omul – parte a naturii.
Nr. de ore alocate: 8Unități de competență:R/C1.Descrierea condițiilor și mediilor de viață ale lumii vii.
R/C2.Relatarea despre Republica Moldova: localizare pe hartă; relief; ape
R/C3.Argumentarea influenței condițiilor de viață asupra organismelor.
1.1.Recunoașterea componentelor naturii.
1.2.Identificarea caracteristicilor corpurilor din natură.
1.3.Clasificarea corpurilor din mediul înconjurător.
1.4.Distingerea părților componente ale corpului uman.
1.5.*Compararea corpurilor din natură.12
1.6. Descrierea etapelor de viață ale omului.
1.7. Aprecierea influențelor tehnologiilor moderne în viața omului.
Detalieri de conținut
Nr.oreData
Resurse
1. Condițiile și mediile de viață ale
1
M. cl. II13, p. 27
lumii vii. Diversitatea lumii vii
2. Republica Moldova: localizare
M. cl. III14, p. 14,
pe hartă; relief; ape; zone
1
26, 49naturale
3. Diversitatea naturii
1
M. cl. IV15, p. 86
4. Corpul uman1
M. cl. IV, p. 16
5. Etapele de viață ale omului
1
M. cl. IV, p. 41
6. Omul – explorator și inventator
1
M. cl. IV, p. 97
7. Tehnologiile moderne1M. cl. IV, p. 97
8. Omul – parte a naturii. Analiză1Probă de evaluare
sinteză

12

EvaluareObservații

EI 1
Observarea
comportamentului
cognitiv

R/C1, R/C3

EFE1

Extindere, v. Tabelul 2.
Galben-Panciuc Z. ș.a. Științe. Manual pentru clasa a II-a. Chișinău: Prut Internațional, 2015.
14
Galben-Panciuc Z. ș.a. Științe. Manual pentru clasa a III-a. Chișinău: Prut Internațional, 2016.
15
Galben-Panciuc Z. ș.a. Științe. Manual pentru clasa a IV-a. Chișinău: Prut Internațional, 2016.
13

89

R/C2, R/C1

R/C1

Anexa 4
MODELE DE PROIECTE DE LUNGĂ DURATĂ LA DISCIPLINA EDUCAȚIE FIZICĂ, CLASELE I-IV
Competențele specifice disciplinei:
1. Recunoașterea noţiunilor elementare specifice educaţiei fizice în situații de învățare și cotidiene, manifestând interes pentru cunoașterea și dezvoltarea
propriului organism, practicarea unui mod sănătos de viaţă.
2. Aplicarea achiziţiilor dobândite la disciplină în diverse activităţi individuale şi colective, dând dovadă de interes pentru sporirea potențialului motric.
3. Adoptarea unui comportament adecvat în cadrul activităţilor motrice educaţionale, competiţionale şi recreative, demonstrând implicare şi dorință dea-și ajuta colegii.
Bibliografie:• Curriculum național. Învățământul primar. Chișinău: MECC, 2018.
• Ghid de implementare a curriculumului pentru învățământul primar. Chișinău: MECC, 2018.
• Evaluarea criterială prin descriptori în învățământul primar, clasele I-IV. Chișinău: MECC, 2019.
Clasa IADMINISTRAREA DISCIPLINEI
Nr. de ore/săpt.
Nr. de ore/an266Unitățile de învățare
Formații în activitatea motrice
Exerciții utilitar-aplicative
Jocuri de mișcare
Dezvoltarea fizică armonioasă
Elemente acrobatice
Total semestrul 1
Formații în activitatea motrice
Dezvoltarea fizică armonioasă
Ritmică și elemente de dans
Exerciții utilitar-aplicative
Jocuri de mișcare
Total semestrul 2
Total anNr. oreEI
Semestrul 1
3
6
8
4
10
31
Semestrul 2
3
4
10
8
9
35
66
90

Nr. evaluări
EF

ES

1
1

1

1
1
3

1
1

1
1
1
3
6

1
1
2

1

1
2

Semestrul IUnități decompetență
1.1. Receptarea regulilor de securitate lalecţiile de educaţie fizică.
1.2.Explicarea în cuvinte proprii aimportanţei. igienei personale în viaţa dezi cu zi.
1.3. Recunoașterea ţinutei corecte a
corpului.
3.2. Conformarea la cerinţele sanitaroigienice specifice lecţiilor de educaţie
fizică.
2.1. Coordonarea acţiunilor morticeindividuale în formaţie, la solicitareaînvăţătorului.
2.2. Încadrarea în activitatea comună dedeplasare în coloană.

2.1. Coordonarea acţiunilor morticeindividuale în formaţie, la solicitareaînvăţătorului.
2.3. Explorarea variațiilor de mers, aalergărilor, și săriturilor.

2.9. Aplicarea achizițiilor motrice în
condiții de joc.
2.10. Încadrarea în activitatea
motrică de grup.

Detalieri de conținut
Conținuturi cognitive:
Igiena personală și a echipamentului sportiv
Reguli de securitate la lecţiile de educaţie fizică
Noi și exercițiul fizicȚinuta corectă a corpuluiPărţile corpului: cap, gât, umăr, mână, braţ, trunchi, bazin, picior
etc.
Elemente noi de limbaj specific disciplinei: rulare, semisfoară,podul.
Formații în activitatea motrice (3 ore)
Aranjare în linie pe un rând. Aranjare în coloană.
Pozițiile: Aliniere! Drepți! Pe loc repaos!
Întoarceri pe loc la stânga – la dreapta.
Schimbul locului formației, la comanda învățătorului
Mers pe loc. Deplasare în coloană pe cerc câte unul.
Jocuri de aranjare în formații.
Exerciții utilitar-aplicative (6 ore)
Variaţii de mers.
Mers cu depășirea obstacolelor.
Alergare obișnuită, în diferite figuri la solicitarea profesorului.
Alergări printre obstacole.
Sărituri pe ambele picioare și pe un picior, pe loc și în deplasare.
Sărituri peste obstacole.
Jocuri de mișcare (8 ore)
Jocuri de mișcare în formații.
Jocuri de mișcare în perechi.
Jocuri de mișcare în cerc.
Jocuri de mișcare colective.
Jocuri de mișcare în echipe.
Jocuri de mișcare cu obiecte.
91

Nr.
ore

Data

Eva
luare

Sistematic,pe parcursul anuluișcolarSistematic,pe parcursul anuluișcolar
1
1
EI 1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1

Resurse

Obs.

Fișe,
planșe,carioci,foi de flipchart,
proiector,
foto/video,
etc.

Teren,
marcaj,cartonașe de diferite
culori,fișă de evaluare
etc.

P1

Obstacole,conuri, cercuri,coarde, mingi,
bastoane, fișă deautoevaluare
EFE 1

EFE 2

P2
Obstacole,conuri, cercuri,
mingi,
bastoane, corzi,
saci,fișă deautoevaluare

P6

3.3. Susţinerea relaţiilor pozitive
interpersonale în activitatea
motrice.

Ștafete cu purtarea/ transportări obiecte.
Ștafete cu depășirea obstacolelor.

1
1

Dezvoltarea fizică armonioasă (4 ore)Ținuta corectă
Exerciții de dezvoltare fizică armonioasă cu mingeaPregătirea motrice.
Poziții de bază în activitatea motrice.
Mișcări specifice ale segmentelor corpului.
Exerciții pentru dezvoltarea mușchilor segmentelor corpului.
Jocuri pentru menținerea ținutei corecte a corpului.
Elemente acrobatice (10 ore)
2.6. Menținerea echilibrului static înEchilibru static di poziția stânddiferite poziții.
Echilibru static din diferite poziții
2.7. Îndeplinirea elementelor acrobatice Rulare înapoi și revenire din așezat
elementare cu fixarea pozițiilor finale.
Rulare înapoi din ghemuit, revenire picioarele în diferite poziții.
3.2. Conformarea la cerinţele
Semisfoara: stând pe genunchiul unui picior celălalt întins pe vârfsanitaro-igienice specifice lecţiilor deînainte, cu și fără sprijin.
educaţie fizică
Semisfoara: stând pe genunchiul unui picior celălalt lateral și înapoi,
cu și fără sprijin.
Podul în sprijin pe picioare și omoplați.
Podul din poziție culcat dorsal cu ajutor.
Jocuri de mișcare cu elemente acrobatice
Evaluare sumativă. Jocuri de mișcare cu elemente din acrobatică
Semestrul 2
1.2. Explicarea în cuvinte proprii aConținuturi cognitive:
importanţei igienei personale în viaţa de zi Reguli de securitate la lecţiile de educaţie fizică
cu zi
Noi și exercițiul fizic
1.4.Executarea mișcărilor corpului și aMișcări specifice și deplasări
deplasărilor la solicitarea învățătorului.
3.2. Conformarea la cerinţele sanitaroElemente noi de limbaj specific: fluturări, pași ritmici.
igienice specifice lecţiilor de educaţie
fizică.
Formații în activitatea motrice (3 ore)
92

Sistematic,pe parcursul anuluișcolar
1
1
EFE 3
1
1
1
1
1
1
1

Fișe,
proiector,
casetofon,fișă deautoevaluare.
P3

Saltele degimnastică,covorașe,scară de gimnastică,bancă degimnastică,fișe didactice,fișa de autoevaluare

1
1
1
1
1

ES 1

Sistematic,pe parcursul
semestrului

1.3. Recunoașterea ţinutei corecte a
corpului.
1.4. Executarea mișcărilor corpului și adeplasărilor la solicitarea învăţătorului.
2.5. Practicarea exerciţiilor fizice pentru
dezvoltarea fizică armonioasă din poziţii
de bază ale corpului.

P6
Fișe,
planșe,carioci,foi de flipchart,
proiector,
foto/video,etc.

Aranjare în linie pe un rând.
Aranjare în coloană.
Pozițiile: Aliniere! Drepți! Pe loc repaos!
Întoarceri pe loc la stânga – la dreapta.
Deplasare în coloană câte unul.
1
Schimbul de formații
1
Jocuri în formații
1
Dezvoltarea fizică armonioasă (4 ore)
1.3. Recunoașterea ţinutei corecte aȚinuta corectă.
Sistematic,
corpului.
Exerciții de dezvoltare fizică armonioasă.
pe parcursul anului
2.5. Practicarea exerciţiilor fizice pentru Pregătirea motrice.
școlardezvoltarea fizică armonioasă din poziţii Poziții de sprijin în activitatea motrice.
1
de bază ale corpului.
Mișcări specifice și deplasări.
1
1.4. Executarea mișcărilor corpului și a
Exerciții pentru dezvoltarea fizică armonioasă.
1
EI 2
deplasărilor la solicitarea învăţătorului.
Jocuri pentru poziții de sprijin.
1
Ritmică și elemente de dans (10 ore)
2.8. Reproducerea mișcărilor de brațe și a Poziții de bază în ritmică și dans.
1pașilor de bază în ritmică și dans.
Pași ritmici de bază: pași gimnastici.
1
3.2. Conformarea la cerinţele
Pași ritmici de bază: pași ascuţiţi.
1
sanitaro-igienice specifice lecţiilor dePași ritmici de bază: pași alăturaţi.
1
educaţie fizică
Pași ritmici de bază: pași înalţi.
1Mișcări de brațe în ritmică și dans: balansări
1Mișcări de brațe în ritmică și dans: fluturări
1Complex de gimnastică ritmică la 2 timpi
1
EFE 4
Jocuri de mișcare cu pași ritmici de bază1
Jocuri cu elemente de ritmică și dans
1
Exerciții utilitar-aplicativecu elemente din fotbal (7 ore)
2.3. Explorarea variaţiilor de mers, a
Mers și alergări și sărituri în variații și diferite figuri, peste obstacole 1
alergărilor și săriturilor.
cu mingea de fotbal.
2.4. Demonstrarea acţiunilor morticeAruncări și prindere a mingii: în sus, de la sol, din perete.
1
utilitar-aplicative: aruncări, prinderi,
Aruncarea și prinderea mingii în perechi.
1
târâri, căţărări, escaladări și coborâri din Aruncarea și prinderea mingii în cerc, în pătrat.
1
diferite poziţii și pe suprafeţe variate.
Căţărări și coborâri pe diferite suprafeţe.
1
Parcursuri aplicative cu târâri, cu elemente de purtare a mingii.
1

Sistematic,peparcursulanuluișcolar

2.1. Coordonarea acţiunilor morticeindividuale în formaţie, la solicitareaînvăţătorului.
2.2. Încadrarea în activitatea comună dedeplasare în coloană.

93

Teren,marcaj,
cartonașe colorate,fișă de autoevaluare
etc.

Fișe,
proiector,
casetofon,fișă deautoevaluare.
P3

P5

Mingi de tenis,
suprafețe pentruurcări și coborâri,obstacole,mingi,jaloane,bancă degimnastică, fișă deautoevaluare2.9. Aplicarea achizițiilor motrice în
condiții de joc.
2.10. Încadrarea în activitatea
motrică de grup.
3.3. Susţinerea relaţiilor
pozitiveinterpersonale înactivitateamotrice.

Parcursuri aplicative cu căţărări, escaladări și coborâri.
Jocuri de mișcare (9 ore)
Jocuri de mișcare în formații.
Jocuri de mișcare în perechi.
Jocuri de mișcare în cerc.
Jocuri de mișcare colective.
Jocuri de mișcare în echipe.
Jocuri de mișcare cu mingi de diferite dimensiuni.
Ștafete cu depășirea obstacole.
Ștafete cu mingea
Zi de activități transdisciplinare

1
1
1
1
1
1
1
1
1
1

EFE 5

EFE 6

ES 2

Exerciții utilitar-aplicative
Jocuri de mișcare și ștafete
Formații în activitatea motrice
Dezvoltarea fizică armonioasă
Elemente acrobatice
Total semestrul 1
Alfabetul șahului
Formații în activitatea motrice
Dezvoltarea fizică armonioasă
Ritmică și elemente de dans
Jocuri de mișcare și ștafete
Exerciții utilitar-aplicative
Total semestrul 2
Total anNr. oreEI
Semestrul 1
6
8
3
4
10
31
Semestrul 2
8
1
2
10
8
6
35
66
94

Nr. evaluări
EF

ES

1
1

1

1
1
3

1
1

1
1
1
3
6

1
1
2

1

1
2

Teren marcat,
cartonașe colorate,mingi de diferite
dimensiuni,
bastoane, cercuri,
conuri, fișă deautoevaluare
PT9 – Colaborarea de grup

Clasa a II-a
ADMINISTRAREA DISCIPLINEI
Nr. de ore/săpt.
Nr. de ore/an266Unitățile de învățare

P2

P6

P6

Semestrul 1Unități de
Nr.
Eva
Detalieri de conținut
Data
competență
ore
luare
1.1. Confirmarea importanței
Conținuturi cognitive:
gimnasticii matinale, a igienei
Gimnastica matinală.
personale în activitatea motrice.
Igiena personală în activitatea motrice.
Sistematic, pe
1.3. Receptarea terminologiei
Dezvoltarea fizică a omului. Înălțime și masă corporală.
parcursul
specifice dezvoltării fizice a omului.
anului școlar
3.1. Acceptarea regulilor de securitate Elemente noi de limbaj specific disciplinei: flotare, alergare de suveică,și a cerințelor sanitaro-igienice înrostogolire, stând pe omoplați.
activitățile motrice.
Exerciții utilitar-aplicative (6 ore)
2.3. Explorarea deprinderilor motrice Variaţii de mers, mers în diferite poziții.
1de bază pentru consolidarea variațiilor Mers cu depășirea obstacolelor, spatele înainte, mers lateral cu elemente
1
EI 1
de deplasări cu caracter aplicativ.
de posesie a mingii.
3.1. Acceptarea regulilor de securitate Alergare obișnuită, în diferite figuri/ direcții, fața/ spatele înainte, lateral, 1
și a cerințelor sanitaro-igienice înla solicitarea profesorului.
activitățile motrice.
Alergări printre obstacole cu spatele înainte, lateral.
1Sărituri pe ambele picioare și pe un picior, pe loc și în deplasare, peste
1
obstacole mici.
Sărituri peste obstacole individual/ în perechi și în grup.
1
Jocuri de mișcare (8 ore)
2.9. Încadrarea acțiunilor motrice în Jocuri de mișcare pentru atenție și echilibru.
1
situații mereu schimbătoare în
Jocuri de mișcare pentru reacție și anticipare.
1dependență de regulile jocului.
1
2.10. Aplicarea achizițiilor motrice și Jocuri de mișcare pentru coordonare.
Jocuridemișcarepentrudezvoltarea
vitezei.
1de interacționare de grup în condiții
Jocuridemișcarepentrudezvoltareaforțeimusculare.
1de joc.
1
3.4. Susținerea ordinii și disciplinei, a Jocuri de mișcare pentru dezvoltarea rezistenței.
Ștafete cu elemente de posesie a obiectelor.
1relațiilor pozitive interpersonale înȘtafeteîn
perechi
și
în
grup.
EFE 1
1
activitățile motrice de joc.
Formații în activitatea motrice (3 ore)
2.1. Coordonarea acțiunilor motrice Pozițiile: Aliniere! Drepți! Pe loc repaos!
Sistematic,
individuale în formație, la solicitarea Aranjare în formații, Întoarceri. Deplasări în coloane. Pornire pe loc înpe parcursul anuluiînvățătorului.
coloană și oprire din deplasare.
școlar95

Resurse

Obs.

Fișe,
planșe,carioci,foi de flipchart,
proiector,
foto/video,
etc.

Obstacole,conuri, cercuri, P2
coarde, mingi de dediferite dimensiuni,
bastoane, suprafețe
de înălțime mică,fișă de evaluare

Obstacole,conuri, cercuri,
mingi de fotbal,
bastoane, corzi,
saci, fișă de auto/
evaluare etc.

P6
Teren,
marcaj,2.2. Încadrarea în activitatea comună Aranjări în formații în linie pe un rând, pe două rânduri, în coloană câtede deplasare în coloană.
unul, câte doi.
Întoarceri pe loc și prin săritură, la stânga, la dreapta, împrejur.
Deplasare în coloană pe cerc câte unul.
Dezvoltarea fizică armonioasă (4 ore)
1.3. Receptarea terminologiei
Dezvoltarea selectivă a grupelor de mușchi, a calităților motrice.
specifice dezvoltării fizice a omului; Exerciții de dezvoltare fizică armonioasă cu și fără obiecte.
2.5. Practicarea exercițiilor fizice
Apreciere înălțimii și masei corporală.
pentru dezvoltarea fizică șiComplex de 3 - 4 exerciții pentru grupe de mușchi.
armonioasă în diferite poziţii de bazăMenținerea trunchiului în diferite poziții inițiale.
ale corpului.
3.2. Aprecierea dezvoltării motrice și Alergări de suveică
Complex de 10 -12 exerciții pentru dezvoltarea fizică armonioasă
armonioase a propriului organism.
Elemente acrobatice (10 ore)
2.6. Îndeplinirea elementelor
Echilibru din stând pe un picior.
acrobatice în structuri simple, cu șiEchilibru din stând pe un picior cu obiecte.
fără ajutor, cu fixarea poziției și
Rulare înapoi și revenire în diferite poziții ale picioarelor.
menținere a echilibrului.
Rostogolire înainte.
3.3. Practicarea independentă a
Podul din poziție culcat dorsal cu și fără ajutor.
activităților motrice.
Stând pe omoplați.
Stând pe omoplați cu diferite poziții ale picioarelor.
Îmbinare a două elemente acrobatice.
Îmbinare a trei elemente acrobatice.
Evaluare sumativă. Îmbinare a trei elemente acrobatice.
Semestrul 2
1.2. Recunoașterea compoziției
Conținuturi cognitive:
corporale.
Importanța practicării independente a exercițiului fizic.
1.3. Receptarea terminologiei
Compoziția corporală.
specifice dezvoltării fizice a omului. Elemente noi de limbaj specific disciplinei: piese de șah, șah, mat, pașide dans.
Alfabetul șahului (8 ore)În lumea șahului
Tabla de șah, piesele de șah, amplasamentul inițial pe tablă.

96

cartonașe de diferite
culori,fișă de autoevaluare
etc.

1
1
1
Sistematic,pe parcursul
semestruluui
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1

EFE 2

P3

Saltele degimnastică,covorașe,EFE 3 scară de gimnastică,bancă degimnastică,fișe didactice,fișa de evaluare,
etc.
ES 1

Sistematic,pe parcursul
semestruluui

1
1Proiector,
obiecte auxiliare,fișă de evaluare
etc.

P4

P4
Fișe,
planșe,foi de flipchart,
proiector,
foto/video.
Table de șah, tablă
interactivă,1.5. Identificarea pieselor, mutărilor Termenologia specifică, orientarea pe tabla de șah.
și capturărilor pe tabla de șah,Valorile pieselor în jocul de șah.
reproducerea jocurilor.
3.4. Susținerea ordinii și disciplinei, a Mutări și capturări pe tabla de șah,Reguli elementare, mutări și capturări.
relațiilor pozitive interpersonale înȘahul și matul.
activitățile motrice de joc.
Modele de jocuri simple.
Formații în activitatea motrice (1 ore)
2.1. Coordonarea acţiunilor mortice Pozițiile: Aliniere! Drepți! Pe loc repaos!
individuale în formaţie, la solicitarea Aranjare în formații Întoarceriînvăţătorului.
Deplasări în coloane
2.2. Încadrarea în activitatea comună
Jocuri pentru exersarea acțiunilor de formații.
de deplasare în coloană.
Dezvoltarea fizică armonioasă (2 ore)
1.3. Receptarea terminologiei
Dezvoltarea selectivă a grupelor de mușchi.
specifice dezvoltării fizice a omului. Exerciții de dezvoltare fizică armonioasă cu și fără obiecte.
2.5. Practicarea exercițiilor fizice
Dezvoltarea selectivă a calităților motrice.
pentru dezvoltarea fizică și
Apreciere înălțimii și masei corporală.
armonioasă în diferite poziţii de bază Exerciții pentru dezvoltarea selectivă a grupelor de mușchi.
ale corpului.
Exerciții pentru dezvoltarea calităților motrice.
Ritmică și elemente de dans (10 ore)
2.7. Coordonarea mișcărilor de brațe Mișcări de brațe: fluturări simultane și alternative înainte și înapoi.
și a pașilor de bază în ritmică și dans. Mișcări de brațe: valuri înainte și înapoi.
2.8. Reproducerea în ritm și armonie Pași ritmici: gimnastici, ascuțiți, alăturați.
a complexelor de gimnastică ritmică Pași ritmici: înalți, alternativi, arcuiți.
și dans cu acompaniament.
Pași ritmici: de polcă.
3.3. Practicarea independentă aPași ritmici: de vals.
activităților motrice.
Îmbinări de mișcări de brațe și pași ritmici la 2 timpi.
Complex de gimnastică ritmică la 2 timpi
Îmbinări de mișcări de brațe și pași ritmici la 4 timpi.
Complex de gimnastică ritmică la 4 timpi
Jocuri de mișcare și ștafete (8 ore)
2.9. Încadrarea acțiunilor motrice în Jocuri de mișcare pentru reacție și anticipare.
situații mereu schimbătoare în
Jocuri de mișcare pentru coordonare și viteză.
dependență de regulile jocului.
Jocuri de mișcare în echipe.

97

1
1
1
1
1
1

material ilustrativ
etc.

Sistematic,pe parcursul
semestruluui
EI 1
1

Teren, marcaj,
cartonașe de diferite
culori,fișă de evaluare

P1

Sistematic,pe parcursul
semestruluui
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1

Saltele degimnastică,covorașe,scară de gimnastică,bancă degimnastică,fișe didactice,fișa de auto/
evaluare
EFE 4

P5
Teren marcat,
cartonașe colorate,

2.10. Aplicarea achizițiilor motrice și Jocuri de mișcare elemente de transmitere și prinderea mingii.
de interacționare de grup în condiții Jocuri de mișcare elemente de aruncare a mingii.
de joc.
Ștafete cu elemente de posesie a mingii.
3.4. Susținerea ordinii și disciplinei, a Ștafete cu transportări de obiecte în perechi și în grup.
relațiilor pozitive interpersonale înȘtafete cu depășirea obstacolelor în perechi și în grup.
activitățile motrice de joc.
Exerciții utilitar-aplicative (6 ore)
2.3. Explorarea deprinderilor motrice Împingeri în perechi, Aruncări și prinderi ale mingii în perechi.
de bază pentru consolidarea variațiilor Parcursuri aplicative cu târâri pe diferite segmente ale corpului.
de deplasări cu caracter aplicativ.
Parcursuri aplicative cu transportări ale obiectelor, cățărări, escaladări și
2.4. Îndeplinirea acțiunilor motrice coborâri.
achiziționate pentru manevrarea/ Parcursuri aplicative cu depășirea obstacolelor individual și în grup.
manipularea obiectelor și depășirea Evaluare sumativă. Parcurs aplicativ
obstacolelor.
Zi de activități transdisciplinare

1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1

EFE 5

EFE 6

Exerciții utilitar-aplicative
Jocuri de mișcare și ștafete
Dezvoltarea calităților motrice
Elemente specifice baschetului
Total semestrul 1
Formații în activitatea motrice
Elemente specifice gimnasticii
Elemente specifice fotbalului
Elemente specifice ale atletismului
Total semestrul 2
Total anNr. oreEI
Semestrul 1
8
8
6
9
31
Semestrul 2
4
16
7
8
35
66

98

Nr. evaluări
EF

1

1

1
1
1
3

1
1

1
1
1
3
6

1
1
2

1

1
2

P2
PT9 – Colaborarea de grupES

P6

Obstacole,conuri, cercuri,coarde, mingi,
bastoane, fișă deevaluare, etc.

ES 2

Clasa a III-a
ADMINISTRAREA DISCIPLINEI
Nr. de ore/săpt.
Nr. de ore/an266Unitățile de învățare

mingi de diferite
dimensiuni,
bastoane, cercuri,
conuri, fișă deevaluare, etc.

Semestrul 1Unități decompetență
1.1. Identificarea calităților motriceîn activități sportive.
1.2. Exemplificarea alimentației
zilnice corecte.
1.4. Descrierea formelor depracticare: a gimnasticii matinale.

Detalieri de conținut

Conținuturi cognitive:
Calitățile motrice.
Alimentația corectă - parte componentă a sănătății.
Gimnastica matinală.
Elemente noi de limbaj specific disciplinei: viteză, forță, rezistentă,suplețe, coordonare, baschet, coș, ținere, pasare, dribling.
Exerciții utilitar-aplicative (8 ore)
2.2. Practicarea acțiunilor motrice Variații de mers, alergări cu și fără obiecte, peste obstacole.
utilitar-aplicative în explorareaSărituri cu și fără obiecte, peste obstacole.
deplasărilor, depășirea obstacolelor Aruncări și prinderi ale mingii de diferite dimensiuni.
și manipularea obiectelor, individual Tracțiuni ale partenerului din diferite poziții.
și în grup.
Împingeri ale partenerului din diferite poziții.
Transportarea obiectelor în diferite poziții.
Cățărări escaladări și coborâri pe diferite suprafețe.
Parcursuri aplicative cu elemente de transportare a obiectelor
Jocuri de mișcare (8 ore)
2.11. Explorarea capacităților
Ștafete cu depășirea obstacole.
motrice individuale, de interacțiune Ștafete cu transportarea obiectelor.
și colaborare, în funcție de condițiile Jocuri de mișcare pentru dezvoltarea echilibrului și supleței
și regulile enunțate ale jocului.
Jocuri de mișcare pentru dezvoltarea coordonării
3.1. Respectarea regulilor de
Jocuri de mișcare pentru dezvoltarea
securitate și a cerințelor sanitaroigienice la lecția de educație fizică. Jocuri de mișcare pentru dezvoltarea rezistenței
Jocuri de mișcare în perechi.
Jocuri de mișcare în echipe.
Dezvoltarea calităților motrice (6 ore)
1.1. Identificarea calităților motrice Complexe de exerciții pentru dezvoltarea fizică armonioasă
în activități sportive.
Capacități coordinative. Coordonarea segmentelor corpului în spațiu și
2.3. Utilizarea exercițiilor fizice în timp
condiții variabile de viteză, durată și Suplețea. Menținerea pozițiilor cu grad sporit de mobilitate articulară și
grad de dificultate.
plasticitate musculară

99

Nr.
ore

Data

Eva
luare

Sistematic,pe parcursul
anului școlar

1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1

EI 1

Resurse

Obs.

Fișe,
planșe,carioci,foi de flipchart,
proiector,
foto/video
Obstacole,conuri, cercuri,coarde, mingi,
bastoane, fișă deevaluareP2

Teren marcat,
cartonașe colorate,mingi de diferite
dimensiuni,
bastoane, cercuri,
conuri, coarde, fișă/evaluare
EFE 1

P10
Conuri, cercuri,
mingi de diferite
dimensiuni,
bastoane, corzi,saciFormații în activitatea motrice (4 ore)
2.1. Coordonarea acțiunilor motrice Pozițiile: Aliniere! Drepți! Pe loc repaos!
individuale în formație și laÎntoarceri.
organizarea colectivului de elevi.
Aranjare în formații.
3.1. Respectarea regulilor de
Deplasări în coloane.
securitate și a cerințelor sanitaroFormații de adunare, în linie, rând, cerc și semicerc.
igienice la lecția de educație fizică.
Întoarceri pe loc și prin săritură.
Pornire și oprire din mers.
Jocuri de mișcare cu rezolvarea sarcinilor în coloană.
100

1
1
1

EFE 2

P3

Pe parcursulunității de învățare
1
1
1
1
1
EFE 3
1
1
1
1
ES 1

Sistematic,pe parcursul
semestrului

1
1
1
1

P9

P10
Fișe,
planșe,carioci,foi de flipchart,
proiector,
foto/video,

Teren, marcaj,
cartonașe colorate,fișă de evaluare
etc.

Sistematic

3.1. Respectarea regulilor deViteză de reacție. Reacționare la stimuli vizuali și auditivi, viteză desecuritate, a cerințelor igienice laexecuție și de deplasare;lecția de educație fizică.
Rezistența. Exerciții de durată pentru stimularea funcțiilor cardio3.3. Aprecierea dezvoltării motrice respiratorieși armonioase a propriului organism. Forța. Exerciții de menținere a poziției/ greutății propriului corp.
Elemente specifice baschetului (9 ore)
2.9. Reproducerea pozițiilor
Reguli de bazăfundamentale ale jucătorului șideplasărilor specifice jocurilorPoziții fundamentale și deplasări.
sportive.
Tinerea mingii. Elemente de posesie a mingii.
2.10. Demonstrarea capacităților de Transmiterea și prinderea mingii cu două mâini pe loc.
control al mingii de diferite
Transmiterea și prinderea mingii de la perete, cu partener
dimensiuni specifice jocurilor
Conducerea mingii pe loc cu control vizual.
sportive.
Conducerea mingii în diferite poziții inițiale.
Aruncarea la coș cu două mâini de pe loc
Jocuri convenționale de minibaschet
Evaluare sumativă. Jocuri de mișcare cu elemente din baschet
Semestrul 2
1.1. Identificarea calităților motrice Conținuturi cognitive:în activități sportive.
Calitățile motrice.
1.3. Confirmarea importanței călirii Călirea organismului.
organismului.
Mijloacele călirii organismului.
3.2. Practicarea sistematică a
Elemente noi de limbaj specific disciplinei: pași aerobici, minifotbal,
gimnasticii matinale și a călirii
poartă, , pasare, dribling, jonglare a mingii,cros.
organismului.

EI 2

P1

Elemente specifice gimnasticii (16 ore)
Exerciții pentru dezvoltarea armonioasă cu și fără obiecte.

2.4. Practicarea exercițiilor cu
obiecte pentru dezvoltarea fizică
armonioasă.
Rulare înapoi și rostogolire înainte,
2.5. Îndeplinirea în ordine
Semisfoara în diferite variante.
consecutivă a 2-3 elemente
Podul, stând pe omoplați.
acrobatice.
Îmbinarea a 2 elemente acrobatice.
2.6. Reproducerea mișcărilorÎmbinarea a 3 elemente acrobatice.
estetice în gimnastică ritmică și dans Pași aerobici de bază la 2 timpi.
cu și fără acompaniament.
Pași aerobici de bază la 4 timpi.
2.7. Coordonarea pașilor aerobici în Îmbinare a 2 pași aerobici.
exerciții la 2 și 4 timpi.
Complex aerobic la 2 și 4 timpi.
3.4. Acceptarea regulilor dePași de dans: de polcă, de vals.
comunicare în activitateaPași de dans: de dans popular
educațională și de joc.
Sărituri: cu îndreptarea corpului, cu extensie.
Sărituri: prin balans de picioare înainte și înapoi.
Pași de dans și sărituri cu balansări de brațe.
Dansul alunelul.
Elemente de ritmică și dans pe fond muzical.
Elemente specifice minifotbalului (7 ore)
2.9. Reproducerea pozițiilor
Reguli elementare ale jocului.
fundamentale ale jucătorului șideplasărilor specifice jocurilorPozițiile fundamentale de atac și apărare ale jucătorului
sportive.
Exerciții pentru manipulare/ posesie a mingii
2.10. Demonstrarea capacităților de Conducerea mingii cu dreptul și cu stângul.
control al mingii de diferite
Conducerea mingii cu ocolirea obstacolelor.
dimensiuni specifice jocului sportiv. Lovirea și oprirea mingii.
3.4. Acceptarea regulilor de
Lovitura la poartă.
comunicare în activitatea
Jocuri de mișcare și ștafete cu elemente din minifotbal.
educațională și de joc.
Elemente specifice atletismului
2.8. Practicarea alergărilor de viteză Exerciții speciale ale alergării: joc de glezne, pendularea în urmă ași de tempo moderat.
gambei, ridicarea înaltă a coapselor.
Exerciții speciale ale alergării pe distanțe variate.

101

Sistematic, pe parcursul
Saltele deunității de învățare
gimnastică,covorașe, cercuri,
1bastoane,1
audiodifuzor,
1fișe didactice,1fișa de1
auto/evaluare
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
EFE 4
1
Pe parcursulunității de învățare
1
1
1
1
1
1
EFE 5
1

Mingi de fotbal,
obstacole,jaloane, scăriță,pieptărașe,porți de fotbal
fișă de auto/
evaluarePe parcursulunității de învățare
1

Teren,
conuri, fișă de auto/
evaluareP6

P9

3.1. Respectarea regulilor deExerciții speciale ale alergării cu frecvență variată.
securitate și a cerințelor sanitaroAlergare de viteză. Tehnica alergării.
igienice la lecția de educație fizică.
Alergare de viteză 20m, 30m, 40m.
Alergare de suveică.
Alergare tempo moderat 3-4min/ 300m, cros 300-500m;.
Evaluare sumativă. Calități și capacități motrice
Zi de activități transdisciplinare

1

etc.

1
1
1
1
1
1

EFE 6

ES 2
P11
PT8 – Proiect de grup ”Regimul zilei”

Clasa a IV-a
ADMINISTRAREA DISCIPLINEI
Nr. de ore/săpt.
2Unitățile de învățare

Nr. de ore/an66

Nr. oreEI

Exerciții utilitar-aplicative
Elemente specifice ale atletismului
Rugby-tag
Dezvoltarea calităților motrice
Jocuri de mișcare și ștafete
Total semestrul 1
Elemente specifice gimnasticii
Volei
Turism activ
Dezvoltarea calităților motrice
Total semestrul 2
Total anSemestrul 1
4
8
8
5
4
31
Semestrul 2
16
9
4
6
35
66

102

Nr. evaluări
EF

ES

1
1
1
1
1

3

1

1
1
1

1
2

3
6

P9

1
1

1
1
2

Semestrul IUnități decompetență
1.1. Explicarea rolului exercițiului
fizic în fortificarea sănătății.
1.3. Identificarea procedeelor
elementare de îndeplinire aelementelor tehnice din jocul defotbal.

Detalieri de conținut

Conținuturi cognitive:
Rolul exercițiului fizic în fortificarea sănătății.
Masa corporală și înălțimea.
Frecvența cardiacă și respiratorie.
Elemente noi de limbaj specific disciplinei: frecvența cardiacă, respiratorie,
marcaj, demarcaj, evantai.
Exerciții utilitar-aplicative (4 ore)
2.1. Explorarea capacităților
Varietăţi de mers, alergări și sărituri, Aruncări și prinderi ale mingii din
motrice în condiții special adaptate. diferite poziții
3.1. Promovarea regulilor deTracțiuni, împingeri și transportări, individual și în perechi.
securitate și cerințelor sanitaroCățărări escaladări și coborâri pe diferite suprafețe.
igienice în activitățile motrice
Parcursuri aplicative
colective.
Elemente specifice atletismului
2.7. Practicarea exercițiilor speciale
Exerciții speciale ale alergării pe distanțe variate.
ale alergării.
2.8. Reproducerea săriturilor în
Alergare de viteză. Startul de sus.
lungime și aruncării mingii mici.
Alergare de suveică, 20m, 30m, 40m.
3.1. Promovarea regulilor de
Alergare tempo moderat 3-4min.
securitate și cerințelor sanitaroAlergare tempo moderat, cros 300-500m;
igienice în activitățile motriceSăritura în lungime de pe loc din diferite poziții
colective.
Săritura în lungime cu elan cu bătaia de pe un picior, de pe ambele.
Aruncarea mingii mici de pe loc: poziția brațului, priza mingii, faza finală.
Aruncarea mingii mici de pe loc la distanță.
Rugby-Tag (8 ore)
2.9. Demonstrarea tehnicii deReguli specifice activităților sportive și competiționale.
posesie a mingii specifice jocurilor
sportive practicate.
Poziții fundamentale și Deplasări. Exerciții de posesie a mingii
2.10. Reproducerea acțiunilor
Purtarea și culegerea mingii.
tehnico-tactice individuale.
Priza mingii. Tehnica pasării
Pasarea mingii în axul lateral
Tehnica defensivă: deposedarea de tag
103

Nr.
ore

Data

Eva
Luare

Sistematic,pe parcursul
anului școlar

1
1
1
1

EI 1

ResurseObs.

Fișe, planșe,carioci,foi de flipchart,
proiector,
foto/video,
etc.
Mingi.
suprafețe pentruurcări și coborâri,obstacole, fișă deevaluarePe parcursulunității de învățare
1
1
1
1
1
1
1
1
EFE 1

Teren,
conuri, mingi mici,gropă de nisip, fișădeevaluareetc.

Pe parcursulunității de învățare
1
1
1
1
1

Mingi de rugby,
teren adaptat,
taguri,jaloane,pieptărașe,proiector,
foto/video,

P2

P9; P10

2.11. Aplicarea sistemelor simple de Sisteme de așezare atac – evantai.
așezare a jucătorilor în teren în atac Sisteme de așezare în apărare – linie.
și apărare.
Jocuri de mișcare cu elemente de rugby-tag. Joc convențional
3.4. Demonstrarea atitudinii
proactive pentru sporirea coeziunii
echipei.
Dezvoltarea calităților motrice (5 ore)
1.1. Explicarea rolului exercițiului Capacități coordinative. Coordonarea segmentelor corpului în spațiu și
fizic în fortificarea sănătății.
timp.
2.3. Utilizarea exercițiilor fizice în Suplețea. Menținerea pozițiilor cu grad sporit de mobilitate articulară și
condiții variabile de viteză, durată și plasticitate musculară
grad de dificultate.
Viteza. Exerciții pentru viteză de execuție în acțiuni complexe de3.2. Estimarea dezvoltării fizice și deplasare pe distanțe și direcții variate.
armonioase a propriului organism în Forța. Exerciții de menținere și mișcare segmentară cu propria greutate și
corespundere cu indicii
greutăți mici.
antropometrici.
Rezistența. Exerciții de durată pentru stimularea funcțiilor cardiorespiratorie
Jocuri de mișcare și ștafete (4 ore)
2.12. Explorarea capacităților
Ștafete cu depășirea obstacolelor
motrice individuale, de interacțiune Ștafete cu depășirea obstacolelor în perechi/ în grupși colaborare, în funcție de condițiile Jocuri de mișcare în perechi
și regulile enunțate ale jocului.
Evaluare sumativă. Jocuri de mișcare în echipe.

fișă de evaluare

1
1
1
EFE 2

1

P11

Conuri, cercuri,
mingi de diferite
dimensiuni și
greutăți,bastoane, corzi,
etc.

1
1
1
1

EFE 3

1
1
1
1

ES 1

P15

Teren, mingi,
bastoane, cercuri,
conuri, coarde, fișăde evaluare
P12

Semestrul IIUnități decompetență
1.1. Explicarea rolului exercițiului
fizic în fortificarea sănătății.
1.2. Recunoașterea formelor depracticarea a activităților motrice.

Detalieri de conținut
Conținuturi cognitive:
Regimul zilei.
Activități motrice în timpul liber.

Elemente specifice gimnasticii
2.3. Coordonarea acțiunilor motrice Exerciții pentru dezvoltarea armonioasă pe loc și în deplasare, cu și fărăindividuale în formații.
obiecte.
104

Nr.
ore

Eva
luare
Sistematic, peparcursul
anului școlar
Data

Pe parcursulunității de învățare

ResurseFișe, planșe,carioci,foi de flipchart,
proiector,
foto/video,
etc.
Saltele degimnastică,Obs.

2.4. Practicarea exercițiilor fizice cu Regrupări dintr-o coloană în 2,3,4, de pe loc și din mers
obiecte pe loc și în deplasare pentru Rulări, rostogolire înainte,
dezvoltarea armonioasă.
Semisfoara, sfoara.
2.5. Îndeplinirea complexelor de
Podul din stând. Stând pe omoplați brațele pe sol.
elemente acrobatice apropiateÎmbinarea a 3 elemente acrobatice în complexe de concurs.
condițiilor de concurs.
Îmbinarea a 4 elemente acrobatice în complexe de concurs.
2.6. Practicarea complexelor dePași specifici și sărituri în ritmică și dans.
gimnastică ritmică și aerobiică, aÎntoarceri prin săritură și prin încrucișare în ritmică și dans.
dansurilor populare.
Balansări de brațe în ritmică și dans.
3.1. Promovarea regulilor deEchilibru pe unul, celălalt: înainte îndoit la 90 grade, întins înainte.
securitate și cerințelor sanitaroComplexe de mișcări în pereche.
igienice în activitățile motrice
Vals în perechi.
colective.
Pași aerobici de bază la 4 timpi.
Pași aerobici de bază la 8 timpi.
Pași aerobici în ritm cu obiete.
Complex aerobic în ritm.

1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1

EI 2

covorașe, mingi,
cercuri, bastoane,
audiodifuzor,fișe didactice,fișa de evaluare

EFE 4

P1

P4; P5; P6

Volei
2.9. Demonstrarea tehnicii deReguli specifice activităților sportive și competiționale.
posesie a mingii specifice jocurilor
sportive practicate.
Poziții fundamentale. Deplasări în atac și apărare.
2.10. Reproducerea acțiunilor
Elemente de acomodare cu mingea de volei.
tehnico-tactice individuale de atac și Prinderea și aruncarea mingei de volei individual și la perete.
de apărare.
Prinderea și aruncarea mingei de volei cu partener.
3.3. Implicarea în organizarea
Prinderea și aruncarea mingei de volei peste plasă.
jocurilor de mișcare și sportive în
Tehnica pasării de sus cu două mâini.
activitățile extracurriculare.
Pasarea de sus cu două mâini la perete.
3.4. Demonstrarea atitudinii
Pasarea de sus cu două mâini la partener.
proactive pentru sporirea coeziunii
Jocuri de mișcare cu elemente din volei.
echipei.

Pe parcursulunității de învățare
1
1
1
1
1
1
1
1
EFE 5
1

Sală,
mingi de volei,
jaloane,proiector,
foto/video,fișă de evaluare

P11

Turism activ
2.13. Utilizarea mijloacelor dinturism în activitățile recreative.
3.4. Demonstrarea atitudinii
proactive pentru sporirea coeziunii
echipei.

Inventarului turistic sportiv.
Echipamentului individual.
Orientare turistică după elementele naturii.
Măsurarea distanței orientativ-vizual. Determinarea condițiilor
meteorologice.
105

1
1
1
1

Fișe, planșe,proiector,
foto/video, inventar
turistic
EFE 6
individual etc.

P13; P14

Dezvoltarea calităților motrice (6 ore)
1.1. Explicarea rolului exercițiului Capacități coordinative. Coordonarea segmentelor corpului în spațiu și
fizic în fortificarea sănătății.
timp.
2.3. Utilizarea exercițiilor fizice în Suplețea. Menținerea pozițiilor cu grad sporit de mobilitate articulară și
condiții variabile de viteză, durată și plasticitate musculară
grad de dificultate.
Viteza. Exerciții pentru viteză de execuție în acțiuni complexe de3.2. Estimarea dezvoltării fizice și deplasare pe distanțe și direcții variate.
armonioase a propriului organism în Forța. Exerciții de menținere și mișcare segmentară cu propria greutate și
corespundere cu indicii
greutăți mici.
antropometrici.
Rezistența. Exerciții de durată pentru stimularea funcțiilor cardiorespiratorie
Evaluare sumativă. Calități și capacități motrice de bazăZi de activități transdisciplinare

106

1

1

Conuri, cercuri,
mingi de diferite
dimensiuni și
greutăți,bastoane, corzi,
etc.

1
1
1
1

ES 2
P15
PT14 – Panou informativ ”Activități
motrice în timpul liber”