Debian GNU/Linux Installationsguide

19 maj 2024

Debian GNU/Linux Installationsguide
Copyright © 2004 – 2023 Debian Installer-teamet

Den här handboken är fri programvara; du kan distribuera den och/eller modifiera den under villkoren för GNU
General Public License. Referera till licensen i Appendix F.
Bygg version av denna manual: 20230508+deb12u1.

iInnehåll
1

Välkommen till Debian
1.1 Vad är Debian? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
1.2 Vad är GNU/Linux? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
1.3 Vad är Debian GNU/Linux? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
1.4 Vad är Debian-installatören? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
1.5 Få tag på Debian . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
1.6 Få tag på senaste versionen av det här dokumentet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
1.7 Organisering av det här dokumentet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
1.8 Om copyright och programvarulicenser . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

1
1
1
2
3
3
3
3
4

2

Systemkrav
2.1 Maskinvara som stöds . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
2.1.1 Arkitekturer som stöds . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
2.1.2 Tre olika ARM-portar . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
2.1.3 Variationer i ARM CPU-konstruktioner och stöd komplexitet . . . . . . . . . . . . . . . .
2.1.4 Plattformar som stöds av Debian/armel . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
2.1.5 Enheter som inte längre stöds av Debian/armel . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
2.1.6 Stöd för grafikhårdvara . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
2.1.7 Maskinvara för anslutning till nätverk . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
2.1.8 Kringutrustning och annan maskinvara . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
2.2 Enheter som kräver fast programvara . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
2.3 Köpa maskinvara specifikt för GNU/Linux . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
2.3.1 Undvik proprietär eller sluten maskinvara . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
2.4 Installationsmedia . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
2.4.1 Cd-rom/Dvd-rom/Bd-rom . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
2.4.2 Nätverk . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
2.4.3 Hårddisk . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
2.4.4 Un*x eller GNU-system . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
2.4.5 Lagringssystem som stöds . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
2.5 Krav för minne och diskplats . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

5
5
5
6
6
6
6
7
7
7
7
8
8
8
8
8
9
9
9
9

3

Före installation av Debian GNU/Linux3.1 Översikt av installationsprocessen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
3.2 Säkerhetskopiera dina befintliga data! . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
3.3 Information du behöver . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
3.3.1 Dokumentation . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
3.3.1.1 Installationshandbok . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
3.3.1.2 Maskinvarudokumentation . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
3.3.2 Hitta informationskällor för maskinvara . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
3.3.3 Maskinvarukompatibilitet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
3.3.3.1 Testa hårdvarukompabilitet med ett Live-System . . . . . . . . . . . . . . . . .
3.3.4 Nätverksinställningar . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
3.4 Matcha minimikrav för maskinvara . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
3.5 Förpartionering för system med flera operativsystem . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
3.6 Inställning av maskinvara och operativsystem före installation . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
3.6.1 ARM firmware . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
3.6.2 Ställa in Ethernet-MAC-adressen i U-Boot . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
3.6.3 Kernel/Initrd/Device-Tree flyttproblem i U-Boot . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

10
10
11
11
11
11
11
11
12
13
13
13
14
14
14
15
15

ii

INNEHÅLL

4

Få tag på installationsmedia
4.1 Officiella Debian GNU/Linux installationsavbildningar . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
4.2 Hämta filer från Debian-speglar . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
4.2.1 Var man får tag på installationsfiler . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
4.2.1.1 Installationsfiler för Kurobox Pro . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
4.2.1.2 Installationsfiler för HP mv2120 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
4.2.1.3 Installationsfiler för QNAP Turbo Station . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
4.2.1.4 Installationsfiler för Plug Computer och OpenRD . . . . . . . . . . . . . . . . .
4.2.1.5 Installationsfiler för LaCie NASes . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
4.3 Förbered filerna för nätverksuppstart via TFTP . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
4.3.1 Konfigurering av RARP-server . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
4.3.2 Konfigurering av DHCP-server . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
4.3.3 Konfigurera en BOOTP-server . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
4.3.4 Aktivering av TFTP-server . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
4.3.5 Flytta TFTP-avbildningarna till rätt plats . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
4.4 Automatisk installation . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
4.4.1 Automatisk installation med Debian Installer . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
4.5 Verifiera integriteten för installationsfiler . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

16
16
16
16
16
16
17
17
17
17
17
17
18
18
19
19
19
19

5

Starta upp installationssystemet
5.1 Starta upp installationsprogrammet på 32-bit soft-float ARM . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
5.1.1 Uppstartsavbildningsformat . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
5.1.2 Uppstart från TFTP . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
5.1.2.1 TFTP-uppstart i U-Boot . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
5.2 Hjälpmedel . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
5.2.1 Installationsprogrammets frontend . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
5.2.2 Brädenheter . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
5.2.3 Tema med hög kontrast . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
5.2.4 Zooma . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
5.2.5 Expertinstallation, räddningsläge, automatisk installation . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
5.2.6 Tillgänglighet för det installerade systemet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
5.3 Uppstartsparametrar . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
5.3.1 Startkonsol . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
5.3.2 Parametrar för Debian Installer . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
5.3.3 Använding av uppstartsparametrar för att besvara frågor . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
5.3.4 Skicka parametrar till kärnmoduler . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
5.3.5 Svartlistning av kärnmoduler . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
5.4 Felsök installationsprocessen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
5.4.1 Tillförlitligheten för optiska medier . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
5.4.1.1 Vanliga problem . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
5.4.1.2 Hur man undersöker och kanske även löser problem . . . . . . . . . . . . . . . .
5.4.2 Uppstartskonfiguration . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
5.4.3 Tolkning av kärnans uppstartsmeddelanden . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
5.4.4 Rapportering av installationsproblem . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
5.4.5 Skicka installationsrapporter . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

20
20
20
20
20
21
21
21
22
22
22
22
22
22
23
24
25
25
25
25
26
26
27
27
27
27

6

Användning av Debian Installer
6.1 Hur installationsprogrammet fungerar . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
6.2 Introduktion till komponenter . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
6.3 Användning av individuella komponenter . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
6.3.1 Konfiguration av Debians installationsprogram och maskinvara . . . . . . . . . . . . . . .
6.3.1.1 Kontrollera tillgängligt minne / minimalt minnesläge . . . . . . . . . . . . . . .
6.3.1.2 Val av lokalanpassningsalternativ . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
6.3.1.3 Val av tangentbord . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
6.3.1.4 Leta efter en ISO-avbildning för Debian Installer . . . . . . . . . . . . . . . . .
6.3.1.5 Konfigurera nätverket . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
6.3.1.5.1 Automatisk nätverkskonfiguration . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
6.3.1.5.2 Manuell nätverkskonfiguration . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
6.3.1.5.3 IPv4 och IPv6 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

29
29
30
31
31
31
32
32
32
33
33
33
33

iii

INNEHÅLL

6.3.2

Skapa användare och lösenord . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
6.3.2.1 Ställa in ett lösenord för root . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
6.3.2.2 Skapa en vanlig användare . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
6.3.3 Konfigurera klockan och tidszon . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
6.3.4 Partitionering och val av monteringspunkter . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
6.3.4.1 Partitionsflaggor som stöds . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
6.3.4.2 Guidad partitionering . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
6.3.4.3 Manuell partitionering . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
6.3.4.4 Konfiguration av multidiskenheter (Programvaru-RAID) . . . . . . . . . . . . .
6.3.4.5 Konfigurering av den logiska volymhanteraren (LVM) . . . . . . . . . . . . . . .
6.3.4.6 Konfigurera krypterade volymer . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
6.3.5 Installation av grundsystemet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
6.3.6 Installera ytterligare programvara . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
6.3.6.1 Konfigurera apt . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
6.3.6.1.1 Installera från fler än en cd eller dvd-avbild . . . . . . . . . . . . . . .
6.3.6.1.2 Använda en nätverksspegel . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
6.3.6.1.3 Välj en nätverksspegel . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
6.3.6.2 Val och installation av programvara . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
6.3.7 Gör ditt system klart för uppstart . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
6.3.7.1 Sökning efter andra operativsystem . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
6.3.7.2 Gör systemet startbart med flash-kärna . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
6.3.7.3 Fortsätt utan starthanterare . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
6.3.8 Färdigställ installationen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
6.3.8.1 Ställa in systemklockan . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
6.3.8.2 Starta om systemet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
6.3.9 Felsökning . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
6.3.9.1 Spara installationsloggar . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
6.3.9.2 Användning av skalet och visning av loggar . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
6.3.10 Installation over network-console . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Läsa in saknad fast programvara . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
6.4.1 Förbereda ett media . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
6.4.2 Fast programvara och det installerade systemet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
6.4.3 Slutför det installerade systemet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Customization . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
6.5.1 Installing an alternative init system . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

34
34
34
34
35
35
35
37
37
39
40
42
43
43
43
44
44
44
46
46
46
46
46
46
46
47
47
47
47
48
49
49
50
50
50

7

Starta upp ditt nya Debian-system
7.1 Sanningens minut . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
7.2 Montering av krypterade volymer . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
7.2.1 Felsökning . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
7.3 Logga in . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

51
51
51
51
52

8

Nästa steg och hur man ska gå vidare
8.1 Stänga av systemet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
8.2 Orientera dig runt i Debian . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
8.2.1 Debians paketsystem . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
8.2.2 Ytterligare mjukvara tillgängligt för Debian . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
8.2.3 Hantera programversioner . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
8.2.4 Hantera cronjobb . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
8.3 Ytterligare läsning och information . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
8.4 Konfigurera ditt system att använda e-post . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
8.4.1 Standardkonfiguration för e-post . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
8.4.2 Skicka e-post utanför systemet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
8.4.3 Konfigurera e-postservern Exim4 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
8.5 Bygg en ny kärna . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
8.6 Återställning av ett trasigt system . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

53
53
53
53
54
54
54
54
54
55
55
55
56
56

6.4

6.5

iv

INNEHÅLL

A Installationshjälp
A.1 Förberedelser . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
A.2 Starta upp installationsprogrammet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
A.2.1 Optisk skiva . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
A.2.2 Uppstart från nätverk . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
A.2.3 Uppstart från hårddisk . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
A.3 Installation . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
A.4 Sänd oss en installationsrapport . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
A.5 Och till slut… . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

57
57
57
57
57
57
58
58
58

B Automatiserad installation med förinställningar
B.1 Introduktion . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
B.1.1 Metoder för förinställning . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
B.1.2 Begränsningar . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
B.2 Användning av förinställningar . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
B.2.1 Inläsning av förkonfigurationsfilen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
B.2.2 Användning av uppstartsparametrar för att förinställa frågor . . . . . . . . . . . . . . . . .
B.2.3 Auto-läget . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
B.2.4 Användbara alias vid förinställning . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
B.2.5 Examples of boot prompt preseeding . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
B.2.6 Använd en DHCP-server för att ange förkonfigurationsfiler . . . . . . . . . . . . . . . . .
B.3 Skapa en förkonfigurationsfil . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
B.4 Innehållet av en förkonfigurationsfil (för bookworm) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
B.4.1 Lokalanpassning . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
B.4.2 Nätverkskonfiguration . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
B.4.3 Nätverkskonsoll . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
B.4.4 Spegelinställningar . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
B.4.5 Kontoinställning . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
B.4.6 Inställning av klocka och tidszon . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
B.4.7 Partitionering . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
B.4.7.1 Partitioneringsexempel . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
B.4.7.2 Partitionering med RAID . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
B.4.7.3 Kontrollera hur partitioner monteras . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
B.4.8 Installation av grundsystem . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
B.4.9 Apt-inställning . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
B.4.10 Paketval . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
B.4.11 Färdigställande av installationen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
B.4.12 Förinställning av andra paket . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
B.5 Avancerade inställningar . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
B.5.1 Kör anpassade kommandon under installationen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
B.5.2 Användning av förinställningar för att ändra på standardvärden . . . . . . . . . . . . . . .
B.5.3 Kedjeinläsning av förkonfigurationsfiler . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

59
59
59
60
60
60
61
61
63
63
63
64
65
65
66
67
67
68
68
69
69
71
72
72
72
73
74
74
75
75
75
76

C Partitionera för Debian
C.1 Bestämma Debian-partitioner och storlekar . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
C.2 Katalogträdet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
C.3 Rekommenderad partitionstabell . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
C.4 Enhetsnamn i Linux . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
C.5 Debians partitioneringsprogram . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

77
77
77
78
79
79

D Diverse bitar
D.1 Linux-enheter . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
D.1.1 Konfigurera din mus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
D.2 Nödvändig diskplats för funktioner . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
D.3 Installera Debian GNU/Linux från ett Unix/Linux-system . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
D.3.1 Påbörja arbetet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
D.3.2 Installera debootstrap . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
D.3.3 Kör debootstrap . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
D.3.4 Konfigurera grundsystemet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

80
80
80
81
81
82
82
83
83

v

INNEHÅLL

D.3.4.1 Skapa enhetsfiler . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
D.3.4.2 Montera partitioner . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
D.3.4.3 Ställ in tidszon . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
D.3.4.4 Konfigurera nätverket . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
D.3.4.5 Konfigurera apt . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
D.3.4.6 Konfigurera lokaler och tangentbord . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
D.3.5 Installera en kärna . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
D.3.6 Ställ in starthanteraren . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
D.3.7 Fjärråtkomst: installera SSH och konfigurera åtkomst . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
D.3.8 Slutgiltiga justeringar . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
D.4 Installera Debian GNU/Linux över PPP over Ethernet (PPPoE) . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

83
84
84
85
86
86
86
86
86
87
87

E Administrivia
E.1 Om det här dokumentet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
E.2 Bidrag till det här dokumentet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
E.3 Stora bidragsgivare . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
E.4 Varumärken . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

89
89
89
89
90

F GNU General Public License
F.1 BAKGRUND . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
F.2 GNU GENERAL PUBLIC LICENSE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
F.3 METOD FÖR ATT ANVÄNDA DESSA VILLKOR . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

91
91
92
94

vi

Tabeller
3

Före installation av Debian GNU/Linux
3.1 Maskinvaruinformation som som kan vara hjälpfulla för en installation . . . . . . . . . . . . . . . .
3.2 Rekommenderade minimala systemkrav . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

vii

12
13

Sammanfattning
Det här dokumentet innehåller installationsinstruktioner för Debian GNU/Linux 12 system (kodnamn ”bookworm”) för arkitekturen 32-bit soft-float ARM (”armel”). Den innehåller även referenser till mer information och
information om hur du får ut det mesta av ditt nya Debian-system.

VARNING
This translation of the installation guide is not up-to-date and currently there is noone actively working on updating it. Keep this in mind when reading it; it may contain outdated or wrong information. Read or double-check the English variant, if
in doubt. If you can help us with updating the translation, please contact debianboot@lists.debian.org or the debian-l10n-xxx mailinglist for this language. Many
thanksÖversatt av Daniel Nylander <po@danielnylander.se>. Stort tack till Anders Lennartsson för korrekturläsningen.
GNU General Public License översattes av Mikael Pawlo. Skicka synpunkter på översättningen till <debian-l10nswedish@lists.debian.org> eller <tp-sv@listor.tp-sv.se>.

Installation av Debian GNU/Linux 12 för
armel
Vi är glada att du har valt att prova Debian och är säkra på att du kommer att tycka att utgåvan av Debian GNU/Linuxär unik. Debian GNU/Linux sammanför högkvalitativa fria programvaror från hela världen och integrerar dem i en
sammanhängande helhet. Vi tror att du kommer att tycka att resultatet verkligen är mer än summan av delarna.
Vi förstår att många av er vill installera Debian utan att läsa den här handboken och Debian Installer är designad
för att göra det möjligt. Om du inte har tid att läsa hela installationsguiden just nu rekommenderar vi att du läser installationshjälpen som går igenom den grundläggande installationsprocessen och länkar till manualen för mer avanceradeämnen eller när saker går fel. Installationshjälpen kan du hitta i Appendix A.
Med det sagt hoppas vi att du får tid att läsa större delen av den här handboken och genom att göra det bli mer
informerad och få positiva erfarenheter av installationen.

ix

Kapitel 1

Välkommen till DebianDet här kapitlet ger en överblick av Debian-projektet och Debian GNU/Linux. Om du redan känner till historien
bakom Debian-projektet och Debian GNU/Linux-utgåvan kan du hoppa till nästa kapitel.

1.1

Vad är Debian?

Debian är en frivilligorganisation som är engagerad med att utveckla fri programvara och främja idealen för Free
Software Foundation. Debian-projektet startade 1993 när Ian Murdock skickade ut en öppen inbjudan till programvaruutvecklare om att bidra till en komplett och sammanhållen programvaruutgåva baserad på den då relativt nya Linuxkärnan. Den relativt lilla skaran av dedicerade entusiaster, ursprungligen finansierade av Free Software Foundationoch påverkade av GNU:s filosofi, har över åren som gått växt till en organisation på ungefär 1000 Debian-utvecklare.
Debian-utvecklare är involverade i en uppsjö av aktiviteter såsom administration av webbplatsen och FTP-servern,
grafisk design, juridiska aspekter för programvarulicenser, dokumentation samt, så klart, underhåll av programvarupaketen.
Med avsikt att kommunicera vår filosofi och attrahera utvecklare som tror på principerna som Debian står för har
Debian-projektet publicerat ett antal dokument som pekar ut våra värderingar och fungerar som guider till vad det
betyder att vara en Debian-utvecklare:• Debians sociala kontrakt är ett resultat av Debians engagemang för användare och utvecklare av fri programvara.
Alla som godtar att följa det sociala kontraktet kan bli en underhållare. Alla underhållare kan introducera ny
programvara i Debian — om programvaran tillgodoser våra kriterier för att vara fritt och att paketet följer vårakvalitetsstandarder.
• Debians riktlinjer för fri programvara (DFSG) är klara och koncisa regler för Debians kriterier för fri programvara. DFSG är ett mycket inflytelserikt dokument i den fria programvarurörelsen och var grundstenen för The
Open Source Definition.
• Debians Policymanual är en omfattande specifikation av Debian-projektets kvalitetsstandarder.
Debian-utvecklarna är också involverade i ett antal andra projekt, vissa specifika till Debian, andra involverarnågra eller alla Linux-relaterade projekt. Några exempel är:• Filesystem Hierarchy Standard (FHS) är ett försök att standardisera organiseringen av filsystemet för Linux.
FHS kommer att tillåta programvaruutvecklare att fokusera på att utveckla program utan att behöva oroa sig
för hur paketen kommer att installeras i olika utgåvor av GNU/Linux.
• Debian Jr. är ett internt projekt vars mål är att göra Debian attraktivt även för unga användare.
För mer allmän information om Debian, se Debian GNU/Linux FAQ.

1.2

Vad är GNU/Linux?

GNU/Linux är ett operativsystem: ett antal program som låter dig interagera med din dator och köra andra program.
Ett operativsystem innehåller olika fundamentala program som behövs för att din dator så att den kan kommunicera och ta emot instruktioner från användare; läs och skriva data till hårddiskar, band och skrivare; kontrollera
användningen av minne; och köra annan programvara. Den viktigaste delen av ett operativsystem är kärnan. I ett
1

KAPITEL 1. VÄLKOMMEN TILL DEBIAN

1.3. VAD ÄR DEBIAN GNU/LINUX?

GNU/Linux-system är Linux kärnkomponenten. Resten av systemet innehåller andra program, många av dem skrevs
av eller för GNU-projektet. För att Linux-kärnan själv inte utgör ett fungerande operativsystem har vi föredragit att
använda termen ”GNU/Linux” för att referera till system som många personer vardagligen refererar till som ”Linux”.
GNU/Linux är modellerad efter ett Unix-operativsystem. Från början var GNU/Linux designad att vara ett parallellbearbetande fleranvändarsystem. Dessa fakta är tillräckliga att göra GNU/Linux olikt från andra välkända operativsystem. Dock är GNU/Linux ännu mer olik än du kanske tror. I kontrast till andra operativsystem äger ingen
GNU/Linux. Mycket av dess utveckling är gjord av obetalda frivilliga.
Utvecklingen av vad senare blev GNU/Linux började 1984 när Free Software Foundation började utvecklingen
av ett fritt Unix-liknande operativsystem kallat GNU.
GNU-projektet har utvecklat en omfattande samling av fria programverktyg för att användas med Unix™ och
Unix-liknande operativsystem såsom GNU/Linux. Dessa verktyg ger användarna möjligheten att utföra vardagliga
uppgifter (såsom kopiering och borttagning av filer från systemet) till det mystiska (såsom skriva och bygga program
eller göra sofistikerad redigering i ett antal olika dokumentformat).
Även om många grupper och individer har bidragit till GNU/Linux är den största enskilda bidragsgivaren fortfarande Free Software Foundation som har skapat inte bara de flesta av verktygen som används i GNU/Linux men ävenfilosofin och gemenskapen som gjorde GNU/Linux möjlig.
Linux-kärnan dök ursprungligen upp 1991 när en finsk systemvetare vid namn Linus Torvalds tillkännagav entidig version av ett alternativ till Minix till en diskussionsgrupp på Usenet kallad comp.os.minix. Se Linux Internationals sida om Linux historia.
Linux Torvalds fortsätter än idag att koordinera arbetet för flera hundra utvecklare med hjälp av ett antal delansvariga. Det finns en officiell webbplats för Linux-kärnan. Information om sändlistan linux-kernel kan hittas på
linux-kernel mailing list FAQ.
GNU/Linux-användare har ofantlig frihet att välja sin programvara. Till exempel kan dom välja från ett dussintal
olika kommandoradsskal och flertalet grafiska skrivbordsmiljöer. Det här urvalet är ofta förvillande för användare av
andra operativsystem som inte är vana att tänka att kommandoraden eller skrivbordsmiljön faktiskt är något de kanändra.
GNU/Linux är också mindre benägen att krascha, bättre på att köra fler än ett program samtidigt och säkrare änmånga andra operativsystem. Med dessa fördelar är Linux det snabbast växande operativsystemet på servermarknaden.
På senare tid har också Linux börjat bli populärt hos hem- och företagsanvändare.

1.3

Vad är Debian GNU/Linux?

Kombinationen av Debians filosofi, metodik, GNU-verktygen, Linux-kärnan och andra viktiga fria programvaror formar en unik utgåva av programvaror kallad Debian GNU/Linux. Den här utgåvan är uppbyggd av ett större antal av
programvarupaket. Varje paket i utgåvan innehåller exekverbara filer, skript, dokumentation och konfigurationsinformation och har en paketansvarig som är primärt ansvarig för att hålla paketen uppdaterade, hantera felrapporter och
kommunicera med den ursprungliga upphovsmannen/männen för den paketerade programvaran. Vår extremt stora
användarbas, kombinerad med vårt felhanteringssystem ser till att problem hittas och löses snabbt.
Debians beaktande av detaljer gör att vi kan skapa en högkvalitativ, stabil och skalbar utgåva. Installationer kan lättkonfigureras för att hantera olika roller, från bantade installationer för brandväggar till arbetsstationer för vetenskapligaändamål eller högprestandaservrar.
Debian är speciellt populär bland erfarna användare för dess tekniska förträfflighet och sitt djupa engagemang för
behov och förväntningar hos användare och utvecklare av Linux. Debian har också introducerat många funktioner till
Linux som nu är vardagsmat.
Till exempel var Debian den första Linux-utgåvan som inkluderade ett pakethanteringssystem för enkel installationoch borttagning av programvara. Den var också den första Linux-utgåvan som kunde bli uppgraderad utan att kräva
ominstallation.
Debian fortsätter att vara ledande inom Linux-utvecklingen. Dess utvecklingsprocess är ett exempel på hur bra
utvecklingsmodellen för öppen källkod kan fungera — även för mycket komplexa uppgifter såsom byggnation och
underhåll av ett komplett operativsystem.
Funktionen som mest utmärker Debian från de andra Linux-utgåvorna är dess pakethanteringssystem. Dessa verktyg ger administratören för Debian-systemet total kontroll över paketen som installeras på ett system inklusive möjligheten att installera enstaka paket eller automatiskt uppdatering av hela operativsystemet. Individuella paket kan också
skyddas från att uppdateras. Du kan även tala om för pakethanteringssystemet om programvara du själv har byggt ochvilka beroenden de uppfyller.
För att skydda ditt system mot ”trojanska hästar” och annan ondsint programvara verifierar Debians servrar att
uppskickade paket verkligen kommer från dess registrerade Debian-ansvarige. Debian-paketerare är också noggranna
med att deras paket konfigureras på ett säkert sätt. Om säkerhetsproblem upptäcks i utsända paket kommer normalt sett
2

KAPITEL 1. VÄLKOMMEN TILL DEBIAN

1.4. VAD ÄR DEBIAN-INSTALLATÖREN?

rättningar på problemen mycket snabbt. Men Debians enkla uppdateringsmöjligheter kan säkerhetsrättningar hämtas
och installeras automatiskt över hela Internet.
Den primära, och bästa, metoden att få support för ditt Debian GNU/Linux-system och kommunicera med Debians
utvecklare är genom de många sändlistor som underhålls av Debian-projektet (det är mer än 327 listor när det här
skrivs). Det enklaste sättet att prenumerera på en eller flera av dessa listor är att besöka Prenumerera på Debians
sändlistor och fylla i formuläret du hittar där.

1.4

Vad är Debian-installatören?

Debian Installer, även känd som ”d-i”, är programvaran för att installera ett grundläggande fungerande Debian-system.
Ett stort antal hårdvara som inbäddade enheter, bärbara datorer, stationära datorer och servermaskiner stöds och enstor uppsättning gratis programvara för många ändamål erbjuds.
Installationen utförs genom att besvara en grundläggande uppsättning frågor. Det finns också ett expertläge som gör
det möjligt att styra alla aspekter av installationen och en avancerad funktion för att utföra automatiserade installationer.
Det installerade systemet kan användas som det är eller anpassas ytterligare. Installationen kan utföras från en mängd
källor: USB, CD/DVD/Blu-Ray eller nätverket. Installationsprogrammet stöder lokaliserade installationer på mer än
80 språk.
Installationsprogrammet har sitt ursprung i boot-floppies-projektet och det var förstnämnda av Joey Hess 2000.
Sedan dess har installationssystemet kontinuerligt utvecklats av volontärer som förbättrar och lägger till fler funktioner.
Mer information finns på Debian Installer-sida, på Wiki och på e-postlista för debian-boot.

1.5

Få tag på Debian

För information om hur man hämtar Debian GNU/Linux från Internet eller från var man kan köpa officiella Debian
installationsmedia, se webbsidan Få tag på Debian. Webbsidan Hämta Debian från Internet innehåller en full lista av
officiella Debian-speglar så du lätt kan hitta den närmaste.
Debian kan efter installationen uppgraderas på ett enkelt sätt. Installationsprocessen kommer att hjälpa till att ställa
in systemet så att du kan göra dessa uppgraderingar när installation är klar, om det behövs.

1.6

Få tag på senaste versionen av det här dokumentet

Det här dokumentet är under konstant omarbetning. Se på webbsidorna för Debian 12 efter den absolut senaste information om 12-utgåvan av Debian GNU/Linux-systemet. Uppdaterade versioner av den här installationshandboken
finns också tillgängliga från officiella installationshandboken.

1.7

Organisering av det här dokumentet

Det här dokumentet är tänkt att fungera som en handbok för nybörjare av Debian. Den försöker göra så få antaganden
som möjligt om din kunskapsnivå. Dock antar vi att du har en allmän uppfattning av hur maskinvaran i din dator
fungerar.
Expertanvändare kan också hitta intressant referensinformation i det här dokumentet inklusive minimistorlek för
installation, detaljer om vilken maskinvara som stöds av Debians installationssystem och så vidare. Vi uppmuntrar
expertanvändare att hoppa runt i dokumentet.
I allmänhet är handboken uppbyggd i en linjär form som tar dig genom installationsprocessen från början till slut.
Här är stegen som krävs för att installera Debian GNU/Linux och avsnitten i det här dokumentet som motsvarar varje
steg:
1. Ta reda på om din maskinvara möter kraven för att använda installationssystemet i Kapitel 2.
2. Säkerhetskopiering av ditt system, all nödvändig planering och maskinvarukonfigurering före du installerar Debian finns i Kapitel 3. Om du förbereder ett system med flera operativsystem kan du behöva skapa ytterligare
partitioner på din hårddisk som Debian kan användas för.
3. I Kapitel 4 kan du hitta de nödvändiga installationsfilerna för din installationsmetod.
4. Nästa Kapitel 5 beskriver uppstart av installationssystemet. Det här kapitlet diskuterar också procedurer för
problemlösning om du har problem med det här steget.

3

KAPITEL 1. VÄLKOMMEN TILL DEBIAN

1.8. OM COPYRIGHT OCH PROGRAMVARULICENSER

5. Genomför den aktuella installationen enligt Kapitel 6. Det här innefattar ditt val av språk, konfiguration av drivrutiner för kringutrustning, konfiguration av nätverksanslutning så att återstående installationsfiler kan hämtas
direkt från en Debian-server (om du inte installerar från en uppsättning CD/DVD-installationsavbildningar),partitionering av dina hårddiskar och installation av ett grundsystem och efter det val och installation av paket för vissa funktioner. (Viss bakgrund om inställning av partitioner för ditt Debian-system finns förklarat i
Appendix C.)
6. Starta upp ditt nyinstallerade grundsystem, från Kapitel 7.
När du har fått ditt system installerat kan du läsa Kapitel 8. Det här kapitlet förklarar var man letar för att finna
mer information om Unix och Debian och hur du ersätter din kärna.
Till slut, information om det här dokumentet och hur man bidrar till det kan hittas i Appendix E.

1.8

Om copyright och programvarulicenser

Vi är säkra på att du läst några av licenserna som kommer med de flesta kommersiella programvaror — de säger
normalt sett att du bara kan använda en kopia av programvaran på en enda dator. Licensen för det här systemet är intealls som sådan. Vi uppmuntrar dig att lägga en kopia av Debian GNU/Linux på varje dator i din skola eller arbetsplats.
Låna ut ditt installationsmedium till dina vänner och hjälp dem att installera det på deras datorer! Du kan även göratusentals kopior och sälja dem — dock med några få restriktioner. Din frihet att installera och använda systemet
kommer direkt från att Debian är baserad på fri programvara.
Att kalla programvara för fri betyder inte att programvaran inte är upphovsrättsskyddad och det betyder inte att
installationsmedia som innehåller den programvaran måste distribueras gratis. Fri programvara, i den bemärkelsen
betyder att licenser för individuella program inte kräver att du betalar för rättigheten att distribuera eller använda deprogrammen. Fri programvara betyder också att alla inte bara kan utöka, justera och ändra programvaran men också
att du kan distribuera resultatet av sådant arbete.

NOTERA
Debian-projektet gör som ett praktiskt tillmötesgående mot sina användare vissa
paket med programvara tillgängliga, vilka inte uppfyller våra kriterier för att varafria. Dessa paket är dock inte en del av den officiella utgåvan och är bara tillgängliga från områdena contrib eller non-free av Debian-speglarna eller på tredjeparts cd/dvd-skivor, se Debian GNU/Linux FAQ under ”Debians FTP-arkiv” förmer information om utseendet och innehåller av arkiven.
Många av programmen i system är licensierade under GNU General Public License och refereras ofta till som”GPL”. GPL kräver att du gör källkoden av programmen tillgängliga när du distribuerar en binär kopia av programmet;
det villkoret av licensen ser till att alla användare har möjligheten att modifiera programvaran. På grund av det här
villkoret är källkoden¹ för alla sådana program är tillgänglig i Debian-systemet.
Det finns ytterligare flera olika copyrightvillkor och programvarulicenser som används av programmen i Debian.
Du kan hitta information om copyright och licenser för varje installerat paket på ditt system genom att se i filen/usr/share/doc/paketnamn/copyright .
För mer information om licenser och hur Debian fastställer om programvaran är tillräckligt fri för att inkluderas
i huvudutgåvan, se Debians riktlinjer för fri programvara.
Den mest viktiga juridiska informationen är att den här programvaran kommer utan garanti. Programmerarna
som har skapat denna programvara har gjort det som förmån för gemenskapen. Ingen garanti lämnas för anpassningen
av programvaran för vilket ändamål som helst. Dock, eftersom programvaran är fri, är du berättigad att modifiera
så programvaran passar dina behov — och att njuta av fördelarna av de ändringar gjorda av andra som har utökat
programvaran på det här sättet.

¹För information om hur man hittar, packar upp och bygger binärer från Debians källkodspaket, se Debian GNU/Linux FAQ under ”Grunder
för Debians pakethanteringssystem”.

4Kapitel 2

Systemkrav
Det här avsnittet innehåller information om vilken maskinvara du behöver för att börja med Debian. Du kommer också
att hitta länkar till ytterligare information om vilken maskinvara som stöds av GNU och Linux.

2.1

Maskinvara som stöds

Debian ställer inga maskinvarukrav utöver kraven ställda för Linux- eller kFreeBSD-kärnan och GNU:s verktyg.
Därför kan alla arkitekturer eller plattformar till vilka Linuxkärnan, libc, gcc och så vidare, blivit porterade, och
för vilken en portering till Debian finns, köra Debian. Referera till ports-sidorna på https://www.debian.
org/ports/arm/ för mera detaljer om 32-bit soft-float ARM-arkitektursystem som har blivit testade med Debian
GNU/Linux.
Hellre än att försöka att beskriva alla de olika maskinvarukonfigurationerna som finns stöd för i 32-bit soft-float
ARM innehåller det här avsnittet allmän information och pekar till källor för ytterligare information.

2.1.1

Arkitekturer som stöds

Debian GNU/Linux 12 har stöd för 9 större arkitekturer och ett flertal variationer av varje arkitektur kända som”varianter”.
Arkitektur
AMD64 & Intel 64

Debian-beteckning
amd64Intel x86-baserad

i386

ARM

armel

ARM med hårdvara
FPU
64bit ARM

armhf

Underarkitektur

Variant

standard x86-maskiner
Endast Xen PV-domäner
Marvell Kirkwood och
Orionstandard
xen

multiplatform

armmp

MIPS Malta
Cavium Octeon
Loongson 3
MIPS Malta
Cavium Octeon
Loongson 3
IBM POWER8 eller
nyare maskiner
IPL från VM-läsare och
DASD

5kc-maltaocteonloongson-3
4kc-maltaocteonloongson-3

marvell

arm64

64bit MIPS
(little-endian)mips64el

32bit MIPS
(little-endian)mipselPower Systems

ppc64el

64bit IBM S/390

s390x

generisk

Det här dokumentet täcker in installationen för 32-bit soft-float ARM--arkitekturen med Linux-kärnan. Om duletar efter information om någon av de andra arkitekturerna som Debian stöder kan du se på sidorna för Debianporteringar.

5

KAPITEL 2. SYSTEMKRAV

2.1.2

2.1. MASKINVARA SOM STÖDS

Tre olika ARM-portar

The ARM architecture has evolved over time and modern ARM processors provide features which are not available
in older models. Debian therefore provides three ARM ports to give the best support for a very wide range of different
machines:• Debian/armel riktar sig mot äldre 32-bitars ARM-processorer utan stöd för en hardware floating point unit
(FPU),• Debian/armhf fungerar endast på nyare 32-bitars ARM-processorer som implementerar åtminstone ARMv7arkitekturen med version 3 av ARM-vektorn floating point-specifikation (VFPv3). Den använder de utökade
funktionerna och prestandaförbättringarna som finns tillgängliga på dessa modeller.
• Debian/arm64 fungerar på 64-bitars ARM processorer som åtminstone implementerar ARMv8 arkitekturen.
Technically, all currently available ARM CPUs can be run in either endian mode (big or little), but in practice thevast majority use little-endian mode. All of Debian/arm64, Debian/armhf and Debian/armel support only little-endiansystems.

2.1.3

Variationer i ARM CPU-konstruktioner och stöd komplexitet

ARM-system är mycket mer heterogena än de som bygger på den i386/amd64-baserade PC-arkitekturen, så supportsituationen kan vara mycket mer komplicerad.
The ARM architecture is used mainly in so-called ”system-on-chip” (SoC) designs. These SoCs are designed bymany different companies with vastly varying hardware components even for the very basic functionality required tobring the system up. System firmware interfaces have been increasingly standardised over time, but especially on older
hardware firmware/boot interfaces vary a great deal, so on these systems the Linux kernel has to take care of manysystem-specific low-level issues which would be handled by the mainboard’s BIOS/UEFI in the PC world.
At the beginning of the ARM support in the Linux kernel, the hardware variety resulted in the requirement of
having a separate kernel for each ARM system in contrast to the ”one-fits-all” kernel for PC systems. As this approach
does not scale to a large number of different systems, work was done to allow booting with a single ARM kernel thatcan run on different ARM systems. Support for newer ARM systems is now implemented in a way that allows the useof such a multiplatform kernel, but for several older systems a separate specific kernel is still required. Because of this,the standard Debian distribution only supports installation on a selected number of such older ARM systems, alongside
the newer systems which are supported by the ARM multiplatform kernels (called ”armmp”) in Debian/armhf.

2.1.4

Plattformar som stöds av Debian/armel

Följande plattformar stöds av Debian/armel; de kräver dock plattformsspecifika kärnor.
Kirkwood Kirkwood är ett system-on-chip (SoC) från Marvell som integrerar en ARM-processor, Ethernet, SATA,USB och andra funktioner i ett chip. Debian stöder för närvarande följande Kirkwood-baserade enheter:• Plugdatorer (SheevaPlug, GuruPlug, DreamPlug och Seagate FreeAgent DockStar)• LaCie NASar (Network Space v2, Network Space Max v2, Internet Space v2, d2 Network v2, 2Big
Network v2 and 5Big Network v2)• OpenRD (OpenRD-Base, OpenRD-Client och OpenRD-Ultimate)
Orion5x Orion är ett system-på chip (SoC) från Marvell som integrerar en ARM-processor, Ethernet, SATA, USB
och annan funktionalitet på ett enda chip. Det finns många Network Attached Storage-enheter (NAS) på marknaden som är baserade på ett Orion-chip. Debian har för närvarande stöd för följande Orion-baserade enheter:
Buffalo Kurobox.
Versatile Plattformen versatile emuleras av QEMU och är därför ett enkelt sätt att testa och köra Debian på ARM
om du inte har den riktiga maskinvaran.

2.1.5

Enheter som inte längre stöds av Debian/armel

Kirkwood Stödet för alla QNAP Turbo Station-modeller (TS-xxx) har upphört för Debian 11 eftersom Linux kärnan
för dem inte längre kan byggas på grund av maskinvarubegränsningar.

6

KAPITEL 2. SYSTEMKRAV

2.2. ENHETER SOM KRÄVER FAST PROGRAMVARA

Orion5x Stödet för HP Media Vault mv2120 har upphört för Debian 11 eftersom Linux kärnan för den inte längre
kan byggas på grund av maskinvarubegränsningar.
You may be able to keep above listed devices running for some time, see the Release Notes for Debian 11.

2.1.6

Stöd för grafikhårdvara

Debian’s support for graphical interfaces is determined by the underlying support found in X.Org’s X11 system, and thekernel. Basic framebuffer graphics is provided by the kernel, whilst desktop environments use X11. Whether advanced
graphics card features such as 3D-hardware acceleration or hardware-accelerated video are available, depends on theactual graphics hardware used in the system and in some cases on the installation of additional ”firmware” blobs (seeAvsnitt 2.2).
Nearly all ARM machines have the graphics hardware built-in, rather than being on a plug-in card. Some machines
do have expansion slots which will take graphics cards, but that is a rarity. Hardware designed to be headless with nographics at all is quite common. Whilst basic framebuffer video provided by the kernel should work on all devices thathave graphics, fast 3D graphics invariably needs binary drivers to work. The situation is changing quickly but at thetime of the bookworm release free drivers for nouveau (Nvidia Tegra K1 SoC) and freedreno (Qualcomm Snapdragon
SoCs) are available in the release. Other hardware needs non-free drivers from 3rd parties.
Detaljer om grafikhårdvaraoch pekenheter kan hittas på https://wiki.freedesktop.org/xorg/. Debian 12 skickar med X.Org version 7.7.

2.1.7

Maskinvara för anslutning till nätverk

Nästan alla nätverkskort (NIC) som stöds av Linux-kärnan stöds även av installationssystemet; modulära drivrutiner
ska vanligtvis läsas in automatiskt.
På 32-bit soft-float ARM finns stöd för de flesta inbyggda Ethernet-enheter och moduler för ytterligare PCI- ochUSB-enheter tillhandahålls.

2.1.8

Kringutrustning och annan maskinvaraLinux har stöd för ett stort antal maskinvaruenheter såsom möss, skrivare, skannrar, PCMCIA/CardBus/ExpressCard
och USB-enheter. Dock krävs inte de flesta av dessa enheter vid installation av systemet.

2.2

Enheter som kräver fast programvara

Besides the availability of a device driver, some hardware also requires so-called firmware or microcode to be loaded
into the device before it can become operational. This is most common for network interface cards (especially wireless
NICs), but for example some USB devices and even some hard disk controllers also require firmware.
With many graphics cards, basic functionality is available without additional firmware, but the use of advanced
features requires an appropriate firmware file to be installed in the system.
On many older devices which require firmware to work, the firmware file was permanently placed in an EEPROM/Flash chip on the device itself by the manufacturer. Nowadays most new devices do not have the firmware
embedded this way anymore, so the firmware file must be uploaded into the device by the host operating system every
time the system boots.
In most cases firmware is non-free according to the criteria used by the Debian GNU/Linux project and thus cannot
be included in the main distribution. If the device driver itself is included in the distribution and if Debian GNU/Linuxlegally can distribute the firmware, it will often be available as a separate package from the non-free-firmware sectionof the archive (prior to Debian GNU/Linux 12.0: from the non-free section).
However, this does not mean that such hardware cannot be used during installation. Starting with Debian GNU/Linux 12.0, following the 2022 General Resolution about non-free firmware, official installation images can include
non-free firmware packages. By default, debian-installer will detect required firmware (based on kernel logs
and modalias information), and install the relevant packages if they are found on an installation medium (e.g. on the
netinst). The package manager gets automatically configured with the matching components so that those packages
get security updates. This usually means that the non-free-firmware component gets enabled, in addition to main.
Users who wish to disable firmware lookup entirely can do so by setting the firmware=never boot parameter.
It’s an alias for the longer hw-detect/firmware-lookup=never form.
Unless firmware lookup is disabled entirely, debian-installer still supports loading firmware files or packages containing firmware from a removable medium, such as a USB stick. See Avsnitt 6.4 for detailed information

7

KAPITEL 2. SYSTEMKRAV

2.3. KÖPA MASKINVARA SPECIFIKT FÖR GNU/LINUX

on how to load firmware files or packages during the installation. Note that debian-installer is less likely toprompt for firmware files now that non-free firmware packages can be included on installation images.
If the debian-installer prompts for a firmware file and you do not have this firmware file available or do notwant to install a non-free firmware file on your system, you can try to proceed without loading the firmware. There areseveral cases where a driver prompts for additional firmware because it may be needed under certain circumstances,
but the device does work without it on most systems (this e.g. happens with certain network cards using the tg3 driver).

2.3

Köpa maskinvara specifikt för GNU/LinuxDet finns ett flertal tillverkare som levererar system med Debian eller andra distributioner av GNU/Linux förinstallerat.
Du kan betala mer för privilegiet men det ger en känsla av trygghet eftersom du kan vara säker på att maskinvaran har
bra stöd av GNU/Linux.
Oavsett om du köper ett system paketerat med Linux eller inte, eller kanske till och med ett begagnat system, är
det fortfarande viktigt att kontrollera att din maskinvara stöds av Linux-kärnan. Kontrollera om din maskinvara finns
listad i referenserna som hittas ovan. Låt din försäljare (om någon) veta att du vill köpa ett system för Linux. Stöd demaskinvarutillverkare som är Linux-vänliga.

2.3.1

Undvik proprietär eller sluten maskinvara

Some hardware manufacturers simply won’t tell us how to write drivers for their hardware. Others won’t allow us
access to the documentation without a non-disclosure agreement that would prevent us from releasing the driver’s
source code, which is one of the central elements of free software. Since we haven’t been granted access to usable
documentation on these devices, they simply won’t work under Linux.
In many cases there are standards (or at least some de-facto standards) describing how an operating system and its
device drivers communicate with a certain class of devices. All devices which comply to such a (de-facto-)standard canbe used with a single generic device driver and no device-specific drivers are required. With some kinds of hardware(e.g. USB ”Human Interface Devices”, i.e. keyboards, mice, etc., and USB mass storage devices like USB flash disks
and memory card readers) this works very well and practically every device sold in the market is standards-compliant.
In other fields, among them e.g. printers, this is unfortunately not the case. While there are many printers which
can be addressed via a small set of (de-facto-)standard control languages and therefore can be made to work without
problems in any operating system, there are quite a few models which only understand proprietary control commands
for which no usable documentation is available and therefore either cannot be used at all on free operating systems or
can only be used with a vendor-supplied closed-source driver.
Even if there is a vendor-provided closed-source driver for such hardware when purchasing the device, the practicallifespan of the device is limited by driver availability. Nowadays product cycles have become short and it is notuncommon that a short time after a consumer device has ceased production, no driver updates get made available any
more by the manufacturer. If the old closed-source driver does not work anymore after a system update, an otherwise
perfectly working device becomes unusable due to lacking driver support and there is nothing that can be done in thiscase. You should therefore avoid buying closed hardware in the first place, regardless of the operating system you want
to use it with.
Du kan hjälpa till att förbättra denna situation genom att uppmuntra tillverkare av sluten hårdvara att släppa dokumentationen och andra resurser som är nödvändiga för att vi ska kunna tillhandahålla fria drivrutiner för derashårdvara.

2.4

Installationsmedia

Det här avsnittet hjälper dig att fastställa vilka olika medietyper som du kan använda för att installera Debian. Det
finns ett helt kapitel tillägnat media, Kapitel 4, som listar fördelar och nackdelar med varje typ av media. Du kanske
vill referera tillbaka till den här sidan när du har nått fram till det avsnittet.

2.4.1

Cd-rom/Dvd-rom/Bd-rom

Installation från optisk skiva stöds för de flesta arkitekturer.

2.4.2

Nätverk

Nätverket kan användas under installationen för att hämta filer som behövs för installationen. Huruvida nätverket
används eller inte beror på installationsmetoden du valde samt dina svar på vissa frågor som kommer att ställas under
8

KAPITEL 2. SYSTEMKRAV

2.5. KRAV FÖR MINNE OCH DISKPLATS

installationen. Installationssystemet har stöd för de flesta typer av nätverksanslutningar (inkluderat PPPoE, men inte
ISDN eller PPP), antingen via HTTP eller FTP. Efter att installationen är färdig, kan du även konfigurera ditt system
att använda ISDN och PPP.
You can also boot the installation system over the network without needing any local media like CDs/DVDs or
USB sticks. If you already have a netboot-infrastructure available (i.e. you are already running DHCP and TFTP
services in your network), this allows an easy and fast deployment of a large number of machines. Setting up thenecessary infrastructure requires a certain level of technical experience, so this is not recommended for novice users.
Disklös installation med nätverksuppstart från ett lokalt nätverk och nfs-montering av alla lokala filsystem är ett
annat alternativ.

2.4.3

HårddiskStarta upp installationssystemet direkt från en hårddisk är en annan möjlighet för många arkitekturer. Det här kräver
ett annat operativsystem för att läsa in installationsprogrammet på hårddisken. Denna metod rekommenderas endast i
speciella fall när ingen annan installationsmetod är tillgänglig.

2.4.4

Un*x eller GNU-system

Om du kör ett annat Unix-liknande system skulle du kunna använda det för att installera Debian GNU/Linux utan
att använda debian-installer som beskrivs i resten av den här handboken. Den här typen av installation kan
vara användbar för användare med maskinvara som annars inte stöds eller på datorer som inte kan vara frånkopplade.
Om du är intresserad av den här tekniken, hoppa till Avsnitt D.3. Denna installationsmetod rekommenderas endast
för avancerade användare om ingen annan installationsmetod är tillgänglig.

2.4.5

Lagringssystem som stöds

Debian installationsprogrammet innehåller en kärna som är byggd för att maximera antalet system den kan köras på.
IDE systems are also supported.

2.5

Krav för minne och diskplatsDu måste ha minst 80MB minne och 1160MB hårddiskutrymme för att genomföra en normal installation. Observera
att dessa siffror endast är ett absolut minimum. Se Avsnitt 3.4 för mer realistiska siffror.
The installer normally automatically enables memory-saving tricks to be able to run on such low-memory system,
but on architectures that are less tested it may miss doing so. It can however be enabled manually by appending thelowmem=1 or even lowmem=2 boot parameter (see also Avsnitt 6.3.1.1 and Avsnitt 5.3.2).

VARNINGOn armel the lowmem levels have not been tested, so automatic detection is probably outdated and you thus probably need to pass the boot parameter if your system has little memory.
Installation on systems with less memory or disk space available may be possible but is only advised for experienced
users.

9Kapitel 3

Före installation av Debian GNU/LinuxDet här kapitlet går igenom förberedelser för installation av Debian innan du ens startar upp installationsprogrammet.
Det inkluderar säkerhetskopiering av ditt data, insamling av information om din maskinvara och att hitta all nödvändig
information.

3.1Översikt av installationsprocessen

Först, bara som en notering angående ominstallationer. Med Debian är omständigheter som kräver en total ominstallation av ditt system mycket ovanliga; kanske är mekaniska fel på hårddisken vanligaste orsaken.
Många vanliga operativsystem kan kräva att en total installation genomförs när kritiska fel inträffar eller för uppgraderingar till nyare versioner av operativsystemet. Även om en total nyinstallation inte krävs måste ofta program duanvänder installeras om för att fungera korrekt i det nya operativsystemet.
Med Debian GNU/Linux är det troligt att ditt operativsystem kan lagas istället för att bytas ut om saker går fel.
Uppgraderingar kräver aldrig en total fullständig installation; du kan alltid uppgradera direkt. Program är nästan alltid kompatibla med tidigare utgåvor av operativsystemet. Om en ny programversion kräver nyare hjälpprogramvara
kommer Debians paketsystem att se till att all nödvändig programvara automatiskt identifieras och installeras. Mycket arbete har lagts på att ominstallationer inte ska behövas, så utgå därför ifrån att det är din absolut sista utväg.
Installationsprogrammet är inte designad för att ominstallera ett befintligt system.
Här är en översikt av de steg du kommer att ta under installationsprocessen.
1. Säkerhetskopiera befintliga data eller dokument från hårddisken där du planerar att installera.
2. Samla information om din dator och annan behövlig dokumentation innan du startar installationen.
3. Skapa partitionerbart utrymme för Debian på din hårddisk.
4. Skaffa installeringsprogramvaran och eventuella specialdrivrutiner eller firmware som din maskin kräver.
5. Ställ in startmedia som CD-skivor/DVD-skivor/USB-minnen eller ge en nätverksstartinfrastruktur från vilken
installationsprogrammet kan startas.
6. Starta upp installationssystemet.
7. Välj installationsspråket.
8. Aktivera anslutning mot Ethernet-nätverket, om tillgängligt.
9. Skapa och montera partitioner på vilka Debian kommer att installeras.
10. Se den automatiska hämtningen, installeringen och konfigureringen av grundsystemet.
11. Välj och installera ytterligare programvara.
12. Installera en starthanterare som kan starta upp Debian GNU/Linux eller dina andra operativsystem.
13. Starta det nyligen installerade systemet för första gången.

10

KAPITEL 3. FÖRE INSTALLATION AV DEBIAN …

3.2. SÄKERHETSKOPIERA DINA BEFINTLIGA DATA!

Om du får problem under installationen hjälper det att veta vilka paket som ingår i varje steg. Här är de ledande
programvaruskådisarna i det här installationsdramat:
Installeringsprogramvaran, debian-installer, är det primära målet för den här handboken. Den identifierar
maskinvara och läser in lämpliga drivrutiner, använder dhcp-client för att ställa in nätverksanslutningen, och kör
debootstrap för att installera paketen för grundsystemet och kör tasksel för att låta dig installera ytterligare
programvara. Många fler skådespelare spelar mindre roller i den här processen, men debian-installer har gjort
klart sin funktion när du startar upp det nya systemet för första gången.
För att anpassa systemet för att passa dina behov, låter tasksel dig välja att installera olika fördefinierade
samlingar av programvara såsom en webbserver eller en skrivbordsmiljö.
One important option during the installation is whether or not to install a graphical desktop environment, consistingof the X Window System and one of the available graphical desktop environments. If you choose not to select the”Desktop environment” task, you will only have a relatively basic, command line driven system. Installing the Desktop
environment task is optional because in relation to a text-mode-only system it requires a comparatively large amount of
disk space and because many Debian GNU/Linux systems are servers which don’t really have any need for a graphicaluser interface to do their job.
Tänk dock på att X Window System är fullständigt separerat från debian-installer, och är dessutom mycket mer komplicerat. Felsökning av X Window System täcks inte in av den här handboken.

3.2

Säkerhetskopiera dina befintliga data!

Before you start, make sure to back up every file that is now on your system. If this is the first time a non-native
operating system is going to be installed on your computer, it is quite likely you will need to re-partition your disk tomake room for Debian GNU/Linux. Anytime you partition your disk, you run a risk of losing everything on the disk,
no matter what program you use to do it. The programs used in the installation of Debian GNU/Linux are quite reliable
and most have seen years of use; but they are also quite powerful and a false move can cost you. Even after backing up,
be careful and think about your answers and actions. Two minutes of thinking can save hours of unnecessary work.
If you are creating a multi-boot system, make sure that you have the distribution media of any other present
operating systems on hand. Even though this is normally not necessary, there might be situations in which you could
be required to reinstall your operating system’s boot loader to make the system boot or in a worst case even have toreinstall the complete operating system and restore your previously made backup.

3.3

Information du behöver

3.3.1

Dokumentation

3.3.1.1

Installationshandbok

Dokumentet du nu läser, som är den officiella versionen av Installationsguiden för utgåvan bookworm av Debian;tillgänglig i olika format och översättningar.
3.3.1.2

Maskinvarudokumentation

Innehåller ofta användbar information om hur du konfigurerar eller använder din maskinvara.

3.3.2

Hitta informationskällor för maskinvaraI många fall kan installationsprogrammet automatiskt identifiera din maskinvara. Men för att vara förberedd rekommenderar vi att du gör dig hemmastadd med din maskinvara före installationen.
Maskinvaruinformation kan samlas in från:• Handböckerna som kommer med varje maskinvarudel.
• The BIOS/UEFI setup screens of your computer. You can view these screens when you start your computer bypressing a combination of keys. Check your manual for the combination. Often, it is the Delete or the F2 key,
but some manufacturers use other keys or key combinations. Usually upon starting the computer there will bea message stating which key to press to enter the setup screen.
• Förpackningarna och lådorna för varje del av maskinvaran.

11

KAPITEL 3. FÖRE INSTALLATION AV DEBIAN …

3.3. INFORMATION DU BEHÖVER• Systemkommandon eller verktyg i ett annat operativsystem, inklusive filhanterarskärmar. Den här källan är
speciellt användbar för information om RAM-minne och hårddisksutrymme.
• Din systemadministratör eller Internetleverantör. De här källorna kan informera dig om de inställningar dubehöver för att ställa in din nätverksanslutning och e-post.
Tabell 3.1 Maskinvaruinformation som som kan vara hjälpfulla för en installation
Maskinvara

Information du kan behöva
Hur många du har.
Deras ordning i systemet.
Om IDE (även känd som PATA), SATA eller SCSI
används.
Tillgängligt ledigt utrymme.
Partitioner.
Partitioner där andra operativsystem är installerade.
Typ/model av tillgängliga nätverkssgränssnitt.
Modell och tillverkare.
Typ/modell och tillverkare.

Hårddiskar

Nätverksinterfaces
SkrivareGrafikkort

3.3.3

MaskinvarukompatibilitetMånga produkter fungerar utan problem på Linux. Mängden maskinvara som stöds av Linux ökar dagligen. Dock kan
Linux fortfarande inte köra lika många olika typer av maskinvara som en del andra operativsystem.
Drivers in Linux in most cases are not written for a certain ”product” or ”brand” from a specific manufacturer, but
for a certain hardware/chipset. Many seemingly different products/brands are based on the same hardware design; it is
not uncommon that chip manufacturers provide so-called ”reference designs” for products based on their chips which
are then used by several different device manufacturers and sold under lots of different product or brand names.
This has advantages and disadvantages. An advantage is that a driver for one chipset works with lots of different
products from different manufacturers, as long as their product is based on the same chipset. The disadvantage is that
it is not always easy to see which actual chipset is used in a certain product/brand. Unfortunately sometimes device
manufacturers change the hardware base of their product without changing the product name or at least the productversion number, so that when having two items of the same brand/product name bought at different times, they cansometimes be based on two different chipsets and therefore use two different drivers or there might be no driver at allfor one of them.
För USB och PCI/PCI-Express/ExpressCard-enheter, så är ett bra sätt att ta reda på vilken chipset de är baseradepå är att titta på deras enhets-ID. Alla USB/PCI/PCI-Express/ExpressCard-enheter har ett så kallat ”leverantörs” och”produkt” IDs, och kombinationen av dessa två är vanligtvis densamma för alla produkter baserade på samma chipset.
På Linux system, så kan dessa IDn läsas med lsusb kommandot för USB enheter och med lspci -nn kommandot för PCI/PCI-Express/ExpressCard enheter. Dessa leverantörs och produkt IDn är oftast angivna i form av två
hexadecimala tal, separerade med ett kolon, som t.ex ”1d6b:0001”.
Ett exempel för utdata från lsusb: ”Bus 001 Device 001: ID 1d6b:0002 Linux Foundation 2.0 root hub”, varvid
1d6b är leverantörs-ID och 0002 är produkt-ID.
Ett exempel för utdata från lspci -nn för ett Ethernetkort: ”03:00.0 Ethernet controller [0200]: Realtek Semiconductor Co., Ltd. RTL8111/8168B PCI Express Gigabit Ethernet controller [10ec:8168] (rev 06)”. ID:erna ges inomde högra hakparenteserna, dvs här är 10ec leverantören och 8168 är produkt-ID:t.
Som ett annat exempel kan ett grafikkort ge följande utdata: ”04:00.0 VGA compatible controller [0300]: Advanced Micro Devices [AMD] nee ATI RV710 [Radeon HD 4350] [1002:954f]”.
On Windows systems, the IDs for a device can be found in the Windows device manager on the tab ”details”,
where the vendor ID is prefixed with VEN_ and the product ID is prefixed with DEV_. On Windows 7 systems, youhave to select the property ”Hardware IDs” in the device manager’s details tab to actually see the IDs, as they are notdisplayed by default.
Searching on the internet with the vendor/product ID, ”Linux” and ”driver” as the search terms often results
in information regarding the driver support status for a certain chipset. If a search for the vendor/product ID does not yield usable results, a search for the chip code names, which are also often provided by lsusb and lspci(”RTL8111”/”RTL8168B” in the network card example and ”RV710” in the graphics card example), can help.

12

KAPITEL 3. FÖRE INSTALLATION AV DEBIAN …

3.3.3.1

3.4. MATCHA MINIMIKRAV FÖR MASKINVARA

Testa hårdvarukompabilitet med ett Live-System

Debian GNU/Linux is also available as a so-called ”live system” for certain architectures. A live system is a preconfigured ready-to-use system in a compressed format that can be booted and used from a read-only medium like a CD
or DVD. Using it by default does not create any permanent changes on your computer. You can change user settingsand install additional programs from within the live system, but all this only happens in the computer’s RAM, i.e. if
you turn off the computer and boot the live system again, everything is reset to its defaults. If you want to see whether
your hardware is supported by Debian GNU/Linux, the easiest way is to run a Debian live system on it and try it out.
There are a few limitations in using a live system. The first is that as all changes you do within the live system mustbe held in your computer’s RAM, this only works on systems with enough RAM to do that, so installing additionallarge software packages may fail due to memory constraints. Another limitation with regards to hardware compatibility
testing is that the official Debian GNU/Linux live system contains only free components, i.e. there are no non-free
firmware files included in it. Such non-free packages can of course be installed manually within the system, but there
is no automatic detection of required firmware files like in the debian-installer, so installation of non-freecomponents must be done manually if needed.
Information om tillgängliga varianter av Debian liveavbilder finns kan hittas på Debian Liveavbilder webbplatsen.

3.3.4

Nätverksinställningar

If your computer is connected to a fixed network (i.e. an Ethernet or equivalent connection — not a dialup/PPP
connection) which is administered by somebody else, you should ask your network’s system administrator for thisinformation:• Ditt datornamn (du kanske kan välja det här helt på egen hand).
• Ditt domännamn.
• Din dators IP-adress.
• Nätmasken som används på ditt nätverk.
• IP-adressen till den gateway som är standardrutten ut från ditt nätverk, om ditt nätverk har en gateway.
• Systemet på ditt nätverk som du ska använda som en DNS-server (Domännamnstjänst).
If the network you are connected to uses DHCP (Dynamic Host Configuration Protocol) for configuring network
settings, you don’t need this information because the DHCP server will provide it directly to your computer during
the installation process.
Om du har internetåtkomst via DSL eller kabelmodem (dvs. via ett kabel-tv nätverk) och har en router (som ofta
tillhandahålls förkonfigurerad av din telefon eller catv -leverantör) som hanterar din nätverksanslutning, är DHCP
vanligtvis tillgängligt som standard.
Om du använder ett WLAN/WiFi nätverk, bör du ta reda på:• Ditt ESSID (”network name”) för ditt trådlösa nätverk.
• WEP- och WPA/WPA2säkerhetsnyckel för att ansluta till nätverket (om sådan används).

3.4

Matcha minimikrav för maskinvara

När du har samlat in information om maskinvaran i din dator, kontrollera att din maskinvara låter dig göra den typ av
installation som du vill göra.
Beroende på dina behov, kan du klara dig med mindre än vad som rekommenderas av maskinvaran listad i tabellen
nedan. Många användare riskerar dock troligen att bli frustrerade om de ignorerar de här förslagen.
Tabell 3.2 Rekommenderade minimala systemkrav
Installationstyp

RAM (minimum)

Ingen skrivbordsmiljö
Med skrivbordsmiljö

256 megabyte
1 gigabyteRAM(rekommenderat)
512 megabyte
2 gigabytehårddisk
4 gigabyte
10 gigabyte

The minimum values assumes that swap will be enabled and a non-liveCD image is used. The ”No desktop” value
assumes that the non-graphical (text-based) installer is used.
13

KAPITEL 3. FÖRE INSTALLATION AV DEBIAN …

3.5. FÖRPARTIONERING FÖR SYSTEM MED …

The actual minimum memory requirements are a lot less than the numbers listed in this table. With swap enabled,
it is possible to install Debian with as little as 32MB. The same goes for the disk space requirements, especially if you
pick and choose which applications to install; see Avsnitt D.2 for additional information on disk space requirements.
Det är möjligt att köra en grafisk skrivbordsmiljö på äldre eller mindre kraftfulla system, men i det fallet rekommenderas det att installera en fönsterhanterare som är mindre resurshungrig än skrivbordsmiljöerna GNOME eller
KDE Plasma; tänkbara alternativ är xfce4, icewm och wmaker, men det finns även andra att välja bland.
Det är praktiskt omöjligt att ge allmänna krav för minne eller diskutrymme för serverinstallationer eftersom det
beror mycket på vad servern kommer att användas till.
Kom ihåg att dessa storlekar inte inkluderar alla de andra material som vanligtvis hittas på ett system, såsom
användarfiler, e-post och data. Det är alltid bäst att vara generös när du uppskattar utrymmet för dina egna filer och
data.
Diskutrymmet som krävs för oproblematisk körning av själva Debian GNU/Linux-systemet är inkluderat i dessa
rekommenderade systemkrav. Noterbart är att partitionen /var innehåller en hel del tillståndsinformation som är
specifik för Debian i tillägg till dess vanliga innehåll, som loggfiler. Filerna för dpkg (med information om alla installerade paket) kan enkelt konsumera 40 MB. Även apt lägger hämtade paket här innan de installeras. Du bör vanligtvis
allokera åtminstone 200 MB för /var, och en hel del mer om du installerar en grafisk skrivbordsmiljö.

3.5

Förpartionering för system med flera operativsystem

Partitionering av din disk refererar helt enkelt till processen att dela upp din disk i sektioner. Varje sektion blir då
oberoende av de andra. Det är grovt sett likvärdigt med att sätta upp väggar inne i ett hus; om du ställer in möbler i
ett rum så påverkar de inte något annat rum.
If you already have an operating system on your system which uses the whole disk and you want to stick Debianon the same disk, you will need to repartition it. Debian requires its own hard disk partitions. It cannot be installedon Windows or Mac OS X partitions. It may be able to share some partitions with other Unix systems, but that’s notcovered here. At the very least you will need a dedicated partition for the Debian root filesystem.
You can find information about your current partition setup by using a partitioning tool for your current operating
system. Partitioning tools always provide a way to show existing partitions without making changes.
Normalt sett så kommer data och filer i ett filsystem på en partition att förstöras om partitionen ändras. Därför
bör du alltid göra säkerhetskopior innan du partitionerar om. Om man använder jämförelsen med huset skulle duantagligen vilja flytta ut alla möbler innan väggarna flyttas då de annars riskerar att de förstörs.
Several modern operating systems offer the ability to move and resize certain existing partitions without destroying
their contents. This allows making space for additional partitions without losing existing data. Even though this works
quite well in most cases, making changes to the partitioning of a disk is an inherently dangerous action and should
only be done after having made a full backup of all data.

3.6

Inställning av maskinvara och operativsystem före installation

This section will walk you through pre-installation hardware setup, if any, that you will need to do prior to installing
Debian. Generally, this involves checking and possibly changing BIOS/UEFI/system firmware settings for your system.
The ”BIOS/UEFI” or ”system firmware” is the core software used by the hardware; it is most critically invoked during
the bootstrap process (after power-up).

3.6.1

ARM firmware

As already mentioned before, there is unfortunately no standard for system firmware on ARM systems. Even the behaviour of different systems which use nominally the same firmware can be quite different. This results from the factthat a large part of the devices using the ARM architecture are embedded systems, for which the manufacturers usually build heavily customized firmware versions and include device-specific patches. Unfortunately the manufacturers
often do not submit their changes and extensions back to the mainline firmware developers, so their changes are notintegrated into newer versions of the original firmware.
As a result even newly sold systems often use a firmware that is based on a years-old manufacturer-modified version
of a firmware whose mainline codebase has evolved a lot further in the meantime and offers additional features orshows different behaviour in certain aspects. In addition to that, the naming of onboard devices is not consistent
between different manufacturer-modified versions of the same firmware, therefore it is nearly impossible to provide
usable product-independend instructions for ARM-based systems.

14

KAPITEL 3. FÖRE INSTALLATION AV DEBIAN …

3.6.2

3.6. INSTÄLLNING AV MASKINVARA OCH …

Ställa in Ethernet-MAC-adressen i U-Boot

The MAC address of every ethernet interface should normally be globally unique, and it technically has to be unique
within its ethernet broadcast domain. To achieve this, the manufacturer usually allocates a block of MAC addresses
from a centrally-administered pool (for which a fee has to be paid) and preconfigures one of these addresses on each
item sold.
In the case of development boards, sometimes the manufacturer wants to avoid paying these fees and therefore
provides no globally unique addresses. In these cases the users themselves have to define MAC addresses for theirsystems. When no MAC address is defined for an ethernet interface, some network drivers generate a random MAC
address that can change on every boot, and if this happens, network access would be possible even when the user has
not manually set an address, but e.g. assigning semi-static IP addresses by DHCP based on the MAC address of therequesting client would obviously not work reliably.
To avoid conflicts with existing officially-assigned MAC addresses, there is an address pool which is reserved for
so-called ”locally administered” addresses. It is defined by the value of two specific bits in the first byte of the address(the article ”MAC address” in the English language Wikipedia gives a good explanation). In practice this means thate.g. any address starting with hexadecimal ca (such as ca:ff:ee:12:34:56) can be used as a locally administered address.
On systems using U-Boot as system firmware, the ethernet MAC address is placed in the ”ethaddr” environment
variable. It can be checked at the U-Boot command prompt with the command ”printenv ethaddr” and can be set
with the command ”setenv ethaddr ca:ff:ee:12:34:56”. After setting the value, the command ”saveenv” makes theassignment permanent.

3.6.3

Kernel/Initrd/Device-Tree flyttproblem i U-Boot

On some systems with older U-Boot versions there can be problems with properly relocating the Linux kernel, theinitial ramdisk and the device-tree blob in memory during the boot process. In this case, U-Boot shows the message”Starting kernel ...”, but the system freezes afterwards without further output. These issues have been solved withnewer U-Boot versions from v2014.07 onwards.
If the system has originally used a U-Boot version older than v2014.07 and has been upgraded to a newer version
later, the problem might still occur even after upgrading U-Boot. Upgrading U-Boot usually does not modify theexisting U-Boot environment variables and the fix requires an additional environment variable (bootm_size) to be
set, which U-Boot does automatically only on fresh installations without existing environment data. It is possible tomanually set bootm_size to the new U-Boot’s default value by running the command ”env default bootm_size; saveenv”
at the U-Boot prompt.
Another possibility to circumvent relocation-related problems is to run the command ”setenv fdt_high ffffffff;
setenv initrd_high 0xffffffff; saveenv” at the U-Boot prompt to completely disable the relocation of the initial ramdisk
and the device-tree blob.

15

Kapitel 4

Få tag på installationsmedia
4.1

Officiella Debian GNU/Linux installationsavbildningarÖverlägset det enklaste sättet att installera Debian GNU/Linux är från en uppsättning officiella Debian installationsavbildningar. Du kan köpa en uppsättning CD-/DVD-skivor från en leverantör (se sidan CD-leverantörer). Du kanockså ladda ner installationsavbildningar från en Debian spegel och göra din egen uppsättning, om du har en snabb
nätverksanslutning och en CD/DVD-brännare (se Debian CD/DVD Page och Debian CD FAQ för detaljerade instruktioner). Om du har sådana optiska installationsmedia, och de är startbar på din dator, kan du hoppa till höger
till Kapitel 5. Mycket ansträngning har varit förbrukat för att säkerställa att de mest använda filerna på den första
CD-och DVD-avbildning, så att en grundläggande stationär installation kan göras med endast den första DVD eller-i
begränsad utsträckning-även med bara den första CD-avbildningen.
Eftersom CD-skivor har en ganska begränsad kapacitet av dagens standarder, är inte alla grafiska skrivbordsmiljöer installerbara med endast den första CD; för vissa skrivbordsmiljöer kräver en CD-installation antingen nätverksanslutning under installationen för att hämta återstående filer eller ytterligare CD-skivor.
Tänk också på följande: om installationsmediet du använder inte innehåller några paket som du behöver, kan dualltid installera paketen efteråt från ditt nya Debiansystem (när installationen är klar). Om du behöver veta vilken
installationsavbildning du ska hitta för ett visst paket kan du besöka https://cdimage-search.Debian.org/.
Om din maskin inte stöder uppstart från optiska media , men du har en uppsättning CD/DVD, du kan använda enalternativ strategi som net boot, eller manuellt läsa in kärnan från skivan för att initialt starta upp systeminstalleraren.
De filer du behöver för att starta upp med ett annat sätt är också på skivan; Debian nätverks Arkiv och mapporganisation
på skivan är identiska. Så när arkivera arkivera vägen är givit nedan för särskild arkivera du behov för starter upp,
blick för den här arkivera i samme direktören och underkatalogerna på din installationen median.
När installationsprogrammet har startat upp kan den hämta de andra filerna den behöver från skivan.
Om du inte har en uppsättning installationsmedia behöver du hämta systemfiler för installationsprogrammet ochplacera dem på en ansluten dator så att de kan användas för att starta upp installationsprogrammet.

4.2

Hämta filer från Debian-speglar

För att hitta den närmaste (och kanske även den snabbaste) spegeln, se Hämta Debian från Internet.

4.2.1

Var man får tag på installationsfiler

Dom olika Installationsfilerna kan hittas på varje Debian-spegel i katalogen debian/dists/bookworm/main/installerarmel/current/images/ — MANIFEST listar varje avbild och dess funktion.
4.2.1.1

Installationsfiler för Kurobox Pro

Kurobox Pro kräver en kärna och ramdisk på en ext2-partition på den disk som du tänker installera Debian på. Dessa
avbildningar kan hämtas från .../images/orion5x/network-console/buffalo/kuroboxpro .
4.2.1.2

Installationsfiler för HP mv2120

En fast programvaruavbildning tillhandahålls för HP mv2120 som automatiskt kommer att starta upp debian-installer.
Denna avbildning kan installeras med uphpmvault på Linux och andra system och med HP Media Vault Firmware

16

KAPITEL 4. FÅ TAG PÅ INSTALLATIONSMEDIA

4.3. FÖRBERED FILERNA FÖR …

Recovery Utility på Windows. Den här fasta programvaruavbildningen kan hämtas från .../images/orion5x/networkconsole/hp/mv2120/netboot.img .
4.2.1.3

Installationsfiler för QNAP Turbo Station

Installationsfiler för QNAP Turbo Station består av en kärna och RAMDISK samt ett skript för att skriva dessa bilder
till Flash. Du kan hämta installationsfiler för QNAP TS-11x/TS-12x, HS-210, TS-21x/TS-22x och TS-41x/TS-42xmodellerna från .../images/kirkwood/network-console/qnap/ .
4.2.1.4

Installationsfiler för Plug Computer och OpenRD

Installationsfiler för plug-datorer (SheevaPlug, GuruPlug, DreamPlug etc) och OpenRD enheter består av en kärna
och initrd för U-Boot. Du kan hämta dessa filer från .../images/kirkwood/netboot/marvell/ .
4.2.1.5

Installationsfiler för LaCie NASes

Installationsfiler för LaCie NASes (Network Space v2, Network Space Max v2, Internet Space v2, d2 Network v2,
2Big Network v2 and 5Big Network v2) består av en kärna och initrd för U-Boot. Du kan hämta dessa filer från.../images/kirkwood/network-console/lacie/ .

4.3

Förbered filerna för nätverksuppstart via TFTP

Om din maskin är ansluten till ett lokalt nätverk har du möjligheten att starta upp via nätverket från en annan maskin
med TFTP. Om du tänker starta upp installationssystemet från en annan maskin behöver uppstartsfilerna placeras på
specifika platser på den maskinen och maskinen konfigureras för att få stöd för uppstart av din specifika maskin.
Du behöver konfigurera en TFTP-server, och för många maskiner även en DHCP-server, eller RARP-server, eller
BOOTP-server.
Reverse Address Resolution Protocol (RARP) är ett sätt att berätta för din klient vilken IP-adress den själv ska
använda. Ett annat sätt är att använda BOOTP-protokollet. BOOTP är ett IP-protokoll som informerar en dator om
dess IP-adress och var på nätverket den kan hämta en uppstartsavbildning. DHCP (Dynamic Host Configuration
Protocol) är en mer flexibel, bakåtkompatibel utökning av BOOTP. Vissa system kan endast konfigureras via DHCP.
Trivial File Transfer Protocol (TFTP) används för att erbjuda uppstartsavbildningar till klienten. Teoretiskt sett kan
alla servrar, på alla plattformar, som implementerat de här protokollen, kan användas. I exemplen i det här avsnittet,
tillhandahåller vi kommandon för SunOS 4.x, SunOS 5.x (även kallad Solaris) och GNU/Linux.

4.3.1

Konfigurering av RARP-server

To set up RARP, you need to know the Ethernet address (a.k.a. the MAC address) of the client computers to beinstalled. If you don’t know this information, you can boot into ”Rescue” mode and use the command ip addr
show dev eth0.
På ett RARP-serversystem som använder en Linux kärna eller Solaris/SunOS, använder du programmet rarpd.
Du behöver se till att Ethernet-hårdvaruadressen för klienten är listad i ”ethers”-databasen (antingen i filen /etc/
ethers, eller via NIS/NIS+) och i ”hosts”-databasen. Sedan behöver du starta om RARP-demonen. Kör kommandot(som root): /usr/sbin/rarpd -a på de flesta Linux-system och SunOS 5 (Solaris 2), /usr/sbin/in.rarpd-a på vissa andra Linux-system, eller /usr/etc/rarpd -a på SunOS 4 (Solaris 1).

4.3.2

Konfigurering av DHCP-server

En fri DHCP-serverprogramvara är ISC dhcpd. För Debian GNU/Linux, rekommenderas paketet isc-dhcp-server.
Här är en exempelkonfigurationsfil för det (se /etc/dhcp/dhcpd.conf):
option domain-name ”exempel.se”;
option domain-name-servers ns1.exempel.se;
option subnet-mask 255.255.255.0;
default-lease-time 600;
max-lease-time 7200;
server-name ”servernamn”;
subnet 192.168.1.0 netmask 255.255.255.0 {range 192.168.1.200 192.168.1.253;

17

KAPITEL 4. FÅ TAG PÅ INSTALLATIONSMEDIA

4.3. FÖRBERED FILERNA FÖR …

option routers 192.168.1.1;}
host klientnamn {filename ”/tftpboot.img”;
server-name ”servernamn”;
next-server servernamn;
hardware ethernet 01:23:45:67:89:AB;
fixed-address 192.168.1.90;}

I det här exemplet finns det en server kallad servernamn som gör allt arbete som DHCP-server, TFTP-server
och nätverksgateway. Du behöver nästan säkert ändra domännamnsalternativen, såväl som servernamnet och klientens
maskinvaruadress. Alternativet filename bör vara ange namnet på den fil som ska hämtas via TFTP.
Efter du har redigerat konfigurationsfilen för dhcpd, starta om den med /etc/init.d/isc-dhcp-serverrestart.

4.3.3

Konfigurera en BOOTP-server

Det finns två BOOTP-servrar tillgängliga för GNU/Linux. Den första är CMU bootpd. Den andra är faktiskt en
DHCP-server: ISC dhcpd. I Debian GNU/Linux finns dessa i paketen bootp respektive isc-dhcp-server.
To use CMU bootpd, you must first uncomment (or add) the relevant line in /etc/inetd.conf. On Debian
GNU/Linux, you can run update-inetd --enable bootps, then /etc/init.d/inetd reload to doso. Just in case your BOOTP server does not run Debian, the line in question should look like:bootps

dgram

udp

wait

root

/usr/sbin/bootpd

bootpd -i -t 120

Now, you must create an /etc/bootptab file. This has the same sort of familiar and cryptic format as the good old
BSD printcap, termcap, and disktab files. See the bootptab manual page for more information. For CMU
bootpd, you will need to know the hardware (MAC) address of the client. Here is an example /etc/bootptab:
client:\hd=/tftpboot:\bf=tftpboot.img:\
ip=192.168.1.90:\
sm=255.255.255.0:\
sa=192.168.1.1:\
ha=0123456789AB:

You will need to change at least the ”ha” option, which specifies the hardware address of the client. The ”bf” option
specifies the file a client should retrieve via TFTP; see Avsnitt 4.3.5 for more details.
Tvärtemot är konfigurering av BOOTP med ISC dhcpd riktigt enkelt, för att den behandlar BOOTP-klienter som
vanliga specialfall av DHCP-klienter. Vissa arkitekturer kräver en komplex konfiguration för att starta upp klienter
via BOOTP. Om din dator är en av dessa, läs avsnittet Avsnitt 4.3.2. Om inte, kommer du antagligen komma undan
med att bara lägga till direktivet allow bootp till konfigurationsblocket för subnätet som innehåller klienten i/etc/dhcp/dhcpd.conf, och starta om dhcpd med /etc/init.d/isc-dhcp-server restart.

4.3.4

Aktivering av TFTP-server

För att få igång TFTP-servern så bör du först försäkra dig om att tftpd är aktiverad.
I det fallet med tftpd-hpa så finns det två sätt som tjänsten kan köras på. Den kan startas vid behov av systemets
inetd-demon, eller så kan den konfigureras till att köras som en oberoende demon. Vilken av dessa metoder som
används väljs när paketet installeras och kan ändras genom att konfigurera om paketet.

NOTERA
Historiskt sett hanterade TFTP-servrarna avbildningar från katalogen /tftpboot.
Dock kan Debian GNU/Linux-paket använda andra kataloger för att följa Filesystem Hierarchy Standard. Till exempel, tftpd-hpa använder som standard/srv/tftp. Du kan därför behöva justera konfigurationsexemplen i det här avsnittet.

18

KAPITEL 4. FÅ TAG PÅ INSTALLATIONSMEDIA

4.4. AUTOMATISK INSTALLATION

Alla tillgängliga alternativ för in.tftpd i Debian bör logga TFTP-begäran till systemloggarna som standard. Vissa
av dem har stöd för argumentet -v för att öka informationsnivån. Det rekommenderas att kontrollera dessa loggmeddelanden när uppstartsproblem sker eftersom de är en bra startpunkt för att diagnostisera orsaken till felen.

4.3.5

Flytta TFTP-avbildningarna till rätt plats

Placera sedan TFTP-uppstartsavbildningen du behöver, som du hittar i Avsnitt 4.2.1, i katalogen för uppstartsavbildningar för tftpd. Du kan behöva att skapa en länk från den filen till den fil som tftpd kommer att använda för att starta
upp en specifik klient. Tyvärr fastställs filnamnet av TFTP-klienten och det finns inga riktiga standarder.

4.4

Automatisk installation

For installing on multiple computers it’s possible to do fully automatic installations. Debian packages intended for thisinclude fai-quickstart (which can use an install server) and the Debian Installer itself. Have a look at the FAI
home page for detailed information.

4.4.1

Automatisk installation med Debian Installer

Debian Installer har stöd för att automatisera installationer via förkonfigurationsfiler. En förkonfigurationsfil kan läsas
in från nätverket eller från flyttbart media, och används för att fylla i svar på frågor som ställs under installationsprocessen.
Full dokumentation om förinställning inklusive ett fungerande exempel som du kan redigera finns i Appendix B.

4.5

Verifiera integriteten för installationsfiler

Du kan verifiera integriteten för nedladdade filer mot kontrollsummor som finns i SHA256SUMS eller SHA512SUMS
filer på Debian speglarna. Du hitta dom på samma platser som själva installationsavbilderna. Besök följande platser:• kontrollsummafiler för CD-avbilder,• kontrollsummafiler för DVD-avbilder,• kontrollsummafiler för andra installationsfiler.
För att beräkna kontrollsumman för en nedladdad installationsfil, använd
sha256sum filename.isorespektive
sha512sum filename.iso

och jämför sedan den visade kontrollsumman med motsvarande i en av SHA256SUMSrespektiveSHA512SUMS filerna.
Debian CD FAQ har mer användbar information på detta ämne. som t.ex skriptet check_debian_iso, för
att halvautomatisera ovanstående procedur), samt instruktioner, hur man själva verifierar integriteten för ovanstående
kontrollsumfiler.

19

Kapitel 5

Starta upp installationssystemet
5.1

Starta upp installationsprogrammet på 32-bit soft-float ARM

5.1.1

Uppstartsavbildningsformat

On ARM-based systems in most cases one of two formats for boot images is used: a) standard Linux zImage-format
kernels (”vmlinuz”) in conjunction with standard Linux initial ramdisks (”initrd.gz”) or b) uImage-format kernels(”uImage”) in conjunction with corresponding initial ramdisks (”uInitrd”).
uImage/uInitrd är bildformat som har designats för den inre mjukvaran U-Boot vilket används i många ARMbaserade system (mestadels 32-bitars). Äldre versioner av U-Boot kan endast starta upp filer i formatet uImage/uInitrdformatet så dessa används oftast i äldre armel-system. Nyare versioner av U-Boot kan - förutom att starta uImages/uInitrd - också starta standard-kärnor för Linux och ramdisk-avbilder, men kommando-syntaxen för att göra det ärnågot annorlunda från att boota uImages.
For systems using a multiplatform kernel, besides kernel and initial ramdisk a so-called device-tree file (or devicetree blob, ”dtb”) is needed. It is specific to each supported system and contains a description of the particular hardware.
The dtb should be supplied on the device by the firmware, but in practice a newer one often needs to be loaded.

5.1.2

Uppstart från TFTP

Uppstart från nätverket kräver att du har en nätverksanslutning och en TFTP-server konfigurerad för uppstarter (ochantagligen även en DHCP-, RARP- eller BOOTP-server för automatisk närverkskonfiguration).
The server-side setup to support network booting is described in Avsnitt 4.3.
5.1.2.1

TFTP-uppstart i U-Boot

Network booting on systems using the U-Boot firmware consists of three steps: a) configuring the network, b) loading
the images (kernel/initial ramdisk/dtb) into memory and c) actually executing the previosly loaded code.
First you have to configure the network, either automatically via DHCP by runningsetenv autoload nodhcp

or manually by setting several environment variables
setenv ipaddr <ip address of the client>setenv netmask <netmask>setenv serverip <ip address of the tftp server>
setenv dnsip <ip address of the nameserver>
setenv gatewayip <ip address of the default gateway>

If you prefer, you can make these settings permanent by runningsaveenv

Afterwards you need to load the images (kernel/initial ramdisk/dtb) into memory. This is done with the tftpboot
command, which has to be provided with the address at which the image shall be stored in memory. Unfortunately
the memory map can vary from system to system, so there is no general rule which addresses can be used for this.
On some systems, U-Boot predefines a set of environment variables with suitable load addresses: kernel_addr_r,
ramdisk_addr_r and fdt_addr_r. You can check whether they are defined by running
20

KAPITEL 5. STARTA UPP INSTALLATIONSSYSTEMET

5.2. HJÄLPMEDEL

printenv kernel_addr_r ramdisk_addr_r fdt_addr_r

If they are not defined, you have to check your system’s documentation for appropriate values and set them manually.
For systems based on Allwinner SunXi SOCs (e.g. the Allwinner A10, architecture name ”sun4i” or the Allwinner
A20, architecture name ”sun7i”), you can e.g. use the following values:
setenv kernel_addr_r 0x46000000
setenv fdt_addr_r 0x47000000
setenv ramdisk_addr_r 0x48000000

När lastadresserna är definierade kan du ladda avbilderna till minnet från den tidigare definierade tftp-servern med
tftpboot ${kernel_addr_r} <filename of the kernel image>tftpboot ${fdt_addr_r} <filename of the dtb>
tftpboot ${ramdisk_addr_r} <filename of the initial ramdisk image>The third part is setting the kernel commandline and actually executing the loaded code. U-Boot passes the content
of the ”bootargs” environment variable as commandline to the kernel, so any parameters for the kernel and the installer- such as the console device (see Avsnitt 5.3.1) or preseeding options (see Avsnitt 5.3.2 and Appendix B) - can be set
with a command likesetenv bootargs console=ttyS0,115200 rootwait panic=10

The exact command to execute the previously loaded code depends on the image format used. With uImage/uInitrd,
the command isbootm ${kernel_addr_r} ${ramdisk_addr_r} ${fdt_addr_r}

and with native Linux images it isbootz ${kernel_addr_r} ${ramdisk_addr_r}:${filesize} ${fdt_addr_r}

Note: When booting standard linux images, it is important to load the initial ramdisk image after the kernel andthe dtb as U-Boot sets the filesize variable to the size of the last file loaded and the bootz command requires the size ofthe ramdisk image to work correctly. In case of booting a platform-specific kernel, i.e. a kernel without device-tree,
simply omit the ${fdt_addr_r} parameter.

5.2

Hjälpmedel

Some users may need specific support because of e.g. some visual impairment. Most accessibility features have to
be enabled manually. Some boot parameters can be appended to enable accessibility features. Note that on mostarchitectures the boot loader interprets your keyboard as a QWERTY keyboard.

5.2.1

Installationsprogrammets frontend

The Debian installer supports several front-ends for asking questions, with varying convenience for accessibility: notably, text uses plain text while newt uses text-based dialog boxes. The choice can be made at the boot prompt,
see the documentation for DEBIAN_FRONTEND in Avsnitt 5.3.2.
With the newt front-end (used mostly with braille), one mostly just selects answers with arrow keys and presses
Enter to validate the choice. Pressing Tab or Shift - Tab allows to switch between dialog elements, and notably toaccess the Go Back button, which brings back again to previous questions. Some dialogs contain check boxes, which
can be ticked on and off by pressing Space.
With the text front-end (used mostly with speech), one mostly selects answers either by typing their number
followed by pressing Enter, or by selecting an answer with arrow keys, and pressing Enter to validate the choice.
One can also not type anything and just press Enter to simply accept the default value. Typing < and pressing Enter
brings back again to previous questions. When a selection of choices has to be made (e.g. during task selection), one
can type ! to express an empty selection.

5.2.2

Brädenheter

Vissa hjälpmedelsenheter är faktiska kort som ansluts inne i datorn och som läser test direkt från grafikminnet. För
att få dem att fungera så måste stöd för framebuffer inaktiveras genom att använda uppstartsparametern .fb=false
Detta kommer dock att minska antalet tillgängliga språk.
21

KAPITEL 5. STARTA UPP INSTALLATIONSSYSTEMET

5.2.3

5.3. UPPSTARTSPARAMETRAR

Tema med hög kontrast

For users with low vision, the installer can use a high-contrast color theme that makes it more readable. To enable it, you
can use the ”Accessible high contrast” entry from the boot screen with the d shortcut, or append the theme=dark
boot parameter.

5.2.4

Zooma

For users with low vision, the graphical installer has a very basic zoom support: the Control-+ and Control– shortcuts
increase and decrease the font size.

5.2.5

Expertinstallation, räddningsläge, automatisk installation

Expert, Rescue, and Automated installation choices are also available with accessibility support. To access them, one
has to first enter the ”Advanced options” submenu from the boot menu by typing a. When using a BIOS system (theboot menu will have beeped only once), this has to be followed by Enter ; for UEFI systems (the boot menu will
have beeped twice) that must not be done. Then, to enable speech synthesis, s can optionally be pressed (followed
again by Enter on BIOS systems but not on UEFI systems). From there, various shortcuts can be used: x for expert
installation, r for rescue mode, or a for automated installation. Again these need to be followed by Enter when using
a BIOS system.
The automated install choice allows to install Debian completely automatically by using preseeding, whose source
can be entered after accessibility features get started. Preseeding itself is documented in Appendix B.

5.2.6

Tillgänglighet för det installerade systemet

Dokumentation om tillgänglighet för det installerade systemet finns på Debian tillgänglighet wikisidan.

5.3

Uppstartsparametrar

Uppstartsparametrar är parametrar för Linux-kärnan som generellt sett används för att se till att kringutrustning hanteras korrekt. För det mesta kan kärnan automatiskt identifiera information om din kringutrustning. Ibland behöver
du dock hjälpa kärnan en bit på vägen.
Om det här är första gången du startar upp systemet kan du prova de uppstartsparametrar som är standard (alltså,ställ inte in några parametrar) och se om det fungerar korrekt. Det kommer säkert att göra det. Om inte, kan du starta
om senare och leta efter några speciella parametrar som informerar systemet om din maskinvara.
Information om många uppstartsparametrar kan hittas i Linux BootPrompt HOWTO, inklusive tips för ovanlig
maskinvara. Det här avsnittet innehåller endast en del av de mest vanliga parametrarna. Vissa vanliga problem finns
beskrivna i Avsnitt 5.4.

5.3.1

Startkonsol

If you are booting with a serial console, generally the kernel will autodetect this. If you have a videocard (framebuffer)and a keyboard also attached to the computer which you wish to boot via serial console, you may have to pass theconsole=device argument to the kernel, where device is a serial device of the target, which is usually something
like ttyS0.
You may need to specify parameters for the serial port, such as speed and parity, for instance console=ttyS0,9600n8;
other typical speeds may be 57600 or 115200. Be sure to specify this option after ”---”, so that it is copied into thebootloader configuration for the installed system (if supported by the installer for the bootloader).
In order to ensure the terminal type used by the installer matches your terminal emulator, the parameter TERM=typecan be added. Note that the installer only supports the following terminal types: linux, bterm, ansi, vt102 anddumb. The default for serial console in debian-installer is vt102. If you are using an IPMI console, or avirtualization tool which does not provide conversion into such terminals types itself, e.g. QEMU/KVM, you can start
it inside a screen session. That will indeed perform translation into the screen terminal type, which is very close tovt102.

22

KAPITEL 5. STARTA UPP INSTALLATIONSSYSTEMET

5.3.2

5.3. UPPSTARTSPARAMETRARParametrar för Debian Installer

The installation system recognizes a few additional boot parameters¹ which may be useful.
Ett antal parametrar har en ”kort form” som hjälper till att undvika begränsningarna i kärnans kommandoradsflaggor och gör dem enklare att ange. Om en parameter har en kort form, kommer den att listas inom hakparanteser
bakom den (normala) långa formen. Exemplen i den här handboken kommer vanligtvis att använda den korta formenockså.
debconf/priority (priority) Den här parametern ställer in så att meddelanden med lägst prioritet visas.
Standardinstallationen använder priority=high. Det betyder att både meddelanden med prioriteterna hög
och kritisk visas, men meddelanden med prioriteterna medium och låg hoppas över. Om problem påträffas
justerar installationsprogrammet prioriteten efter behov.
Om du lägger till priority=medium som uppstartsparameter kommer du att få se installationsmenyn ochfå mer kontroll över installationen. När priority=low används kommer alla meddelanden visas (det här är
likvärdigt med uppstartsmetoden expert). Med priority=critical kommer installationssystemet endast
att visa kritiska meddelanden och försöka göra det rätta utan att krångla till det.
DEBIAN_FRONTEND This boot parameter controls the type of user interface used for the installer. The current
possible parameter settings are:
• DEBIAN_FRONTEND=noninteractive• DEBIAN_FRONTEND=text• DEBIAN_FRONTEND=newt• DEBIAN_FRONTEND=gtk
The default frontend is DEBIAN_FRONTEND=newt. DEBIAN_FRONTEND=text may be preferable forserial console installs. Some specialized types of install media may only offer a limited selection of frontends,
but the newt and text frontends are available on most default install media. On architectures that support it,
the graphical installer uses the gtk frontend.
BOOT_DEBUG Ställ in den här uppstartsparametern till 2 innebär att installationsprogrammets uppstartsprocess
kommer att loggas på ett informativt sätt. Ställ in den till 3 och felsökningsloggar blir tillgängliga på strategiska
punkter i uppstartsprocessen. (Avsluta skalen för att fortsätta uppstartsprocessen.)
BOOT_DEBUG=0 Det här är standardinställningen.
BOOT_DEBUG=1 Mer information än normalt.
BOOT_DEBUG=2 Mycket felsökningsinformation.
BOOT_DEBUG=3 Skal kommer att köras på olika punkter i uppstartsprocessen för detaljerad felsökning. Avsluta skalet för att fortsätta uppstarten.
logg_värd, logg_port Gör att installationsprogrammet skickar loggmeddelanden till ett fjärranslutet syslog på denangivna värden och porten samt till en lokal fil. Om den inte anges, är porten standard på standard syslog port
514.
lowmem Kan användas för att tvinga installationsprogrammet till en lowmem-nivå högre än den som installationsprogrammet ställer in som standard baserat på tillgängligt minne. Möjliga värden är 1 och 2. Se även Avsnitt 6.3.1.1.
noshell Förhindrar att installationsprogrammet erbjuder interaktiva skal på tty2 och tty3. Användbart för oövervakade
installationer där fysisk säkerhet är begränsad.
debian-installer/framebuffer (fb) Vissa arkitekturer använder kärnans framebuffer för att erbjuda en installation på
ett antal olika språk. Om framebuffer orsakar ett problem på ditt system kan du inaktivera funktionen genom
att använda parametern fb=false. Symptom på problemet är felmeddelanden om bterm eller bogl, en blankskärm, eller en frysning inom ett par minuter efter påbörjad installation.
debian-installer/theme (theme) A theme determines how the user interface of the installer looks (colors, icons,etc.). Which themes are available may differ per frontend. Currently both the newt and gtk frontend have (apartfrom the default look) only one additional theme named ”dark” theme, which was designed for visually impaired
users. Set this theme by booting with theme=dark (there is also the keyboard shortcut d for this in the bootmenu).
¹With current kernels (2.6.9 or newer) you can use 32 command line options and 32 environment options. If these numbers are exceeded, thekernel will panic. Also there is a limit of 255 characters for the whole kernel command line, everything above this limit may be silently truncated.

23

KAPITEL 5. STARTA UPP INSTALLATIONSSYSTEMET

5.3. UPPSTARTSPARAMETRAR

netcfg/disable_autoconfig By default, the debian-installer automatically probes for network configuration
via IPv6 autoconfiguration and DHCP. If the probe succeeds, you won’t have a chance to review and change
the obtained settings. You can get to the manual network setup only in case the automatic configuration fails.
If you have an IPv6 router or a DHCP server on your local network, but want to avoid them because e.g. theygive wrong answers, you can use the parameter netcfg/disable_autoconfig=true to prevent any
automatic configuration of the network (neither v4 nor v6) and to enter the information manually.
hw-detect/start_pcmcia Ställ in till false för att förhindra att PCMCIA-tjänster startas, om det orsakar problem.
Vissa bärbara datorer är kända för det här problemet.
preseed/url (url) Ange url:en till en förkonfigurationsfil som ska hämtas ner och användas för att automatisera installationen. Se Avsnitt 4.4.
preseed/file (file) Ange sökvägen till en förkonfigurationsfil som ska läsas in för att automatisera installationen. Se
Avsnitt 4.4.
preseed/interactive Ställ in till true för att visa frågor även om de har blivit förinställda. Kan vara användbart för
testning eller felsökning av en förkonfigurationsfil. Observera att det här inte har någon effekt på parametrar
som skickas som uppstartsparametrar, men för de kan en speciell syntax användas. Se Avsnitt B.5.2 för detaljer.
auto-install/enable (auto) Fördröj frågor som vanligtvis frågas innan förinställning är möjlig efter att nätverket har
konfigurerats. Se Avsnitt B.2.3 för detaljer om hur man automatiserar installationer.
finish-install/keep-consoles Under installationer från seriella eller hanteringskonsoller är de vanliga virtuella konsollerna (VT1 till VT6) oftast inaktiverade i /etc/inittab. Ställ in till true för att förhindra detta.
cdrom-detect/eject Som standard, före omstart, matar debian-installer automatiskt ut det optiska mediat
som användes under installationen. Det kan vara onödigt om systemet inte startar upp automatiskt på sådant
media. I vissa fall kan det inte vara önskvärt, till exempel om den optiska enheten inte kan mata in mediat själv
om användaren inte finns där för att göra det manuellt. Många cd-läsare kan inte mata in media automatiskt.
Ställ in till false för att inaktivera automatisk utmatning och tänk på att du kan behöva se till att systemet inte
startar upp automatiskt från den optiska enheten efter den initiala installationen.
base-installer/install-recommends (recommends) Genom att ställa in denna flagga till false så kommer pakethanteringssystemet att konfigureras till att inte automatiskt installera paket som anges med ”Recommends”,
både under installationen och för det installerade systemet. Se även Avsnitt 6.3.5.
Observera att denna flagga ger ett smidigare system men kan även resultera i att funktioner saknas som dukanske vanligtvis skulle förvänta dig vara tillgängliga. Du kan behöva att manuellt installera några av de rekommenderade paketen för att få den fullständiga funktionalitet som du vill uppnå. Denna flagga bör därför endast
användas av mycket erfarna användare.
debian-installer/allow_unauthenticated Som standard kräver installationsprogrammet att förråden autentiseras med
en känd gpg-nyckel. Ställ in till true för att inaktivera den autentiseringen. Varning: osäkert, rekommenderas inte.
rescue/enable Ställ in till true för att gå in i räddningsläget istället för att genomföra en normal installation. Se
Avsnitt 8.6.

5.3.3

Använding av uppstartsparametrar för att besvara frågor

Med några undantag kan ett värde ställas in vid uppstartsprompten för valfri fråga som ställs under installationen,även om det här bara är verkligen användbart i specifika fall. Allmänna instruktioner om hur man kan göra det här
kan hittas i Avsnitt B.2.2. Några specifika exempel listas här nedan.
debian-installer/language (language), debian-installer/country (country), debian-installer/locale (locale) Det finns
två sätt att ange språk, land och lokal att använda för installationen och det installerade systemet.
Första och enklaste är att endast skicka parametern locale. Språk och land kommer sedan att ställas in efterdess värde. Du kan till exempel använda locale=sv_SE för att välja svenska som språk och Sverige somland (sv_SE.UTF-8 kommer att ställas in som standardlokal för det installerade systemet). Begränsningen är
att inte alla möjliga kombinationer av språk, land och lokal kan uppnås på detta sätt.
Det andra, mer flexibla alternativet är att ange language och country separat. I detta fall kan locale
valfritt läggas till för att ange en specifik standardlokal för det installerade systemet. Exempel: language=sv
country=SE locale=sv_SE.UTF-8.
24

KAPITEL 5. STARTA UPP INSTALLATIONSSYSTEMET

5.4. FELSÖK INSTALLATIONSPROCESSEN

anna/choose_modules (modules) Kan användas för att automatiskt läsa in installerarkomponenter som inte läses insom standard. Exempel på valfria komponenter som kan vara användbara är openssh-client-udeb (såatt du kan använda scp under installationen) och ppp-udeb (se Avsnitt D.4).
netcfg/disable_autoconfig Ställ in till true om du vill inaktivera IPv6 autokonfiguration och DHCP och istället
tvinga fram statisk nätverkskonfiguration.
mirror/protocol (protocol) Som standard använder installationsprogrammet http-protokollet för att hämta filer frånDebian-speglar och ändring av det till ftp är inte möjligt under installationer med normal prioritet. Genom att
ställa in den här parametern till ftp, kan du tvinga installationsprogrammet att använda det protokollet istället.
Observera att du inte kan välja en ftp-spegel från en lista, du måste ange värdnamnet manuellt.
tasksel:tasksel/first (tasks) Kan användas för att välja funktioner som inte finns tillgängliga från den interaktiva
funktionslistan, såsom funktionen kde-desktop. Se Avsnitt 6.3.6.2 för ytterligare information.

5.3.4

Skicka parametrar till kärnmoduler

Om drivrutiner är kompilerade in i kärnan kan du skicka parametrar till dem som beskrivs i dokumentationen för
kärnan. Dock om drivrutinerna är byggda som moduler och därför att kärnmoduler läses in lite annorlunda under en
installation än vid uppstart av ett installerat system, är det inte möjligt att skicka parametrar till moduler kan samma
sätt som du normalt gör. Istället behöver du använda en speciell syntax som känns igen av installationsprogrammet
som ser till att parametrarna sparas i de korrekta konfigurationsfilerna och på så sätt kommer att användas när modulerna faktiskt läses in. Parametrarna kommer även att propageras automatiskt till konfigurationen för det installerade
systemet.
Observera att det är nuförtiden ganska ovanligt att parametrar behöver skickas till moduler. I de flesta fall kommer
kärnan att söka av befintlig hårdvara i ett system och ställa in bra standardvärden på det sättet. Dock, i vissa fall, kan
det fortfarande krävas att parametrar ställs in manuellt.
Syntaxen att använda för att ställa in parametrar för moduler är:
modulnamn.parameternamn=värde

Om du behöver skicka flera parametrar till samma eller olika moduler är det bara att upprepa detta. Till exempel, för
att ställa in ett gammalt 3Com-nätverkskort till att använda BNC-kontakten (coax) och IRQ 10, skulle du skicka:
3c509.xcvr=3 3c509.irq=10

5.3.5

Svartlistning av kärnmoduler

Ibland är kan det vara nödvändigt att svartlista en modul för att förhindra den från att automatiskt läsas in av kärnan
och udev. En anledning kan vara attt en specifik modul orsakar problem med din maskinvara. Kärnan kan ibland ävenlista två olika drivrutiner för samma enhet. Det här kan orsaka att enheten inte fungerar korrekt om drivrutinerna är ikonflikt eller om fel drivrutin läses in först.
Du kan svartlista en modul genom att använda följande syntax: modulnamn.blacklist=yes. Det här kommer
att göra att modulen blir svartlistad i /etc/modprobe.d/blacklist.local, både under installationen och
för det installerade systemet.
Observera att en modul fortfarande kan läsas in av själva installationssystemet. Du kan förhindra det från att
hända genom att köra installationen i expertläget och avmarkera modulen från listan över moduler som visas undermaskinvaruidentifieringsfaserna.

5.4

Felsök installationsprocessen

5.4.1

Tillförlitligheten för optiska medier

Sometimes, especially with older drives, the installer may fail to boot from an optical disc. The installer may also
— even after booting successfully from such disc — fail to recognize the disc or return errors while reading from it
during the installation.
Det finns många olika möjliga orsaker till dessa problem. Vi kan endast lista några vanliga problem och tillhandahålla allmänna förslag på hur man hanterar dem. Resten är upp till dig.
Det finns två mycket enkla saker som du bör prova först.
• If the disc does not boot, check that it was inserted correctly and that it is not dirty.
25

KAPITEL 5. STARTA UPP INSTALLATIONSSYSTEMET

5.4. FELSÖK INSTALLATIONSPROCESSEN• If the installer fails to recognize the disc, try just running the option Detect and mount installation media asecond time. Some DMA related issues with very old CD-ROM drives are known to be resolved in this way.
Om det inte fungerar, prova nedanstående förslag. De flesta, men inte alla, förslag som diskuteras där gäller för
cd-rom och dvd.
If you cannot get the installation working from optical disc, try one of the other installation methods that areavailable.
5.4.1.1

Vanliga problem• Några äldre cd-rom-enheter saknar stöd för att läsa från skivor som blev brända med höga hastigheter med enmodern cd-brännare.
• Några cd-rom-enheter fungerar inte korrekt om ”direkt minnesåtkomst” (DMA) är aktiverat på dom.
5.4.1.2

Hur man undersöker och kanske även löser problem

If the optical disc fails to boot, try the suggestions listed below.
• Check that your BIOS/UEFI actually supports booting from optical disc (only an issue for very old systems)
and that booting from such media is enabled in the BIOS/UEFI.
• If you downloaded an iso image, check that the md5sum of that image matches the one listed for the image in
the MD5SUMS file that should be present in the same location as where you downloaded the image from.
$ md5sum debian-testing-i386-netinst.isoa20391b12f7ff22ef705cee4059c6b92 debian-testing-i386-netinst.iso

Next, check that the md5sum of the burned disc matches as well. The following command should work. It uses
the size of the image to read the correct number of bytes from the disc.
$ dd if=/dev/cdrom | \> head -c ‘stat --format=%s debian-testing-i386-netinst.iso‘ | \> md5suma20391b12f7ff22ef705cee4059c6b92 262668+0 poster in
262668+0 poster ut
134486016 bytes (134 MB) kopierade, 97.474 sekunder, 1.4 MB/s

If, after the installer has been booted successfully, the disc is not detected, sometimes simply trying again may
solve the problem. If you have more than one optical drive, try changing the disc to the other drive. If that does notwork or if the disc is recognized but there are errors when reading from it, try the suggestions listed below. Somebasic knowledge of Linux is required for this. To execute any of the commands, you should first switch to the second
virtual console (VT2) and activate the shell there.
• Växla till VT4 eller visa innehållet i /var/log/syslog (använd nano som redigerare) för att leta efter
specifika felmeddelenden. Efter det, kontrollera även utskriften för dmesg.
• Check in the output of dmesg if your optical drive was recognized. You should see something like (the lines
do not necessarily have to be consecutive):ata1.00: ATAPI: MATSHITADVD-RAM UJ-822S, 1.61, max UDMA/33
ata1.00: configured for UDMA/33
scsi 0:0:0:0: CD-ROM
MATSHITA DVD-RAM UJ-822S 1.61 PQ: 0 ANSI: 5
sr0: scsi3-mmc drive: 24x/24x writer dvd-ram cd/rw xa/form2 cdda tray
cdrom: Uniform CD-ROM driver Revision: 3.20

If you don’t see something like that, chances are the controller your drive is connected to was not recognized or
may be not supported at all. If you know what driver is needed for the controller, you can try loading it manuallyusing modprobe.
• Check that there is a device node for your optical drive under /dev/. In the example above, this would be/dev/sr0. There should also be a /dev/cdrom.

26

KAPITEL 5. STARTA UPP INSTALLATIONSSYSTEMET

5.4. FELSÖK INSTALLATIONSPROCESSEN• Använd kommandot mount för att kontrollera att din optiska skiva redan är monterad, om inte, försök att
montera den manuellt:$ mount /dev/hdc /cdrom

Kontrollera om det uppstod felmeddelanden efter körning av kommandot.
• Check if DMA is currently enabled:$ cd /proc/ide/hdc$ grep using_dma settings
using_dma
1
0

1

rw

A ”1” in the first column after using_dma means it is enabled. If it is, try disabling it:$ echo -n ”using_dma:0” >settings

Make sure that you are in the directory for the device that corresponds to your optical drive.
• Om det uppstår problem under installationen, prova att kontrollera integriteten för installationsmedia med alternativen nära slutet på installationsprogrammets huvudmeny. Det här alternativet kan även användas som ett
allmänt test för att se om skivan kan läsas tillförlitligt.

5.4.2

Uppstartskonfiguration

Om du har problem med att kärnan hänger sig under uppstartsprocessen, inte känner igen kringutrustning som dufaktiskt har, eller inte korrekt detekterar vissa enheter, är uppstartsparametrarna det första att kontrollera, vilket diskuteras i Avsnitt 5.3.
I vissa fall kan funktionsstörningar orsakas av att enhetens firmware saknas (se Avsnitt 2.2 och Avsnitt 6.4).

5.4.3

Tolkning av kärnans uppstartsmeddelanden

Under uppstartssekvensen kanske du se många meddelanden liknande can’t find någonting , eller någonting
not present, can’t initialize någonting , eller till och med this driver release depends
on någonting . De flesta av de här meddelandena är harmlösa. Du ser dem för att kärnan för installationssystemet
är byggd för att köras på många olika datorer och med många olika kringutrustningsenheter. Ingen dator kommer såklart att innehålla alla tänkbara kringutrustningsenheter, så operativsystemet kan klaga en hel del när den letar efter
kringutrustning som du inte har. Du kan också se att systemet gör en paus. Det händer när det väntar på att en enhet
ska svara, och att den enheten finns inte i ditt system. Om du tycker att tiden det tar att starta upp systemet är på tok
för lång, kan du skapa en anpassad kärna senare (se Avsnitt 8.5).

5.4.4

Rapportering av installationsproblem

If you get through the initial boot phase but cannot complete the install, the menu option Save debug logs may be
helpful. It lets you store system error logs and configuration information from the installer on a storage medium, or
download them using a web browser. This information may provide clues as to what went wrong and how to fix it. If
you are submitting a bug report, you may want to attach this information to the bug report.
Andra relevanta installationsmeddelanden kan hittas i /var/log/ under installationen, och /var/log/installer/
efter datorn har startats om till det nyligen installerade systemet.

5.4.5

Skicka installationsrapporter

If you still have problems, please submit an installation report (in English please, whenever possible). We also encourage installation reports to be sent even if the installation is successful, so that we can get as much information as
possible on the largest number of hardware configurations.
Observera att din installationsrapport kommer att publiceras i Debians felhanteringssystem (BTS) och vidarebefordras till en publik sändlista. Se till att du använder en e-postadress som du inte har några problem med att den
används publikt.
Om du har ett fungerande Debian-system är det enklaste sättet att skicka in en installationsrapport att installera
paketen installation-report och reportbug (apt install installation-report reportbug), konfigurera
reportbug som det förklaras i Avsnitt 8.4.2, och kör kommandot reportbug installation-reports.
27

KAPITEL 5. STARTA UPP INSTALLATIONSSYSTEMET

5.4. FELSÖK INSTALLATIONSPROCESSEN

Alternatively you can use this template when filling out installation reports, and file the report as a bug reportagainst the installation-reports pseudo package, by sending it to submit@bugs.debian.org.
Package: installation-reports
Boot method: <How did you boot the installer? CD/DVD? USB stick? Network?>
Image version: <Full URL to image you downloaded is best>
Date: <Date and time of the install>
Machine: <Description of machine (eg, IBM Thinkpad R32)>
Processor:
Memory:Partitions: <df -Tl will do; the raw partition table is preferred>
Output of lspci -knn (or lspci -nn):
Base System Installation Checklist:[O] = OK, [E] = Error (please elaborate below), [ ] = didn’t try it
Initial boot:[ ]Detect network card:[ ]Configure network:[ ]Detect media:[ ]Load installer modules: [ ]Detect hard drives:[ ]Partition hard drives: [ ]Install base system:[ ]Clock/timezone setup:[ ]User/password setup:[ ]Install tasks:[ ]Install boot loader:[ ]Overall install:[ ]Comments/Problems:<Description of the install, in prose, and any thoughts, comments
and ideas you had during the initial install.>Please make sure that any installation logs that you think would
be useful are attached to this report. (You can find them in the installer
system in /var/log/ and later on the installed system under/var/log/installer.) Please compress large files using gzip.

In the bug report, describe what the problem is, including the last visible kernel messages in the event of a kernel hang.
Describe the steps that you did which brought the system into the problem state.

28

Kapitel 6

Användning av Debian Installer
6.1

Hur installationsprogrammet fungerar

För denna arkitektur använder installationsprogrammet ett textbaserat användargränssnitt. Ett grafiskt användargränssnitt är för närvarande inte tillgängligt.
Debians installationsprogram innehåller ett antal komponenter för speciella ändamål för att genomföra varje funktion i installationen. Varje komponent gör sin funktion och ställer frågor till användaren vars svar behövs för att utföra
jobbet. Själva frågorna ger olika prioriteringar och prioriteten för frågorna som kommer att ställas ställs in när installationsprogrammet startas.
När en standardinstallation är genomförd kommer endast viktiga (hög prioritet) frågor att ställas. Det här resulterari en mycket automatiserad installationsprocess med liten interaktivitet för användaren. Komponenter körs automatiskt isekvens; vilka komponenter som körs beror huvudsakligen på installationsmetoden du använder och på din maskinvara.
Installationsprogrammet kommer att använda förvalda värden för frågor som inte ställs.
Om problem uppstår kommer användaren att se ett felmeddelande och installationsmenyn kan visas för att välja
en alternativ åtgärd. Om det inte uppstår problem kommer användaren aldrig att se installationsmenyn utan kommer
helt enkelt svara på frågor för varje komponent i turordning. Meddelanden om allvarliga fel har ”kritisk” prioritet så
att användaren alltid blir notifierad.
Några av de förvalda värden som installationsprogrammet använder kan ges genom att skicka med uppstartsargument när debian-installer startas. Om, till exempel du önskar att tvinga fram statisk nätverkskonfiguration (IPv6-autokonfiguration och DHCP används som standard om tillgänglig) kan du lägga till uppstartsparametern
netcfg/disable_autoconfig=true. Se Avsnitt 5.3.2 för tillgängliga flaggor.
Erfarna användare kan känna sig mer komfortabla med ett menydrivet gränssnitt där varje steg kontrolleras av
användaren i stället för att installationsprogrammet genomför varje steg automatiskt i sekvens. För att använda installationsprogrammet på ett manuellt menydrivet sätt kan du lägga till uppstartsargumentet priority=medium.
Om din maskinvara kräver att du skickar med flaggor till kärnmodulerna när de installeras behöver du starta upp
installationsprogrammet i ”expert”läget. Det här kan göras genom att antingen använda kommandot expert för att
starta installationsprogrammet eller genom att lägga till uppstartsargumentet priority=low. Expertläget ger dig
full kontroll över debian-installer.
I den textbaserade miljön stöds inte användningen av en mus. Här är tangenterna som du kan använda för att
navigera i de olika dialogrutorna. Tab eller höger piltangent flyttar ”framåt” och Skift-Tabb eller vänster piltangent
flyttar ”bakåt” mellan visade knappar och val. Piltangenterna upp och ned väljer olika poster i den rullbara listan
och rullar även själva listan. Dessutom går det att, i långa listor, trycka en bokstav för att rulla direkt till det avsnitt
som börjar med den bokstav du tryckte. Det går också att använda Pg-Up och Pg-Down för att rulla listan i avsnitt.
Blanksteg väljer en post såsom en kryssruta. Använd Enter för att aktivera val.
Vissa dialogrutor kan erbjuda ytterligare hjälp. Om hjälp finns så kommer det att indikeras på nedre raden iskärmen och den hjälpinformationen kan kommas åt genom att trycka på F1-tangenten.
Felmeddelanden omdirigeras till den tredje konsollen. Du kan tillgå den här konsollen genom att trycka Vänster
Alt-F3 (håll nere vänster Alt-tangent när du trycker ned funktionstangenten F3); gå tillbaka till huvudkonsollen för
installationsprogrammet med Vänster Alt-F1.
Dessa meddelanden kan också hittas i /var/log/syslog. Efter installation blir den här loggen kopierad till/var/log/installer/syslog på ditt nya system. Andra installationsmeddelanden kan hittas i /var/log/
under installationen och /var/log/installer/ efter att datorn har startats om till det nya systemet.

29

KAPITEL 6. ANVÄNDNING AV DEBIAN INSTALLER

6.2

6.2. INTRODUKTION TILL KOMPONENTER

Introduktion till komponenter

Här är en lista på installationskomponenter med en kort beskrivning av varje komponents syfte. Detaljer du kanske
behöver känna till om en specifik komponent finns i Avsnitt 6.3.
main-menu Visar listan av komponenter för användaren under installationen och startar en komponent när den väljs.
Huvudmenyns frågor är satta till medium prioritet så om din prioritet är satt till hög eller kritisk (hög är förvald)kommer du inte att se den här menyn. Om det inträffar fel som kräver ingripande från dig kommer prioriteten
att nergraderas temporärt för att låta dig lösa problemet och i så fall kommer menyn att visas.
Du kan komma till huvudmenyn genom att välja Bakåt-knappen flera gånger för att backa hela vägen ut ur
nuvarande komponent.
localechooser Låter användaren lokalanpassa installationen och det installerade systemet: språk, land och lokaler.
Installationsprogrammet kommer att visa meddelanden på det valda språket om inte översättningen för detspråket inte är komplett och då kommer vissa meddelanden att visas på engelska.
console-setup Visar en lista på tangentbord(layouter) från vilken användaren kan välja en som passar bäst för hansegen modell.
hw-detect Identifierar automatiskt det mesta av systemets maskinvara inklusive nätverkskort, diskettenheter och
PCMCIA.
cdrom-detect Letar efter och monterar Debians installations-media.
netcfg Konfigurerar datorns nätverksanslutning så att den kan kommunicera mot Internet.
iso-scan Söker efter ISO-avbildningar (.iso-filer) på hårddiskar.
choose-mirror Presenterar en lista av Debian-arkivets speglar. Användaren kan välja källan för sina installationspaket.
cdrom-checker Kontrollerar installationsmediets integritet. På detta sätt kan användaren försäkra sig om att installationsavbilden inte är skadad.
lowmem Lowmem försöker att identifiera system med lite minne och gör då olika trick att ta bort onödiga delar av
debian-installer från minnet (på bekostnad av vissa funktioner).
anna Anna’s Not Nearly APT. Installerar paket som har hämtats från den valda spegeln eller installations media.
user-setup Ställer in root-lösenordet och lägger till en icke-root-användare.
clock-setup Uppdaterar systemklockan och fastställer huruvida klockan är inställd till UTC eller inte.
tzsetup Väljer tidszonen, baserat på platsen som valdes tidigare.
partman Låter användaren partitionera hårddiskar ansluta till systemet, skapa filsystem på de valda partitionerna och
ansluta dem till monteringspunkter. Inkluderat är också intressanta funktioner som ett fullt automatiskt läge
eller stöd för LVM. Det här är det verktyg som föredras för partitionering i Debian.
partman-lvm Hjälper användaren med konfigurationen av LVM (logisk volymhantering).
partman-md Låter användaren ställa in programvaru-RAID (Redundant Array of Inexpensive Disks). Den här programvaruRAID är normalt sett överlägsen till de billiga IDE (pseudomaskinvara) RAID-styrkort som finns på nyare
moderkort.
base-installer Installerar de mest enkla paketuppsättningar som tillåter datorn att köra Debian GNU/Linux efter
omstart.
apt-setup Konfigurerar apt, mestadels automatiskt, baserad på vilket media som installationsprogrammet körs från.
pkgsel Använder tasksel för att välja och installera ytterligare programvara.
os-prober Identifierar nuvarande installerade operativsystem på datorn och skickar informationen till bootloaderinstaller vilken kan erbjuda dig möjligheten att lägga till upptäckta operativsystem till starthanterarens startmeny.
Det här sättet gör att användaren lätt kan välja vilken operativsystem som ska startas vid uppstart.

30

KAPITEL 6. ANVÄNDNING AV DEBIAN INSTALLER

6.3. ANVÄNDNING AV INDIVIDUELLA …

bootloader-installer De olika installerarna av starthanterare installerar ett starthanteringsprogram på hårddisken
som är nödvändig för att datorn ska starta upp med Linux utan att använda en USB-minne eller cd-rom. Många
starthanterare låter användaren välja ett alternativt operativsystem varje gång datorn startas.
shell Låter användaren starta ett skal från menyn eller på den andra konsollen.
save-logs Ger ett sätt för användaren att spela in information på ett USB-minne, nätverk, hårddisk eller andra media
när problem påträffas för att senare kunna skicka en noggrann rapport om problem i installationsprogramvaran
till Debian-utvecklarna.

6.3

Användning av individuella komponenterI det här avsnittet kommer vi att beskriva varje installationskomponent i detalj. Komponenterna har blivit grupperade
i steg som bör kännas igen av användarna. De presenteras i den ordning de dyker upp under installationen. Observera att inte alla moduler kommer att användas för varje installation; vilka moduler som faktiskt används beror på
installationsmetoden du använder och på din maskinvara.

6.3.1

Konfiguration av Debians installationsprogram och maskinvaraLåt oss anta att Debian Installer har startat upp och du ser dess första skärm. Vid den här punkten är de färdigheter som
debian-installer har ganska begränsade. Den vet inte mycket om din maskinvara, vilket språk som föredras
eller inte ens vilken funktion installation ska ha. Var lugn. På grund av att debian-installer är ganska smart
kan den automatiskt söka av din maskinvara, lokalisera resten av sina komponenter och uppgradera sig själv till ett
kapabelt installationssystem. Dock, du behöver fortfarande hjälpa debian-installer med viss information som
den inte kan fastställa automatiskt (såsom välja ditt föredragna språk, tangentbordslayout eller val av nätverksspegel).
Du kommer att märka att debian-installer genomför identifiering av maskinvara flera gånger under det
här steget. Första gången är målet den maskinvara som behövs för att läsa in komponenter för installationsprogrammet(exempelvis din cd-rom eller nätverkskort). Eftersom alla drivrutiner kanske inte finns tillgängliga under den första
körningen behövs en repetering av identifieringen senare i processen.
Under maskinvarudetektering så kontrollerar debian-installer om några av drivrutinerna för maskinvaran iditt system kräver att fast programvara läses in. Om någon fast programvara begärs men inte finns tillgänglig så kommer
en dialogruta att visas där saknad fast programvara läses in från ett flyttbart media. Se Avsnitt 6.4 för ytterligare
detaljer.
6.3.1.1

Kontrollera tillgängligt minne / minimalt minnesläge

En av de första sakerna som debian-installer gör är att kontrollera tillgängligt minne. Om det tillgängliga
minnet är begränsat kommer den här komponenten att göra ändringar i installationsprocessen som förhoppningsvislåter dig installera Debian GNU/Linux på ditt system.
Den första åtgärden man kan göra för att minska installationsprogrammets minneskonsumtion är att inaktiveraöversättningar, vilket betyder att installationen endast kan göras på engelska. Du kan så klart fortfarande lokalanpassa
det installerade system tefter installationen har färdigställts.
Om detta inte är tillräckligt kommer installationsprogrammet att minska minnesbehovet ytterligare genom att
enbart läsa in de komponenter som är nödvändiga för att genomföra en grundinstallation. Det här minskar installationssystemets funktionalitet. Du kommer att ges möjlighet att läsa in individuella komponenter manuellt, men du ska
vara medveten om att varje komponent du väljer använder ytterligare minne och kan således göra att installationen
misslyckas.
När installationsprogrammet har anpassat sig till ett litet minne så bör du skapa en förhållandevis stor växlingspartition (64–128 MB). Växlingspartitionen används som virtuellt minne och ökar således mängden minne som ärtillgängligt för systemet. Installationsprogrammet kommer att använda växlingspartitionen så snart som möjligt i installationsprocessen. Observera att mycket användning av växlingsutrymmet kommer att minska ditt systems prestanda
och kan leda till hög nyttjandegrad av systemets disk.
Trots dessa åtgärder är det ändå möjligt att ditt system låser sig, att oväntade fel uppstår eller att processer avslutas av kärnan för att systemet har slut på minne (vilket resulterar i ”Out of memory”-meddelanden på VT4 och i
systemloggen).
Det har till exempel rapporterats om misslyckanden med att skapa ett stort filsystem av typen ext3 i lågminnesläget,när det finns för lite växlingsutrymme. Om ett stort växlingsutrymme inte hjälper, prova då istället att skapa filsystemet
som ext2 (vilket är en basfunktion i installationsprogrammet). Det är möjligt att ändra en ext2-partition till ext3 efter
installationen.
31

KAPITEL 6. ANVÄNDNING AV DEBIAN INSTALLER

6.3. ANVÄNDNING AV INDIVIDUELLA …

Det är möjligt att tvinga installationsprogrammet till att använda en högre lowmem-nivå än den som är baserad på
tillgängligt minne genom att använda uppstartsparametern ”lowmem” som beskrivs i Avsnitt 5.3.2.
6.3.1.2

Val av lokalanpassningsalternativ

I de flesta fall är de första frågorna som ställs angående valet av lokalanpassningsalternativ som kommer att användas
både för installationen och för det installerade systemet. Lokalanpassningsalternativen består av plats och lokaler.
Språket du väljer kommer att användas i resten av installationsprocessen om en översättning av de olika dialogerna
finns tillgänglig. Om ingen giltig översättning finns tillgänglig för det valda språket kommer installationsprogrammet
att falla tillbaka på engelska.
The selected geographic location (in most cases a country) will be used later in the installation process to selectthe correct time zone and a Debian mirror appropriate for that country. Language and country together will help
determine the default locale for your system and select the correct keyboard layout.
Du kommer först att bli frågad att välja ditt föredragna språk. Namnen på språken listas på både engelska (vänstra
sidan) och på själva språket (högra sidan); namnen på högra sidan visas också i språkets korrekta skrift. Listan är
sorterad efter de engelska namnen. På toppen av listan finns ett extra alternativ som låter dig att välja lokalen ”C” istället
för ett språk. Välja lokalen ”C” betyder att installationen fortsätter på engelska; det installerade systemet kommer inte
att ha något stöd för lokalanpassning eftersom paketet locales inte kommer att installeras.
Därefter blir du ombedd att välja din geografiska plats. Om du valde ett språk som är erkänt som ett officiellt språk
för fler än ett land¹, kommer du härnäst att bli visad en lista över endast dessa länder. För att välja ett land som inte
finns i listan väljer du Annat (sista alternativet). Du kommer då att få se en lista över kontinenter; välj en kontintent
för att lista relevanta länder på den kontinenten.
Om språket bara har ett land associerat med det kommer en lista med länder att visas för kontinenten eller regionen
landet tillhör, med det landet som standard. Använd Gå tillbaka alternativet för att välja länder på en annan kontinent.

NOTERA
Det är viktigt att välja det land där du bor eller var du befinner dig eftersom det
bestämmer den tidszon som ska konfigureras för det installerade systemet.
If you selected a combination of language and country for which no locale is defined and there exist multiple
locales for the language, then the installer will allow you to choose which of those locales you prefer as the default
locale for the installed system². In all other cases a default locale will be selected based on the selected language andcountry.
Alla standardlokaler som valts enligt beskrivningen i föregående stycke kommer att använda UTF-8 som teckenkodning.
If you are installing at low priority, you will have the option of selecting additional locales, including so-called”legacy” locales³, to be generated for the installed system; if you do, you will be asked which of the selected locales
should be the default for the installed system.
6.3.1.3

Val av tangentbord

Tangentbord är ofta anpassade efter de tecken som används i ett språk. Välj en layout som gäller för tangentbordet duanvänder, eller välj något som liknar det om tangentbordslayouten du vill välja inte finns. När installationen av systemet
är färdig kommer du kunna välja en tangentbordslayout från en bredare skala (kör dpkg-reconfigure keyboardconfiguration som root efter att du har färdigställt installationen).
Flytta markören till tangentbordsvalet du önskar och tryck på Enter. Använd piltangenterna för att flytta markören— de är på samma plats för alla tangentbordslayouter på alla språk, så de är oberoende av tangentbordskonfiguration.
6.3.1.4

Leta efter en ISO-avbildning för Debian Installer

När installation görs via metoden hd-media kommer du till en punkt där du behöver hitta och montera iso-avbildningen
för Debian Installer för att få tag på resten av installationsfilerna. Komponenten iso-scan gör exakt det.
¹I tekniska termer: där flera lokalanpassningar finns för det språket men med olika landskoder.
²At medium and low priority you can always select your preferred locale from those available for the selected language (if there’s more thanone).
³Legacy locales are locales which do not use UTF-8, but one of the older standards for character encoding such as ISO 8859-1 (used by West
European languages) or EUC-JP (used by Japanese).

32

KAPITEL 6. ANVÄNDNING AV DEBIAN INSTALLER

6.3. ANVÄNDNING AV INDIVIDUELLA …

Först monterar iso-scan automatiskt alla blockenheter (exempelvis partitioner och logiska volymer) som har något
känt filsystem på sig och söker sekventiellt efter filnamn som slutar på .iso (eller .ISO för den sakens skull). Tänk
på att det första försöket söker endast av filer i rotkatalogen på i första nivån av underkatalogerna (alltså, den hittar/vadsomhelst.iso, /data/vadsomhelst.iso, men inte /data/tmp/vadsomhelst.iso). Efter en isoavbildning har hittats, kontrollerar iso-scan dess innehåll för att fastställa om avbilden är en giltig Debian-avbild eller
inte. I det första fallet är vi klara, i det senare söker iso-scan efter en annan avbild.
Om det tidigare försöket att hitta en iso-avbildning för installationsprogrammet misslyckades, kommer iso-scan
att fråga dig om du vill genomföra en mer genomgående sökning. Den här fasen kommer inte bara att se på de översta
katalogerna utan gå igenom hela filsystemet.
Om iso-scan inte hittar din iso-avbildning för installationsprogrammet, starta om till ditt ursprungliga operativsystem och kontrollera om avbilden är namngiven korrekt (slutar på .iso), om den är placerad på ett filsystem som
känns igen av debian-installer, och om det inte är skadat (validera kontrollsumman). Erfarna Unix-användare
kunde ha gjort det här på andra konsollen, utan att starta om.
Note that the partition (or disk) hosting the ISO image can’t be reused during the installation process as it will be inuse by the installer. To work-around this, and provided that you have enough system memory, the installer can copy the
ISO image into RAM before mounting it. This is controlled by the low priority iso-scan/copy_iso_to_ram
debconf question (it is only asked if the memory requirement is met).
6.3.1.5

Konfigurera nätverket

När du kommer till det här steget, om systemet upptäcker att du har fler än en nätverksenhet, kommer du att bli frågad
att välja vilken enhet som ska vara ditt primära nätverksgränssnitt, alltså det som du vill använda för installationen.
Övriga gränssnitt kommer inte att bli konfigurerade vid den här tidpunkten. Du kan konfigurera ytterligare gränssnitt
efter att installationen är färdig; se manualsidan interfaces(5).
6.3.1.5.1

Automatisk nätverkskonfiguration

By default, debian-installer tries to configure your computer’s network automatically as far as possible. If theautomatic configuration fails, that may be caused by many factors ranging from an unplugged network cable to missing
infrastructure for automatic configuration. For further explanation in case of errors, check the error messages on the
fourth console. In any case, you will be asked if you want to retry, or if you want to perform a manual setup. Sometimes
the network services used for autoconfiguration can be slow in their responses, so if you are sure everything is inplace, simply start the autoconfiguration attempt again. If autoconfiguration fails repeatedly, you can instead choose
the manual network setup.
6.3.1.5.2

Manuell nätverkskonfiguration

The manual network setup in turn asks you a number of questions about your network, notably IP address,
Netmask, Gateway, Name server addresses, and a Hostname. Moreover, if you have a wireless network
interface, you will be asked to provide your Wireless ESSID (”wireless network name”) and a WEP key or
WPA/WPA2 passphrase. Fill in the answers from Avsnitt 3.3.

NOTERANågra tekniska detaljer du kanske, eller kanske inte, tycker är smidiga: programmet antar att nätverkets IP-adress är bitvis-OCH av ditt systems IP-adress och
din nätmask. Den kommer att gissa att broadcast-adressen är bitvis-ELLER av dittsystems IP-adress med bitvis negation av nätmasken. Den kommer även att gissa
din gateway. Om du inte kan hitta något av de här svaren, använd dessa standardvärden — du kan ändra dem när systemet har installerats, om det behövs, genom
att redigera /etc/network/interfaces när systemet har blivit installerat.

6.3.1.5.3

IPv4 och IPv6

Från Debian GNU/Linux 7.0 (”Wheezy”) och framåt, debian-installer stödjer IPv6 så väl som ”klassisk”
IPv4. Alla kombinationer av IPv4 och IPv6 (IPv4-endast, IPv6-endast och dual-stack-konfigurationer) är stöda.
Autoconfiguration for IPv4 is done via DHCP (Dynamic Host Configuration Protocol). Autoconfiguration forIPv6 supports stateless autoconfiguration using NDP (Neighbor Discovery Protocol, including recursive DNS server

33

KAPITEL 6. ANVÄNDNING AV DEBIAN INSTALLER

6.3. ANVÄNDNING AV INDIVIDUELLA …

(RDNSS) assignment), stateful autoconfiguration via DHCPv6 and mixed stateless/stateful autoconfiguration (addressconfiguration via NDP, additional parameters via DHCPv6).

6.3.2

Skapa användare och lösenord

Strax innan du konfigurerar klockan kommer installationsprogrammet att låta dig konfigurera ”root”-kontot och/eller
ett konto för den första användaren. Andra användarkonton kan skapas efter att installationen har färdigställts.
6.3.2.1

Ställa in ett lösenord för root

Kontot root kallas även för superanvändare; det är ett konto som kringgår alla säkerhetsskydd på ditt system. Rootkontot bör endast användas för systemadministration och endast användas under en så kort tid som möjligt.
Lösenord som du skapar bör innehålla åtminstone 6 tecken och bör innehålla både versaler och gemener, såväl som
specialtecken. Ta extra hänsyn när du ställer in ditt root-lösenord eftersom det är ett sådant kraftfullt konto. Undvik
ord som man hittar i ordböcker eller användning av personlig information som lätt kan gissas.
Om någon berättar för dig att de behöver ditt root-lösenord, var extremt försiktig. Du bör normalt sett aldrig ge ut
ditt root-lösenord, om du inte administrerar en maskin med fler än en systemadministratör.
In case you do not specify a password for the ”root” user here, this account will be disabled but the sudo package
will be installed later to enable administrative tasks to be carried out on the new system. By default, the first user
created on the system will be allowed to use the sudo command to become root.
6.3.2.2

Skapa en vanlig användare

Systemet kommer att fråga dig om du önskar att skapa ett vanligt användarkonto vid den här punkten. Det här kontot
bör vara ditt huvudsakliga personliga konto. Du bör inte använda rootkontot för dagligt bruk eller som ditt personliga
konto.
Varför inte? Tja, en anledning är att undvika att använda roots privilegier är att det är mycket lätt att skada något
som root och som inte går att rätta till. En annan anledning är att du kanske luras till att köra en trojansk häst — det är
ett program som utnyttjar krafterna av din superanvändare för att åsidosätta säkerheten i ditt system bakom din rygg.
En bra bok om systemadministration i Unix täcker in det här ämnet mer i detalj — om det här är nytt för dig, funderapå att läsa en sådan bok.
Du kommer första att bli frågad efter användarens fullständiga namn. Sedan kommer du att bli frågad efter ett
namn på användarens konto; generellt sett ditt förnamn eller något liknande det bör räcka och det är även standardvalet
här. Till slut kommer du bli frågad efter ett lösenord för kontot.
Om du vill skapa en annan användare vid en senare punkt efter installationen, använd kommandot adduser.

6.3.3

Konfigurera klockan och tidszon

Installationsprogrammet kommer först att försöka att ansluta till en tidsserver på Internet (med NTP-protokollet) för
att ställa in systemtiden korrekt. Om detta inte lyckas kommer installationsprogrammet att anta att den tid och datum
som hämtas från systemklockan, när installationssystemet startades upp, är korrekt. Det är inte möjligt att manuellt
ställa in systemtiden under installationsprocessen.
Beroende på platsen som valdes i tidigare i installationsprocessen så kommer du kanske att bli visad en lista övertidszoner som är relevanta för den platsen. Om din plats endast har en tidszon och du gör en standardinstallation
kommer du inte att bli tillfrågad någonting, systemet antar att det är rätt tidszon.
I expertläge eller när du installerar med medelprioritet har du det extra alternativet att välja ”Coordinated Universal
Time” (UTC) som tidszon.
Om du av någon anledning vill ställa in en tidszon för det installerade systemet som inte matchar den valda platsen
så finns det två alternativ.
1. Det enklaste alternativet är att bara välja en annan tids-zon efter att installationen har färdigställts och du harstartat upp det nya systemet. Kommandot för att göra detta är:# dpkg-reconfigure tzdata

2. Alternativt kan tidszonen ställas in i början av installationen genom att skicka parametern time/zone=värde
när du startar upp installationssystemet. Värdet ska så klart vara en giltig tidszon, till exempel Europe/London
eller UTC.
För automatiska installationer kan tidszonen ställas in till önskat värde med förinställning.
34

KAPITEL 6. ANVÄNDNING AV DEBIAN INSTALLER

6.3.4

6.3. ANVÄNDNING AV INDIVIDUELLA …

Partitionering och val av monteringspunkter

Vid den här tidpunkten, efter identifiering av maskinvara har startats en sista gång, bör debian-installer vara
vid sin fulla kraft, anpassad för användarens behov och klar att göra ett riktigt jobb. Precis som titeln på det här
avsnittet indikerar är huvudfunktionen för de nästkommande komponenterna partitionering av dina diskar, skapande
av filsystem, tilldelning av monteringspunkter och även konfigurering av närliggande saker som krypterade LVM eller
RAID-enheter.
Om du känner dig osäker med partitionering eller bara vill veta mer detaljer, se Appendix C.
Först kommer du få möjligheten att automatiskt partitionera antingen en hel disk eller ledigt utrymme på en disk.
Det finns också en så kallad ”guidad” partitionering. Om du inte vill partitionera automatiskt, välj Manuell från menyn.
6.3.4.1

Partitionsflaggor som stöds

The partitioner used in debian-installer is fairly versatile. It allows to create many different partitioning
schemes, using various partition tables, file systems and advanced block devices.
Exactly which options are available depends mainly on the architecture, but also on other factors. For example,
on systems with limited internal memory some options may not be available. Defaults may vary as well. The type ofpartition table used by default can for example be different for large capacity hard disks than for smaller hard disks.
Some options can only be changed when installing at medium or low debconf priority; at higher priorities sensible
defaults will be used.
Installationsprogrammet har stöd för olika former av avancerad partitionering och användningen av lagringsenheter, vilket i många fall kan kombineras.
• Logisk volymhantering (LVM)• Programvaru-RAID
RAID-nivåer som stöds är 0, 1, 4, 5, 6 och 10.
• Kryptering• Multipath(experimentell)Se vår Wiki för mer information. Stöd för multipath är för närvarande endast tillgänglig om det är aktiverat när
installationsprogrammet startas.
Följande filsystem stöds.
• ext2r0, ext2, ext3, ext4
Standardfilsystemet som väljs i de flesta fall är ext4; för /boot partionen så väljs ext2 som standard när guidad
partitionering används.
• jfs (inte tillgänglig på alla arkitekturer)• xfs (inte tillgänglig på alla arkitekturer)• reiserfs (valfri; inte tillgänglig på alla arkitekturer)
Stöd för Reiser-filsystemet är inte längre tillgängligt som standard. När installationsprogrammet körs med medium eller låg debconf-prioritet kan det aktiveras genom att välja partman-reiserfs komponent. Endast
version 3 av filsystemet stöds.
• jffs2
Används i vissa system för att läsa flashminne. Det är inte möjligt att skapa nya jffs2-partitioner.
• FAT16, FAT32
6.3.4.2

Guidad partitionering

Om du väljer guidad partitionering har du tre alternativ: skapa partitioner direkt på hårddisken (klassisk metod), skapa
dem med logisk volymhantering (LVM), eller att skapa dem med krypterad LVM⁴.
⁴Installationsprogrammet kommer att kryptera LVM-volymgruppen med en 256 bitars AES-nyckel och använder kärnans stöd för ”dm-crypt”.

35

KAPITEL 6. ANVÄNDNING AV DEBIAN INSTALLER

6.3. ANVÄNDNING AV INDIVIDUELLA …

NOTERA
Alternativet att använda (krypterad) LVM kanske inte är tillgängligt på alla arkitekturer.
När LVM eller krypterad LVM används kommer installationsprogrammet att skapa de flesta partitioner inne i enstor partition; fördelen med den här metoden är att partitioner inne i den här stora partitionen kan man enkelt ändra
storlek på senare. I fallet med krypterad LVM, kommer den stora partitionen inte vara läsbar utan att känna till en
speciell nyckelfras, vilket ger extra säkerhet för ditt (personliga) data.
När krypterad LVM används, kommer installationsprogrammet även att automatiskt radera disken genom att skriva
slumpmässig data till den. Det här ökar på säkerheten ytterligare (och gör det omöjligt att se vilka delar av disken som
används och ser även till att eventuella spår av tidigare installationer raderas), men kan ta lite tid beroende på storleken
på din disk.

NOTERAOm du väljer guidad partitionering med LVM eller krypterad LVM, kommer vissaändringar i partitionstabellen att behöva skrivas till den valda disken när LVM konfigureras. Dessa ändringar raderar effektivt all data som för närvarande finns på
den valda hårddisken och du kommer inte kunna ångra den här åtgärden. Dockkommer installationsprogrammet fråga dig att bekräfta dessa ändringar innan deskrivs till disken.
Om du väljer guidad partitionering (antingen klassisk eller med (krypterad) LVM) för en hel disk, kommer duförst att bli tillfrågad att välja disken som du vill använda. Kontrollera att alla dina diskar är listade och, om du har flera
diskar, se till att väljer den korrekta disken. Ordningen som de listas i kan skilja sig från vad du är van med. Storleken
på diskarna kan hjälpa dig att särskilja dem.
Allt data på disken du har valt kommer eventuellt att förloras, men du kommer alltid att bli tillfrågad att bekräftaändringarna innan de skrivs på disken . Om du har valt klassisk metod för partitioneringen, kommer du kunna ångra
ändringarna fram till slutet; när (krypterad) LVM används är det här inte möjligt.
Härnäst kommer du att kunna välja från de planer som listas i tabellen nedan. Alla planer har sina för- och nackdelar, vissa av dem diskuteras i Appendix C. Om du är osäker, välj den första. Tänk dock på att guidad partitionering
behöver en viss minimal mängd av ledigt utrymme att arbeta med. Om du inte ger den åtminstone 1 GB utrymme(beroende på vald plan), kommer den guidade partitioneringen att misslyckas.
Partitioneringsplan
Alla filer på en partition
Separat partition för /home
Separata partitioner för /home,/var och /tmp

Minsta utrymme
600 MB500 MB

Skapade partitioner/, växl/, /home, växl

1 GB/, /home, /var, /tmp, växl

Om du väljer guidad partitionering med (krypterad) LVM kommer installationsprogrammet även att skapa en
separat partition för /boot. De andra partitionerna, inklusive växlingsutrymmet, kommer att skapas inom LVMpartitionen.
Efter du valt en plan kommer nästa skärm att visa din nya partitionstabell, inklusive information om hur och om
partitionerna kommer att formateras och var de kommer att monteras.
Listan över partitioner kan se ut som den här:
SCSI1 (0,0,0) (sda) - 6.4 GB WDC AC36400L#1 primär
16.4 MB B f ext2/boot
#2 primär
551.0 MBväxl
växl
#3 primär
5.8 GB
ntfs
pri/log
8.2 MB
LEDIGT UTRYMME
SCSI2 (1,0,0) (sdb) - 80.0 GB ST380021A#1 primär
15.9 MB
ext3

36

KAPITEL 6. ANVÄNDNING AV DEBIAN INSTALLER#2 primär#3 primär#5 logical#6 logisk#7 logisk

996.0 MB3.9 GB
6.0 GB
1.0 GB
498.8 MB6.3. ANVÄNDNING AV INDIVIDUELLA …

fat16
xfs
f ext4f ext3
ext3

/home
/
/var

Det här exemplet visar två hårddiskar som delats upp i flera partitioner; första disken har ledigt utrymme. Varje
partitionsrad innehåller partitionsnumret, dess typ, storlek, valfria flaggor, filsystem och monteringspunkt (om det
finns någon). Observera: denna specifika konfiguration kan inte skapas med en guidad partitionering men det visar en
möjlig variation som kan uppnås med manuell partitionering.
Det här sammanfattar den guidade partitioneringen. Om du är nöjd med den genererade partitionstabellen kan
du välja Slutför partitioneringen och skriv ändringarna till hårddisken från menyn för att implementera den nya partitionstabellen (som beskrivs i slutet av det här avsnittet). Om du inte är nöjd kan du välja att Ångra ändringarna
på partitionerna och köra den guidade partitioneringen igen eller modifiera de föreslagna ändringarna som beskrivs
nedan för manuell partitionering.
6.3.4.3

Manuell partitionering

En liknande skärm till den som visades ovanför kommer att visas om du väljer manuell partitionering förutom att din
befintliga partitionstabell kommer att visas och utan monteringspunkterna. Hur du manuellt konfigurerar din partitionstabell och användningen av partitioner av ditt nya Debian-system kommer att täckas in av den återstående delen
av det här avsnittet.
Om du väljer en ren disk som inte har några partitioner eller ledigt utrymme på sig, kommer du bli tillfrågad om
en ny partitionstabell ska skapas (det behövs så att du kan skapa nya partitioner). Efter det här ska en ny rad med
texten ”LEDIGT UTRYMME” visas i tabellen under en valda disken.
Om du väljer ett ledigt utrymme kommer du bli erbjuden att skapa en ny partition. Du kommer att få svara på några snabba frågor om dess storlek, typ (primär eller logisk), och plats (början eller slutet på det lediga utrymmet). Efter
det kommer du att bli visad en detaljerad överblick av din nya partition. Huvudinställningen är Använd som:, vilken
bestämmer om partitionen kommer att innehålla ett filsystem, eller användas som växlingsutrymme, programvaruRAID, LVM, ett krypterat filsystem, eller inte användas alls. Andra inställningar inkluderar monteringspunkt, monteringsalternativ, och startbar-flaggan; vilka inställningar som visas beror på hur partitionen kommer att användas.
Om de förinställda standardvärdena inte passar dig, kan du ändra dem för att passa ditt system. Till exempel genom
att välja alternativet Använd som:, kan du välja ett annat filsystem för den här partitionen, inklusive alternativ för att
använda partitionen som växlingsutrymme, programvaru-RAID, LVM„ eller inte använda alls. När du är nöjd med
din nya partition, välj Klar med partitionen och du återvänder till huvudskärmen i partman.
Om du bestämmer dig för att du vill ändra någonting på din partition, välj helt enkelt partitionen för att ta dig
till konfigurationsmenyn för partitioner. Det här är samma skärm som när man skapar en ny partition, så du kanändra samma inställningar. En sak som kanske inte är självklar vid första anblicken är att du kan ändra storleken på
partitionen genom att välja posten som visar partitionens storlek. Filsystem som är kända att fungera är bland annat
fat16, fat32, ext2, ext3 och swap (växlingsutrymme). Den här menyn låter dig även ta bort en partition.
Var säker på att du skapar åtminstone två partitioner: en för rotfilsystemet (som måste monteras som /) och en för
swap (växlingsutrymme). Om du glömde att montera rotfilsystemet kommer partman inte låta dig fortsätta förrän duhar rättat till det.
Färdigheterna som partman besitter kan utökas med moduler, men är beroende på din systemarkitektur. Om duinte kan se alla utlovade godsaker, kontrollera om du har läst in alla nödvändiga moduler (exempelvis partman-ext3,
partman-xfs eller partman-lvm).
Efter att du är nöjd med partitioneringen, välj Slutför partitioneringen och skriv ändringarna till hårddisken frånpartitioneringsmenyn. Du kommer att bli visad ett sammandrag på ändringar gjorda på diskarna och bli frågad att
bekräfta skapandet av begärda filsystem.
6.3.4.4

Konfiguration av multidiskenheter (Programvaru-RAID)

Om du har fler än en hårddisk⁵ i din dator, kan du använda partman-md för att ställa in dina diskar för ökad prestanda eller bättre tillförlitlighet på ditt data. Resultatet kallas för Multidisk Device (eller efter dess mest kända variant
programvaru-RAID).
MD är enkelt sett en samling partitioner som finns på olika diskar och kombineras ihop för att skapa en logisk
enhet. Den här enheten kan sedan användas som en vanlig partition (alltså, i partman kan du formatera den, ge denen monteringspunkt, etc.).
⁵Det går faktiskt att bygga en MD-enhet även från partitioner som finns på samma fysiska disk, men det kommer inte att ge dig några fördelar.

37

KAPITEL 6. ANVÄNDNING AV DEBIAN INSTALLER

6.3. ANVÄNDNING AV INDIVIDUELLA …

Fördelarna som du får beror på den typ av MD-enhet du skapar. För närvarande stöds:
RAID0 Är huvudsakligen riktad mot prestanda. RAID0 delar upp all inkommande data i stripes och distribuerar dem
jämnt över alla diskar i kedjan. Det här kan öka hastigheten på läs- och skrivoperationer men när en av diskarna
går sönder kommer du att förlora allting (delar av informationen finns fortfarande på den friska disken (eller
flera), den andra delen fanns på den trasiga disken).
Typisk användning för RAID0 är en partition för videoredigering.
RAID1 Är lämplig för konfigurationer där tillförlitlighet är ledordet. Den innehåller flera (vanligtvis två) lika stora
partitioner där varje partition innehåller exakt samma data. Det här betyder tre saker. För det första, om en av
dina diskar går sönder, kommer du fortfarande att ha data speglat på de återstående diskarna. För det andra,
du kan endast använda en liten del av den tillgängliga kapaciteten (mer specifikt, det är storleken på den minsta partitionen i RAID-kedjan). För det tredje, filläsningar är lastbalanserade mellan diskarna, vilket kan öka
prestandan på en server, såsom en filserver, som brukar vara belastad med fler diskläsningar än skrivningar.
Du kan även ha en reservdisk i kedjan som kommer att ta över platsen för en trasig disk om något går fel.
RAID5 Är en bra kompromiss mellan hastighet, tillförlitlighet och dataredundans. RAID5 delar upp all inkommandedata i stripesöch distribuerar dem jämnt på alla utan en disk (liknande RAID0). Tvärtemot RAID0 beräknar
även RAID5 paritetsinformation, som skrivs på den återstående disken. Paritetsdisken är inte statisk (det skulle
kallas för RAID4), utan förändras periodvis, så att partitetsinformationen distribueras jämnt över alla diskar.
När en av diskarna går sönder, kan den saknade delen av informationen beräknas utifrån det återstående datat
och dess paritet. RAID5 måste innehålla åtminstone tre aktiva partitioner. Du kan även ha en reservdisk i kedjan
som kommer att ta över platsen för en trasig disk om något går fel.
Som du kan se, RAID5 har tillförlitlighet som liknar den för RAID1 men erbjuder mindre redundans. Å andra
sidan är den kanske lite långsammare på skrivoperationer än RAID0 på grund av beräkningarna av paritetsinformation.
RAID6 Liknar RAID5 förutom att den använder två paritetsdiskar istället för en.
En RAID6-kedja kan överleva upp till två trasiga diskar.
RAID10 RAID10 kombinerar stripning (som i RAID0) och spegling (som i RAID1). Den skapar n kopior av inkommande data och distribuerar dem över partitionerna så att ingen av kopiorna av samma data finns på samma
disk. Standardvärdet för n är 2, men det kan ställas in till något annat expertläget. Antalet partitioner som används måste vara minst n. RAID10 har olika layouter för distribuering av kopior. Standard är nära kopior. Nära
kopior har alla kopior på samma position på alla diskarna. Fjärran kopior har kopiorna på olika positioner på
diskarna. Positionskopior kopierar stripen, men inte de individuella kopiorna.
RAID10 kan användas för att uppnå tillförlitlighet och redundans utan nackdelen att behöva beräkna paritetsinformation.
För att summera:
Typ

Minimum antal
enheter

ReservenhetÖverlever diskfel?

RAID0

2

nej

nej

RAID1

2

valfri

ja

RAID5

3

valfri

ja

RAID6

4

valfrija

38

Tillgänglig plats
Storlek för den
minsta partitionen
multiplicerat med
antalet enheter i
RAID
Storlek för den
minsta partitionen i
RAID
Storlek för den
minsta partitionen
multiplicerat med(antalet enheter i
RAID minus en)
Storlek för den
minsta partitionen
multiplicerat med(antalet enheter i
RAID minus två)

KAPITEL 6. ANVÄNDNING AV DEBIAN INSTALLER

Minimum antal
enheter

Typ

RAID102

6.3. ANVÄNDNING AV INDIVIDUELLA …

Reservenhet

valfriÖverlever diskfel?

Tillgänglig platsja

Totalen för alla
partitioner delat
med antalet
delkopior (standard
är två)Om du vill veta mer om programvaru-RAID, ta en titt på Software RAID HOWTO.
För att skapa en MD-enhet behöver du markera de partitioner som den ska innehålla markerade för användning i
ett RAID. (Det här gör man i partman i menyn Partitionsinställningar där du bör välja Använd som: → fysisk volym
för RAID.)NOTERA
Försäkra dig om att systemet kan startas upp med partitioneringsplanen som duplanerar. I allmänhet är det nödvändigt att skapa ett separat filsystem för /bootnär man använder RAID för rotfilsystemet (/). De flesta starthanterare har stöd för
speglad (inte striped!) RAID1, så om man till exempel använder RAID5 för / och
RAID1 för /boot kan det vara ett alternativ.
Efter det ska du välja Konfigurera programvaru-RAID från huvudmenyn i partman. (Menyn kommer endast att
visas om du markerat minst en partition för användning som fysisk volym för RAID.) På första skärmen i partmanmd, välj helt enkelt Skapa MD-enhet. Du kommer att bli visad en lista på typer av MD-enheter som stöds, från vilken
du bör välja en (t.ex. RAID1). Vad som kommer härnäst beror på den MD-typ du har valt.
• RAID0 är enkel — du kommer att visas en lista över tillgängliga RAID-partitioner och du behöver endast välja
de partitioner som ska utgöra MD-enheten.
• RAID1 är lite mer besvärlig. Först kommer du bli tillfrågad att ange antalet aktiva enheter samt antalet reservenheter som ska utgöra din MD. Sedan behöver du från listan av tillgängliga RAID-partitioner välja vilka
som ska vara aktiva och sedan de som ska vara reserver. Antalet valda partitioner måste vara samma som
antalet som angavs tidigare. Var lugn, om du gör ett misstag och väljer ett olikt antal partitioner kommer
debian-installer inte låta dig fortsätta förräns du har rättat till det.
• RAID5 har en liknande inställningsprocedur som RAID1 med undantaget att du behöver använda åtminstone
tre aktiva partitioner.
• RAID6 har en liknande inställningsprocedur som RAID1 med undantaget att du behöver använda åtminstonefyra aktiva partitioner.
• RAID10 har också en liknande inställningsprocedur som RAID1 förutom i expertläget. I expertläget kommer
debian-installer att fråga dig om layouten. Layouten har två delar. Den första delen är layouttypen. Den
är antingen n (för nära kopior), f (för fjärran kopior) eller o (för positionskopior). Den andra delen är antalet
kopior som ska göras av datat. Det måste finnas minst så många aktiva enheter så att var och en av kopiorna
kan distribueras till olika diskar.
Det är fullt möjligt att ha flera MD-typer samtidigt. Till exempel om du har tre stycken 200 GB stora hårddiskar
dedicerade till MD, där varje hårddisk innehåller två stycken 100 GB stora partitioner, kan du kombinera de första
partitionerna på alla tre hårddiskar till en RAID0 (300 GB stor för snabb videoredigering) och använda de övriga tre
partitionerna (2 aktiva och 1 reserv) för RAID1 (ganska tillförlitlig 100 GB stor partition för /home).
Efter att du har konfigurerat MD-enheterna efter dina behov kan du välja Slutför i partman-md för att återgå tillpartman för att skapa filsystem på dina nya MD-enheter och ge dem de vanliga attributen såsom monteringspunkter.
6.3.4.5

Konfigurering av den logiska volymhanteraren (LVM)

Om du arbetar med datorer som en systemadministratör eller ”avancerad” användare har du säkert upplevt en situation
där någon diskpartition (oftast den mest viktiga) fått slut på ledigt utrymme medan någon annan partition haft otroligt
mycket oanvänt utrymme och du har behövt att hantera den här situationen genom att flytta runt saker, symboliska
länkar, etc.
39

KAPITEL 6. ANVÄNDNING AV DEBIAN INSTALLER

6.3. ANVÄNDNING AV INDIVIDUELLA …

För att undvika de beskrivna situationen kan du använda logisk volymhantering (LVM). Med LVM kan du kort sagt
kombinera dina partitioner (fysiska volymer på LVM-språk) för att forma en virtuell disk (en så kallad volymgrupp)
som sedan kan delas upp i virtuella partitioner (logiska volymer). Meningen är att logiska volymer (och så klart deunderliggande volymgrupperna) kan spänna över ett flertal fysiska diskar.
Nu när du har insett att du behöver mer utrymme för din gamla 160 GB stora /home-partition kan du helt enkelt
lägga till en ny 300 GB stor disk till datorn, låta den bli medlem av din befintliga volymgrupp och sedan förändra
storleken på den logiska volymen som tillhandahåller filsystemet för /home och voilá — dina användare har merplats igen på sin nya 460 GB stora partition. Det här exemplet är så klart lite grovt förenklat. Om du inte har läst denän bör du konsultera LVM HOWTO.
LVM-konfiguration i debian-installer är ganska enkel och stöds fullständigt i partman. Först måste dumarkera de partitioner som ska användas som fysiska volymer för LVM. Det här görs i menyn Partitionsinställningar
där du ska välja Använd som: → fysisk volym för LVM.

VARNINGBe aware: the new LVM setup will destroy all data on all partitions marked with an
LVM type code. So, if you already have an LVM on some of your disks, and want
to install Debian additionally to that machine, the old (already existing) LVM will be
wiped out! The same counts for partitions, which are (for any reason) misleadingly
marked with an LVM type code, but contain something different (like an encryptedvolume). You need to remove such disks from the system, before performing a new
LVM setup!
När du återvänder till huvudskärmen i partman kommer du att se ett nytt alternativ Konfigurera den logiska
volymhanteraren. När du väljer den kommer du att först bli frågad om att bekräfta väntande ändringar till partitionstabellen (om det finns några) och sedan kommer LVM-konfigurationsmenyn att visas. Ovanför menyn visas en
sammanfattning av LVM-konfigurationen. Själva menyn är sammanhangskänslig och visar endast giltiga åtgärder. De
möjliga åtgärderna är:• Visa konfigurationsdetaljer: visar LVM-enhetsstrukturen, namn och storlekar på logiska volymer och annat• Skapa volymgrupp• Skapa logisk volym• Ta bort volymgrupp• Ta bort logisk volym• Utöka volymgrupp• Minska volymgrupp• Slutför: återvänd till huvudskärmen för partman
Använd alternativen i den menyn för att först skapa en volymgrupp och sedan skapa dina logiska volymer i den.
Efter du återvänt till huvudskärmen i partman kommer du att se skapade logiska volymer på samma sätt som
vanliga partitioner (och du bör även behandla dem som det).
6.3.4.6

Konfigurera krypterade volymer

debian-installer låter dig konfigurera krypterade partitioner. Varje fil som du skriver på en sådan partition
kommer omedelbart att sparas till enheten i krypterad form. Tillgång till krypterat data ges endast efter att en lösenfras
har angivits när den krypterade partitionen ursprungligen skapades. Denna funktion är användbart för att skydda
känsligt data om till exempel din bärbara dator eller hårddisk blir stulna. Tjuven kanske får fysisk tillgång till hårddisken
men utan att känna till den rätta lösenfrasen kommer det data som finns på hårddisken bara att se ut som slumpmässiga
tecken.
The two most important partitions to encrypt are: the home partition, where your private data resides, and theswap partition, where sensitive data might be stored temporarily during operation. Of course, nothing prevents you
from encrypting any other partitions that might be of interest. For example /var where database servers, mail servers
or print servers store their data, or /tmp which is used by various programs to store potentially interesting temporary
40

KAPITEL 6. ANVÄNDNING AV DEBIAN INSTALLER

6.3. ANVÄNDNING AV INDIVIDUELLA …

files. Some people may even want to encrypt their whole system. Generally the only exception here is the /bootpartition which must remain unencrypted, because historically there was no way to load the kernel from an encrypted
partition. (GRUB is now able to do that, but debian-installer currently lacks native support for encrypted/boot. The setup is therefore covered in a separate document.)

NOTERA
Observera att prestandan för krypterade partitioner kommer att vara mindre än för
okrypterade eftersom datan behöver dekrypteras eller krypteras för varje läsning eller skrivning. Prestandaskillnaden beror på din processorhastighet, vald krypteringoch nyckellängd.
För att använda kryptering måste du skapa en ny partition genom att välja ett fritt utrymme i huvudpartitioneringsmenyn. Ett annat alternativ är att välja en befintlig partition (t.ex. en vanlig partition, en logisk LVM-volym eller en
RAID-volym). I menyn Partitionsinställningar behöver du välja fysisk volym för kryptering för alternativet Använd
som:. Menyn kommer att ändras till att inkludera flera krypteringsalternativ för partitionen.
Krypteringsmetoden som stöds av debian-installer är dm-crypt (ingår i nyare Linux-kärnor, som också
kan vara värd för fysiska LVM-volymer).
Låt oss ta en titt på tillgängliga alternativ när du väljer kryptering via Device-mapper (dm-crypt). Som
vanligt: när du är osäker, använd standardvalen därför att de har noga valts ut med tanke på säkerhet.
Kryptering: aes Detta alternativ låter dig välja krypteringsalgoritm (chiffer) som kommer att användas för att
kryptera data på partitionen. debian-installer har för närvarande stöd för följande blockchiffer: aes,
blowfish, serpent och twofish. Det är utanför omfånget för detta dokument att diskutera kvaliteterna för dessa
olika algoritmer, dock kan det hjälpa dig i ditt val att år 2000 valdes AES av American National Institute ofStandards and Technology som standardkrypteringsalgoritm för skydd av känslig information för 2000-talet.
Nyckellängd: 256 Här kan du ange längden för krypteringsnyckeln. En större nyckellängd ökar generellt styrkan på
krypteringen. På andra sidan, ökning av längden på nyckeln har en negativ inverkan på prestandan. Tillgängliga
nyckellängder är olika beroende på valt chiffer.
IV-algoritm: xts-plain64 Initieringsvektorn eller IV-algoritm används i kryptografi för att se till att tillämpningen av chiffret på samma klartextdata med samma nyckel, alltid producerar en unik chiffertext. Idén är att
förhindra en attackerare från att kunna utläsa information från upprepade mönster i krypterat data.
Det minst sårbara alternativet för kända attacker av de som tillhandahålls är standardvalet xts-plain64.
Använd endast de andra alternativen när du behöver kompatibilitet med tidigare installerade system som inte
kan använda nyare algoritmer.
Krypteringsnyckel: Lösenfras Här kan du välja typ av krypteringsnyckel för denna partition.
Lösenfras Krypteringsnyckeln kommer att beräknas⁶ med en lösenfras som basis och som du kan ange senare
i processen.
Slumpmässig nyckel En ny krypteringsnyckel kommer att genereras från slumpmässigt data varje gång du försöker att ta fram den krypterade partitionen. Med andra ord: vid varje nedstängning av systemet kommer
innehållet på partitionen att förloras eftersom nyckeln raderas från minnet. (Så klart, du kan försöka att ta
fram nyckeln via en brute force-attack, men såvida det inte finns en okänd sårbarhet i chifferalgoritmen
kommer detta inte kunna göras under vår livstid.)
Slumpmässiga nycklar är användbara för växlingspartitioner därför att du inte behöver bry dig om att
komma ihåg lösenfrasen eller att radera känslig information från växlingspartitionen före nedstängning av
din dator. Dock betyder det även att du inte kommer att kunna använda funktionalitet som ”suspend-todisk” som erbjuds av nyare Linux-kärnor eftersom det blir omöjligt (under en efterföljande uppstart) att
återhämta suspenderat data som skrivits på växlingspartitionen.
Radera data: ja Bestämmer huruvida innehållet på denna partition ska skrivas över med slumpmässigt data före
krypteringen ställs in. Detta rekommenderas därför att det kan annars vara möjligt för en attackerare att avgöra
vilka delar av partitionen som används och vilka som inte används. Dessutom blir det svårare att återskapa datasom partitionen innehållit tidigare⁷.
⁶Att använda en lösenfras som nyckel betyder att partitionen måste konfigureras med LUKS.
⁷Det är dock troligt att personal från tre-bokstavs-myndigheter kan återskapa data från magnetoptiska media även efter ett flertal överskrivningar.

41

KAPITEL 6. ANVÄNDNING AV DEBIAN INSTALLER

6.3. ANVÄNDNING AV INDIVIDUELLA …

När du har valt de önskade parametrarna för dina krypterade partitioner, återgå till huvudmenyn för partitionering.
Det ska nu finnas en ny menypost som kallas Konfigurera krypterade volymer. När du väljer den kommer du att blifrågad att bekräfta borttagningen av data på de partitioner som markerats för radering och möjligen även andra åtgärder
såsom skrivning av en ny partitionstabell. För större partitioner kan detta ta lite tid.
Härnäst kommer du att bli frågad att ange en lösenfras för de partitioner som konfigurerats att använda en. Bra
lösenfraser bör vara längre än 8 tecken, bör innehålla en blandning av bokstäver, siffror och andra tecken och bör
inte innehålla vanliga ord som hittas i ordböcker eller information som lätt kan kopplas samman med dig (såsom
födelsedatum, eventuell hobby, namn på husdjur, namn på familjemedlemmar eller närstående, etc.).

VARNING
Innan du matar in några lösenfraser bör du se till att ditt tangentbord är konfigurerat
korrekt och genererar de tecken som förväntas. Om du är osäker kan du växla tillden andra virtuella konsollen och skriva in text vid prompten. Detta för att du inte
bli förvånad senare, t.ex. genom att försöka mata in en lösenfras med en qwertytangentbordslayout när du använde en azerty-layout under installationen. Dennasituation kan ha flera orsaker. Kanske har du bytt till en annan tangentbordslayout
under installationen, eller att den valda tangentbordslayouten kanske inte har ställts
in ännu när lösenfrasen för rotfilsystemet anges.
Om du väljer att använda andra metoder än ett lösenord för att skapa krypteringsnycklar, kan de genereras nu.
På grund av att kärnan kanske inte har samlat in en tillräcklig mängd av slumpmässigt data så tidigt i installationen
kan denna process ta lång tid. Du kan hjälpa till att snabba på processen genom att generera slumpmässigt data: t.ex.
genom att trycka slumpmässigt valda tangenter eller genom att växla till skalet på den andra virtuella konsollen och
generera lite nätverk- och disktrafik (hämta några filer, skicka stora filer till /dev/null, etc.). Detta kommer att
upprepas för varje partition som ska krypteras.
After returning to the main partitioning menu, you will see all encrypted volumes as additional partitions which canbe configured in the same way as ordinary partitions. The following example shows a volume encrypted via dm-crypt.
Encrypted volume (sda2_crypt) - 115.1 GB Linux device-mapper#1 115.1 GB F ext3

Now is the time to assign mount points to the volumes and optionally change the file system types if the defaults do
not suit you.
En sak att notera här är identifierarna inom parantes (sda2_crypt och i detta fall) samt monteringspunkterna du
har tilldelat varje krypterad volym. Du kommer att behöva denna information senare vid uppstart av det nya systemet.
Skillnaderna mellan en vanlig uppstartsprocess och en uppstartsprocess med kryptering beskrivs senare i Avsnitt 7.2.
När du är nöjd med partitioneringsplanen, fortsätt med installationen.

6.3.5

Installation av grundsystemetÄven om det här steget är det minst problematiska så tar det en större del av installationen på grund av att det hämtar,
validerar och packar upp hela grundsystemet. Om du har en långsam dator eller nätverksanslutning kan det här ta en
stund.
Under installationen av grundsystemet, kommer meddelanden om uppackning och konfigurering omdirigeras till
tty4. Du kan komma åt den här terminalen genom att trycka Vänster Alt-F4; gå tillbaka till huvudprocessen för
installationsprogrammet med Vänster Alt-F1.
De olika meddelandena om uppackning/konfigurering som genereras under den här fasen, sparas i /var/log/
syslog. Du kan kontrollera dem där om installationen genomförs över en seriekonsoll.
Som en del av installationen kommer en Linux-kärna att installeras. Vid standardprioritet kommer installationsprogrammet att välja en åt dig som bäst passar din maskinvara. I lägre prioritetslägen kommer du kunna välja från enlista av tillgängliga kärnor.
When packages are installed using the package management system, it will by default also install packages thatare recommended by those packages. Recommended packages are not strictly required for the core functionality ofthe selected software, but they do enhance that software and should, in the view of the package maintainers, normally
be installed together with that software.

42

KAPITEL 6. ANVÄNDNING AV DEBIAN INSTALLER

6.3. ANVÄNDNING AV INDIVIDUELLA …

NOTERAFor technical reasons packages installed during the installation of the base system
are installed without their ”Recommends”. The rule described above only takes effect after this point in the installation process.

6.3.6

Installera ytterligare programvara

Vid det här tillfället kan du ett användbart men begränsat system. De flesta användare kommer att installera ytterligare
programvara på systemet för att anpassa det till sina behov och installationsprogrammet låter dem göra det. Det här
steget kan ta ännu längre tid än installationen av grundsystemet om du har en långsam dator eller nätverk.
6.3.6.1

Konfigurera apt

One of the tools used to install packages on a Debian GNU/Linux system is the program apt, from the apt package⁸.
Other front-ends for package management, like aptitude and synaptic, are also in use. These front-ends are recommended for new users, since they integrate some additional features (package searching and status checks) in a niceuser interface.
apt måste konfiguras så att den vet var den ska hämta paket ifrån. Resultat av den här konfigurationen skrivs
till filen /etc/apt/sources.list och du kan undersöka och redigera den för att passa dina behov efter att
installationen är färdig.
Om du installerar med standardprioritet kommer installationsprogrammet att ta hand om det mesta av konfigurationen automatiskt, baserat på installationsmetoden som du använder och om möjligt använda val gjorda tidigare
i installationen. I de flesta fall kommer installationsprogrammet att automatiskt lägga till en säkerhetsspegel och, om
du installerar den stabila distributionen, en spegel för uppdateringstjänsten ”stable-updates”.
If you are installing at a lower priority (e.g. in expert mode), you will be able to make more decisions yourself.
You can choose whether or not to use the security and/or stable-updates services, and you can choose to add packages
from the ”contrib”, ”non-free”, and ”non-free-firmware” sections of the archive.
6.3.6.1.1

Installera från fler än en cd eller dvd-avbild

Om du installerar från en cd eller dvd-avbild som är del av en större uppsättning så kommer installationsprogrammet att
fråga om du vill söka igenom ytterligare installationsmedia. Om du har flera media tillgängliga kommer du antagligen
att vilja göra det så att installationsprogrammet kan använda paketen som finns på dem.
Om du inte har fler cd eller dvd-media så är det inget problem: användning av dem är inte nödvändigt. Om dui tillägg till det inte använder en nätverksspegel (som förklaras i nästa avsnitt) kandet betyda att inte alla paket som
tillhör funktionerna kan installeras som du har valt i nästa steg i installationen.

NOTERA
Paketen på cd-skivor (och dvd-avbilder) inkluderas enligt deras populäritet. Det
betyder att för de flesta kommer endast de första avbilderna behövs en uppsättning
att behövas och att endast mycket få personer faktiskt kommer att använda paketen
som inkluderats på de sista avbilderna i en uppsättning.
Det betyder också att om man köper eller hämtar ner och bränner en komplett cduppsättning bara är slöseri eftersom du aldrig kommer att använda de flesta av
dem. I de flesta fall klarar du dig med endast de första 3 till 8 skivor och installera
ytterligare paket från Internet genom att använda en spegelserver. Samma gäller för
dvd-uppsättningar: första skivan eller kanske de första två skivorna täcker behovet
för de flesta.
If you do scan multiple installation media, the installer will prompt you to exchange them when it needs packages
from one that isn’t currently in the drive. Note that only discs that belong to the same set should be scanned. The
⁸Note that the program which actually installs the packages is called dpkg. However, this program is more of a low-level tool. apt is a higherlevel tool, which will invoke dpkg as appropriate. It knows how to retrieve packages from your installation media, the network, or wherever. It isalso able to automatically install other packages which are required to make the package you’re trying to install work correctly.

43

KAPITEL 6. ANVÄNDNING AV DEBIAN INSTALLER

6.3. ANVÄNDNING AV INDIVIDUELLA …

order in which they are scanned does not really matter, but scanning them in ascending order will reduce the chanceof mistakes.
6.3.6.1.2

Använda en nätverksspegel

En fråga som kommer att ställas under de flesta installationer är om en nätverksspegel ska användas som en paketkälla.
I de flesta fall är standardsvaret ett bra svar men det finns några undantag.
Om du inte installerar från en komplett cd/dvd-avbildning, bör du använda en nätverksspegel eftersom du annars
kommer att få ett mycket minimalt system. Dock, om du har en begränsad internetanslutning är det bäst att inte välja
funktionen desktop i nästa steg av installationen.
Om du installerar från en komplett cd avbildning, är användningen av en nätverksspegel inte nödvändig, men det
rekommenderas starkt eftersom en enda cd-avbildning endast innehåller ett ganska begränsat antal paket. Om du haren begränsad internetanslutning kan det fortfarande vara bäst att inte välja en nätverksspegel här, utan att färdigställa
installationen med endast det som finns tillgängliga på cd-avbildning och installera ytterligare paket efter installationen(alltså efter att du har startat upp det nya systemet).
Om du installerar från DVD kommer de paket som behövs under installationen att finnas på den första dvd-skivan.
avbild Användning av en nätverksspegel är valfritt.
En fördel med att lägga till en nätverksspegel är att uppdateringar, som har skett sedan cd/dvd-avbilderna skapades
och har inkluderats i en punktutgåva, kommer att bli tillgängliga för installation, och därigenom förlänga livslängden
för din cd/dvd-uppsättning utan att kompromettera säkerheten eller stabiliteten för det installerade systemet.
För att summera: välja en nätverksspegel är oftast en bra idé, förutom när du har en långsam internetanslutning.
Om den aktuella versionen för ett paket finns tillgänglig på installationsmedia, så kommer installationsprogrammet att
använda den. Mängden data som kommer att hämtas ner om du väljer en spegel beror på
1. funktionera som du väljer i nästa steg av installationen,
2. vilka paket som behövs för dessa funktioner,
3. vilka av dessa paket som finns på de installationsmedia som du har sökt igenom, samt
4. huruvida några uppdaterade versioner av paketen som inkluderats på installationsmedia finns tillgängliga frånen spegelserver (antingen en vanlig paketspegel eller en spegelserver för säkerhet eller stabila uppdateringar).
Observera att sista punkten betyder, även om du väljer att inte använda en nätverksspegel, att vissa paket kan
hämtas ner från Internet ändå om det finns en säkerhets eller stabila uppdatering tillgänglig för dem och att dessa
tjänster har konfigurerats.
6.3.6.1.3

Välj en nätverksspegel

Om du inte väljer att använda en nätverksspegel, kommer du att få en lista över nätverksspeglar baserat på ditt landsval
tidigare i installationsprocessen. Att välja standard erbjuds är vanligtvis bra.
Den erbjudna standard är deb.debian.org, som inte är en spegel i sig utan kommer att omdirigera till en spegelsom ska vara uppdaterad och snabb. Dessa speglar stöder TLS (https-protokoll) och IPv6. Denna tjänst underhålls av
Debian System Administration (DSA)-teamet.
En spegel kan också specificeras för hand genom att välja ”ange information manuellt”Du kan sedan ange ett
spegelvärdnamn och ett valfritt portnummer. Detta måste faktiskt vara en URL bas, dvs när man anger en IPv6-adressmåste man till exempel lägga till hakparenteser runt den t.ex ”[2001:db8::1]”.
If your computer is on an IPv6-only network (which is probably not the case for the vast majority of users), using
the default mirror for your country might not work. All the mirrors in the list are reachable via IPv4, but only someof them can be used via IPv6. As connectivity of individual mirrors can change over time, this information is notavailable in the installer. If there is no IPv6 connectivity for the default mirror for your country, you can either try
some of the other mirrors offered to you or choose the ”enter information manually” option. You can then specify”ftp.ipv6.debian.org” as the mirror name, which is an alias for a mirror available via IPv6, although it will probably
not be the fastest possible one.
6.3.6.2

Val och installation av programvara

Under installationsprocessen får du möjligheten att välja ytterligare programvara att installera. Hellre än att välja
individuella programvarupaket från de 93245 paket som finns tillgängliga fokuserar det här steget av installationsprocessen på att välja och installera fördefinierade samlingar av programvara för att snabbt ställa in din dator att
genomföra olika funktioner.

44

KAPITEL 6. ANVÄNDNING AV DEBIAN INSTALLER

6.3. ANVÄNDNING AV INDIVIDUELLA …

De här funktionerna representerar löst ett antal olika jobb eller saker du vill utföra med din dator, såsom ”Skrivbordsmiljö”, ”Webbserver”, eller ”SSHserver”⁹. Avsnitt D.2 listar utrymmet som krävs för de tillgängliga funktionerna.
Vissa funktioner kan vara förvalda baserade på egenskaperna för datorn som du installerar. Om du inte godkänner
de här valen kan du avmarkera dem. Du kan även välja att inte installera några funktioner alls.

TIPS
I standardanvändargränssnittet för installationsprogrammet kan du använda blankslag för att växla markering av en funktion.

NOTERAThe ”Desktop environment” task will install a graphical desktop environment.
By default, debian-installer installs the desktop environment. It is possible tointeractively select a different desktop environment during the installation. It is also
possible to install multiple desktops, but some combinations of desktop may not be
co-installable.
Note that this will only work if the packages needed for the desired desktop environment are actually available. If you are installing using a single full CD image, they
will possibly need to be downloaded from a network mirror as they might not be
available on the CD image due to its limited amount of space. Installing any of theavailable desktop environments this way should work fine if you are using a DVD
image or any other installation method.
De olika serveruppgifterna installerar programvara ungefär enligt följande. Webbserver:apache2;SSH server:
openssh.
Funktionen ”Standardsystem” kommer att installera alla paket som har prioriteten ”standard”. Detta inkluderar
en mängd vanliga verktyg som normallt finns tillgängliga på de flesta Linux- eller Unix-system. Du bör lämna denna
funktion markeras såvida inte du vet vad du gör och vill ha ett mycket minimalt system.
Om en standardlokal annan än lokalen ”C” väljs under språkvalet så kommer tasksel att kontrollera om några
lokalanpassningsfunktioner har definierats för den lokalen och kommer sedan automatiskt att försöka installera relevanta lokalanpassningspaket. Detta inkluderar till exempel paket som innehåller ordlistor eller speciella typsnitt för
ditt språk. Om en skrivbordsmiljö har valts så kommer den även att installera lämpliga lokalanpassningspaket för det(om det finns några).
När du har valt dina funktioner, välj Fortsätt. Vid det här tillfället kommer apt att installera paketen som är en delav de funktioner som du har valt. Om ett specifikt program behöver mer information från användare så kommer den
att fråga dig under denna process.
Du bör vara medveten om att speciellt funktionen Skrivbord är mycket stor. Speciellt vid installation från en normal
cd-rom i kombination med en spegel för paket som inte finns på cd-skivan, kan installationsprogrammet behöva hämta
en hel del paket över nätverket. Om du har en relativt långsam Internetanslutning, kan det här ta lång tid. Det finns
inget alternativ att avbryta installationen av paket när den väl har startats.
Även när paket har inkluderats på cd-skivan, kan installationsprogrammet fortfarande behöva hämta dem frånspegeln om den tillgängliga versionen på spegeln är nyare än den som inkluderats på cd-skivan. Om du installerar den
stabila utgåvan, kan det här hända efter en punktutgåva (en uppdatering av den ursprungliga stabila utgåvan); om duinstallerar testutgåvan kommer det här att hända om du använder en äldre avbildning.
⁹Du bör känna till att för att visa den här listan, anropar installationsprogrammet helt enkelt programmet tasksel. Det kan köras när som helst
efter installationen för att installera (eller ta bort) fler paket, eller så kan du använda ett mer finkornigt verktyg såsom aptitude. Om du letar efter
ett enda specifikt paket, efter att installationen är färdig, kör helt enkelt aptitude install paket, där paket är namnet på paketet duletar efter.

45

KAPITEL 6. ANVÄNDNING AV DEBIAN INSTALLER

6.3.7

6.3. ANVÄNDNING AV INDIVIDUELLA …

Gör ditt system klart för uppstart

If you are installing a diskless workstation, obviously, booting off the local disk isn’t a meaningful option, and this step
will be skipped.
6.3.7.1

Sökning efter andra operativsystem

Innan en starthanterare blir installerad kommer installationsprogrammet att försöka att söka efter andra operativsystem som finns installerade på maskinen. Om den hittar ett operativsystem som stöds kommer du bli informerad om
det under installationssteget för starthanteraren och datorn kommer att bli konfigurerad att starta upp det här andra
operativsystemet i tillägg till Debian.
Observera att uppstart av flera operativsystem på samma maskin fortfarande är lite av svart magi. Det automatiska
stödet för identifiering och inställning av starthanterare för att starta upp andra operativsystem varierar mellan arkitekturer och även för underarkitekturer. Om det inte fungerar bör du konsultera dokumentationen för din starthanterare
för mer information.
6.3.7.2

Gör systemet startbart med flash-kärna

As there is no common firmware interface on all ARM platforms, the steps required to make the system bootable on
ARM devices are highly device-dependent. Debian uses a tool called flash-kernel to take care of this. Flash-kernel
contains a database which describes the particular operations that are required to make the system bootable on various
devices. It detects whether the current device is supported, and if yes, performs the necessary operations.
On devices which boot from internal NOR- or NAND-flash memory, flash-kernel writes the kernel and the initial
ramdisk to this internal memory. This method is particularly common on older armel devices. Please note that most ofthese devices do not allow having multiple kernels and ramdisks in their internal flash memory, i.e. running flash-kernelon them usually overwrites the previous contents of the flash memory!
For ARM systems that use U-Boot as their system firmware and boot the kernel and the initial ramdisk fromexternal storage media (such as MMC/SD-cards, USB mass storage devices or IDE/SATA harddisks), flash-kernel
generates an appropriate boot script to allow autobooting without user interaction.
6.3.7.3

Fortsätt utan starthanterare

Det här alternativet kan användas för att färdigställa installationen även om inte starthanterare kommer att installeras,
antingen på grund av att arkitekturen/underarkitekturen inte erbjuder en eller på grund av att ingen önskas (exempelvis,
du vill använda den befintliga starthanteraren).
Om du planerar att manuellt konfigurera din starthanterare, bör du kontrollera namnet på den installerade kärnan
i /target/boot. Du bör också kontrollera den katalogen om det finns en initrd; om det finns en ska du antagligen
instruera din starthanterare att använda den. Övrig information som du behöver ange är disken och partition du harvalt för ditt /-filsystem och, om du valde att installera /boot på en separat partition, även ditt /boot-filsystem.

6.3.8

Färdigställ installationen

Det här är det sista steget i Debians installationsprocess under vilket installationsprogrammet kommer att göra de sista
justeringarna. Det består mestadels av att knyta ihop allt efter debian-installer.
6.3.8.1

Ställa in systemklockan

Installationsprogrammet kan fråga dig om datorns klocka är inställd till UTC. Normalt sett undviks den här frågan
om möjligt och installationsprogrammet försöker lista ut om klockan är inställd till UTC baserat på vilka andra operativsystem som är installerade.
I expertläget kan du alltid välja om eller inte klockan är inställd till UTC.
Vid det här tillfället kommer debian-installer även att försöka spara den aktuella tiden till systemetshårdvaruklocka. Det här görs antingen i UTC eller lokal tid, beroende på det val som tidigare gjordes.
6.3.8.2

Starta om systemet

Du kommer att bli uppmanad att mata ut uppstartsmediumet (cd-skiva, USB minne, etc) som du använde för att starta
upp installationsprogrammet med. Efter det kommer systemet att startas om till ditt nya Debian-system.

46

KAPITEL 6. ANVÄNDNING AV DEBIAN INSTALLER

6.3.9

6.3. ANVÄNDNING AV INDIVIDUELLA …

Felsökning

Komponenterna som listas i det här avsnittet är normalt sett inte inblandade i installationsprocessen men väntar ibakgrunden för att hjälpa användaren om något går fel.
6.3.9.1

Spara installationsloggar

Om installationen lyckas, kommer loggfilerna som skapas under installationsprocessen att automatiskt sparas till/var/log/installer/ på ditt nya Debian-system.
Välj Spara felsökningsloggar från huvudmenyn låter dig spara loggfilerna till en USB minne, nätverk, hårddisk
eller annat media. Det kan vara användbart om du påträffar allvarliga problem under installationen och vill undersöka
loggarna på ett annat system eller bifoga dem i en installationsrapport.
6.3.9.2

Användning av skalet och visning av loggar

Det finns flera metoder som du kan välja för att få ett skal under tiden du kör en installation. På de flesta system, ochom du inte installerar över en seriekonsoll, är den enklaste metoden att växla till den andra virtuella konsollen genom
att trycka Vänster Alt-F2¹⁰ (på ett Mac-tangentbord, Option-F2). Använd Vänster Alt-F1 för att växla tillbaka till
själva installationsprogrammet.
Om du inte kan växla mellan konsollerna finns även alternativet Starta ett skal i huvudmenyn som kan användas
för att starta ett skal. Du kan komma till huvudmenyn från de flesta dialoger genom att använda Bakåt-knappen eneller flera gånger. Ange exit för att stänga skalet och återvända till installationsprogrammet.
Vid den här tidpunkten har du startat upp från RAM-disken, och det finns en begränsad uppsättning Unix-verktyg
tillgängliga för dig. Du kan se vilka program som finns tillgängliga med kommandot ls /bin /sbin /usr/bin /usr/sbinoch genom att skriva help. Skalet är ett Bourne-skalklon kallat ash och har några trevliga funktioner som till exempel
automatisk komplettering och historik.
För att redigera och visa filer, använd textredigeraren nano. Loggfiler för installationssystemet kan hittas i katalogen /var/log.

NOTERAÄven om du kan göra i stort sett allt ett skal som de tillgängliga kommandona tillåter
dig att göra, är alternativet att använda ett skal egentliga endast där om någonting
skulle gå fel och att du behöver felsöka.
Göra saker manuellt från skalet kan störa installationsprocessen och resultera i feleller en ofullständig installation. Specifikt bör du alltid låta installationsprogrammet
aktivera din växlingspartition och inte göra det själv från ett skal.

6.3.10Installation over network-console

En av de mer intressanta komponenterna är network-console. Den låter dig göra en stor del av installationen övernätverket via SSH. Användningen av nätverk antyder att du måste genomföra de första stegen av installationen frånkonsollen, åtminstone till punkten där nätverket ställs in. (Dock kan du automatisera den delen med Avsnitt 4.4.)
Den här komponenten läses inte in i huvudmenyn som standard så du måste specifikt begära den. Om du installerarfrån ett optiskt media behöver du starta upp med mediumprioritet eller annars kan du starta huvudmenyn och välja Läs
in installationskomponenter från installationsmedia och från listan av ytterligare komponenter välja network-console:
Fortsätt installationen genom fjärråtkomst med SSH. En lyckad inläsning indikeras av en ny menypost kallad Fortsätt
installationen genom fjärråtkomst med SSH.
Efter du har valt den här nya posten kommer du att bli frågad efter ett nytt lösenord som ska användas för anslutning
till installationssystemet och för att bekräfta det. Det är allt. Nu bör du se en skärm som instruerar dig att göra en
fjärrinloggning som användaren installer med lösenordet som du precis angav. En annan viktig detalj att notera på den
här skärmen är fingeravtrycket av det här systemet. Du behöver överföra fingeravtrycket på ett säkert sätt till personen
som kommer att fortsätta fjärrinstallationen.
Bestämmer du dig för att fortsätta med installationen lokalt kan du alltid trycka Enter, vilket tar dig tillbaka till
huvudmenyn, där du kan välja en annan komponent.
¹⁰Alltså: tryck ner Alt-tangenten på vänster sida av blankstegs-tangenten och funktionstangenten F2 samtidigt.

47

KAPITEL 6. ANVÄNDNING AV DEBIAN INSTALLER

6.4. LÄSA IN SAKNAD FAST PROGRAMVARALåt oss nu hoppa över till andra sidan av kabeln. Som en förutsättning behöver du konfigurera din terminal för
teckenkodningen UTF-8, på grund av att installationssystemet använder den kodningen. Om du inte gör det kommer
fjärrinstallation fortfarande vara möjlig men du kommer att uppleva konstiga skärmproblem som förstörda dialogrutor
eller oläsbara tecken som inte är ascii. Etablera en anslutning till installationssystemet är så enkelt som att ange:$ ssh -l installer installationsvärd

Där installationsvärd är antingen namnet eller IP-adress till den dator som ska installeras. Före den faktiska
inloggningen kommer fingeravtrycket för fjärrsystemet att visas och du behöver bekräfta att det är korrekt.

NOTERAssh-servern i installationsprogrammet använder en standardkonfiguration som inteskickar keep-alive-paket. I princip ska en anslutning till systemet som blir installerat hållas öppen hela tiden. Dock kan i vissa situationer — beroende på din lokala
nätverkskonfiguration — anslutning kopplas ned efter en viss inaktivitetsperiod. Ettvanligt fall där detta kan hända är när det finns någon form av adressöversättning(NAT) på nätverket mellan klienten och systemet som blir installerat. Beroende på
var i installationen anslutningen bröts så kanske du kan, eller kanske inte kan, återuppta installationen efter ny etablering av anslutningen.
Du kanske kan förhindra att anslutningen bryts genom att lägga till flaggan-o ServerAliveInterval=värde när ssh-anslutningen startas, eller genom
att lägga till den flaggan i din konfigurationsfil för ssh. Observera dock att i vissa fallkan denna flagga även orsaka att en anslutning bryts (till exempel om keep-alivepaket skickas under en kort tid med nätverkproblem, från vilken ssh själv skulle haåterhämtat sig), så den ska endast användas när den behövs.

NOTERAOm du installerar flera datorer i turordning och de råkar ha samma IP-adress eller
värdnamn kommer ssh att vägra att ansluta till en sådan värd. Anledningen är att
den kommer att ha ett olikt fingeravtryck, vilket är ett vanligt tecken på en spoofingattack. Om du är säker att så inte är fallet, behöver du ta bort den relevanta radenfrån ~/.ssh/known_hostsa och försöka igen.
aFöljande kommando kommer att ta bort en befintlig post för en värd: ssh-keygen -R<värdnamn|IP-adress>.

Efter inloggningen kommer du att se den initiala skärmen där du har två möjligheter kallade Starta menyn och
Starta ett skal. Den första tar dig till huvudmenyn i installationsprogrammet, där du kan fortsätta med installationen
som vanligt. Den senare startar upp ett skal från vilket du kan undersöka och möjligen rätta till fjärrsystemet. Du bör
endast starta en SSH-session för installationsmenyn, men kan starta flera sessioner för skal.

VARNING
Efter att du har startat fjärrinstallationen över SSH bör du inte gå tillbaka till installationssessionen som kör på den lokala konsollen. Om du gör det kan databasen
som tillhandahåller konfigurationen av det nya systemet skadas. Det i sin tur kan
resultera i en misslyckad installation eller problem med det installerade systemet.

6.4

Läsa in saknad fast programvara

Vissa enheter kräver att fast programvara läses in, vilket beskrivs i Avsnitt 2.2. I de flesta fall kommer enheten inte
att fungera alls om inte den fasta programvaran finns tillgänglig; ibland kan grundläggande funktionalitet erbjudas om
48

KAPITEL 6. ANVÄNDNING AV DEBIAN INSTALLER

6.4. LÄSA IN SAKNAD FAST PROGRAMVARA

den fasta programvaran saknas och att den fasta programvaran endast behövs för att aktivera ytterligare funktioner.
Starting with Debian GNU/Linux 12.0, following the 2022 General Resolution about non-free firmware, official
installation images (like netinst) can include non-free firmware packages. Even with those firmware packages available,some firmware files might still be missing. Or one might be using netboot files, which don’t include firmware packages.
Om en enhet begära fast programvara som inte finns tillgänglig kommer debian-installer att visa en dialogruta som erbjuder att läsa in den saknade fasta programvaran. Om detta alternativ väljs kommer debian-installer
att söka av tillgängliga enheter efter antingen fristående filer för fast programvara eller paket som innehåller den fasta
programvaran. Om den hittas kommer den fasta programvaran att kopieras till den rätta platsen (/lib/firmware)och drivrutinsmodulen kommer att läsas om.

NOTERA
Vilka enheter som söks av och vilka filsystem som stöds är beroende på arkitekturen, installationsmetoden och vilket steg i installationen. Speciellt under tidiga steg
i installationen kommer inläsning av fast programvara att fungera bäst från ett FATformaterat USB-minne.
Observera att det är möjligt att hoppa över inläsning av fast programvara om du vet att enheten kommer att fungera
även utan den eller om enheten inte behövs under installationen.

6.4.1

Förbereda ett media

The most common method to load such firmware is from some removable medium such as a USB stick. To preparea USB stick (or other medium like a hard drive partition), the firmware files or packages must be placed in either theroot directory or a directory named /firmware of the file system on the medium. The recommended file system touse is FAT as that is most certain to be supported during the early stages of the installation.
Tarballs and zip files containing current packages for the most common firmware, and the associated metadata toensure a proper detection by the installer (dep11 directory), are available from:• https://cdimage.debian.org/cdimage/firmware/bookworm/
Just download the tarball or zip file for the correct release and unpack it to the file system on the medium.
Det är också möjligt att kopiera individuella filer med fast programvara i valfritt media. Fristående fast programvara
kan till exempel hämtas från ett redan installerat system eller från maskinvarans tillverkare.

6.4.2

Fast programvara och det installerade systemet

Any firmware loaded during the installation will be copied automatically to the installed system. In most cases this will
ensure that the device that requires the firmware will also work correctly after the system is rebooted into the installedsystem. However, if the installed system runs a different kernel version than the installer, there is a slight chance thatthe firmware cannot be loaded due to version skew.
If the firmware was loaded from a firmware package, debian-installer will also install this package for the
installed system and will automatically add the non-free-firmware section of the package archive in APT’s sources.
list. This has the advantage that the firmware should be updated automatically if a new version becomes available.
Om inläsningen av den fasta programvaran hoppades över under installationen så kommer den relevanta enheten
antagligen inte att fungera med det installerade systemet tills den fasta programvaran (paket) har installerats manuellt.

NOTERA
Om den fasta programvaran lästes in från fristående filer kommer den fasta programvaran som kopierades till det installerade systemet inte att uppdateras automatiskt såvida inte motsvarande paket för fast programvara (om tillgänglig) har
installerats efter att installationen färdigställdes.

49

KAPITEL 6. ANVÄNDNING AV DEBIAN INSTALLER

6.4.3

6.5. CUSTOMIZATION

Slutför det installerade systemet

Depending on how the installation was performed, it might be that the need for some firmware was not detected during
installation, that the relevant firmware was not available, or that one chose not to install some firmware at that time.
In some cases, a successful installation can still end up in a black screen or a garbled display when rebooting into theinstalled system. When that happens, the following workarounds can be tried:• Pass the nomodeset option on the kernel command line. This might help boot into a ”fallback graphics”
mode.
• Använd Ctrl-Alt-F2 knappkombinationen för att byta till VT2, vilket kan erbjuda en funktionell inloggningsprompt.

6.5

Customization

Using the shell (see Avsnitt 6.3.9.2), the installation process can be carefully customized, to fit exceptional use cases:

6.5.1

Installing an alternative init system

Debian uses systemd as its default init system. However, other init systems (such as sysvinit and OpenRC) are supported, and the easiest time to select an alternative init system is during the installation process. For detailed instructions
on how to do so, please see the Init page on the Debian wiki.

50

Kapitel 7

Starta upp ditt nya Debian-system
7.1

Sanningens minut

Första uppstarten av ditt nya system är vad elingenjörer kallar för ”röktest”.
Få inte panik om systemet misslyckas med att starta upp korrekt. Om installationen lyckades är chanserna goda att
det bara är ett relativt litet problem som förhindrar systemet från att starta upp Debian. I de flesta fall kan problem rättas
till utan att behöva upprepa installationen. Ett tillgängligt alternativ för att rätta till uppstartsproblem är att använda
installationsprogrammets inbyggda räddningsläge (se Avsnitt 8.6).
Om du är nybörjare när det gäller Debian och Linux, kanske du behöver lite hjälp från mer erfarna användare.
För mindre vanliga arkitekturer som 32-bit soft-float ARM är det bästa att fråga på sändlistan debian-arm. Du kanäven skicka in en installationsrapport, som beskrivs i Avsnitt 5.4.5. Se till att du beskriver ditt problem i detalj och
inkluderar eventuella meddelanden som visas och kan hjälpa andra att felsöka problemet.

7.2

Montering av krypterade volymer

Om du skapade krypterade volymer under installationen och tilldelade monteringspunkter till dem, kommer du att bli
efterfrågad vid uppstart om att ange lösenfrasen för varje av dessa volymer.
För partitioner som är krypterade med dm-crypt kommer följande prompt att visas under uppstarten:
Starting early crypto disks... del_crypt(starting)Enter LUKS passphrase:På första raden av prompten är del namnet på underliggande partition, t.ex. sda2 eller md0. Du undrar kanske nu
för vilken volym du faktiskt anger lösenfrasen. Relaterar det till /home? Eller till /var? Om du bara skapade en
krypterad volym är detta enkelt och du behöver bara ange lösenfrasen som du angav för den volymen. Om du har
skapat fler än en krypterad volym under installationen kan anteckningarna du skrev ner i sista steget i Avsnitt 6.3.4.6
komma till hands. Om du inte antecknade relationerna mellan cryptX och monteringspunkterna kan du fortfarande
hitta dem i /etc/crypttab och /etc/fstab på ditt nya system.
Prompten kan se annorlunda ut när ett krypterat rotfilsystem monteras. Detta beror på vilken initramfs-generator
som användes för att generera den initrd som används för att starta upp systemet. Exemplet nedan är för en initrd som
genererats med initramfs-tools:
Begin: Mounting root file system... ...
Begin: Running /scripts/local-top ...
Enter LUKS passphrase:

Inga tecken (inte ens stjärnor) kommer att visas när lösenfrasen matas in. Om du matar in fel lösenfras har duytterligare två försök till att mata in den korrekta lösenfrasen. Efter det tredje försöket kommer uppstartsprocessen att
hoppa över denna volym och fortsätta montera nästa filsystem. Se Avsnitt 7.2.1 för ytterligare information.
Efter att alla lösenfraser har matats in ska uppstarten fortsätta som normalt.

7.2.1

Felsökning

Om någon av de krypterade volymerna inte kunde monteras på grund av att en felaktig lösenfras matades in, kan dumontera dem manuellt efter uppstart. Det finns ett flertal olika situationer.

51

KAPITEL 7. STARTA UPP DITT NYA DEBIAN-SYSTEM

7.3. LOGGA IN• Det första fallet gäller rotpartitionen. När den inte har monterats korrekt kommer uppstartsprocessen att stannaoch du måste då starta om datorn och försöka igen.
• Det enklaste fallet är för krypterade volymer som innehåller data som /home eller /srv. Du kan helt enkelt
montera dem manuellt efter uppstarten.
För dm-crypt är detta lite svårare. Först behöver du registrera volymerna med device mapper genom att köra:# /etc/init.d/cryptdisks start

Detta kommer att söka av alla volymer som angivits i /etc/crypttab och skapa lämpliga enheter underkatalogen /dev efter att de korrekta lösenfraserna har angivits. (Redan registrerade volymer kommer att hoppas
över så att du kan upprepa detta kommando flera gånger utan att vara orolig.) Efter en lyckad registrering kan
du helt enkelt montera volymerna på vanligt sätt:# mount /monteringspunkt• Om någon volym som innehåller ickekritiska systemfiler inte kan monteras (/usr eller /var), ska systemet
fortfarande kunna starta upp och du bör kunna montera volymerna manuellt precis som i föregående situation.
Dock behöver du även starta (om) de tjänster som normalt kör i din standardkörnivå på grund av att det är
mycket sannolikt att de inte startades. Det enklaste sättet är att bara starta om datorn.

7.3

Logga inNär ditt system startar upp kommer du bli presenterad med inloggningsprompten. Logga in med ditt personliga användarnamn och lösenord som du valde under installationsprocessen. Ditt system är nu färdigt att användas.
Om du är en ny användare kanske du vill utforska dokumentationen som redan finns installerad på ditt system när
du börjar använda det. Det finns för närvarande flera dokumentationssystem, men arbete fortgår på att integrera deolika dokumentationstyperna. Här är ett par startpunkter.
Dokumentation som följer med program och andra paket som du du har installerat kan hittas i /usr/share/
doc/, i en katalog med samma namn som programmet (eller rättare sagt, Debian-paketet som innehåller programmet). Dock är mer detaljerad dokumentation ofta paketerad separat i speciella dokumentationspaket som oftast inteblir installerade som standard. Till exempel kan dokumentation om pakethanteringsverktyget apt hittas i paketen
apt-doc eller apt-howto.
I tillägg finns det några speciella mappar i hierarkin /usr/share/doc/. Ett flertal Linux HOWTO finns installerade i .gz-formatet, under /usr/share/doc/HOWTO/en-txt/. Efter installation av dhelp kommer du
att hitta ett bläddringsbart dokumentationsindex i /usr/share/doc/HTML/index.html.
Ett enkelt sätt att visa dessa dokument med en textbaserad webbläsare är att köra följande kommandon:$ cd /usr/share/doc/$ w3m .

Punkten efter kommandot w3m talar om för det att visa innehållet i den aktuella katalogen.
Om du har en grafisk skrivbordsmiljö installerad, kan du även använda dess grafiska webbläsare. Starta webbläsarenfrån programmenyn och skriv in /usr/share/doc/ i adressfältet.
Du kan också skriva info kommando eller man kommando för att se dokumentationen för de flesta tillgängliga
kommandon på kommandoprompten. Skriva help kommer att visa hjälp om skalkommandon. Skriva ett kommando
följt av --help visar vanligtvis kortfattad information om hur kommandot används. Om ett kommandos resultat
rullar förbi på skärmen, skriv | more efter kommandot för att pausa resultatet före det rullar förbi på skärmen. För
att se en lista på alla tillgängliga kommandon som börjar med en speciell bokstav, skriv bokstaven och tryck sedan tvågånger på tabulatortangenten.

52

Kapitel 8

Nästa steg och hur man ska gå vidare
8.1

Stänga av systemet

För att stänga av ett körande Debian GNU/Linux-system ska du inte starta om med reset-knappen på fram- eller
baksidan av din dator, eller helt enkelt stänga av datorn. Debian GNU/Linux bör stängas ner på ett kontrollerat sätt,annars kan filer gå förlorade eller hårddisken bli skadad. Om du kör en skrivbordsmiljö finns det ofta ett alternativ
tillgängligt för att ”logga ut” från programmenyn som låter dig stänga av (eller starta om) systemet.
Alternativt kan du trycka på tangentkombinationen Ctrl-Alt-Del . Om tangentkombinationerna inte fungerar är
ett sista alternativ att logga in som root och skriva in nödvändiga kommandon. Använd reboot för att starta om
systemet. Använd halt för att stoppa systemet utan att stänga av det ¹. För att stänga av maskinen, använd poweroff
eller shutdown -h now. Systemd init-systemet ger ytterligare kommandon som utför samma funktioner; till exempel
systemctl reboot eller systemctl poweroff.

8.2

Orientera dig runt i Debian

Debian är lite olik från övriga distributioner. Även om du känner till Linux i andra distributioner är det några saker
du bör känna till om Debian för att hjälpa dig att behålla ditt system i gott skick. Det här kapitlet innehåller material
för att hjälpa dig att ta dig fram i systemet; det är inte menat att vara en hjälp för att använda Debian utan helt enkelt
en kort sammanfattning av systemet för de som har bråttom.

8.2.1

Debians paketsystem

Det viktigaste konceptet att få grepp om är Debians paketsystem. Stora delar av ditt system bör anses vara under
paketsystemets kontroll. Dessa inkluderar:• /usr (undantaget /usr/local)• /var (inga filer från paket placeras i /var/local, varför detta går att använda till lokala kataloger och filer)• /bin• /sbin• /libTill exempel om du ersätter /usr/bin/perl kommer det att fungera men om du uppgraderar ditt perl-paket
kommer filen du placerade där att ersättas. Experter kan komma runt det här genom att ”hålla kvar” paket i aptitude.
One of the best installation methods is apt. You can use the command line version of apt as well as tools like
aptitude or synaptic (which are just graphical frontends for apt). Note that apt will also let you merge main, contrib,
non-free, and non-free-firmware so you can have restricted packages (strictly speaking not belonging to Debian) as
well as packages from Debian GNU/Linux at the same time.
¹Under SysV init systemet hade halt samma effekt som poweroff, men med systemd som init system (standard sedan Jessie) är deras effekter
olika.

53

KAPITEL 8. NÄSTA STEG OCH HUR MAN SKA GÅ …

8.2.2

8.3. YTTERLIGARE LÄSNING OCH INFORMATION

Ytterligare mjukvara tillgängligt för DebianDet finns officiella och icke-officiella mjukvaruförråd som inte är aktiverade i som standard vid intallation av Debian.
Dessa innehåller mjukvara som många tycker är viktiga och förväntar sig att ha. Information om dessa ytterligareförråd kan hittas på wikisidan med titeln The Software Available for Debian’s Stable Release.

8.2.3

Hantera programversioner

Alternativa versioner av programmen hanteras av update-alternatives. Om du hanterar ett flertal versioner av dinaprogram, läs manualsidan för update-alternatives.

8.2.4

Hantera cronjobb

Alla jobb under systemadministratörens ansvar bör ligga i /etc eftersom de är konfigurationsfiler. Om root har
ett cronjobb för dagliga, veckomässiga eller månatliga körningar, lägg dem i /etc/cron.{daily,weekly,monthly}. Dessa startas från /etc/crontab och kommer att köras i alfabetisk ordning.
Men om du har ett cronjobb som (a) behöver köras som en speciell användare, eller (b) behöver köras vid en
speciell tidpunkt eller frekvens, kan du antingen använda /etc/crontab, eller ännu bättre, /etc/cron.d/vadsomhelst. Dessa speciella filer har också ett extra fält som låter dig bestämma under vilket användarkonto som
cronjobbet ska köras.
I annat fall kan du bara redigera filerna och cron kommer att upptäcka dem automatiskt. Det finns inget behov att
köra ett speciellt kommando. För mer information, se manualsidorna cron(8), crontab(5) och /usr/share/doc/
cron/README.Debian.

8.3

Ytterligare läsning och information

Debians webbplats innehåller en mängd dokumentation om Debian. Se gärna Debian GNU/Linux FAQ och Debian
Reference. Ett index av mera Debian-dokumentation är tillgänglig från Debians dokumentationsprojekt. Debians gemenskap är självförsörjande; för att prenumerera på en eller flera av Debians sändlistor, se webbsidan Prenumererapå sändlistor. Sist men inte minst, Debian Mailing List Archives innehåller mycket värdefull information om Debian.
Om du behöver information om ett speciellt program bör du först prova man program eller info program .
Det finns också en mängd användbar dokumentation i /usr/share/doc. Speciellt /usr/share/doc/
HOWTO och /usr/share/doc/FAQ innehåller mycket intressant information. För att skicka in felrapporter, ta en
titt på /usr/share/doc/debian/bug*. För att läsa om Debian-specifika problem för specifika program, ta en
titt på /usr/share/doc/(paketnamn)/README.Debian.
En allmän källa för information för GNU/Linux är webbplatsen för Linux Documentation Project. Där kan duhitta HOWTO-dokument och pekare till annan mycket värdefull information om delar av GNU/Linux-systemet.
Linux är en implementering av Unix. Linux Documentation Project (LDP) samlar in ett antal HOWTO: er och
onlineböcker som rör Linux.
Om du är nybörjare i Unix-världen bör du antagligen gå ut och köpa några böcker att läsa. Den här listan av Unix
FAQ innehåller ett antal av UseNet-dokument som ger trevliga historiska referenser.

8.4

Konfigurera ditt system att använda e-post

Idag är e-post en viktig del av många personers liv. Eftersom det finns många alternativ för hur man gör konfigurationen, och eftersom det är viktigt för några Debian-verktyg att den är rätt konfigurerad, kommer vi försöka att täcka ingrunderna i det här avsnittet.
Det finns tre huvudfunktioner som definierar ett e-postsystem. Först är det e-postklienten (MUA) som är det program som en användare använder för att skriva och läsa e-post. Sedan är det Mail Transfer Agent (MTA) som tar
hand om överföringen av meddelanden från en dator till en annan. Till sist är det Mail Delivery Agent (MDA) som tar
hand om leveransen av inkommande e-post till användarens inkorg.
Dessa tre funktioner kan genomföras av separata program, men de kan även kombineras till ett eller två program.
Det är också möjligt att ha olika program som hanterar dessa funktioner för olika typer av e-post.
På Linux- och Unix-system är mutt historiskt sett en mycket populär e-postklient. Som de flesta traditionella
Linux-program är den textbaserad. Den används ofta i kombination med exim eller sendmail som MTA och procmailsom MDA.
Med den ökande populariteten för grafiska skrivbordssystem, har användningen av grafiska e-postprogram som
GNOME:s evolution, KDE:s kmail eller Mozilla:s thunderbird blivit mer populär. Dessa program kombinerar
54

KAPITEL 8. NÄSTA STEG OCH HUR MAN SKA GÅ …

8.4. KONFIGURERA DITT SYSTEM ATT ANVÄNDA …

funktionerna av en MUA, MTA och MDA, men kan — och används ofta — i kombination med de traditionella
Linux-verktygen.

8.4.1

Standardkonfiguration för e-postÄven om du planerar att använda ett grafiskt e-postprogram, skulle det vara användbart att ha en traditionell MTA/MDA installerad och rätt konfigurerad på ditt Debian GNU/Linux-system. Anledningen är att olika verktyg som kör på
systemet² kan skicka viktiga notifieringar via e-post för att informera systemadministratören om (potentiella) problem
eller ändringar.
För detta kan du installera exim4 och mutt med apt install exim4 mutt. exim4 är en kombination av MTA/MDA som är relativt liten men mycket flexibel. Den kommer som standard att konfigureras för att endast hantera e-post
lokalt till själva systemet, och e-post adresserad till systemadministratören (root-kontot) kommer att levereras till det
vanliga användarkontot som skapades under installationen³.
När e-post från systemet levereras kommer de att läggas till i en fil i /var/mail/kontonamn. E-postmeddelandena
kan läsas med mutt.

8.4.2

Skicka e-post utanför systemet

Som tidigare nämnts, är det installerade Debian-systemet endast konfigurerat att hantera e-post lokalt för systemet,
inte för att skicka e-post till andra eller för att ta emot post från andra.
Om du vill att exim4 ska hantera extern e-post, referera till nästa underavsnitt för de grundläggande konfigurationsalternativen. Se till att testa att post kan skickas och tas emot korrekt.
Om du tänker använda ett grafiskt e-postprogram och använda en e-postserver hos din Internetleverantör (ISP)eller ditt företag, finns det egentligen inget behov att konfigurera exim4 till att hantera extern e-post. Konfigurera helt
enkelt ditt grafiska favoritpostprogram till att använda de rätta servrarna till att skicka och ta emot e-post (hur man
gör det är utanför omfånget för den här handboken).
Men om så är fallet behöver du konfigurera individuella verktyg till att korrekt skicka e-post. Ett sådant verktyg ärreportbug, ett program som hanterar insändandet av felrapporter mot Debian-paket. Det förväntar sig som standard
att kunna använda exim4 för att skicka in felrapporter.
För att korrekt konfigurera reportbug till att använda en extern e-postserver, kör kommandot reportbug -configure och svara ”nej” på frågan om en MTA finns tillgänglig. Du kommer då att bli frågad efter den SMTP-server
som ska användas för att skicka in felrapporter.

8.4.3

Konfigurera e-postservern Exim4

Om du vill att ditt system även ska hantera extern e-post, behöver du konfigurera om paketet exim4⁴:# dpkg-reconfigure exim4-config

Efter det kommandot har angivits (som root), kommer du att bli frågad om du vill dela upp konfigurationen imindre filer. Välj standardalternativet om du är osäker.
Härnäst kommer du att bli presenterad med flera vanliga postscenarior. Välj det alternativ som bäst återspeglar
dina behov.
internetsystem Ditt system är anslutet till ett nätverk och din e-post skickas och tas emot direkt via SMTP. På deefterföljande skärmarna kommer du bli frågad en del enkla frågor, såsom postnamnet för din maskin, eller enlista på domäner för vilka du tar emot eller vidaresänder post.
e-post skickad av smart värd I det här scenariot kommer din utgående post att vidarebefordras till en annan maskin,en så kallad ”smart värd” (smarthost), som tar hand om sändningen av meddelandet till dess mål. Den smarta
värden lagrar vanligtvis inkommande post som är adresserad till din dator, så att du inte behöver vara permanent
ansluten. Det betyder också att du måste hämta din e-post från den smarta värden med program som till exempel
fetchmail.
I många fall kommer den smarta värden att vara din Internetleverantörs e-postserver, vilket gör det här alternativ
mycket lämpligt för användare med uppringd anslutning. Den kan även vara ett företags e-postserver, eller tilloch med ett annat system på ditt egna nätverk.
²Exempel är: cron, quota, logcheck, aide, …
³Vidarebefordring av e-post för root till det vanliga användarkontot konfigureras i /etc/aliases. Om inget vanligt användarkonto skapades,
kommer posten så klart att levereras till själva root-kontot.
⁴Du kan så klart också ta bort exim4 och ersätta det med en alternativ MTA/MDA.

55

KAPITEL 8. NÄSTA STEG OCH HUR MAN SKA GÅ …

8.5. BYGG EN NY KÄRNA

e-post skickad av smart värd; ingen lokal post Det här alternativet är i stort sett samma som det föregående, förutom att systemet inte kommer att konfigureras till att hantera post för en lokal e-postdomän. Post på själva
systemet (t.ex. för systemadministratören) kommer fortfarande att hanteras.
endast lokal leverans Det här alternativet har ditt system konfigurerats med som standard.
ingen konfiguration för närvarande Välj den här om du är absolut säker på att du vet vad du gör. Det innebär att
du kommer att ha ett okonfigurerat e-postsystem — tills du konfigurerar det, du kommer inte att kunna ta emot
eller skicka någon post och du kan missa viktiga meddelanden från dina systemverktyg.
Om inget av dessa scenarior passar dina behov, eller om du behöver en mer finmaskig konfiguration, behöver
du redigera konfigurationsfilerna i katalogen /etc/exim4 efter att installationen är färdig. Mer information om
exim4 kan hittas i /usr/share/doc/exim4; filen README.Debian.gz har ytterligare detaljer om hur man
konfigurerar exim4 och förklarar var man kan hitta ytterligare dokumentation.
Observera att sändning av post direkt till Internet, när du inte har ett officiellt domännamn, kan resultera i att
din post avvisas på grund av skräppostfunktioner på mottagande servrar. Användning av din Internetleverantörs epostserver är att föredra. Om du fortfarande vill skicka ut post direkt, kanske du vill använda en annan e-postadressän den som genereras som standard. Om du använder exim4 som din MTA, är det här möjligt genom att lägga tillen post i /etc/email-addresses.

8.5

Bygg en ny kärna

Varför skulle någon vilja sammanställa en ny kärna? Det är förmodligen inte nödvändigt eftersom standardkärnan som
levereras med Debian hanterar nästan alla konfigurationer.
Om du ändå vill kompilera en egen kärna är detta förstås möjligt och vi rekommenderar att du använder ”makedeb-pkg” målet. För mer information, läs Debian Linux kernel Handbook.

8.6

Återställning av ett trasigt system

Ibland går saker och ting fel och systemet du noga installerat inte kan startas upp. Kanske är konfigurationen för
starthanteraren trasig efter att ha provat ut en ändring, kanske startar inte den nya kärnan du installerat eller kanske
kosmiska strålar träffat din disk och vänt på en bit i /sbin/init. Oavsett anledning behöver du ett fungerande
system under tiden du reparerar felet och räddningsläget kan då vara användbart för det här.
För att komma åt räddningsläget, välj rescue från uppstartsmenyn, ange rescue vid prompten boot: eller
starta med startparametern rescue/enable=true. Du kommer då att visas de första skärmarna av installationsprogrammet med en notering i skärmhörnet som indikerar att den körs i räddningsläget och inte en full installation.
Var lugn, ditt system kommer inte att skrivas över! Räddningsläget använder helt enkelt fördelarna av funktionerna för identifiering av maskinvara som är tillgängliga i installationsprogrammet för att vara säker på att dina diskar,
nätverksenheter och så vidare är tillgängliga för dig under tiden du reparerar ditt system.
Istället för partioneringsverktyget bör du nu presenteras med en lista över partitionerna på ditt system och blifrågad att välja en av dem. Normalt sett bör du välja partitionen som innehåller rotfilsystemet du behöver reparera. Du
kan välja partitioner på RAID- och LVM-enheter såväl som de som skapas direkt på diskarna.
Om möjligt kommer installationsprogrammet nu att ge dig en skalprompt i filsystemet du valt, vilket du kan använda för att genomföra nödvändiga reparationer.
Om installationsprogrammet inte kan köra ett användbart skal i rotfilsystemet du valt, det kanske beror på att
filsystemet innehåller fel, kommer den att skriva ut en varning och efter det ge dig ett skal i installationsprogrammets
miljö istället. Du kanske inte har så många verktyg tillgängliga i denna miljö men de räcker ofta för att laga ditt system.
Rotfilsystemet du valt kommer att monteras på katalogen /target.
Oavsett vilket, efter du har avslutat skalet kommer systemet att startas om.
Till slut, observera att det kan vara svårt att reparera trasiga system och denna handbok försöker inte att gå in så
djupt i alla saker som kan ha gått fel och hur man rättar till dem. Om du har problem, konsultera en expert.

56

Bilaga A

Installationshjälp
Det här dokumentet beskriver hur man installerar Debian GNU/Linux bookworm för 32-bit soft-float ARM (”armel”)
med den nya debian-installer. Det här är en snabb genomgång av installationsprocessen vilken bör innehålla
all information du behöver för de flesta typer av installationer. När mer information är användbart kommer vi att länka
till mer detaljerade förklarningar i andra delar av det här dokumentet.

A.1 Förberedelser
Om du påträffar fel under din installation, referera till Avsnitt 5.4.5 för instruktioner om hur man rapporterar dem.
Om du har frågor som inte kan bli besvarade av det här dokumentet, skicka dem gärna till sändlistan debian-boot(debian-boot@lists.debian.org) eller fråga på IRC (#debian-boot på OFTC-nätverket).

A.2 Starta upp installationsprogrammet
Debian-cd-teamet ger ut färdiga installationsavbildningar med debian-installer på sidan Debian GNU/Linuxpå CD/DVD. För mer information om var man får tag på installationsavbildningar, se Avsnitt 4.1.
Vissa installationsmetoder kräver andra avbildningar än för optiska medier. Avsnitt 4.2.1 beskriver hur man hittar
avbildningar på Debian-speglar.
Underavsnitten nedan ger detaljer om vilka avbildningar du bör hämta för varje tänkbar installation.

A.2.1

Optisk skiva

Netinst CD-avbildningen är en populär avbildning som kan användas för att installera bookworm med debian-installer.
Denna installationsmetod är avsedd att starta från avbildningen och installera ytterligare paket över ett nätverk; därmed
namnet ”netinst”. Avbildningen har de programvarukomponenter som behövs för att köra installationsprogrammet ochbaspaketen för att ge ett minimalt bookworm system. Om du hellre vill kan du få en CD/DVD-avbild i full storleksom inte behöver nätverket för att installera. Du behöver bara den första avbildningen av en sådan uppsättning.
Hämta den typ du föredrar och bränn den till en optisk skiva.

A.2.2

Uppstart från nätverk

Det är också möjligt att starta upp debian-installer helt från nätverket. De olika metoderna att nätstarta berorpå din arkitektur och nätstartskonfiguration. Filerna i netboot/ kan användas för att nätstarta debian-installer.

A.2.3

Uppstart från hårddisk

Det är möjligt att starta installationsprogrammet utan flyttbart media men bara med en befintlig hårddisk som kan innehålla ett annat operativsystem. Hämta hd-media/initrd.gz, hd-media/vmlinuz och en Debian CD/DVDavbildning till toppnivåkatalogen av hårddisken. Se till att avbilden har ett filnamn som slutar på .iso. Nu är det bara
att starta linux med initrd.

57

BILAGA A. INSTALLATIONSHJÄLP

A.3. INSTALLATION

A.3 Installation
När installationsprogrammet har startat kommer du bli hälsad med en startskärm. Tryck Enter för uppstart, eller läs
instruktionerna för de andra uppstartsmetoderna och parametrar (se Avsnitt 5.3).
Efter ett tag kommer du bli frågad att välja ditt språk. Använd piltangenterna för att välja ett språk och tryck Enterför att fortsätta. Efter det kommer du bli frågad att välja ditt land med de val som inkluderar länder där ditt språk
talas. Om det är inte är på den korta listan finns en lista över alla länder i världen.
Du kan bli frågad att bekräfta ditt tangentbordarrangemang. Välj den förvalda om du är osäker.
Nu är det bara att luta sig tillbaka under tiden Debian-installeraren identifierar din maskinvara och läser in resten
av installationsavbildningen.
Efter det kommer installationsprogrammet att försöka att identifiera din nätverksmaskinvara och ställa in nätverket
via DHCP. Om du inte är ansluten till ett nätverk eller inte har DHCP har du getts möjligheten att konfigurera nätverket
manuellt.
Inställningen av nätverket följs av skapandet av användarkonton. Som standard ombeds du att ange ett lösenord för”root” (administratör) -kontot och information som krävs för att skapa ett vanligt användarkonto. Om du inte anger ett
lösenord för ”root” -användaren kommer detta konto att inaktiveras men paketet sudo kommer att installeras senare
så att administrativa uppgifter kan utföras på det nya systemet. Som standard tillåts den första användaren som skapatsi systemet att använda kommandot sudo för att bli root.
Nästa steg är att konfigurera din klocka och tidszon. Installationsprogrammet kommer att försöka att kontakta en
tidsserver på Internet för att försäkra sig om att klockan ställs in korrekt. Tidszonen baseras på det land som tidigare
valts och installationsprogrammet kommer endast att fråga om att välja en tidszon om ett land har flera olika zoner.
Nu är det dags att partitionera dina diskar. Först kommer du få möjligheten att automatiskt partitionera, antingenen hel disk eller ledigt utrymme på en disk (se Avsnitt 6.3.4.2).. Det här rekommenderas för nya användare eller desom har bråttom. Om du inte vill partitionera automatiskt, välj Manuell från menyn.
På nästa skärm kan du se din partitionstabell, hur partitionerna kommer att formateras och var de kommer att
monteras. Välj en partition att ändra eller ta bort. Om du använde automatisk partitionering bör du kunna välja Slutför
partitioneringen och skriv ändringarna till hårddisken från menyn för att använda det som ställts in. Kom ihåg att tilldelaåtminstone en partition som växlingsutrymme och att montera en partition på /. För mer detaljerad information om
hur du använder partitioneraren, se Avsnitt 6.3.4; bilagan Appendix C har mer allmän information om partitionering.
Nu kommer debian-installer att formatera dina partitioner och börja installera grundsystemet, vilket kan
ta lite tid. Det här följs av installation av kärnan.
Grundsystemet som blev installerat tidigare är en fungerande men mycket minimal installation. Nästa steg låter
dig installera ytterligare paket genom att välja olika funktioner som ditt system ska utföra för att göra systemet mer
funktionellt. Innan paketen kan installeras behöver apt konfigureras eftersom den definierar var paketen ska hämtas
från. Funktionen ”Standardsystem” kommer som standard att väljas och bör vanligtvis installeras. Välj funktionen”Skrivbordsmiljö” om du vill använda ett grafiskt skrivbord efter installationen. Se Avsnitt 6.3.6.2 för ytterligare information om det här steget.
Det sista steget är att installera en starthanterare. Om installationsprogrammet identifierar andra operativsystempå din dator kommer den att lägga till de i uppstartsmenyn och informera dig.
debian-installer kommer nu att berätta för dig att installation är färdigställd. Mata ut cd-skivan eller andra
uppstartsmedia och tryck Enter för att starta om din maskin. Den bör starta upp till det nyligen installerade systemet
där du kan logga in. Det här förklaras mer i Kapitel 7.
Om du behöver mer information om installationsprocessen, se Kapitel 6.

A.4 Sänd oss en installationsrapport
Om du lyckades att göra en installation med debian-installer, ta dig gärna tid att skicka in en rapport till oss.
Det enklaste sättet att göra det på är att installera paketet reportbug (apt install reportbug), konfigurera reportbug
vilket förklaras i Avsnitt 8.4.2, och köra reportbug installation-reports.
Om du inte färdigställde installation har du möjligen hittat ett fel i Debian-installer. För att förbättra installationsprogrammet är det nödvändigt att vi känner till dessa fel, så ta dig tid att rapportera dem. Du kan använda en
installationsrapport för att rapportera problem; om installationen totalt misslyckades, se Avsnitt 5.4.4.

A.5 Och till slut…
Vi hoppas att din Debian-installation känns bra och att du tycker att Debian är användbar. Du kanske även vill läsa
Kapitel 8.

58

Bilaga B

Automatiserad installation med
förinställningar
Den här bilagan förklarar hur man förinställer svar på frågor i debian-installer för att automatisera din installation.
Konfigurationsdelarna som används i den här bilagan finns även tillgängliga som exempelfiler för förkonfigurationfrån https://www.debian.org/releases/bookworm/example-preseed.txt.

B.1

Introduktion

Förinställningar ger ett sätt att ställa in svar på frågor som ställs under installationsprocessen, utan att manuellt behöva
ange svaren under tiden installationen körs. Det här gör det möjligt att fullständit automatisera de flesta typer av
installationer och erbjuder även vissa funktioner som inte finns tillgängliga vid normala installationer.
Förinställning är inte nödvändigt. Om du använder en tom förinställningsfil kommer installationsprogrammet att
uppträda på samma sätt som vid en vanlig manuell installation. Varje fråga som du förinställer kommer (om du har
gjort rätt!) ändra installationen på något sätt från den grundregeln.

B.1.1

Metoder för förinställning

Det finns tre metoder som kan användas för förinställning: initrd, fil och nätverk. Förinställning med initrd fungerar
med alla installationsmetoder och har stöd för förinställningar av fler saker, men den kräver den största förberedelsen.
Förinställning med fil och nätverk kan användas med olika installationsmetoder.
Följande tabell visar vilka förinställningsmetoder som kan användas med vilka installationsmetoder.
Installationsmetod
CD/DVD/USB
nätuppstart
hd-media

initrd
ja
ja
ja

fil
ja
nej
ja

nätverk
ja¹
ja
ja¹

An important difference between the preseeding methods is the point at which the preconfiguration file is loaded
and processed. For initrd preseeding this is right at the start of the installation, before the first question is even asked.
Preseeding from the kernel command line happens just after. It is thus possible to override configuration set in the initrd
by editing the kernel command line (either in the bootloader configuration or manually at boot time for bootloadersthat allow it). For file preseeding this is after the installation image has been loaded. For network preseeding it is only
after the network has been configured.
¹men endast om du har nätverksåtkomst, och ställer in preseed/url på lämpligt sätt

59

BILAGA B. AUTOMATISERAD INSTALLATION MED …

B.2. ANVÄNDNING AV FÖRINSTÄLLNINGAR

VIKTIGT
Obviously, any questions that have been processed before the preconfiguration file
is loaded cannot be preseeded (this will include questions that are only displayed
at medium or low priority, like the first hardware detection run). A not so convenient
way to avoid these questions from being asked is to preseed them through the bootparameters, as described in Avsnitt B.2.2.
För att enkelt förhindra frågorna som vanligtvis visas innan förinställningen sker,
kan du starta installationsprogrammet i ”auto”-läget. Det här fördröjer frågor som
vanligtvis skulle ställas för tidigt för förinställning (alltså språk, land och tangentbordsval) tills efter nätverket har konfigurerats, vilket tillåter dem att bli förinställda.
Det kan även köra installationen i kritisk prioritet, vilket undviker många oviktigafrågor. Se Avsnitt B.2.3 för detaljer.

B.1.2

BegränsningarÄven om de flesta frågor som används av debian-installer kan förinställas med den här metoden finns det
vissa undantag. Du måste partitionera (om) en hel disk eller använda tillgängligt ledigt utrymme på en disk; det är intemöjligt att använda befintliga partitioner.

B.2

Användning av förinställningar

You will first need to create a preconfiguration file and place it in the location from where you want to use it. Creating
the preconfiguration file is covered later in this appendix. Putting it in the correct location is fairly straightforward for
network preseeding or if you want to read the file off a usb-stick. If you want to include the file in an installation ISO
image, you will have to remaster the image. How to get the preconfiguration file included in the initrd is outside thescope of this document; please consult the developers’ documentation for debian-installer.
Ett exempel på en förkonfigurationsfil du kan använda som grund för din egna förkonfigurationsfil finns tillgängligfrån https://www.debian.org/releases/bookworm/example-preseed.txt. Den filen är baserad på konfigurationsdelarna som inkluderats i den här bilagan.

B.2.1

Inläsning av förkonfigurationsfilen

Om du använder förinställning via initrd, behöver du endast se till att filen som heter preseed.cfg finns inkluderari rotkatalogen på initrd. Installationsprogrammet kommer automatiskt att kontrollera om den filen finns och sedan läsa
in den.
För de övriga förinställningsmetoderna behöver du tala om för installationsprogrammet vilken fil du använder när
du startar upp den. Det gör du genom att skicka med en uppstartsparameter till kärnan, antingen manuellt vid uppstarteller genom att redigera konfigurationsfilen för starthanteraren (syslinux.cfg) och där lägga till parametern påslutet av append-raden för varje kärna som listas.
Om du anger förkonfigurationsfilen i konfigurationen för starthanteraren, bör du kanske ändra konfigurationen så
att du inte behöver trycka Enter för att starta installationsprogrammet. För syslinux betyder det att ställa in timeoutvärdet till 1 i syslinux.cfg.
För att se till att installationsprogrammet får rätt förkonfigurationsfil, kan du valfritt ange en kontrollsumma för
filen. För närvarande behöver det vara en md5sum och om den anges måste den stämma med förkonfigurationsfileneller så kommer installationsprogrammet att vägra använda den.
Boot parameters to specify:- if you’re netbooting:preseed/url=http://host/path/to/preseed.cfg
preseed/url/checksum=5da499872becccfeda2c4872f9171c3d- orpreseed/url=tftp://host/path/to/preseed.cfg
preseed/url/checksum=5da499872becccfeda2c4872f9171c3d- if you’re booting a remastered installation image:preseed/file=/cdrom/preseed.cfg

60

BILAGA B. AUTOMATISERAD INSTALLATION MED …

B.2. ANVÄNDNING AV FÖRINSTÄLLNINGAR

preseed/file/checksum=5da499872becccfeda2c4872f9171c3d- if you’re installing from USB media (put the preconfiguration file in thetoplevel directory of the USB stick):preseed/file=/hd-media/preseed.cfg
preseed/file/checksum=5da499872becccfeda2c4872f9171c3d

Observera att preseed/url kan kortas ner till endast url, preseed/file till file och preseed/file/checksum till preseed-md5 när de skickas med som uppstartsparametrar.

B.2.2

Användning av uppstartsparametrar för att förinställa frågor

Om en förkonfigurationsfil inte kan användas för att förinställa vissa steg, kan installationsprogrammet fortfarandevara fullständigt automatiserad eftersom du kan skicka förinställningsvärden på kommandoraden när installationsprogrammet startar upp.
Uppstartsparametrar kan även användas om du inte vill använda förinställning utan bara vill tillhandahålla ett svar
på en specifik fråga. Några exempel på var det här kan vara användbart finns dokumenterat i den här handboken.
För att ställa in ett värde som kan användas i debian-installer, skicka helt enkelt sökväg/till/variabel=värde
för någon av de förinställningsvariabler som listas i de exempel i den här bilagan. Om ett värde ska användas för att konfigurera paket för målsystemet, behöver du lägga till owner² för variabeln som i ägare:sökväg/till/variabel=värde.
Om du inte anger ägaren, kommer värdet för variabeln inte att kopieras till debconf-databasen på målsystemet och
därigenom inte användas under konfigurationen av det relevanta paketet.
Vanligtvis betyder förinställning av en fråga på det här sättet att frågan inte kommer att ställas. För att ställa in ett
specifikt standardvärde för en fråga, men fortfarande ställa frågan, kan du använda ”?=” istället för ”=” som operator.
Se även Avsnitt B.5.2.
Observera att vissa variabler som ofta ställs in vid uppstartsprompten har ett kortare alias. Om ett alias finns tillgängligt kommer det att användas i exemplen i denna bilaga istället för den fullständiga variabeln. Speciellt variabeln
preseed/url, som har fått aliaset url. Ett annat exempel är aliaset tasks som översätts till tasksel:tasksel/first.
En ”---” i uppstartsflaggorna har en speciell betydelse. Kärnparametrar som dyker upp efter den sista ”---” kankopieras in i starthanterarens konfiguration för det installerade systemet (om det stöds av installationsprogrammet för
starthanteraren). Installationsprogrammet kommer automatiskt att filtrera ut alla flaggor (som förkonfigurationsflaggor)som den känner igen.

NOTERADe aktuella linux-kärnorna (2.6.9 och senare) accepterar maximalt 32 kommandoradsflaggor och 32 miljöflaggor, inklusive eventuella flaggor som läggs till som
standard för installationsprogrammet. Om dessa tal överstigs kommer kärnan att
få panik (krasch). (För tidigare kärnor var dessa tal lägre.)För de flesta installationer kan vissa av de standardflaggor i din konfigurationsfil för starthanteraren såsom vga=normal
med säkerhet tas bort, vilket kan ge dig möjlighet att lägga till fler flaggor för förinställningen.

NOTERADet kanske inte alltid är möjligt att ange värden med blanksteg för uppstartsparametrar, även om du avgränsar dem med citationstecken.

B.2.3

Auto-läget

Det finns flera funktioner i Debians Installationsprogram som kombinerar att tillåta ganska enkla kommandorader vid
startprompten för att resultera i godtyckligt komplexa anpassade automatiska installationer.
²Ägaren av en debconf-variabel (eller mall) är vanligtvis namnet på paketet som innehåller motsvarade debconf-mall. För variabler som
används i själva installationsprogrammet är ägaren ”d-i”. Mallar och variabler kan ha fler än en ägare som hjälper till att bestämma huruvida de kan
tas bort från debconf-databasen om paketet avinstalleras.

61

BILAGA B. AUTOMATISERAD INSTALLATION MED …

B.2. ANVÄNDNING AV FÖRINSTÄLLNINGAR

Dessa är aktiverade genom att använda Automated installboot-valet, även kallat auto för vissa arkitekturer eller startmetoder. I denna sektion, auto är alltså ingen parameter det betyder att du väljer det startalternativet
och lägger till följande startparametrar på startprompten.
För att visa detta är några exempel som kan användas vid uppstartsprompten:
auto url=autoserver

Det här förlitar sig på att det finns en DHCP-server som får maskinen till den punkt där autoserver kan slås upp
av DNS, kanske efter den lokala domänen läggs till om den tillhandahölls av DHCP. Om det gjordes på ett systemdär domänen var exampel.se, och de har en ganska förnuftig DHCP-konfiguration, skulle det resultera i att förinställningsfilen hämtades från http://autoserver.exampel.se/d-i/bookworm/./preseed.cfg.
Den sista delen av den url:en (d-i/bookworm/./preseed.cfg) hämtas från auto-install/defaultroot.
Som standard inkluderar det här katalogen bookworm för att tillåta att framtida versioner anger sina egna kodnamn
och låter folk migrera framåt på ett kontrollerat sätt. Biten /./ används för att indikera en rot, relativ till vilka efterföljande sökvägar som kan fästas (för användning i preseed/include och preseed/run). Det här tillåter att filer kan
anges antingen som fullständiga url:er, sökvägar som börjar med / som då är fästa, eller även sökvägar relativa tillplatsen där den senaste förinställningsfilen hittades. Det här kan användas för att bygga mer portabla skript där en hel
hierarki av skript kan flyttas till en ny plats utan att göra sönder den, till exempel kopiera filerna till ett USB-minne
när de ursprungligen fann spå en webbserver. I det här exemplet, om förinställningsfilen ställer in preseed/run till/skript/sent_kommando.sh kommer filen att hämtas från http://autoserver.exempel.se/d-i/bookworm/.
Om det inte finns någon lokal DHCP- eller DNS-infrastruktur, eller om du inte vill använda standardsökvägen tillpreseed.cfg, kan du fortfarande använda en angiven url, och om du inte vill använda elementet /./ kommer det
att fästas till början av sökvägen (alltså den tredje / i url:en). Här är ett exempel som kräver minimalt stöd från den
lokala nätverksinfrastrukturen:
auto url=http://192.168.1.2/sökväg/till/minförinställnings.fil

Sättet det här fungerar på är:• om url:en saknar ett protokoll, antas http,• om värdnamnssektionen inte innehåller punkter, den har erhållit domänen från DHCP som lagt till den, och• om det inte finns några / efter värdnamnet, kommer standardsökvägen att läggas till.
I tillägg till att ange url:en, kan du även ange inställningar som inte direkt påverkar beteendet för själva debian-installer,
men som kan skickas genom till skript som angivits med preseed/run i den inlästa förinställningsfilen. För tillfället, det enda exemplet på det här är auto-install/classes, vilken har aliaset classes. Den här kan
användas på detta sätt:auto url=exampel.se classes=klass_A;klass_B

Klasserna skulle till exempel kunna beteckna systemtypen som ska installeras, eller lokalanpassningen som ska användas.
Det är så klart möjligt att utöka det här konceptet, och om du gör det, är det rimligt att använda namnrymden
auto-install namespace för det här. Så ett exempel på det här är auto-install/style vilket sedan används i
dina skript. Om du känner behovet att göra det här, nämn det på sändlistan debian-boot@lists.debian.org så att vi kan
undvika konflikter i namnrymden, och kanske lägga till ett alias för parametern åt dig.
Uppstartval auto är ännu inte definierad på alla arkitekturer. Samma effekt kan uppnås genom att helt enkelt
lägga till de två parametrarna auto=true priority=critical till kärnans kommandorad. Parametern auto
kärnparametern är ett alias för auto-install/enable och ställer man in den till true så fördröjs frågor om
lokalanpassning och tangentbord tills efter det finns en chans att förinställa dem, samt priority är ett alias för
debconf/priority och ställer man in den till critical så stoppas alla frågor med en lägre prioritet från att
ställas.
Ytterligare flaggor som kan vara intressanta vid försök att automatisera en installation när DHCP används är:interface=auto netcfg/dhcp_timeout=60 vilket gör att maskinen väljer det första användbara nätverkskortet och väntar lite längre på ett svar på sin DHCP-fråga.

62

BILAGA B. AUTOMATISERAD INSTALLATION MED …

B.2. ANVÄNDNING AV FÖRINSTÄLLNINGAR

TIPS
Ett djupgående exempel på hur man använder det här ramverket, inklusive exempelskript och klasser, kan hittas på webbsidan för dess utvecklare. Exemplen som
finns tillgängliga där visar många andra trevliga effekter som kan uppnås genom
kreativ användning av förkonfigurering.

B.2.4

Användbara alias vid förinställning

Följande alias kan vara användbara vid användning av (automatiskt läge) förinställning. Observera att dessa helt enkelt
är kort alias för frågenamn, och du behöver även alltid ange ett värde: till exempel, auto=true eller interface=eth0.
priorityfb
autoclasses
fil
url
theme
languagecountry
localekeymapmodulesfirmwareinterfacedomainhostname
protocolsuite
rekommendationer
tasks
desktoppreseed-md5

B.2.5

debconf/priority
debian-installer/framebuffer
auto-install/enableauto-install/classes
preseed/file
preseed/url
debian-installer/theme
debian-installer/language
debian-installer/country
debian-installer/locale
keyboard-configuration/xkb-keymap
anna/choose_modules
hw-detect/firmware-lookup
netcfg/choose_interface
netcfg/get_domain
netcfg/get_hostname
mirror/protocol
mirror/suitebase-installer/install-recommends
tasksel:tasksel/firsttasksel:tasksel/desktop
preseed/file/checksum

Examples of boot prompt preseeding

Här är några exempel på hur startprompten kan se ut (du måste anpassa detta till dina behov .
# För att ställa in franska som språk och Frankrike som land:/install.amd/vmlinuz vga=788 initrd=/install.amd/gtk/initrd.gz language=fr ←country=FR --- quiet# För att ställa in engelska som språk och Tyskland som land och använda en tysk
tangentbordslayout:/install.amd/vmlinuz vga=788 initrd=/install.amd/gtk/initrd.gz language=en ←country=DE locale=en_US.UTF-8 keymap=de --- quiet# För att installera MATE skrivbordet/install.amd/vmlinuz vga=788 initrd=/install.amd/gtk/initrd.gz desktop=mate- ←desktop --- quiet# För att installera webbserveruppgiften:/install.amd/vmlinuz initrd=/install.amd/initrd.gz tasksel:tasksel/first=web- ←server ---

B.2.6

←-

Använd en DHCP-server för att ange förkonfigurationsfiler

Det är också möjligt att använda DHCP för att ange en förkonfigurationsfil att hämta från nätverket. DHCP tillåter
att man anger ett filnamn. Normalt är det en fil som används för uppstart via nätverket men om det verkar vara en
URL så kommer installationsmediumet som har stöd för förinställning via nätverket att hämta filen från URL:en och
63BILAGA B. AUTOMATISERAD INSTALLATION MED …

B.3. SKAPA EN FÖRKONFIGURATIONSFIL

använda det som en förkonfigurationsfil. Här är ett exempel på hur man ställer in dhcpd.conf för version 3 av ISC
DHCP-servern (Debian-paketet heter isc-dhcp-server).
if substring (option vendor-class-identifier, 0, 3) = ”d-i” {filename ”http://värd/preseed.cfg”;}

Observera att exemplet ovan begränsar filnamnet till DHCP-klienter som identifierar sig själva som ”d-i”, så det
kommer inte att påverka vanliga DHCP-klienter men endast installationsprogrammet. Du kan också lägga in text i ensats för endast en speciell värd för att undvika förinställning av alla installationer på ditt nätverk.
Ett bra sätt att använda förinställning via DHCP är att endast förinställa värden specifika till ditt nätverk, såsom
vilken Debian-spegel som ska användas. Det här sättet kommer installationer på ditt nätverk att automatiskt få en
bra spegel vald men resten av installationen kan genomföras interaktivt. Använda förinställning via DHCP för att helt
automatisera Debian-installationer ska genomföras med försiktighet.

B.3

Skapa en förkonfigurationsfil

Förkonfigurationsfilen är i samma format som används av kommandot debconf-set-selections. Det allmänna formatet
för en rad i en förkonfigurationsfil är:<ägare> <frågans namn> <frågetyp> <värde>Denna fil ska börja med #_preseed_V1
Det finns ett par regler att ha i åtanke när man skriver en förkonfigurationsfil.
• Lägg endast till ett enda blanksteg eller tabulatortecken mellan typ och värde: eventuella tomrum kommer att
tolkas som om de tillhör värdet.
• En rad kan vara uppdelad i flera rader genom att lägga till ett omvänt snedstreck på slutet (”\”) som ett radfortsättningstecken. En bra plats att dela en rad är efter frågenamnet; en dålig plats är mellan typ och värde. Deladerader kommer att sammanfogas till en enda rad med alla inledande/avslutade tomrum ihopslagna till ett enda
blanksteg.
• För debconf-variabler (mallar) som endast används i själva installationsprogrammet bör ägaren ställas in till”d-i”; för förinställningsvariabler som används i det installerade systemet bör namnet på paketet som innehåller
motsvarade debconf-mall användas. Endast variabler som har sina ägare inställda till någonting annat än ”d-i”
kommer att propageras till debconf-databasen för det installerade systemet.
• De flesta frågor behöver förinställdas med giltiga värden på engelska och inte med översatta värden. Dock finns
det några frågor (till exempel i partman) där översatta värden måste användas.
• Vissa frågor tar en kod som ett värde istället för den engelska texten som visas under installationen.
• Börja med #_preseed_V1• En kommentar består av en rad som börjar med ett hashtecken (”#”) och sträcker sig upp till längden på den
raden.
Det enklaste sättet att skapa en förkonfigurationsfil på är att använda exempelfilen som länkas i Avsnitt B.4 som
grund och arbeta vidare därifrån.
En alternativ metod är att göra en manuell installation och sedan, efter omstart, använda debconf-get-selectionsfrån paketet debconf-utils för att dumpa både debconf-databasen och installationsprogrammets cdebconfdatabas till en enda fil:$ echo ”#_preseed_V1” > file$ debconf-get-selections --installer >> file$ debconf-get-selections >> file

Dock, en fil som genereras på detta sätt kommer att ha några poster som inte bör förinställas, och exempelfilen är
en bättre startpunkt för de flesta användare.

64

BILAGA B. AUTOMATISERAD INSTALLATION MED …

B.4. INNEHÅLLET AV EN …

NOTERA
Denna metod förlitar sig på att vid slutet av installationen, sparas installationsprogrammets cdebconf-databas till det installerade systemet i /var/log/
installer/cdebconf. Dock, på grund av att databasen kan innehålla känslig
information, är filerna som standard endast läsbara av root.
Katalogen /var/log/installer och alla filer i den kommer att tas bort från dittsystem om du rensar ut paketet installation-report.
För att kontrollera möjliga värden för frågor kan du använda nano för att undersöka filerna i /var/lib/
cdebconf under tiden en installation pågår. Se templates.dat för de råa mallarna och questions.dat
för de aktuella värdena och för de värden som tilldelas till variabler.
För att kontrollera om formatet på din förkonfigurationsfil är giltigt före en installation genomförs, kan du använda
kommandot debconf-set-selections -c preseed.cfg .

B.4

Innehållet av en förkonfigurationsfil (för bookworm)

Konfigurationsdelarna som används i den här bilagan finns även tillgängliga som exempelfiler för förkonfiguration frånhttps://www.debian.org/releases/bookworm/example-preseed.txt.
Observera att det här exemplet är baserat på en installation för Intel x86-arkitekturen. Om du installerar en annan
arkitektur, vissa av exemplen (såsom tangentbordsval och installation av starthanteraren) kanske inte är relevanta och
behöver ersättas av debconf-inställningar som är lämpliga för din arkitektur.
Detaljer om hur de olika komponenterna i Debian Installer faktiskt fungerar beskrivs i Avsnitt 6.3.

B.4.1

Lokalanpassning

During a normal install the questions about localization are asked first, so these values can only be preseeded via the initrd or kernel boot parameter methods. Auto mode (Avsnitt B.2.3) includes the setting of auto-install/enable=true(normally via the auto preseed alias). This delays the asking of the localisation questions, so that they can be preseeded by any method.
Lokalen kan användas för att ange både språk och land samt kan vara en kombination av ett språk som stöds av
debian-installer och ett känt land. Om kombinationen inte formar en giltig lokal så kommer installationsprogrammet att automatiskt välja en lokal som är giltig för det valda språket. För att ange lokalen som en uppstartsparameter, använd locale=sv_SE .
Även om denna metod är mycket enkel att använda så tillåter den inte förinställning av alla möjliga kombinationer
av language, country och locale³. Så alternativt kan värdena förinställas individuellt. Språk och land kan även anges
som uppstartsparametrar.
# Förinställning av endast locale ställer in language, country och locale.
d-i debian-installer/locale string sv_SE# Värdena kan även förinställas individuellt för större flexibilitet.
#d-i debian-installer/language string sv#d-i debian-installer/country string SE#d-i debian-installer/locale string sv_GB.UTF-8# Valfritt ange ytterligare lokaler att generera.
#d-i localechooser/supported-locales multiselect sv_US.UTF-8, nl_NL.UTF-8

Keyboard configuration consists of selecting a keymap and (for non-latin keymaps) a toggle key to switch between
the non-latin keymap and the US keymap. Only basic keymap variants are available during installation. Advanced
variants are available only in the installed system, through dpkg-reconfigure keyboard-configuration.
# Tangentbordsval.
d-i keyboard-configuration/xkb-keymap select se# d-i keyboard-configuration/toggle select No toggling³Förinställning av locale till en_NL skulle till exempel resultera i en_US.UTF-8 som standardlokal för det installerade systemet. Om till
exempel en_GB.UTF-8 föredras istället så kommer värdena att behöva förinställas individuellt.

65

BILAGA B. AUTOMATISERAD INSTALLATION MED …

B.4. INNEHÅLLET AV EN …

För att hoppa över konfiguration av tangentbordet kan du förinställa keymap med skip-config. Det här
kommer att resultera i att kärnans tangentlayout fortsätter vara aktiv.

B.4.2

Nätverkskonfiguration

Så klart, att förinställa nätverkskonfiguration kommer inte att fungera om du läser in din förkonfigurationsfil frånnätverket. Men det är otroligt bra när du startar upp från en optisk disk eller ett USB-minne. Om du läser in förkonfigurationsfiler från nätverket, kan du skicka med konfigurationsparametrar via kärnans uppstartsparametrar.
Om du behöver välja ett specifikt nätgränssnitt när du startar upp via nätverket före inläsning av en förkonfigurationsfil från nätverket, använd en uppstartsparameter såsom interface=eth1.
Även om förinställning av nätverkskonfigurationen normalt sett inte är möjlig när man använder förinställning via
nätverk (med ”preseed/url”) så kan du använda följande hack för att komma runt det, till exempel om du vill ställa inen statisk adress för nätverksgränssnittet. Hacket tvingar nätverkskonfigurationen att köras igen efter att förkonfigurationsfilen har lästs in genom att skapa ett ”preseed/run”-skript som innehåller följande kommandon:kill-all-dhcp; netcfg

Följande debconf-variabler är relevanta för nätverkskonfiguration.
# Disable network configuration entirely. This is useful for cdrom# installations on non-networked devices where the network questions,# warning and long timeouts are a nuisance.
#d-i netcfg/enable boolean false# netcfg will choose an interface that has link if possible. This makes it# skip displaying a list if there is more than one interface.
d-i netcfg/choose_interface select auto
# To pick a particular interface instead:#d-i netcfg/choose_interface select eth1
# To set a different link detection timeout (default is 3 seconds).
# Values are interpreted as seconds.
#d-i netcfg/link_wait_timeout string 10# If you have a slow dhcp server and the installer times out waiting for# it, this might be useful.
#d-i netcfg/dhcp_timeout string 60#d-i netcfg/dhcpv6_timeout string 60# Automatic network configuration is the default.
# If you prefer to configure the network manually, uncomment this line and# the static network configuration below.
#d-i netcfg/disable_autoconfig boolean true
# If you want the preconfiguration file to work on systems both with and# without a dhcp server, uncomment these lines and the static network# configuration below.
#d-i netcfg/dhcp_failed note
#d-i netcfg/dhcp_options select Configure network manually# Static network configuration.
## IPv4 example#d-i netcfg/get_ipaddress string 192.168.1.42#d-i netcfg/get_netmask string 255.255.255.0#d-i netcfg/get_gateway string 192.168.1.1#d-i netcfg/get_nameservers string 192.168.1.1#d-i netcfg/confirm_static boolean true#
# IPv6 example#d-i netcfg/get_ipaddress string fc00::2#d-i netcfg/get_netmask string ffff:ffff:ffff:ffff::#d-i netcfg/get_gateway string fc00::1

66

BILAGA B. AUTOMATISERAD INSTALLATION MED …

B.4. INNEHÅLLET AV EN …

#d-i netcfg/get_nameservers string fc00::1#d-i netcfg/confirm_static boolean true
# Any hostname and domain names assigned from dhcp take precedence over# values set here. However, setting the values still prevents the questions# from being shown, even if values come from dhcp.
d-i netcfg/get_hostname string unassigned-hostname
d-i netcfg/get_domain string unassigned-domain# If you want to force a hostname, regardless of what either the DHCP
# server returns or what the reverse DNS entry for the IP is, uncomment# and adjust the following line.
#d-i netcfg/hostname string somehost# Disable that annoying WEP key dialog.
d-i netcfg/wireless_wep string# The wacky dhcp hostname that some ISPs use as a password of sorts.
#d-i netcfg/dhcp_hostname string radish# If you want to completely disable firmware lookup (i.e. not use firmware# files or packages that might be available on installation images):#d-i hw-detect/firmware-lookup string never# If non-free firmware is needed for the network or other hardware, you can# configure the installer to always try to load it, without prompting. Or# change to false to disable asking.
#d-i hw-detect/load_firmware boolean true

Observera att netcfg automatiskt kommer att fastställa nätmasken om netcfg/get_netmask inte har förinställts. I detta fall måste variabeln markeras som seen för automatiska installationer. I liknande fall kommer netcfg
att välja en lämplig adress om netcfg/get_gateway inte har angivits. I specifika fall kan du även ställa innetcfg/get_gateway till ”none” för att ange att ingen gateway ska användas.

B.4.3

Nätverkskonsoll# Använd följande inställningar om du vill använda komponenten# network-console för fjärrinstallation över SSH. Detta gäller endast# om du tänker genomföra återstående del av installationen manuellt.
#d-i anna/choose_modules string network-console#d-i network-console/authorized_keys_url string http://10.0.0.1/openssh-key#d-i network-console/password password r00tme#d-i network-console/password-again password r00tme

More information related to network-console can be found in Avsnitt 6.3.10.

B.4.4

Spegelinställningar

Beroende på installationsmetoden du använder, kan en spegel användas både för att hämta ytterligare komponenter
för installationsprogrammet, för att installera grundsystemet och för att ställa in /etc/apt/sources.list för
det installerade systemet.
Parametern mirror/suite bestämmer sviten för det installerade systemet.
Parametern mirror/udeb/suite bestämmer sviten för ytterligare komponenter för installationsprogrammet.
Den är endast användbar att ställa in om komponenter faktiskt hämtas över nätverket och bör stämma överens med
sviten som användes för att bygga initrd för installationsmetoden som används för installationen. Vanligtvis använder
installationsprogrammet det korrekta värdet och det ska inte finnas något behov av att ställa in denna.
# Mirror protocol:# If you select ftp, the mirror/country string does not need to be set.
# Default value for the mirror protocol: http.
#d-i mirror/protocol string ftp
d-i mirror/country string manuald-i mirror/http/hostname string ftp.se.debian.org
d-i mirror/http/directory string /debian67

BILAGA B. AUTOMATISERAD INSTALLATION MED …

B.4. INNEHÅLLET AV EN …

d-i mirror/http/proxy string# Suite to install.
#d-i mirror/suite string testing# Suite to use for loading installer components (optional).
#d-i mirror/udeb/suite string testing

B.4.5

Kontoinställning

Lösenordet för root-kontot, namn och lösenordet för den första vanliga användarens konto kan förinställas. För lösenorden kan du använda antingen klartextvärden eller crypt(3)-hashar.

VARNINGBe aware that preseeding passwords is not completely secure as everyone with access to the preconfiguration file will have the knowledge of these passwords. Storing hashed passwords is considered secure unless a weak hashing algorithm like
DES or MD5 is used which allow for bruteforce attacks. Recommended password
hashing algorithms are SHA-256 and SHA512.

# Hoppa över skapandet av ett root-konto (normalt användarkonto# kommer att kunna använda sudo).
#d-i passwd/root-login boolean false# Alternativt, för att hoppa över skapandet av ett normalt användarkonto.
#d-i passwd/make-user boolean false# Lösenord för root, antingen i klartext#d-i passwd/root-password password r00tme#d-i passwd/root-password-again password r00tme# eller krypterat med en crypt(3)-hash.
#d-i passwd/root-password-crypted password [crypt(3) hash]# För att skapa ett normalt användarkonto.
#d-i passwd/user-fullname string Debian Användare#d-i passwd/username string debian# Normala användarens lösenord, antingen i klartext#d-i passwd/user-password password insecure#d-i passwd/user-password-again password insecure# eller krypterat med en crypt(3)-hash.
#d-i passwd/user-password-crypted password [crypt(3) hash]# Skapa första användaren med angivet UID istället för standard.
#d-i passwd/user-uid string 1010
# Användarkontot kommer att läggas till i vissa initiala standardgrupper.
# För att åsidosätta detta, använda denna.
#d-i passwd/user-default-groups string audio cdrom video

Variablerna passwd/root-password-crypted och passwd/user-password-crypted kan också förinställas med ”!” som dess värde. I det här fallet, kommer det motsvarande kontot att inaktiveras. Det här kan
vara bekvämt för root-kontot, om så klart det finns en alternativ metod som tillåter administrativa aktiviteter eller
root-inloggning (till exempel genom att använda autentisering via SSH-nyckel eller kommandot sudo).
Följande kommando (tillgängligt från paketet whois paketet) kan användas för att generera en SHA-512-baserad
crypt(3) hash för ett lösenord:
mkpasswd -m sha-512

B.4.6

Inställning av klocka och tidszon

68BILAGA B. AUTOMATISERAD INSTALLATION MED …

B.4. INNEHÅLLET AV EN …

# Kontrollerar om maskinvaruklockan är inställd till UTC eller inte.
d-i clock-setup/utc boolean true
# Du kanske vill ställa in den här till någon giltig inställning för $TZ;
# se innehållet i /usr/share/zoneinfo/ för giltiga värden.
d-i time/zone string Europe/Stockholm# Kontrollerar om NTP ska användas för att ställa in klockan under installationen
d-i clock-setup/ntp boolean true
# NTP-server att använda. Standardvärdet är oftast ett bra värde.
#d-i clock-setup/ntp-server string ntp.exempel.se

B.4.7

Partitionering

Använda förinställning för att partitionera hårddisken är begränsat till vad som stöds av partman-auto. Du kan
välja att antingen partitionera befintligt ledigt utrymme på en disk eller hela disken. Layouten på disken kan bestämmas genom att använda en fördefinierad plan, en anpassad plan från en plan-fil eller en plan som inkluderats iförkonfigurationsfilen.
Stöd finns för att göra förinställningar för installationer som ska använda RAID, LVM och kryptering men inte
med full flexibilitet som vid partitionering under en vanlig installation utan förinställningar.
Exemplet nedan ger bara grundläggande information om hur recept ska användas. För deltajerad information
se filerna partman-auto-recipe.txt och partman-auto-raid-recipe.txt inkluderade i paketet
debian-installer. Båda filerna finns också i debian-installers källkodsförråd. Observera att funktionaliteten som stöds kan skifta mellan utgåvor.

VARNING
Identifieringen av diskar är beroende på ordningen som deras drivrutiner läses ini. Om det finns flera diskar i systemet, bör du vara mycket säker på att den rätta
disken kommer att väljas före förinställningen används.

B.4.7.1

Partitioneringsexempel# If the system has free space you can choose to only partition that space.
# This is only honoured if partman-auto/method (below) is not set.
#d-i partman-auto/init_automatically_partition select biggest_free# Alternatively, you may specify a disk to partition. If the system has only
# one disk the installer will default to using that, but otherwise the device# name must be given in traditional, non-devfs format (so e.g. /dev/sda# and not e.g. /dev/discs/disc0/disc).
# For example, to use the first SCSI/SATA hard disk:#d-i partman-auto/disk string /dev/sda# In addition, you’ll need to specify the method to use.
# The presently available methods are:# - regular: use the usual partition types for your architecture# - lvm:use LVM to partition the disk
# - crypto: use LVM within an encrypted partition
d-i partman-auto/method string lvm# You can define the amount of space that will be used for the LVM volume# group. It can either be a size with its unit (eg. 20 GB), a percentage of# free space or the ’max’ keyword.
d-i partman-auto-lvm/guided_size string max# If one of the disks that are going to be automatically partitioned# contains an old LVM configuration, the user will normally receive a# warning. This can be preseeded away...

69

BILAGA B. AUTOMATISERAD INSTALLATION MED …

B.4. INNEHÅLLET AV EN …

d-i partman-lvm/device_remove_lvm boolean true
# The same applies to pre-existing software RAID array:d-i partman-md/device_remove_md boolean true
# And the same goes for the confirmation to write the lvm partitions.
d-i partman-lvm/confirm boolean true
d-i partman-lvm/confirm_nooverwrite boolean true
# You can choose one of the three predefined partitioning recipes:# - atomic: all files in one partition# - home:
separate /home partition# - multi: separate /home, /var, and /tmp partitions
d-i partman-auto/choose_recipe select atomic# Or provide a recipe of your own...
# If you have a way to get a recipe file into the d-i environment, you can# just point at it.
#d-i partman-auto/expert_recipe_file string /hd-media/recipe# If not, you can put an entire recipe into the preconfiguration file in one# (logical) line. This example creates a small /boot partition, suitable# swap, and uses the rest of the space for the root partition:#d-i partman-auto/expert_recipe string\#boot-root ::\#40 50 100 ext3\#
$primary{ } $bootable{ }\#method{ format } format{ }\#use_filesystem{ } filesystem{ ext3 }\#mountpoint{ /boot }
\
#
.
\
#
500 10000 1000000000 ext3\#
method{ format } format{ }\#use_filesystem{ } filesystem{ ext3 }\#mountpoint{ / }
\
#
.
\
#
64 512 300% linux-swap\#
method{ swap } format{ }\#.
# The full recipe format is documented in the file partman-auto-recipe.txt# included in the ’debian-installer’ package or available from D-I source# repository. This also documents how to specify settings such as file# system labels, volume group names and which physical devices to include# in a volume group.
## Partitioning for EFI# If your system needs an EFI partition you could add something like# this to the recipe above, as the first element in the recipe:#
538 538 1075 free\#$iflabel{ gpt }\#$reusemethod{ }\#method{ efi }\#format{ }\#.
\## The fragment above is for the amd64 architecture; the details may be# different on other architectures. The ’partman-auto’ package in the# D-I source repository may have an example you can follow.
# This makes partman automatically partition without confirmation, provided# that you told it what to do using one of the methods above.
d-i partman-partitioning/confirm_write_new_label boolean true
d-i partman/choose_partition select finish
d-i partman/confirm boolean true
d-i partman/confirm_nooverwrite boolean true70

BILAGA B. AUTOMATISERAD INSTALLATION MED …

B.4. INNEHÅLLET AV EN …

# Force UEFI booting (’BIOS compatibility’ will be lost). Default: false.
#d-i partman-efi/non_efi_system boolean true
# Ensure the partition table is GPT - this is required for EFI#d-i partman-partitioning/choose_label select gpt#d-i partman-partitioning/default_label string gpt# When disk encryption is enabled, skip wiping the partitions beforehand.
#d-i partman-auto-crypto/erase_disks boolean false

B.4.7.2

Partitionering med RAID

Du kan även använda förinställning för att konfigurera partitioner på programvaru-RAID-kedjor. Nivåer som stöds är
RAID 0, 1, 5, 6 och 10, skapa trasiga kedjor och ange reservenheter.

VARNINGDen här typen av automatiserad partitionering är lätt att göra fel. Det är också funktionalitet som har fått relativt lite testning från utvecklarna av debian-installer.
Ansvaret att få ordning på de olika planerna (så att de fungerar och inte är i konflikt
med annat) ligger hos användaren. Kontrollera /var/log/syslog om du springer på problem.

# The method should be set to ”raid”.
#d-i partman-auto/method string raid
# Specify the disks to be partitioned. They will all get the same layout,# so this will only work if the disks are the same size.
#d-i partman-auto/disk string /dev/sda /dev/sdb# Next you need to specify the physical partitions that will be used.
#d-i partman-auto/expert_recipe string \#multiraid ::\#1000 5000 4000 raid\#$primary{ } method{ raid }
\
#
.
\
#
64 512 300% raid\#
method{ raid }
\
#
.
\
#
500 10000 1000000000 raid\#
method{ raid }\#.
# Last you need to specify how the previously defined partitions will be# used in the RAID setup. Remember to use the correct partition numbers# for logical partitions. RAID levels 0, 1, 5, 6 and 10 are supported;# devices are separated using ”#”.
# Parameters are:# <raidtype> <devcount> <sparecount> <fstype> <mountpoint> \#<devices> <sparedevices>#d-i partman-auto-raid/recipe string \#1 2 0 ext3 /\#/dev/sda1#/dev/sdb1
\
#
.
\
#
1 2 0 swap \#/dev/sda5#/dev/sdb5
\
#
.
\
#
0 2 0 ext3 /home\#/dev/sda6#/dev/sdb6
\
#
.

71

BILAGA B. AUTOMATISERAD INSTALLATION MED …

B.4. INNEHÅLLET AV EN …

# For additional information see the file partman-auto-raid-recipe.txt# included in the ’debian-installer’ package or available from D-I source# repository.
# This makes partman automatically partition without confirmation.
d-i partman-md/confirm boolean true
d-i partman-partitioning/confirm_write_new_label boolean true
d-i partman/choose_partition select finish
d-i partman/confirm boolean true
d-i partman/confirm_nooverwrite boolean true

B.4.7.3

Kontrollera hur partitioner monteras

Vanligtvis så monteras filsystem med hjälp av en universiellt unik identifierare (UUID) som en nyckel; detta tillåter
att de monteras korrekt även om deras enhetsnamn ändras. UUID är långa och svåra att läsa, så om du föredrar,
installationsprogrammet kan montera filsystem som är baserade på de traditionella enhetsnamnen, eller baserade påen etikett som du tilldelar det. Om du frågar installationsprogrammet att montera efter etikett så kommer alla filsystem
som inte har en etikett att monteras efter ett UUID istället.
Enheter med stabila namn, såsom logiska LVM-volymer, kommer att fortsätta att använda deras traditionella namn
istället för UUID.

VARNING
Traditionella enhetsnamn kan ändras baserat på ordningen i vilken kärnan upptäcker enheter vid uppstart, vilket kan orsaka att fel filsystem monteras. På samma
sätt kan etiketter krocka om du ansluter en ny disk eller en USB-enhet och om det
händer så kan beteendet för ditt system vara slumpmässigt.

# Standard är att montera efter UUID, men du kan även välja ”traditional” för# att använda traditionella enhetsnamn, eller ”label” för att prova ←filsystemsetiketter# innan installationsprogrammet faller tillbaka på UUID.
#d-i partman/mount_style select uuid

B.4.8

Installation av grundsystem

Det finns faktiskt inte speciellt mycket som kan förinställas för det här steget av installationen. De enda frågorna som
ställs är angående installationen av kärnan.
# Konfigurera APT till att inte installera rekommenderade paket som standard.
# Användning av denna flagga kan resultera i ett ofullständigt system och ska
endast# användas av mycket erfarna användare.
#d-i base-installer/install-recommends boolean false←-# Kärnavbildningspaketet (meta) att installera; ”none” kan användas om ingen# kärna ska installeras.
#d-i base-installer/kernel/image string linux-image-686

B.4.9

Apt-inställning

Konfiguration av /etc/apt/sources.list och grundläggande konfigurationsalternativ är fullständigt automatiserade baserat på din installationsmetod och svar på tidigare ställda frågor. Du kan valfritt lägga till andra (lokala)förråd.
# Choose, if you want to scan additional installation media# (default: false).

72

BILAGA B. AUTOMATISERAD INSTALLATION MED …

B.4. INNEHÅLLET AV EN …

d-i apt-setup/cdrom/set-first boolean false# You can choose to install non-free firmware.
#d-i apt-setup/non-free-firmware boolean true
# You can choose to install non-free and contrib software.
#d-i apt-setup/non-free boolean true#d-i apt-setup/contrib boolean true
# Uncomment the following line, if you don’t want to have the sources.list# entry for a DVD/BD installation image active in the installed system# (entries for netinst or CD images will be disabled anyway, regardless of# this setting).
#d-i apt-setup/disable-cdrom-entries boolean true
# Uncomment this if you don’t want to use a network mirror.
#d-i apt-setup/use_mirror boolean false# Select which update services to use; define the mirrors to be used.
# Values shown below are the normal defaults.
#d-i apt-setup/services-select multiselect security, updates#d-i apt-setup/security_host string security.debian.org# Additional repositories, local[0-9] available#d-i apt-setup/local0/repository string \#http://local.server/debian stable main#d-i apt-setup/local0/comment string local server# Enable deb-src lines#d-i apt-setup/local0/source boolean true
# URL to the public key of the local repository; you must provide a key or# apt will complain about the unauthenticated repository and so the# sources.list line will be left commented out.
#d-i apt-setup/local0/key string http://local.server/key# or one can provide it in-line by base64 encoding the contents of the# key file (with ‘base64 -w0‘) and specifying it thus:#d-i apt-setup/local0/key string base64:// ←LS0tLS1CRUdJTiBQR1AgUFVCTElDIEtFWSBCTE9DSy0tLS0tCi4uLgo=# The content of the key file is checked to see if it appears to be ASCII- ←armoured.
# If so it will be saved with an ”.asc” extension, otherwise it gets a ’.gpg’ ←extension.
# ”keybox database” format is currently not supported. (see generators/60local in ←apt-setup’s source)# By default the installer requires that repositories be authenticated# using a known gpg key. This setting can be used to disable that
# authentication. Warning: Insecure, not recommended.
#d-i debian-installer/allow_unauthenticated boolean true
# Uncomment this to add multiarch configuration for i386
#d-i apt-setup/multiarch string i386

B.4.10

Paketval

Du kan välja att installera alla kombinationer av funktioner som finns tillgängliga. Tillgängliga funktioner just nu
inkluderar:• standard (standard verktyg)• skrivbord (grafiskt skrivbord)• gnome-desktop (Gnome skrivbord)• xfce-desktop (XFCE skrivbord)• kde-desktop (KDE Plasma skrivbord)• cinnamon-desktop (Cinnamon skrivbord)
73

BILAGA B. AUTOMATISERAD INSTALLATION MED …

B.4. INNEHÅLLET AV EN …

• mate-desktop (MATE skrivbord)• lxde-desktop (LXDE skrivbord)• web-server (webb server)• ssh-server (SSH server)
Du kan även välja att inte installera några funktioner, och tvinga fram installationen av en uppsättning paket pånågot annat sätt. Vi rekommenderar alltid att inkludera funktionen standard.
Or if you don’t want the tasksel dialog to be shown at all, preseed pkgsel/run_tasksel (no packages are
installed via tasksel in that case).
Om du vill installera några individuella paket i tillägg till de paket som installeras av funktioner, kan du använda
parametern pkgsel/include. Värdet för denna parameter kan vara en lista över paket, komma- eller blankstegsseparerad, vilket även tillåter att den enkelt kan användas på kommandoraden för kärnan.
#tasksel tasksel/first multiselect standard, web-server, kde-desktop# Or choose to not get the tasksel dialog displayed at all (and don’t install# any packages):#d-i pkgsel/run_tasksel boolean false# Individual additional packages to install#d-i pkgsel/include string openssh-server build-essential# Whether to upgrade packages after debootstrap.
# Allowed values: none, safe-upgrade, full-upgrade#d-i pkgsel/upgrade select none
# You can choose, if your system will report back on what software you have# installed, and what software you use. The default is not to report back,# but sending reports helps the project determine what software is most
# popular and should be included on the first CD/DVD.
#popularity-contest popularity-contest/participate boolean false

B.4.11

Färdigställande av installationen# Under installationer från seriellkonsoll är de vanliga virtuella konsollerna# (VT1-VT6) vanligtvis inaktiverade i /etc/inittab. Avkommentera nästa# rad för att förhindra detta.
#d-i finish-install/keep-consoles boolean true
# Undvik det sista meddelandet om att installationen är färdig.
d-i finish-install/reboot_in_progress note
# Det här kommer att förhindra installationsprogrammet från att mata ut cd-skivan# under omstarten, vilket kan vara användbart i vissa situationer.
#d-i cdrom-detect/eject boolean false# Så här gör man för att stänga av installationsprogrammet när det är färdigt,# men utan att starta om till det installerade systemet.
#d-i debian-installer/exit/halt boolean true
# Det här kommer att stänga av maskinen istället för att bara stoppa den.
#d-i debian-installer/exit/poweroff boolean true

B.4.12Förinställning av andra paket# Beroende på vilken programvara du väljer att installera, eller om saker går fel# under installationsprocessen, är det möjligt att andra frågor kan ställas.
# Du kan förinställa de här också, så klart. För att få en lista på alla
# möjliga frågor som kan ställas under en installation, gör en# installation, och kör sedan de här kommandona:74

BILAGA B. AUTOMATISERAD INSTALLATION MED …

##

B.5. AVANCERADE INSTÄLLNINGAR

debconf-get-selections --installer > fildebconf-get-selections >> fil

B.5

Avancerade inställningar

B.5.1

Kör anpassade kommandon under installationen

Ett mycket kraftfullt och flexibelt alternativ som erbjuds av förkonfigurationsverktygen är möjligheten att köra kommandon eller skript vid vissa punkter i installationen.
När filsystemet för målsystemet är monterat, är det tillgängligt i /target. Om en installations-CD används, när
den är monterad finns den tillgänglig i /cdrom.
# Förinställning i d-i anses inte som säker. Inget i installationsprogrammet ←letar# efter buffertöverflöden eller andra attackförsök genom värdena i en
# förkonfigurationsfil såsom den här. Använd endast förkonfigurationfiler från en# plats du kan lita på! För att gör det och på grund av att det är generellt sett# användbart, här är ett sätt att automatiskt köra de skalkommandon du vill
# inne i installationsprogrammet.
# Det första kommandot körs så tidigt som möjligt, direkt efter# att förinställningen är inläst.
#d-i preseed/early_command string anna-install some-udeb# Det här kommandot körs direkt före partitioneraren startar. Det kan vara
# användbart för att tillämpa förinställning av dynamisk partitionering som är# beroende av tillståndet för diskarna (som kanske annars inte är synligt när# preseed/early_command kör).
#d-i partman/early_command \#string debconf-set partman-auto/disk ”$(list-devices disk | head -n1)”# Det här kommandot körs precis innan installationen är färdig, men när det# fortfarande finns en användbar /target-katalog. Du kan göra en chroot till / ←target och# använda det direkt, eller använda apt-install och kommandon från /target för ←att
# enkelt installera paket och köra kommandon på målsystemet.
#d-i preseed/late_command string apt-install zsh; in-target chsh -s /bin/zsh

B.5.2

Användning av förinställningar för att ändra på standardvärden

Det är möjligt att använda förinställning för att ändra standardsvaret på en fråga, men fortfarande ställa frågan. För att
göra det här måste flaggan seen återställas till ”false” efter att värdet ställts in för en fråga.
d-i foo/bar string value
d-i foo/bar seen false

Samma effekt kan uppnås för alla frågor genom att ställa in parametern preseed/interactive=true på uppstartsprompten. Det här kan också vara användbart för testning eller felsökning av din förkonfigurationsfil.
Observera att ”d-i”-ägaren endast ska användas för variabler som används i själva installationsprogrammet. För
variabler som tillhör paket som installeras på målsystemet så ska du istället använda namnet för paketet. Se sidfotenpå Avsnitt B.2.2.
Om du förinställer med hjälp av uppstartsparametrar så kan du göra att installationsprogrammet frågar motsvaradefråga genom att använda operatorn ”?=” operator, t.ex. foo/bar?=värde (eller ägare:foo/bar?=värde).. Det
här kommer så klart endast ha effekt för parametrar som motsvarar frågorna som visas under en installation och inte
för ”interna” parametrar.
För mer felsökningsinformation använd uppstartsflagan DEBCONF_DEBUG=5. Detta innebära att debconf
kommer att skriva mer detaljer om varje inställning för varje variabel och om framstegen genom processen genom
varje pakets installationsskript.

75

BILAGA B. AUTOMATISERAD INSTALLATION MED …

B.5.3

B.5. AVANCERADE INSTÄLLNINGAR

Kedjeinläsning av förkonfigurationsfiler

Det är möjligt att inkludera andra förkonfigurationsfiler från en förkonfigurationsfil. Alla inställningar i de filernakommer att åsidosätta eventuella inställningar från filer som lästs in tidigare. Det gör det möjligt att lägga in, till
exempel, allmänna nätverksinställningar för din plats i en fil och mer specifika inställningar för vissa konfigurationer
i andra filer.
# Fler än en fil kan listas, separerade med blanksteg; alla kommer att# läsas in. De inkluderade filerna kan även innehålla egna direktiv för preseed/ ←include.
# Observera att om filnamnen är relativa, tas de från samma katalog som# förkonfigurationsfilen som inkluderar dem.
#d-i preseed/include string x.cfg# Installationsprogrammet kan valfritt validera kontrollsummor för ←förkonfigurationsfiler innan# de används. För närvarande stöds endast md5sums, lista kontrollsummorna# i samma ordning som listan över filer som ska inkluderas.
#d-i preseed/include/checksum string 5da499872becccfeda2c4872f9171c3d# Mer flexibelt, det här kör ett skalkommando och om det skriver ut namnen på# förkonfigurationsfiler, inkludera de filerna.
#d-i preseed/include_command \#string if [ ”‘hostname‘” = bosse ]; then echo bosse.cfg; fi# Mest flexibelt av alla, denna hämtar ett program och kör det. Programmet# kan använda kommandon såsom debconf-set för att ändra debconf-databasen.
# Fler än ett skript kan listas, separerade med blanksteg.
# Observera att om filnamnen är relativa tas de från samma katalog# som förkonfigurationsfilen som kör dem.
#d-i preseed/run string foo.shDet är även möjligt att kedjeläsa från initrd- eller filförinställningsfasen, in i nätverksförinställningen genom att
ställa in preseed/url i de tidigare filerna. Det här kommer att orsaka att nätverksförinställningen genomförs när nätverket kommer upp. Du måste vara försiktig här, eftersom det kommer att vara två olika körningar vid förinställning,vilket till exempel betyder att du kommer att få en andra chans att köra kommandot preseed/early, den andra gången
inträffar efter att nätverket har kommit upp.

76

Bilaga C

Partitionera för Debian
C.1

Bestämma Debian-partitioner och storlekar

Som ett absolut minimum behöver GNU/Linux en partition för sig själv. Du kan ha en enstaka partition som innehåller hela operativsystemet, program och dina personliga filer. De flesta personer tycker att en separat partition för
växlingsutrymme också är nödvändig, även om det inte helt är sant. ”Växlingsutrymme” är ett utrymme för ett operativsystem som låter systemet använda disklagring som ”virtuellt minne”. Genom att lägga växlingsutrymmet på enseparat partition kan Linux använda det mer effektivt. Det är möjligt att tvinga Linux att använda en vanlig fil som
växlingsutrymme, men det är inte rekommenderat.
De flesta personer väljer att ge GNU/Linux fler än det minimala antalet partitioner. Det finns två skäl för att du villdela upp filsystemet till ett antal mindre partitioner. Först är det av säkerhetsskäl. Om något händer och filsystemet blirskadat, påverkas oftast endast en partition. Även om du endast behöver ersätta (från de säkerhetskopior du noga har
gjort) en del av ditt system. På ett minimum, du bör tänka över att skapa vad som normallt sett kallas en ”rotpartition”.
Den här innehåller de mest nödvändiga komponenterna i systemet. Om några andra partitioner blir skadade, kan dufortfarande starta upp GNU/Linux för att rätta till systemet. Det här kan göra att du slipper installera om systemet frånbörjan.
Det andra skälet är att generellt sett mer viktigt i en företagsmiljö, men det är beroende på din användning av
maskinen. Till exempel, en e-postserver får in ett stort antal spam via e-post som lätt kan fylla upp en partition. Om
du gjorde /var/mail till en separat partition på e-postservern, kommer det mesta av systemet fortfarande fungera
även om du blir spammad.
Den enda riktiga nackdelen med att använda fler partitioner är att det ofta är svårt att veta i förväg vilka dina behov
kommer att vara. Om du gör en partition för liten så behöver du antingen installera om systemet eller så kommer du få
flytta runt saker hela tiden för att skapa plats på partitionen. På andra sidan, om du gör partitionen för stor, kommer du
att slösa utrymme som kunde användas någon annanstans. Diskutrymme är billigt nuförtiden, men varför kasta bortdina pengar?

C.2

Katalogträdet

Debian GNU/Linux följer Filesystem Hierarchy Standard för namngivning av kataloger och filer. Den här standardenlåter användarna och programvaror att förutse platsen för filer och kataloger. Rotnivåkatalogen representeras helt
enkelt av ett snedstreck, /. På rotnivån, alla inkluderar Debian-system dessa kataloger:
Katalog
bin
boot
dev
etc
home
lib
media

Innehåll
Systemkritiska kommandobinärer
Statiska filer för starthanteraren
Enhetsfiler
Värdspecifik systemkonfiguration
Användarnas hemkataloger
Viktiga delade bibliotek och kärnmoduler
Innehåller monteringspunkter för flyttbart media
Monteringspunkt för montering av temporärt
filsystem
Virtuell katalog för systeminformation
Hemkatalog för root-användaren

mnt
proc
root
77

BILAGA C. PARTITIONERA FÖR DEBIAN

C.3. REKOMMENDERAD PARTITIONSTABELL

Katalog
run
sbin
sys
tmp
usr
var
srv
opt

Innehåll
Variabel data för körningstid
Nödvändiga systembinärer
Virtuell katalog för systeminformation
Temporära filer
Sekundär hierarki
Variabeldata
Data för tjänster som tillhandahålls av systemet
Tilläggsprogrampaket

Följande är en lista på viktiga beaktanden angående kataloger och partitioner. Observera att diskanvändning varierar stort beroende på systemkonfiguration och specifika användningsmönster. Rekommendationerna här är allmänna
riktlinjer och ge en startpunkt för partitionering.
• The root partition / must always physically contain /etc, /bin, /sbin, /lib, /dev and /usr, otherwise
you won’t be able to boot. This means that you should provide at least 600–750MB of disk space for the root
partition including /usr, or 5–6GB for a workstation or a server installation.
• /var: variabel data såsom nyhetsartiklar, e-post, webbplatser, databaser, cache för paketsystemet, etc. kommer
att placeras under den här katalogen. Storleken på den här katalogen beror mycket på användningen av dittsystem men för de flesta personer kommer det här att bestämmas av pakethanteringsverktygets behov. Om dutänker göra en full installation av i stort sett allt som Debian kan erbjuda, på en enda gång, bör 2 eller 3 GB
utrymme för /var vara tillräckligt. Om du tänker installera i omgångar (så att säga, installera tjänster och
verktyg, följt av textprogram, sedan X, ...), kan du komma runt med 300–500 MB. Om hårddiskutrymme är
begränsat och du inte planerar att göra några större systemuppdateringar, kan du klara dig med så lite som 30
eller 40 MB.
• /tmp: temporärdata som skapats av program kommer sannolikt att hamna i den här katalogen. 40–100 MB
bör nog vara tillräckligt. Vissa program — inklusive arkivhanterare, verktyg för cd/dvd-tillverkning och multimediaprogram — kan använda /tmp för att temporärt lagra bildfiler. Om du planerar att använda sådana
program bör du justera tillgängligt utrymme för /tmp på lämpligt sätt.
• /home: varje användare komma att lägga sin personliga data i en underkatalog till den här katalogen. Dess
storlek beror på hur många användare som kommer att använda systemet och vilka filer som lagras i deras
kataloger. Beroende på din planerade användning bör du reservera omkring 100 MB för varje användare, men
anpassa det här värdet till dina behov. Reservera mycket mer utrymme om du planerar att spara en hel delmultimediafiler (bilder, MP3, filmer) i din hemkatalog.

C.3

Rekommenderad partitionstabell

För nya användare, personliga Debian burkar, hemsystem och andra en-användarkonfigurationer, en enda /-partition(plus växlingsutrymme) är antagligen det lättaste, enklaste sättet att köra. Den rekommenderade partitionstypen är
ext4.
För fleranvändarsystem eller system med massor av diskutrymme, är det bäst att lägga /var, /tmp, och /homepå egna partitioner, separerade från partitionen /.
Du kan behöva en separat /usr/local-partition om du planerar att installera många program som inte är endel av Debian-utgåvan. Om din maskin ska vara en e-postserver behöver du kanske göra /var/mail till en separat
partition. Om du sätter upp en server med många användarkonton är det generellt sett bra att ha en separat, stor
/home-partition. Generellt sett skiljer sig partitionering från dator till dator beroende på dess användning.
För mycket komplexa system, bör du se Multi Disk HOWTO. Den innehåller fördjupad information, mestadels
av intresse för Internetleverantörer och personer som installerar servrar.
Med tanke på frågan om storleken för växlingsutrymmet, finns det många synsätt. En tumregel som fungerar bra
är att använda så mycket växlingsutrymme som du har systemminne. Den bör heller inte vara mindre än 512MB, i deflesta fall. Så klart, det finns ett antal undantag till dessa regler.
Som ett exempel, en äldre hemdator kan ha 512MB RAM-minne och en 20GB stor SATA-disk på /dev/sda.
Det kan finns en 8GB stor partition för ett annat operativsystem på /dev/sda1, en 512MB stor växlingspartition
på /dev/sda3 och ungefär 11.4GB på /dev/sda2 som Linux-partitionen.
Som en idé för utrymmet som tas upp av de funktioner som du kanske är intresserade av att lägga in efter dinsysteminstallation är klar, se på Avsnitt D.2.

78

BILAGA C. PARTITIONERA FÖR DEBIAN

C.4

C.4. ENHETSNAMN I LINUXEnhetsnamn i Linux

Namnen på Linux diskar och partitioner kan vara olika från andra operativsystem. Du behöver veta namnen som Linuxanvänder när du skapar och monterar partitioner. Här är de grundläggande benämningarna:• Den första hårddisken som upptäckts heter /dev/sda.
• Den andra hårddisken som upptäcks heter /dev/sdb och så vidare.
• Den första SCSI Cd-rom kallas /dev/scd0 också känd som /dev/sr0.
Partitionerna på varje disk representeras av lägga till ett decimaltal till disknamnet: sda1 och sda2 representerar
den första och andra partitionen på första SCSI-disken i ditt system.
Här är ett exempel från dagliga livet. Låt oss anta att du har ett system med 2 SCSI-diskar, en på SCSI-adress 2
och den andra på SCSI-adress 4. Den första disken (på adress 2) kallas för sda, och den andra sdb. Om sda-disken
har 3 partitioner på sig, kommer dessa att kallas sda1, sda2, och sda3. Det samma gäller för sdb-disken och desspartitioner.
Observera att om du har två SCSI-värdbussadaptrar (alltså, styrkort), ordningen på diskarna kan vara förvirrande.
Den bästa lösningen i det här fallet är att se på uppstartsmeddelandena, och antagligen känner du till diskmodellerna
och/eller storlekarna.

C.5

Debians partitioneringsprogram

Flera varianter av partitioneringsprogram har anpassats av Debians utvecklare för att fungera på olika typer av hårddiskar och datorarkitekturer. Följande är en listan på de program som lämpar sig för din arkitektur.
partman Rekommenderat partitioneringsverktyg i Debian. Den här schweiziska armékniven kan också ändra storlekpå partitioner, skapa filsystem och tilldela dem monteringspunkter.
fdisk Den originella diskpartitioneraren för Linux, bra för experter.
Var försiktig om du har befintliga FreeBSD-partitioner på din maskin. Installationskärnorna inkluderar stöd för
dessa partitioner, men sättet som fdisk representerar dem på (eller inte) kan göra att enhetsnamnen skiljer sig.
Se Linux+FreeBSD HOWTO.
cfdisk En diskpartitionerare i helskärm som är enkel att använda för resten av oss.
Observera att cfdisk inte förstår FreeBSD-partitioner alls, och, igen, som ett resultat av det kan enhetsnamnen
skilja sig.
Ett av dessa program kommer att köras som standard när du väljer Partitionera diskar (eller liknande). Det kan varamöjligt att använda ett annat partitioneringsverktyg från kommandoraden på VT2, men det är inte rekommenderat.

79

Bilaga D

Diverse bitar
D.1

Linux-enheter

De olika specialfilerna för Linux kan hittas under katalogen /dev. Dessa filer kallas för enhetsfiler och uppträder inte
på samma sätt som vanliga filer. De mest vanliga typer av enhetsfiler är för blockenheter och teckenenheter. Dessa
filer är ett gränssnitt mot den faktiska drivrutinen (del av Linux-kärnan) som i sin tur kommer åt hårdvaran. En annan,
mindre vanlig, typ av enhetsfil är den namngivna röret (named pipe). De mest viktiga enhetsfilerna listas i tabellerna
nedan.
sda
sdb
sda1
sdb7

Första hårddisken
Andra hårddisken
Första partitionen på första hårddisken
Sjunde partitionen på den andra hårddisken

sr0
sr1

Första CD-ROM-skivan
Andra CD-ROM-skivan

ttyS0
ttyS1
psaux

Serieport 0, COM1 under MS-DOS
Serieport 1, COM2 under MS-DOS
PS/2-musenhet
Pseudoenhet, repeterar data från GPM-demonen(mus)gpmdatacdrom
musSymbolisk länk till Cd-enheten
Symbolisk länk till musenheten

Allting som skrivs till den här enheten kommer att
försvinna
Man kan läsa oändligt antal nollor från den här
enheten

null
zero

D.1.1

Konfigurera din musMusen kan användas i både Linux-konsollen (med gpm) och X-fönstermiljön. Oftast är det här en enkel sak att
installera gpm och själva X-servern. Båda ska konfigureras till att använda /dev/input/mice som musenheten.
Det korrekta musprotokollet heter exps2 i gpm, och ExplorerPS/2 i X. Konfigurationsfilerna är /etc/gpm.
conf och /etc/X11/xorg.conf.
Vissa kärnmoduler måste läsas in för att din mus ska fungera. I vissa fall identiferas de korrekta modulerna automatiskt, men inte alltid för gamla serie- och bussmöss¹, vilka är ganska ovanliga förutom på mycket gamla datorer.
¹Seriemöss har oftast en 9-hålig D-formad kontakt; bussmöss har en 8-pinnars rund kontakt, förväxla den inte med den 6-pinnars runda

80BILAGA D. DIVERSE BITAR

D.3. INSTALLERA DEBIAN GNU/LINUX FRÅN …

Sammandrag över Linux-kärnmoduler som behövs för olika mustyper:
Modulpsmouseusbhidsermouse
logibminportBeskrivning
PS/2-möss (ska identifieras automatiskt)
USB-möss (ska identifieras automatiskt)
De flesta seriemöss
Bussmus ansluten till Logitech-kort
Bussmus ansluten till ATI eller Microsoft InPort-kort

För att läsa in en musdrivrutinsmodul kan du använda kommandot modconf (från paketet med samma namn) och
leta i kategorin kernel/drivers/input/mouse.

D.2

Nödvändig diskplats för funktioner

En standardinstallation för arkitekturen amd64 med en standard kärna, inklusive alla standardpaket, kräver 1242 MB
diskutrymme. En minimal grundinstallation, utan funktionen ”Standardsystem” vald, kommer att ta upp 1012 MB.

VIKTIGTI båda fallen är det här det här det faktiska diskutrymmet som används efter att
installationen är färdig och eventuella temporärfiler har tagits bort. Det tar heller
inte hänsyn till utrymme som används av filsystemet, till exempel för journalfiler.
Det här betyder en markant ökning av diskutrymmet som behövs av båda under
installationen och för normal systemanvändning.
Följande tabell listar storlekar som rapporterats av aptitude för funktionerna listade i tasksel. Observera att några
funktioner har överlappande beståndsdelar, så den totala installerade storleken för två funktioner tillsammans kan vara
mindre än totalen som fås genom att lägga ihop siffrorna.
Som standard kommer installationsprogrammet att installera skrivbordsmiljön GNOME, men alternativa skrivbordsmiljöer kan väljas antingen genom att använda en av de speciella installationsavbildningarna eller genom att
ange den önskade skrivbordsmiljön under installationen (se Avsnitt 6.3.6.2).
Observera att du behöver lägga till storlekarna som listas i tabellen till storleken för standardinstallationen när
storlekarna på partitionerna bestäms. De flesta storlekar listade som ”Installerad storlek” kommer att hamna i /usr
och i /lib; storleken listad som ”Hämtad storlek” krävs (temporärt) för /var.
Funktion
Skrivbordsmiljö• GNOME (standard)• KDE Plasma• Xfce• LXDE• MATE• Cinnamon
Webbserver
SSH-server

Installerad storlek(MB)

Hämtad storlek (MB)Utrymme som behövs
för installation (MB)

3216
4584
2509
2539
2851
4676
85
2

859
1316
683
693
762
1324
19
1

4075
5900
3192
3232
3613
6000
104
3

Om du installerar i ett annat språk än engelska, kan tasksel automatiskt installera en lokalanpassningsfunktion om
det finns en tillgänglig för ditt språk. Utrymmeskrav skiljer sig mellan språken; du bör avsätta upp till 350 MB totalt
för hämtning och installation.

D.3

Installera Debian GNU/Linux från ett Unix/Linux-system

Det här avsnittet förklarar hur man installerar Debian GNU/Linux från ett befintligt Unix- eller Linux-system, utan att
använda det menystyrda installationsprogrammet som förklaras i resten av handboken. Den här HOWTO:n för ”crosskontakten för en PS/2-mus eller den 4-pinnars runda kontakten för en ADB-mus.

81BILAGA D. DIVERSE BITAR

D.3. INSTALLERA DEBIAN GNU/LINUX FRÅN …

installation” har efterfrågats av användare som byter till Debian GNU/Linux från Red Hat, Mandriva och SUSE. I
detta avsnitt antas att viss erfarenhet av *nix-kommandon och navigering i filsystemet. I detta avsnitt symboliserar $ett kommando som ska anges i användarens aktuella system, medan # refererar till ett kommando som ska anges i
Debians chroot-miljö.
När du har fått det nya Debian-systemet konfigurerat enligt din smak, kan du migrera din befintliga användardata(om den finns) till det, och fortsätta köra. Det här är alltså en installation av Debian GNU/Linux ”utan nedtid”. Det
är också ett klurigt sätt att hantera maskinvara som annars inte fungerar snällt med olika uppstarts- eller installationsmedia.

NOTERA
Eftersom det här till största del är en manuell procedur bör du tänka på att du kommer att behöva göra en hel del grundläggande konfiguration av själva systemet
själv, vilket även kräver mer kunskaper om Debian och speciellt Linux i allmänhet
än att genomföra en vanlig installation. Du kan inte förvänta dig att denna procedur
resulterar i ett system som är identiskt med ett system från en vanlig installation.
Du bör även tänka på att denna procedur endast ger de grundläggande stegen för
att konfigurera ett system. Ytterligare installation och/eller konfigurationssteg kan
behövas.

D.3.1

Påbörja arbetet

Partitionera om hårddisken efter behov med dina aktuella *nix-partitioneringsverktyg. Skapa åtminstone ett filsystem
plus växlingsutrymme. Du behöver ungefär 1012 MB tillgängligt diskutrymme för en installation för endast konsoll,eller ungefär 2539 MB om du planerar att installera X (mer om du tänker installera skrivbordsmiljöer som GNOME
eller KDE Plasma).
Skapa sedan filsystem på dina partitioner. För att till exempel skapa ett ext3-filsystem på partitionen /dev/sda6(det är vår rotpartition i exemplet):# mke2fs -j /dev/sda6

För att istället skapa ett ext2-filsystem, uteslut -j.
Initialisera och aktivera växlingsutrymmet (ersätt partitionsnumret med din tilltänkta Debian-partition för växlingsutrymme):# mkswap /dev/sda5# sync# swapon /dev/sda5

Montera en partition som /mnt/debinst (installationspunkten, som ska vara rotfilsystemet (/) på ditt nya system).
Namnet på monteringspunkten är strikt godtyckligt, det refereras till senare här nedan.
# mkdir /mnt/debinst# mount /dev/sda6 /mnt/debinst

NOTERAOm du vill ha delar av filsystemet (exempelvis, /usr) monterat på separata partitioner, behöver du skapa och montera dessa kataloger manuellt innan du fortsätter till
nästa steg.

D.3.2

Installera debootstrap

Verktyget som Debian Installer använder, som är känt som det officiella sättet att installera Debians grundsystem, ärdebootstrap. Det använder wget och ar, men är annars endast beroende av /bin/sh och grundläggande Unix/Linux-82

BILAGA D. DIVERSE BITAR

D.3. INSTALLERA DEBIAN GNU/LINUX FRÅN …

verktyg². Installera wget och ar om de inte redan finns på ditt aktuella system, hämta och installera sedan debootstrap.
Eller så kan du använda följande procedur för att installera det manuellt. Skapa en arbetskatalog för att extrahera.deb-filen till:# mkdir arbetskatalog# cd arbetskatalog

Binärfilen debootstrap finns i Debian-arkivet (se till att välja den lämpliga filen för din arkitektur). Hämta .deb-filen
för debootstrap från pool, kopiera paketet till arbetskatalogen, och extrahera filerna från det. Du kommer att behöva
root-privilegier för att installera filerna.
# ar -x debootstrap_0.X.X_all.deb# cd /# zcat /fullständig-sökväg-till-arbetskatalog/arbetskatalog/data.tar.gz | tar xv

D.3.3

Kör debootstrap

debootstrap kan hämta de nödvändiga filerna direkt från arkivet när du kör det. Du kan ersätta ftp.se.debian.org/debian
med vilken Debian-arkivspegel som du vill i kommandoexemplet nedan, föredragsvis en spegel som är så nära dittnätverk som möjligt. Speglarna finns listade på http://www.debian.org/mirror/list.
Om du har en bookworm Debian GNU/Linux installationsavbildning monterad på /cdrom, kan du ersätta en
fil-URL istället för en http-URL: file:/cdrom/debian/Ersätt en av följande för ARCH i kommandot debootstrap: amd64, arm64, armel, armhf, i386, mips64el,
mipsel, ppc64el, s390x.
# /usr/sbin/debootstrap --arch ARCH bookworm \/mnt/debinst http://ftp.us.debian.org/debianOm målarkitekturen skiljer sig från värden bör du lägga till alternativet --foreign.

D.3.4

Konfigurera grundsystemet

Nu är du har ett riktigt Debian-system, även om det är ganska minimalt, på disk. Kör chroot in i det:
# LANG=C.UTF-8 chroot /mnt/debinst /bin/bash

Om målarkitekturen skiljer sig från värden måste du först kopiera qemu-user-static till den nya värden:# cp /usr/bin/qemu-ARCH-static /mnt/debinst/usr/bin# LANG=C.UTF-8 chroot /mnt/debinst qemu-ARCH-static /bin/bash

Efter chroot kan du behöva ställa in terminaldefinitionen så att den är kompatibel med Debian bassystemet, till exempel:# export TERM=xterm-color

Beroende på värdet av TERM, kan du behöva installera ncurses-term paketet för att få stöd för det.
Om målarkitekturen skiljer sig från värden måste du avsluta flerstegets startband:/debootstrap/debootstrap --second-stage

D.3.4.1

Skapa enhetsfiler

Vid det här tillfället innehåller /dev/ endast mycket grundläggande enhetsfiler. För nästkommande steg av installationen kan ytterligare enhetsfiler behövas. Det finns olika sätt att göra detta på och vilken metod som du väljer berorpå värdsystemet som du använder för installationen, om du tänker använda en modulär kärna eller inte och om dutänker använda dynamisk (t.ex. använda udev) eller statiska enhetsfiler för det nya systemet.
Ett par av de tillgängliga alternativen är:• installera makedev-paketet och skapa en standarduppsättning med statiska enhetsfiler (efter chroot)²Dessa inkluderar GNU-kärnverktyg och kommandon såsom sed, grep, tar och gzip.

83

BILAGA D. DIVERSE BITAR

D.3. INSTALLERA DEBIAN GNU/LINUX FRÅN …

# apt install makedev# mount none /proc -t proc
# cd /dev# MAKEDEV generic• skapa manuellt endast specifika enhetsfiler med MAKEDEV• bindmontera /dev från ditt värdsystem på toppen av /dev i målsystemet; observera att postinst-skripten för vissa
paket kan försöka att skapa enhetsfiler, så detta alternativ ska endast användas med försiktighet
D.3.4.2

Montera partitioner

Du måste skapa /etc/fstab.
# editor /etc/fstab

Här är ett exempel som du kan ändra på för att passa in:# /etc/fstab: statisk filsystemsinformation.
## filsystemmonteringsp. typ
flaggor/dev/XXX/
ext3
defaults/dev/XXX/boot
ext3
ro,nosuid,nodev

dump pass01
02/dev/XXX
proc

none
/proc

swap
proc

0
0

0
0

/dev/cdrom/media/cdrom

iso9660 noauto,ro,user,exec

00/dev/XXX/dev/XXX/dev/XXX/dev/XXX

/tmp
/var
/usr
/home

ext3
ext3
ext3
ext3

0
0
0
0

2
2
2
2

sw
defaults

rw,nosuid,nodev
rw,nosuid,nodev
rw,nodev
rw,nosuid,nodev

Använd mount -a för att montera alla filsystem som du har angivna i din /etc/fstab, eller använd följandekommando för att montera filsystem individuellt:# mount /path# exempelvis: mount /usr

Nuvarande Debian-system har monteringspunkter för flyttbara media under /media, men innehåller symboliska
länkar / för att vara kompatibla. Skapa dessa efter behov, till exempel:# cd /media# mkdir cdrom0# ln -s cdrom0 cdrom# cd /# ln -s media/cdrom

Du kan montera proc-filsystemet flera gånger till godtyckliga platser, även om /proc är vanligast. Om du inte använde
mount -a, tänk på att montera proc innan du fortsätter:# mount -t proc proc /proc

Kommandot ls /proc bör nu visa en icke-tom katalog. Om det här skulle misslyckas, kan du kanske montera
proc utanför chroot:# mount -t proc proc /mnt/debinst/proc

D.3.4.3

Ställ in tidszon

Att ställa in den tredje raden i filen /etc/adjtime till ”UTC” eller ”LOCAL” avgör om systemet kommer att tolkahårdvaruklockan som inställd på UTC respektive lokal tid. Följande kommando låter dig ställa in det.
# editor /etc/adjtime84BILAGA D. DIVERSE BITAR

D.3. INSTALLERA DEBIAN GNU/LINUX FRÅN …

Här är ett exempel:
0.0 0 0.0
0UTC

Följande kommando låter dig välja din tidszon.
# dpkg-reconfigure tzdata

D.3.4.4

Konfigurera nätverket

För att konfigurera nätverket, redigera /etc/network/interfaces, /etc/resolv.conf, /etc/hostname
och /etc/hosts.
# editor /etc/network/interfaces

Här är några enkla exempel från /usr/share/doc/ifupdown/examples:####################################################################### /etc/network/interfaces -- konfigurationsfil för ifup(8), ifdown(8)# Se manualsidan interfaces(5) för information om vilka flaggor som# finns tillgängliga.
####################################################################### loopback-gränssnittet behövs egentligen inte längre, men kan användas
# om det behövs.
## auto lo# iface lo inet loopback# För att använda dhcp:## auto eth0
# iface eth0 inet dhcp
# Ett exempel på statisk IP-konfiguration: (nätverk, broadcast och gateway är
valfria)## auto eth0
# iface eth0 inet static#
address 192.168.0.42#
network 192.168.0.0#
netmask 255.255.255.0#
broadcast 192.168.0.255#
gateway 192.168.0.1

Ange din namnserver (eller flera) och sökdirektiv i /etc/resolv.conf:# editor /etc/resolv.conf

En enkelt exempel för /etc/resolv.conf:
search example.com
nameserver 10.1.1.36
nameserver 192.168.9.100

Ange värdnamnet för ditt system (2 till 63 tecken):# echo DebianVardNamn > /etc/hostname

Och en grundläggande /etc/hosts med IPv6-stöd:
127.0.0.1 localhost
127.0.1.1 DebianVardNamn# Följande rader är önskvärda för IPv6-kapabla värdar

85←-

BILAGA D. DIVERSE BITAR

D.3. INSTALLERA DEBIAN GNU/LINUX FRÅN …

::1
ip6-localhost ip6-loopback
fe00::0 ip6-localnet
ff00::0 ip6-mcastprefix
ff02::1 ip6-allnodes
ff02::2 ip6-allrouters
ff02::3 ip6-allhosts

Om du har flera nätverkskort bör du sortera namnen på drivrutinsmodulerna i filen /etc/modules i önskad ordning.
Sedan, under uppstart, kommer varje kort att associeras med gränssnittsnamnet (eth0, eth1, etc.) som du förväntar
dig.
D.3.4.5

Konfigurera apt

Debootstrap har skapat en mycket grundläggande /etc/apt/sources.list som tillåter installation av ytterligare paket. Dock kanske du vill lägga till ytterligare källor, till exempel för källkodspaket och säkerhetsuppdateringar:
deb-src http://ftp.se.debian.org/debian bookworm maindeb http://security.debian.org/ bookworm-security maindeb-src http://security.debian.org/ bookworm-security main

Se till att köra apt update efter att du har gjort ändringar i källistan.
D.3.4.6

Konfigurera lokaler och tangentbord

För att konfigurera dina lokalinställningar till att använda ett språk annat än engelska, installera stödpaketet locales
och konfigurera det. För närvarande rekommenderas användning av UTF-8-lokaler.
# apt install locales# dpkg-reconfigure locales

För att konfigurera ditt tangentbord (om det behövs):# apt install console-setup# dpkg-reconfigure keyboard-configuration

Observera att tangentbordet inte kan ställas in när chroot används men kommer att konfigureras inför nästa omstart.

D.3.5

Installera en kärna

Om du tänker starta upp det här systemet, vill du antagligen ha en Linux-kärna och en starthanterare. Identifiera
tillgängliga förpaketerade kärnor med:
# apt search linux-image

Installera sedan det kärnpaket som du önskar med hjälp av dess paketnamn.
# apt install linux-image-arch-etc

D.3.6

Ställ in starthanteraren

För att göra ditt Debian GNU/Linux-system startbart, ställ in din starthanterare att läsa in den installerade kärnan med
din nya rotpartition. Observera att debootstrap inte installerar en starthanterare, men du kan använda apt inne i din
Debian chroot-miljö för att göra det.
Observera att detta antar att enhetsfilen /dev/sda har skapats. Det finns alternativa metoder för att installera
grub2, men dessa är utanför omfånget för denna bilaga.

D.3.7

Fjärråtkomst: installera SSH och konfigurera åtkomst

Om du kan logga in på systemet via konsolen kan du hoppa över det här avsnittet. Om systemet ska vara tillgängligt
via nätverket senare, måste du installera SSH och konfigurera åtkomst.
# apt install ssh

86BILAGA D. DIVERSE BITAR

D.4. INSTALLERA DEBIAN GNU/LINUX ÖVER PPP …

Root login med lösenord är inaktiverat som standard, så att ställa in tillgång kan göras genom att ange ett lösenord ochåteraktivera root login med lösenord:# passwd# editor /etc/ssh/sshd_config

Detta är alternativet som ska aktiveras:
PermitRootLogin yesÅtkomst kan också ställas in genom att lägga till en SSH-nyckel till root-kontot:# mkdir /root/.ssh# cat << EOF > /root/.ssh/authorized_keys
ssh-rsa ....
EOF

Slutligen kan åtkomst ställas in genom att lägga till en icke-root-användare och ange ett lösenord:# adduser joe# passwd joe

D.3.8

Slutgiltiga justeringar

Som nämnts tidigare, det installerade systemet kommer att vara mycket minimalt. Om du vill fylla upp systemet lite
mer, finns det en enkel metod för att installera alla paket med ”standard”prioritet:# tasksel install standard

Du kan så klart också använda apt för att installera paket individuellt.
Efter installationen kommer det att finnas en hel del hämtade paket i /var/cache/apt/archives/. Du
kan frigöra diskutrymme genom att köra:# apt clean

D.4

Installera Debian GNU/Linux över PPP over Ethernet (PPPoE)

I vissa länder är PPP over Ethernet (PPPoE) ett vanligt protokoll för bredbandsanslutningar (ADSL eller kabel) tillen internetleverantör. Konfiguration av en nätverksanslutning med PPPoE stöds inte som standard i installationsprogrammet men går att få att fungera mycket enkelt. Det här avsnittet förklarar hur man gör.
PPPoE-anslutningen som konfigurerats under installationen kommer också vara tillgänglig efter omstart till det
installerade systemet (se Kapitel 7).
För att få möjligheten att konfigurera och använda PPPoE under installationen behöver du installera från en av
cd/dvd-avbildningarna som finns tillgängliga. Det stöds inte för andra installationsmetoder (t.ex. nätinstallation).
Installation över PPPoE är mestadels samma som för andra installationer. Följande steg förklarar skillnaderna.
• Starta upp installationsprogrammet med uppstartsparameter modules=ppp-udeb. Det här kommer att setill att komponenten som ansvarar för konfigurering av PPPoE (ppp-udeb) kommer att läsas in och köras
automatiskt.
• Följ de vanliga initiala steg för installationen (språk, land och tangentbordsval; inläsningen av ytterligare installerarkomponenter³).
• Nästa steg är identifieringen av nätverksmaskinvaran för att identifiera de Ethernet-kort som finns anslutna till
systemet.
• Efter det här är konfigurationen av PPPoE startad. Installationsprogrammet kommer att söka igenom alla identifierade Ethernet-gränssnitt i ett försök att hitta en PPPoE-koncentrator (en typ av server som hanterar PPPoEanslutningar).
³Komponenten ppp-udeb läses in som en av de ytterligare komponenterna i det här steget. Om du vill installera på medium eller låg prioritet(expertläge) kan du även manuellt välja ppp-udeb istället för att ange parametern ”modules” vid uppstartsprompten.

87

BILAGA D. DIVERSE BITAR

D.4. INSTALLERA DEBIAN GNU/LINUX ÖVER PPP …

Det är möjligt att koncentratorn inte kommer att hittas vid första försöket. Det kan hända ibland vid långsamma eller belastade nätverk eller med felaktiga servrar. I de flesta fall lyckas ett andra försök att identifiera
koncentratorn; för att försöka igen, välj Konfigurera och starta en PPPoE-anslutning från huvudmenyn i installationsprogrammet.
• Efter att en koncentrator har hittats kommer användaren att bli tillfrågad att ange inloggningsinformationen(användarnamn och lösenord för PPPoE-anslutningen).
• Nu kommer installationsprogrammet att använda den angivna informationen för att etablera PPPoE-anslutningen.
Om korrekt information har angivits kommer PPPoE-anslutningen att konfigureras och installationsprogrammet
ska kunna använda den för att ansluta till Internet och hämta ner paket (om det behövs). Om inloggningsinformationen inte är korrekt eller några fel dyker upp kommer installationsprogrammet att stoppa, men konfigurationen
kan startas om igen genom att välja menyposten Konfigurera och starta en PPPoE-anslutning.

88Bilaga E

Administrivia
E.1 Om det här dokumentet
Den här handboken skapades för Sarges debian-installer och baserades på installationsmanualen för Woody för uppstartsdisketter som var baserad på tidigare installationsmanualer för Debian och på Progeny-utgåvans manual som
utgavs under GPL år 2003.
Det här dokumentet är skrivet i DocBook XML. Formaten för utdata genereras av olika program med informationfrån paketen docbook-xml och docbook-xsl.
För att förbättra hanteringen av det här dokumentet använder vi ett antal XML-funktioner såsom entities och
profil-attribut. Dessa spelar en roll som är besläktad med variabler och villkor i programspråk. XML-källkoden till
det här dokumentet innehåller information om varje arkitektur och profil-attribut används för att isolera vissa delar av
texten som är arkitekturspecifik.

E.2 Bidrag till det här dokumentet
Om du har problem eller förslag angående det här dokumentet bör du antagligen sända in om som en felrapport mot
paketet installation-guide. Se paketet reportbug eller läs online-dokumentationen för Debians felrapporteringssystem. Det vore trevligt om du kunde kontrollera öppna fel mot paketet debian-installer-manual för att se
om ditt problem redan har blivit rapporterat. Om det har gjorts kan du ange ytterligare bekräftelse på problemet eller
behjälplig information till XXXX @bugs.debian.org där XXXX är numret för den redan öppnade felrapporten.
Ännu bättre, skaffa en kopia av DocBook-källan för det här dokumentet och skapa rättningar mot den. DocBookkällan kan hittas på projektet installation-guide på salsa. Om du inte känner till DocBook, var inte rädd, det finns enenkel lathund i handbokslkatalogen som gör det lättare att starta. Det liknar html men riktar sig mer mot betydningen av texten hellre än presentationen. Rättningar som skickas till sändlistan debian-boot (se nedan) välkomnas. För
instruktioner om hur man tar ner källan via git, se README från källans rotkatalog.
Vänligen kontakta inte författaren av det här dokumentet direkt. Det finns även en diskussionslista för debian-installer
som inkluderar diskussioner om den här handboken. Sändlistan är debian-boot@lists.debian.org. Instruktioner för prenumeration av den här listan kan hittas på sidan Debian Mailing List Subscription eller så kan du bläddra i Debian
Mailing List Archives online.

E.3 Stora bidragsgivare
Detta dokument skrevs ursprungligen av Bruce Perens, Sven Rudolph, Igor Grobman, James Treacy och Adam Di
Carlo. Sebastian Ley skrev installationshjälpen.
Miroslav Kuře har dokumenterat mycket av den nya funktionaliteten i debian-installer för Sarge. Frans Pop var
huvudredaktör och utgivningsansvarig för utgåvorna Etch, Lenny och Squeeze.
Många, många Debian-användare och utvecklare har bidragit till det här dokumentet. Speciellt tack måste ges
till Michael Schmitz (m68k-stöd), Frank Neumann (originalförfattare av installationshandboken för Amiga), Arto
Astala, Eric Delaunay/Ben Collins (SPARC-information), Tapio Lehtonen och Stéphane Bortzmeyer för ett flertal
redigeringar och texter. Vi måste tacka Pascal Le Bail för användbar information om uppstart från USB-minnen.
Mycket behjälplig text och information hittades i Jim Minthas HOWTO för uppstart via nätverket (ingen URL
tillgänglig), Debian FAQ, Linux/m68k FAQ, Linux för SPARC-processorer FAQ, Linux/Alpha FAQ bland andra.
Ansvariga för dessa fritt tillgängliga och rikliga källor av information måste erkännas.

89

BILAGA E. ADMINISTRIVIA

E.4. VARUMÄRKEN

Avsnittet om chrootade installationer i den här handboken (Avsnitt D.3) blev framtagen ur delar från dokument
som är copyright Karsten M. Self.

E.4 Varumärken
Alla varumärken tillhör sina respektive ägare.

90

Bilaga F

GNU General Public License

NOTERAThis is an unofficial translation of the GNU General Public License into Swedish. It
was not published by the Free Software Foundation, and does not legally state the
distribution terms for software that uses the GNU GPL — only the original English
text of the GNU GPL does that. However, we hope that this translation will help
Swedish speakers to better understand the GNU GPL.
Det här är en inofficiell svensk översättning av GNU General Public License. Den
har inte publicerats av Free Software Foundation och fastställer inte heller de juridiska villkor för distribuering för programvara som använder GNU GPL — det gör
endast den ursprungliga engelska texten av GNU GPL. Dock hoppas vi att dennaöversättning kan hjälpa svenska läsare att förstå GNU GPL bättre.
Version 2, June 1991
Copyright © 1989, 1991 Free Software Foundation, Inc.
51 Franklin St, Fifth Floor, Boston, MA 02110-1301, USA.
Var och en äger kopiera och distribuera exakta kopior av det
här licensavtalet, men att ändra det är inte tillåtet.

F.1

BAKGRUND

De flesta programvarulicenser är skapade för att ta bort din frihet att ändra och dela med dig av programvaran. GNU
General Public License är tvärtom skapad för att garantera din frihet att dela med dig av och förändra fri programvara-- för att försäkra att programvaran är fri för alla dess användare. Den här licensen [General Public License] används
för de flesta av Free Software Foundations programvaror och för alla andra program vars upphovsmän använder sig
av General Public License. (Viss programvara från Free Software Foundation använder istället GNU Library General
Public License.) Du kan använda licensen för dina program.
När vi talar om fri programvara syftar vi på frihet och inte på pris. Våra [General Public License-] licenser ärskapade för att garantera din rätt distribuera och sprida kopior av fri programvara (och ta betalt för den här tjänsten
om du önskar), att garantera att du får källkoden till programvaran eller kan få den om du så önskar, att garantera att
du kan ändra och modifiera programvaran eller använda dess delar i ny fri programvara samt slutligen att garantera
att du är medveten om dessa rättigheter.
För att skydda dina rättigheter, måste vi begränsa var och ens möjlighet att hindra dig från att använda dig av dessa
rättigheter samt från att kräva att du ger upp dessa rättigheter. Dessa begränsningar motsvaras av en förpliktelse för
dig om du distribuerar kopior av programvaran eller om du ändrar eller modifierar programvaran.
Om du exempelvis distribuerar kopior av en fri programvara, oavsett om du gör det gratis eller mot en avgift,måste du ge mottagaren alla de rättigheter du själv har. Du måste också tillse att mottagaren får källkoden eller kan

91

BILAGA F. GNU GENERAL PUBLIC LICENSE

F.2. GNU GENERAL PUBLIC LICENSEfå den om mottagaren så önskar. Du måste också visa dessa licensvillkor för mottagaren så att mottagaren känner tillsina rättigheter.
Vi skyddar dina rättigheter i två steg: (1) upphovsrätt till programvaran och (2) dessa licensvillkor som ger dig rätt
att kopiera, distribuera och eller ändra programvaran.
För varje upphovsmans säkerhet och vår säkerhet vill vi för tydlighets skull klargöra att det inte lämnas några
garantier för den här fria programvaran. Om programvaran förändras av någon annan än upphovsmannen vill vi klargöra för mottagaren att det som mottagaren har är inte originalversionen av programvaran och att förändringar av och
felaktigheter i programvaran inte skall belasta den ursprunglige upphovsmannen.
Slutligen skall det sägas att all fri programvara ständigt hotas av programvarupatent. Vi vill undvika att en distributör [eller vidareutvecklare] av fri programvara individuellt skaffar patentlicenser till programvaran och därmed gör
programvaran till föremål för äganderätt. För att undvika det här har vi gjort det tydligt att samtliga programvarupatentmåste registreras för allas fria användning eller inte registreras alls.
Här nedan följer licensvillkoren för att kopiera, distribuera och ändra programvaran.

F.2

GNU GENERAL PUBLIC LICENSEVILLKOR FÖR ATT KOPIERA, DISTRIBUERA OCH ÄNDRA PROGRAMVARAN
0. Dessa licensvillkor gäller varje programvara eller annat verk som innehåller en hänvisning till dessa licensvillkor
där upphovsrättsinnehavaren stadgat att programvaran kan distribueras enligt [General Public License] dessa villkor.
”Programvaran” enligt nedan syftar på varje sådan programvara eller verk och ”Verk baserat på Programvaran” syftar på antingen Programvaran eller på derivativa verk, såsom ett verk som innehåller Programvaran eller en del av
Programvaran, antingen en exakt kopia eller en ändrad kopia och/eller översatt till ett annat språk. (Översättningaringår nedan utan begränsningar i begreppet ”modifiering”.) Varje licenstagare benämns som ”du”.
Åtgärder utom kopiering, distribution och ändringar täcks inte av dessa licensvillkor. Användningen av Programvaran är inte begränsad och resultatet av användningen av Programvaran täcks endast av dessa licensvillkor om resultatet utgör ett Verk baserat på Programvaran (oberoende av att det skapats av att programmet körts). Det beror på
vad Programvaran gör.
1. Du äger kopiera och distribuera exakta kopior av Programvarans källkod såsom du mottog den, i alla medier,förutsatt att Du tydligt och på ett skäligt sätt på varje exemplar fäster en riktig upphovsrättsklausul och garantiavsägelse, vidhåller alla hänvisningar till dessa licensvillkor och till alla garantiavsägelser samt att till alla mottagaren av
Programvaran ge en kopia av dessa licensvillkor tillsammans med Programvaran.
Du äger utta en avgift för mekaniseringen [att fysiskt fästa Programvaran på ett medium, såsom en diskett eller en
CD-ROM-skiva] eller överföringen av en kopia och du äger erbjuda en garanti för Programvaran mot en avgift.
2. Du äger ändra ditt exemplar eller andra kopior av Programvaran eller någon del av Programvaran och därmed
skapa ett Verk baserat på Programvaran, samt att kopiera och distribuera sådana förändrade versioner av Programvaraneller verk enligt villkoren i paragraf 1 ovan, förutsatt att du också uppfyller följande villkor:a. Du tillser att de förändrade filerna har ett tydligt meddelande som berättar att Du ändrat filerna samt vilket
datum dessa ändringar gjordes.
b. Du tillser att alla verk som du distribuerar eller offentliggör som till en del eller i sin helhet innehåller eller ärhärlett från Programvaran eller en del av Programvaran, licensieras i sin helhet, utan kostnad till tredje man
enligt dessa licensvillkor.
c. Om den förändrade Programvaran i sitt normala utförande kan utföra interaktiv kommandon när det körs, måste
Du tillse att när Programmet startas skall det skriva ut eller visa, på ett enkelt tillgängligt sätt, ett meddelande
som tydligt och på ett skäligt sätt på varje exemplar fäster en riktig upphovsrättsklausul och garantiavsägelse(eller i förekommande fall ett meddelande som klargör att du tillhandahåller en garanti) samt att mottagarenäger distribuera Programvaran enligt dessa licensvillkor samt berätta hur mottagaren kan se dessa licensvillkor.
(Från den här skyldigheten undantas det fall att Programvaran förvisso är interaktiv, men i sitt normala utförande
inte visar ett meddelande av den här typen. I sådant fall behöver Verk baserat Programvaran inte visa ett sådant
meddelande som nämns ovan.)Dessa krav gäller det förändrade verket i dess helhet. Om identifierbara delar av verket inte härrör från Programvaran och skäligen kan anses vara fristående och självständiga verk i sig, då skall dessa licensvillkor inte gälla i dedelarna när de distribueras som egna verk. Men om samma delar distribueras tillsammans med en helhet som innehåller verk som härrör från Programvaran, måste distributionen i sin helhet ske enligt dessa licensvillkor. Licensvillkoren
skall i sådant fall gälla för andra licenstagare för hela verket och sålunda till alla delar av Programvaran, oavsett vem
som är upphovsman till vilka delar av verket.

92

BILAGA F. GNU GENERAL PUBLIC LICENSE

F.2. GNU GENERAL PUBLIC LICENSE

Den här paragrafen skall sålunda inte tolkas som att anspråk görs på rättigheter eller att ifrågasätta Dina rättigheter
till programvara som skrivits helt av Dig. Syftet är att tillse att rätten att kontrollera distributionen av derivativa eller
samlingsverk av Programvaran.
Förekomsten av ett annat verk på ett lagringsmedium eller samlingsmedium som innehåller Programvaran eller
Verk baserat på Programvaran leder inte till att det andra verket omfattas av dessa licensvillkor.
3. Du äger kopiera och distribuera Programvaran (eller Verk baserat på Programvaran enligt paragraf 2) i objektkod eller i körbar form enligt villkoren i paragraf 1 och paragraf 2 förutsatt att Du också gör en av följandesaker:
a. Bifogar den kompletta källkoden i maskinläsbar form, som måste distribueras enligt villkoren i paragraf 1 och
2 på ett medium som i allmänhet används för utbyte av programvara, eller
b. Bifogar ett skriftligt erbjudande, med minst tre års giltighet, att ge tredje man, mot en avgift som högst uppgår
till Din kostnad att utföra fysisk distribution, en fullständig kopia av källkoden i maskinläsbar form, distribuerad
enligt villkoren i paragraf 1 och 2 på ett medium som i allmänhet används för utbyte av programvara, ellerc. Bifogar det skriftligt erbjudande Du fick att erhålla källkoden. (Det här alternativet kan endast användas för
icke-kommersiell distribution och endast om Du erhållit ett program i objektkod eller körbar form med ett
erbjudande i enlighet med b ovan.)Källkoden för ett verk avser den form av ett verk som är att föredra för att göra förändringar av verket. För ett
körbart verk avser källkoden all källkod för moduler det innehåller, samt alla tillhörande gränssnittsfiler, definitioner,
scripts för att kontrollera kompilering och installation av den körbara Programvaran. Ett undantag kan dock göras försådant som normalt distribueras, antingen i binär form eller som källkod, med huvudkomponterna i operativsystemet(kompliator, kärna och så vidare) i vilket den körbara programvaran körs, om inte den här komponenten medföljer
den körbara programvaran.
Om distributionen av körbar Programvara eller objektkod görs genom att erbjuda tillgång till att kopiera från en
bestämd plats, då skall motsvarande tillgång till att kopiera källkoden från samma plats räknas som distribution av
källkoden, även om trejde man inte behöver kopiera källkoden tillsammans med objektkoden.
4. Du äger inte kopiera, ändra, licensiera eller distribuera Programvaran utom på dessa licensvillkor. All övrig
kopiering, ändringar, licensiering eller distribution av Programvaran är ogiltig och kommer automatiskt medföra att
Du förlorar Dina rättigheter enligt dessa licensvillkor. Tredje man som har mottagit kopior eller rättigheter från Dig
enligt dessa licensvillkor kommer dock inte att förlora sina rättigheter så länge de följer licensvillkoren.
5. Du åläggs inte att acceptera licensvillkoren, då du inte har skrivit under det här avtalet. Du har dock ingen rätt
att ändra eller distribuera Programvaran eller Verk baserat på Programvaran. Sådan verksamhet är förbjuden i lag om
du inte accepterar och följer dessa licensvillkor. Genom att ändra eller distribuera Programvaran (eller verk baserat
på Programvaran) visar du med genom ditt handlande att du accepterar licensvillkoren och alla villkor för att kopiera,
distribuera eller ändra Programvaran eller Verk baserat på Programvaran.
6. Var gång du distributerar Progamvaran (eller Verk baserat på Programvaran), kommer mottagaren per automatik att få en licens från den första licensgivaren att kopiera, distribuera eller ändra Programvaran enligt dessa
licensvillkor. Du äger inte ålägga mottagaren några andra restriktioner än de som följer av licensvillkoren. Du är inteskyldig att tillse att tredje man följer licensvillkoren.
7. Om Du på grund av domstolsdom eller anklagelse om patentintrång eller på grund av annan anledning (ejbegränsat till patentfrågor), Du får villkor (oavsett om de kommer via domstols dom, avtal eller på annat sätt) som
strider mot dessa licensvillkor så fråntar de inte Dina förpliktelser enligt dessa licensvillkor. Om du inte kan distribuera
Programvaran och samtidigt uppfylla licensvillkor och andra skyldigheter, får du som en konsekvens inte distribuera
Programvaran. Om exempelvis ett patent gör att Du inte distribuera Programvaran fritt till alla de som mottager kopior
direkt eller indirekt från Dig, så måste Du helt sluta distribuera Programvaran.
Om delar av den här paragrafen förklaras ogiltig eller annars inte kan verkställas skall resten av paragrafen äga
fortsatt giltighet och paragrafen i sin helhet äga fortsatt giltighet i andra sammanhang.
Syftet med den här paragrafen är inte att förmå Dig att begå patentintrång eller att begå intrång i andra rättigheter
eller att förmå Dig att betrida giltigheten i sådana rättigheter. Den här paragrafen har ett enda syfte, vilket är att skydda
distributionssystemet för fri programvara vilket görs genom användandet av dessa licensvillkor. Många har bidragit till
det stora utbudet av programvara som distribueras med hjälp av dessa licensvillkor och den fortsatta giltigheten ochanvändningen av det här systemet, men det är upphovsmannen själv som måste besluta om han eller hon vill distribuera
Programvaran genom det här systemet eller ett annat och en licenstagare kan inte tvinga en upphovsman till ett annat
beslut.
Den här paragrafen har till syfte att ställa det utom tvivel vad som anses följa av resten av dessa licensvillkor.
8. Om distributionen och/eller användningen av Programvaran är begränsad i vissa länder på grund av patenteller upphovsrättsligt skyddade gränssnitt kan upphovsmannen till Programvaran lägga till en geografisk spridnings93

BILAGA F. GNU GENERAL PUBLIC LICENSE

F.3. METOD FÖR ATT ANVÄNDA DESSA VILLKOR

klausul, enligt vilken distribution är tillåten i länder förutom dem i vilket det är förbjudet. Om så är fallet kommer
begränsningen att utgöra en fullvärdig del av licensvillkoren.
9. The Free Software Foundation kan offentliggöra ändrade och/eller nya versioner av the General Public Licensefrån tid till annan. Sådana nya versioner kommer i sin helhet att påminna om nuvarande version av the General Public
License, men kan vara ändrade i detaljer för att behandla nya problem eller göra nya överväganden. Varje version ges ett
särskiljande versionsnummer. Om Programvaran specificerar ett versionsnummer av licensvillkoren samt ”alla senare
versioner” kan Du välja mellan att följa dessa licensvillkor eller licensvillkoren i alla senare versioner offentliggjorda
av the Free Software Foundation. Om Programvaran inte specificerar ett versionnummer av licensvillkoren kan Duvälja fritt bland samtliga versioner som någonsin offentligjorts.
10. Om du vill använda delar av Programvaran i annan fri programvara som distribueras enligt andra licensvillkor,
begär tillstånd från upphovsmannen. För Programvaran var upphovsrätt innehas av Free Software Foundation, skriv
till Free Software Foundation, vi gör ibland undantag för det här. Vårt beslut grundas på våra två mål att bibehålla
den fria statusen av alla verk som härleds från vår Programvara och främjandet av att dela med sig av och återanvända
programvara i allmänhet.
INGEN GARANTI
11. DÅ DENNA PROGRAMVARA LICENSIERAS UTAN KOSTNAD GES INGEN GARANTI FÖR PROGRAMMET, UTOM SÅDAN GARANTI SOM MÅSTE GES ENLIGT TILLÄMPLIG LAG. FÖRUTOM DÅ
DET UTTRYCKS I SKRIFT TILLHANDAHÅLLER UPPHOVSRÄTTSINNEHAVAREN OCH/ELLER ANDRA PARTER PROGRAMMET ”I BEFINTLIGT SKICK” UTAN GARANTIER AV NÅGRA SLAG, VARKENUTTRYCKLIGA ELLER UNDERFÖRSTÅDDA, INKLUSIVE, MEN INTE BEGRÄNSAT TILL, UNDERFÖRSTÅDDA GARANTIER VID KÖP OCH LÄMPLIGHET FÖR ETT SÄRSKILT ÄNDAMÅL. HELA RISKENFÖR KVALITET OCH ANVÄNDBARHET BÄRS AV DIG. OM PROGRAMMET SKULLE VISA SIG HA DEFEKTER SKALL DU BÄRA ALLA KOSTNADER FÖR FELETS AVHJÄLPANDE, REPARATIONER ELLERNÖDVÄNDIGSERVICE.
12. INTE I NÅGOT FALL, UTOM NÄR DET GÄLLER ENLIGT TILLÄMPLIG LAG ELLER NÄR DETÖVERENSKOMMITS SKRIFTLIGEN, SKALL EN UPPHOVSRÄTTSINNEHAVARE ELLER ANNAN PARTSOM ÄGER ÄNDRA OCH/ELLER DISTRIBUERA PROGRAMVARAN ENLIGT OVAN, VARA SKYLDIGUTGE ERSÄTTNING FÖR SKADA DU LIDER, INKLUSIVE ALLMÄN, DIREKT ELLER INDIREKT SKADA SOM FÖLJER PÅ GRUND AV ANVÄNDNING ELLER OMÖJLIGHET ATT ANVÄNDA PROGRAMVARAN (INKLUSIVE MEN INTE BEGRÄNSAT TILL FÖRLUST AV DATA OCH INFORMATION ELLERDATA OCH INFORMATION SOM FRAMSTÄLLTS FELAKTIGT AV DIG ELLER TREDJE PART ELLERFEL DÄR PROGRAMMET INTE KUNNAT KÖRAS SAMTIDIGT MED ANNAN PROGRAMVARA), ÄVENOM EN SÅDAN UPPHOVSRÄTTSINNEHAVAREN ELLER ANNAN PART UPPLYSTS OM MÖJLIGHETENTILL SÅDAN SKADA.
SLUT PÅ LICENSVILLKOR

F.3

METOD FÖR ATT ANVÄNDA DESSA VILLKOR

Om du utvecklar ett nytt program och vill att det skall vara av största möjliga nytta för allmänheten är det bästa du
kan göra att göra programmet till fri programvara som var och en kan mångfaldiga och ändra enligt dessa villkor.
För att uppnå det här skall du lägga till följande text till programmet. Det är säkrast att lägga dem i början av varje
källkodsfil för att tillse att du med överlåtelser avsaknaden av garantiåtagande och varje fil skall minst ha ”copyright”raderna och en länk till var användaren hittar hela licensen.
en rad för programmets namn och en kort beskrivning av vad det gör.
Copyright © år namn på upphovsmannen
This program is free software; you can redistribute it and/or
modify it under the terms of the GNU General Public License
as published by the Free Software Foundation; either version 2of the License, or (at your option) any later version.
This program is distributed in the hope that it will be useful,
but WITHOUT ANY WARRANTY; without even the implied warranty of
MERCHANTABILITY OR FITNESS FOR A PARTICULAR PURPOSE. See the
GNU General Public License for more details.
You should have received a copy of the GNU General Public Licensealong with this program; if not, write to the Free Software
Foundation, Inc., 51 Franklin Street, Fifth Floor, Boston, MA 02110-1301, USA.

94

BILAGA F. GNU GENERAL PUBLIC LICENSE

F.3. METOD FÖR ATT ANVÄNDA DESSA VILLKOR

Lägg här in information om hur användaren når dig per e-post och vanlig post.
Om ditt program är interaktivt visa följande för användaren när programmet startas i interaktivt läge:
Gnomovision version 69, Copyright © år namn på upphovsman
Gnomovision comes with absolutely no warranty; for details
type show w. This is free software, and you are welcome
to redistribute it under certain conditions; type show cfor details.

Kommandot ”show w” respektive ”show c” skall visa tillämpliga delar av General Public License. Du kan givetvis
använda andra kommandon än ”show w” och ”show c” det kan till och med röra sig om musklick eller menyval, använd
det som passar till programmet.
Om du arbetar som programmerare skall din arbetsgivare eller din skola skriva under en ”copyright disclaimer”
för programmet om det är nödvändigt. Här är ett exempel, ändra namnen:
Yoyodyne, Inc., hereby disclaims all copyright interest in the
program Gnomovision (which makes passes at compilers) written
by James Hacker.
signaturen för Ty Coon, 1 April 1989
Ty Coon, President of Vice

Den här General Public License tillåter inte att du inkorperar ditt program i icke-fri programvara. Om du utvecklar
subrutiner eller programbibliotek kan det vara lämpligt att tillåta länkning till icke-fri programvara. Om du vill göra
det här bör du istället för den här licensen använda GNU Lesser General Public License.

95