Lokálnosť: strategická alternatíva ku globálnemu autoritárstvu
Z anglického originálu/ English title: Localization: a strategic alternative to globalized
authoritarianism (blog, May 12th, 2018)
Autorka/ written by: Helena Norberg-Hodge – Founder & Director, Local Futures
Preložila/ translated by: Veronika Knihova
Pre tých, ktorým záleží na mieri, rovnosti a budúcnosti našej planéty, je globálny
politický posun smerom doprava, ktorý sa prejavuje posledných pár rokov, hlboko
znepokojujúci. Žiada si to položiť si otázku, ako k tomu došlo? Ako sa populizmus
vyvinul v tak rozdeľujúcu a ničivú silu? Ako sa podarilo autoritárstvu nanovo prevziať
moc nad politickou scénou?
Z mojich 40 rokov skúseností práce v oboch kultúrach, priemyselnej aj pôvodnej, mivyplynulo, že dôvodom je globalizácia. Keď hovorím globalizácia, mám na mysliglobálny ekonomický systém, v ktorom väčšina z nás v súčasnosti žije – systém, ktorý
poháňa pokračujúca deregulácia korporácií, formovaný neoliberálnymi kapitalistickými
ideológiami. Avšak globalizácia má ešte väčší vplyv než politika a ekonomika - má tiežvážne dopady na jednotlivcov.
Počas globalizácie sa dramaticky zvýšila konkurencia, stále pracovné miesta sú už
minulosťou a väčšina ľudí sa nachádza v situácii, kedy je pre nich čoraz ťažšie zarobiť si
čo i len na základné živobytie. Zároveň je ohrozená aj identita, pretože kultúrnu
rozmanitosť na celom svete začala nahrádzať spotrebná monokultúra. Za týchto
podmienok nie je prekvapujúce, že sa ľudia cítia čoraz neistejšie. Špecialisti na reklamu
po takmer storočí skúseností dobre vedia, že zneistení ľudia sa ľahšie vykorisťujú. Alesúčasní ľudia nie sú vystavení len marketingovej kampani na deodoranty a vybielené
zuby: neistota ich robí vysoko náchylných voči propagande, ktorá ich povzbudzuje ktomu, aby za svoju zlú situáciu vinili toho druhého z “inej” kultúry.
Na ilustráciu použijem situáciu z Ladaku (malého Tibetu), ktorý som prvýkrát
navštívila ako mladá žena a kde som potom pracovala po viac než štyri desaťročia.
Keďže Ladak sa nachádza v indických Himalájach, bol kultúrne aj hospodársky
relatívne izolovaný až do konca 60. rokov. Keď som tam začiatkom 70. rokov prišla,
indická vláda práve začínala s kampaňou pre rozvoj západného štýlu života. Mala somtak príležitosť zažiť to, čo ešte ostalo z dávnej kultúry a pozorovať zmeny, ktoré
priniesla modernizácia.
V pôvodnej kultúre práca znamenala zabezpečovanie základných potrieb pre komunitu- jedlo, oblečenie a bývanie. Aj keď mali málo peňazí, neexistovali dôkazy o takom
Local Futures
www.localfutures.org-1-

druhu chudoby, aký dnes poznáme z tzv. “rozvojového“ sveta - hladní až podvyživeníľudia bez strechy nad hlavou a bez prístupu k čistej pitnej vode. Ešte k tomu, Ladačania
mi vravievali: „My sme tung-bos za-bos“, čo v preklade znamená „sme sebestační,máme veľa jedla aj pitia“.
Počas mojich prvých rokov v Ladaku som si uvedomovala neskutočnú harmóniu v ich
spoločenskom živote. Osobitne pozoruhodná bola skutočnosť, že budhistická väčšina amoslimská menšina si pokojne nažívali jeden vedľa druhého. Samozrejme vyskytli sa aj
problémy tak, ako je to v každom a jednom ľudskom spoločenstve, ale harmónia
a radosť zo života, ktoré som tam zažila, boli úplne odlišné od toho, s čím som sa akodieťa stretla v rodnej Európe.
Za jedno desaťročie však nastala desivá zmena, ktorá tradičnú harmóniu nahlodala budhisti a moslimovia sa začali navzájom vnímať ako nepriatelia. Etnické a náboženské
rozdiely začali naberať politický rozmer a spôsobovali zatrpknutie a nepriateľstvo,
ktoré boli v takejto miere dovtedy neznáme. Mladí Ladačania, pre ktorých bolonáboženstvo len každodennou súčasťou života, začali podnikať prehnané kroky k tomu,
aby vyjadrili svoju náboženskú príslušnosť a oddanosť; moslimovia začali vyžadovať od
svojich dcér, aby si zakrývali hlavy šatkami; budhisti v hlavnom meste začali vysielať
svoje modlitby cez reproduktory, aby tak prehlušili moslimské zvolávanie na modlitbu.
Náboženské slávnosti, do ktorých sa kedysi zapájala celá komunita, budhisti aj
moslimovia bok po boku, sa stali len príležitosťou, ako na verejnosti ukazovať svoje
bohatstvo a prejavovať moc. V roku 1989 napätie medzi týmito dvoma skupinami
vyústilo až do násilia, ktoré si vyžiadalo niekoľko životov. Počula som mierumilovnébudhistické babičky, ktoré ešte pár rokov dozadu popíjali čaj so svojimi moslimskými
susedmi a oslavovali spolu náboženské festivaly, ako vyhlasujú: “Musíme pozabíjať
všetkých moslimov skôr, než oni dorazia nás.“
Vonkajší pozorovatelia pripisovali toto napätie starým etnickým konfliktom, avšak
nikdy predtým za posledných 600 rokov známej histórie napätie nevyústilo
do skupinového násilia. Keďže som tam pobývala a rozprávala som aj plynulo ladacky,mala som jedinečný uhol pohľadu - zvonku a zvnútra zároveň sa nedalo nevšimnúť si
prepojenie medzi ekonomickými zmenami, ktoré priniesli rozvoj a náhlym násilným
konfliktom.
Najvýraznejšie sa ekonomické zmeny prejavili v zásobovaní potravinami a v
poľnohospodárstve. Dovážané potraviny, enormne dotované indickou vládou, sa začali
predávať za polovičnú cenu lokálnych produktov, čo spôsobilo, že na miestnepoľnohospodárstvo sa začalo hľadieť ako na „neekonomické“. Potravinovásebestačnosť bola nahradená závislosťou na globálnom potravinovom systéme a mnoho
Local Futures
www.localfutures.org-2-

Ladačanov, z ktorých obrovská väčšina boli farmári, sa začalo zamýšľať nad tým, či prenich ešte vôbec existuje nejaká budúcnosť.
Obrovský dopad mala aj zmena vzdelávacieho systému. V minulosti sa ladacké deti
učili zručnostiam, ktoré potrebovali na to, aby nielen prežili, ale aj prosperovali v tomtoneľahkom prostredí: učili sa ako pestovať plodiny, ako sa starať sa o zvieratá, či ako z
miestnych materiálov postaviť dom. V západne orientovaných školách namiesto tohodeti získavajú znalosti, ktoré môžu využiť jedine v globálnej ekonomike mestského
prostredia - je to spôsob života, ktorý vyžaduje, aby sa všetky, čo i len základnémateriálne potreby importovali. Nové školy neučia takmer nič o ladackom spôsobe
života a namiesto toho sa deťom vtĺka do hlavy, aby svojou kultúrou pohŕdali.
Zmenilo sa tiež miesto politickej a hospodárskej moci. Tradične bola hospodárskym
centrom domácnosť a väčšie rozhodnutia sa robili na úrovni celej dediny. S príchodomglobálnej ekonomiky sa hospodárska aj politická sila centralizovali a presunuli dohlavného mesta Leh. Vidiečanov tak zbavili možnosti rozhodovať sami za seba, čo sa
hlboko odrazilo na ich životoch. Mladí muži začali odchádzať z dediny do mesta Leh,hľadajúc si platené zamestnanie. Náhle odpojení od svojej vidieckej komunitya v životnom zápase o obmedzený počet pracovných miest so stovkami ďalších sa ich
niekdajší pocit bezpečnosti a identity hlboko nahlodal.
Tieto zmeny sa stali ešte zreteľnejšie po tom, ako do Ladaku začali prichádzať turisti
a zaviedli tam satelitnú televíziu. Ľudí doslova bombardovala reklama, ktorá
romantizovala západnú veľkomestskú kultúru, v kontraste ku ktorej sa Ladačania
začali cítiť hlúpo a zaostalo.
Bolo mi jasné, že príchod globálnej ekonomiky dal vznik všadeprítomnému pocitu
neistoty a bezmocnosti. V podstate sa Ladačania stali vazalmi vzdialených producentov
a centralizovanej byrokracie namiesto toho, aby boli odkázaní jeden na druhého.
Spôsobilo im to to psychickú ujmu v podobe straty sebadôvery a viery vo svoju kultúru.
Nie je potom ťažké pochopiť, prečo ľudia takto zneistení a zbavení moci ľahšie
podliehajú hnevu a extrémizmu.
Rýchlosť a miera, akou sa tieto zmeny v Ladaku udiali, boli ohromujúce a odhalili jasnú
spojitosť medzi globalizáciou, pocitom neistoty a konfliktami. Z toho celého mi tiežvyplynulo, že ten istý proces prebieha po celom svete: ekonomický systém sa takmer
všade stal hnacou silou strachu, fundamentalizmu a politickej nestability. Či už je to na
globálnom Severe alebo Juhu, v obidvoch prípadoch enormný nárast psychologickej
a materiálnej neistoty spôsobený globalizáciou značne zvýšil možnosti demagógov, aby
pomocou strachu a predsudkov manipulovali verejnou mienkou.
Local Futures
www.localfutures.org-3-Aby sme tento trend mohli zvrátiť, nepomôže nám k tomu zaužívaná politická identita,ani príslušnosť k pravicovým či ľavicovým politickým stranám. Namiesto toho
potrebujeme zásadnú štrukturálnu zmenu v samotnom jadre týchto problémov ekonomickej moci. Táto moc dostala voľnosť dereguláciou globálnych bánk a korporáciía zvrátenie tohto procesu je našou najlepšou nádejou na mier a stabilitu.
Aby sme uvideli ako deregulácia spoločnosti viedla k zrúteniu demokracie, nárastu
fundamentalizmu a násilia a vzostupu krajne pravicových politických lídrov, je
nesmierne dôležité, aby sme si uvedomili širšie súvislosti, ktoré mainstreamové analýzy
vo všeobecnosti ignorujú.

Globalizácia a neistota
Mnoho ľudí, najmä tí ľavicovo zmýšľajúci, si spájajú globalizáciu s medzinárodnou
spoluprácou, cestovaním a šírením humanitárnych hodnôt. Globalizácia je však vo
svojej podstate ekonomický proces, ktorý tvoril jadro neoliberálnej ideológie a bol
súčasťou korporátnej agendy už od konca druhej svetovej vojny. Na globálnom Juhu junazývame “rozvoj“ a na Severe zasa “progres“. Avšak nech už je to kdekoľvek,podstata ostáva tá istá - deregulácia, centralizácia a privatizácia podnikov, financiía politiky.
V súčasnej dobe sa realizuje najmä za pomoci zmlúv o voľnom obchode, ktoréumožňujú korporáciám slobodu pohybu po celom svete. Majú tak možnosť vyhľadávať
najlacnejšiu pracovnú silu, najzhovievavejšie pravidlá pre ochranu zdravia a životného
prostredia, najväčšie daňové úľavy a najštedrejšie dotácie. Tieto zmluvy umožňujú
korporáciám presúvať svoje prevádzky a následne aj pracovné miesta kdekoľvek sa imzachce. Dokonca im to umožňuje žalovať vlády za zákony, alebo nariadenia, ktoré
ohrozujú ich potenciálne zisky – čím v podstate zosmiešňujú samotnú demokraciu.
Pripútaní k systému, ktorý si žiada neustály globálny “rast“, sú spoločenstvá svedkami
narušenia ich miestneho hospodárstva, čo ich dostáva do závislosti na vratkej,
korporáciami riadenej ekonomike, nad ktorou nemajú žiadnu kontrolu.
Postupný nárast moci korporácií nie je nevyhnutný, ani prirodzený a nie je anivýsledkom údajnej “miery efektivity“, ako by sa mnohí mohli nazdávať. Je skôrvýsledkom desaťročí politických preferencií národných vlád a medzinárodných
organizácií, akými sú Svetová banka a MMF, ktoré zámerne podporujú veľké aglobálne v presvedčení, že rast korporácií bude znamenať cestu k mieru a prosperite.
Nielenže globálne korporácie a banky získali možnosť výberu medzi rôznymi
pracovnými, zdravotnými, bezpečnostnými a environmentálnymi štandardmi po celom
svete, dostávajú tiež nemalé daňové úľavy a obrovské priame dotácie. Ešte
Local Futures
www.localfutures.org-4-

rafinovanejšie je, že tento systém je podporovaný aj celou škálou nepriamych dotácii, a tohlavne dotácii na infraštruktúru, na ktorej je globalizácia závislá. Globálne spoločnosti
ako napríklad Wal-Mart, Amazon a Apple si vyžadujú dobre vyvinuté a neustále sa
rozširujúce prepravné siete - námorné prístavy, železnice, letiská a mega diaľnice tak,ako aj enormné dotácie na fosílne palivá, ktoré potrebujú na prepravu. Aby vedeli
monitorovať svoje zásobovacie a dodávacie reťazce, potrebujú tiež moderné satelitné
komunikačné technológie - podobne ako aj globálne banky a finančné inštitúcie, ktoré
pohybujú kapitálom po celom svete. Takmer v každej krajine došlo ku zmene
vzdelávacieho systému, ktorý sa postupne zameral na odbornú prípravu študentov pre
zručnosti potrebné vo svete korporácií. Za celé toto ústrojenstvo, ktoré systematicky
uprednostňuje veľké a globálne spoločnosti pred miestnymi neplatia korporáciesamotné, platia zaň daňoví poplatníci. [1]Dokonca aj globálne spoločnosti, ktoré sa zdajú byť od samotných základov
vybudované charizmatickými podnikateľmi, vďačia za svoj veľký úspech štedrosti
politikov. Ako tvrdí autorka Mariana Mazzucato, dokonca aj iPhone bol menej
produktom fantázie Steva Jobsa, než verejne financovaného výskumu Amerického
ministerstva obrany a Národnej vedeckej nadácie (NSF). [2] Futuristické podniky Elona
Muska profitovali nielen z 5 miliárd dolárov priamej lokálnej, štátnej a federálnej
podpory, ale z desaťročí výskumu – okrem iného aj raketových technológii. [3]Neistota v oblasti zamestnania
Ako sa postupne pravidlá pre korporácie čoraz viac uvoľňovali, pracovné miesta, ktoré
poskytujú, sa stali čoraz nestálejšie. Napríklad kvôli Severoamerickej dohode o voľnom
obchode (NAFTA) z roku 1994 utrpelo USA čistú stratu asi 700 000 pracovných miest
po tom, čo sa výrobca presťahoval do Mexika, kde boli nižšie mzdové náklady amiernejšie pracovné normy. [5] Keďže je však globalizácia nekončiacim “zápasom
smerujúcim až na samotné dno“, nie všetky pracovné miesta v Mexiku aj ostali: medzi
októbrom 2000 a decembrom 2003 samotné Mexiko stratilo 300 000 pracovných miest,
pretože čínsky veľkovýrobcovia začali vyvážať do USA za nižšiu cenu. [5] Najväčšie
straty utrpeli mexickí farmári: vysoko dotované poľnohospodárske výrobky zo
Spojených štátov sa dostali na miestny trh, čo otriaslo živobytím približne 2,3 miliónovmalých farmárov. [6] Mnohí z týchto farmárov skončili v preplnených mexických
veľkomestách, kde boli nútení navzájom súťažiť o zle platené pracovné miesta v
priemysle. Keďže im neostávalo mnoho možností na výber, mnohí z nich nakoniec
emigrovali (či už legálne alebo nie) do Spojených štátov. Iróniou je, že tieto obete
globalizácie sa potom často stanú terčom amerických pravicových extrémistov, ktorí ich
vinia za stratu svojho zamestnania.
Local Futures
www.localfutures.org-5-Zatiaľ čo médiá ospevujú ako sa na globálnom Juhu zvyšuje životná úroveň
zamestnancov v priemysle, osoh, ktorý im to prináša, vysoko prevyšujú výhody, ktoré z
toho čerpajú korporácie, ktoré majú možnosť presúvať svoje výrobné prevádzky dozahraničia. Napríklad z ceny, ktorú zaplatíme za Apple iPhone, ide menej než 2% navýplaty čínskym zamestnancom, ktorí sú zapojení do jeho výroby a 58% predstavuje
zisk pre spoločnosť Apple. [7]Nejde len o úbytok pracovných miest, ktorý vedie k stagnácii, alebo k poklesu životnejúrovne, reálne tiež hrozí, že ak zamestnanci neprijmú nižšie mzdy, dlhší pracovný čas amenej zamestnaneckých výhod, pracovné miesta môžu byť veľmi ľahko prenesené
niekde inde. Takto má mnoho multilaterálnych a bilaterálnych zmlúv o “voľnom
obchode” moc oslabiť vyjednávaciu silu zamestnancov korporácii a znížiť ich mzdy aj
bez toho, aby sa pracovné miesta museli niekde presúvať.
Počet pracovných miest ubúda tiež v procese centralizácie a rozširovania podnikov.
Keď globálna korporácia, ktorá sa spolieha na daňové prázdniny a dotácie vstúpi nanový trh, miestna ekonomika často zaznamená stratu pracovných miest, pretože malípodnikatelia, ktorí sú viac závislí na ľudskej pracovnej sile, prídu o prácu. Niektoréštúdie preukázali, že každý nový supermarket vo Veľkej Británii znamená čistú stratu
276 pracovných miest. [8] Podľa inštitúcie pre lokálnu sebestačnosť (ILSR), internetový
predajca Amazon zničil o 150 000 pracovných miest viac, než vytvoril. [9] Rovnako, ako
aj ostatní internetoví predajcovia, ani Amazon nemal prospech len z komunikačných adopravných sietí, ktoré boli vybudované z verejných nákladov, ale tiež sa vyhol
plateniu štátnych a miestnych daní z príjmu od svojich zákazníkov v USA (daňové
príjmy, ktoré miestne a štátne inštitúcie tak veľmi potrebujú), čo dalo Amazonu cenovézvýhodnenie vo výške až 9,75% oproti ostatným malopedajcom. [10]Úbytok mnohých pracovných miest tiež súvisí s príchodom vyspelých technológií.
Jasným príkladom je priemyselná výroba, kde roboty nahrádzajú široké spektrum
kvalifikovaných robotníkov. Technológie však majú vplyv aj na poľnohospodárstvo.
Globálne trhy zamerané na export vyžadujú obrovské množstvá štandardizovaných
komodít a výroba takýchto potravín vo veľkej mierke znamená monokultúrnu
produkciu, ktorá je mimoriadne závislá na priemyselných strojoch a chemických
vstupoch, ale vyžaduje si len relatívne nízky počet zamestnancov. Výsledkom toho jeobrovský pokles pracovných miest v poľnohospodárskom sektore. V EÚ za poslednédesaťročie zaniklo takmer 4 milióny fariem menších ako 10 hektárov a v súčasnosti asi
len 3% agropodnikov kontroluje viac ako 50% poľnohospodárskej pôdy v celej
EÚ. [11] V USA považuje štatistický úrad farmárov za tak zanedbateľnú populáciu, žeich už ani nezapočítava pri sčítaní obyvateľstva. Odhaduje sa, že v súčasnosti existuje
menej farmárov ako väzňov v amerických väzniciach. [12] Postupne, ako sa informačné
technológie stávajú čoraz sofistikovanejšie, pracovné miesta zanikajú a nahrádzajú ich
Local Futures
www.localfutures.org-6-

počítače. Doposiaľ slabo platená manuálna práca a vysokokvalifikované pozície boli
chránené pred týmto trendom, ale technologický pokrok necháva každého v neistote aobave zo straty zamestnania. [13]Politická neistota
Deregulácia korporácií vrátane bánk umožnila hŕstke gigantov, aby monopolizovali
svetové trhy. Niektoré korporácie sú dokonca väčšie než štáty samotné, čo do bohatstva
i politického vplyvu. Tieto multinárodné spoločnosti využívajú svoju nebývalú moc na
lobovanie v parlamente, aby tak dosiahli ešte väčšiu ekonomickú dereguláciu, pri čom
im pomáhajú mechanizmy ako napríklad Klauzula o urovnávaní sporov medzi
investorom a štátom (ISDS), ktorá je súčasťou zmlúv o voľnom obchode a na jej základe
existuje možnosť žalovať štáty a napádať ich smernice, ktoré slúžia verejným
záujmom. [14]“Voľný obchod“ dáva veľkým hráčom slobodu robiť to, čo sa im zachce, ale pre malénárodné spoločnosti to znamená pravý opak - viac regulácií a obmedzení. Lobovaním vparlamente sa veľkým spoločnostiam podarilo obmedziť činnosti malých firiem tak, že
na nich boli uvalené neprimerané normy a celá spleť byrokracie. V mnohých prípadoch
sú malé firmy zaťažené neprimeraným bremenom regulácií, ktoré boli zavedené preto,aby vyriešili problémy, ktoré spôsobila veľkovýroba. Napríklad veľkochov sliepok
jednoznačne potrebuje environmentálne a zdravotné predpisy: Milióny geneticky
identických zvierat, ktoré žijú v stiesnených podmienkach, sú veľmi náchylné nachoroby; tony koncentrovaného odpadu sa musia bezpečne uložiť a preprava
hydinových výrobkov na dlhé vzdialenosti so sebou nesie riziko ich znehodnotenia.
Avšak maloproducent, napríklad farmár s niekoľkými tuctami sliepok vo voľnom
výbehu, v podstate podlieha rovnakým predpisom, ktoré len navyšujú jeho náklady, ato často až do takej miery, že mu to znemožňuje podnikanie. Veľkovýrobcovia si môžunáklady na dodržiavanie predpisov rozložiť do oveľa väčšieho objemu, takže v pomere
k malovýrobcom majú obrovskú výhodu.
Deregulácia spôsobená korporáciami zároveň ochudobňuje aj samotné krajiny a ichvlády. Ich finančné prostriedky boli do veľkej miery prerozdelené medzi dotácie určené
na prilákanie veľkých spoločností a ich príjmy z daní boli ponížené rôznymi daňovými
úľavami, offshoringom a schopnosťou nadnárodných spoločností schovať svoje zisky v
krajinách s nižšími daňovými sadzbami. Deregulácia finančníctva zanechala krajiny v
ešte väčšom dlhu voči globálnym bankám a korporáciám. Zároveň musia vlády riešiť
všetky externality - sociálne a environmentálne problémy, ktoré sú jednoznačným
vedľajším produktom globálneho rastu.
Local Futures
www.localfutures.org-7-Ľudia sa stále viac vzďaľujú od inštitúcií, ktoré ovplyvňujú ich životy a ich ekonomická
neistota neustále narastá. Mnohí ľudia sú preto z celého politického systému
frustrovaní, nahnevaní a sklamaní. Aj keď demokratické systémy na celom svete boli defacto skompromitované deregulovanými bankami a korporáciami, väčšina ľudíobviňuje len vlastných politických lídrov. Pretože sa na to nedokážu pozrieť znadhľadu, rastúci počet ľudí má náchylnosť uveriť falošným tvrdeniam a prázdnymsľubom nekonvenčných autoritárskych kandidátov, ktorým sa tak otvára možnosť
zapojiť sa do politického diania.

Psychologická neistota
Postupne, ako sa miestne a národné ekonomiky oslabujú, začína sa trieštiť aj štruktúra
vzájomnej závislosti, ktorá kedysi udržiavala komunity pohromade. Vedie to nielen ksociálnej rozdrobenosti a izolácii, ale tiež k narušeniu záchrannej siete, ktorú poskytuje
komunita a na ktorú sa možno v ťažkých časoch spoľahnúť.
Zároveň sa neúprosne rozširuje globálna spotrebiteľská kultúra, ktorá podporuje rast
korporácií. Ľudia na celom svete sú vystavení reklamným kampaniam, ktoré imodovzdávajú odkaz o tom, že nie sú dosť dobrí, ale ak si zakúpia určitý produkt, ichsituácia sa zaiste zlepší.
Vytrácajúce sa blízke osobné vzťahy a skutočné vzory z reálneho života sú nahradené
vzdialenými, vyumelkovanými obrazmi dokonalosti zo sveta médií a sociálnych sietí aživot riadi nezdravé porovnávanie sa. Tento trend možno spojiť s rastúcou mierou
rôznych porúch ako napríklad anorexia, pocit úzkosti, agresivita až samovražedné
sklony, zatiaľ čo sociálna izolácia, domáci stres a rastúce ekonomické tlaky spôsobujú
až epidemický nárast depresií a závislostí. [15]Ľudia zbavení istôt a ekonomicky marginalizovaní jedinci môžu byť veľmi náchylní navytváranie si predsudkov. Predovšetkým na globálnom Juhu rozvrat komunít a kultúr skedysi bohatými medzigeneračnými vzťahmi spôsobuje stratu identity, ktorú často
nahrádzajú nezdravé alternatívy, ktoré odrážajú zúfalú potrebu niekam patriť.
Ideologické skupiny fundamentalistov a extrémistov ponúkajú odpovede na otázky ozhoršujúcich sa sociálnych a osobných problémoch a taktiež majú poruke aj ich
radikálne riešenia. Poskytujú jedincom osobné ohodnotenie a dodávajú im životný cieľ,pocit solidarity a príslušnosti ku komunite - všetky základné ľudské potreby, ktoré
globalizácia zničila.
Local Futures
www.localfutures.org-8-

Rozvrat roľníckej kultúry, tak viditeľný a dramatický na globálnom Juhu, bol hnacím
motorom veľkého množstva etnických konfliktov, fundamentalizmu a radikalizmu. Na
globálnom Severe však boli vidiecke oblasti nahlodané rovnakými globálnymi
ekonomickými tlakmi. Malé rodinné farmy naviazané na globálnu potravinovú
ekonomiku uviazli medzi rastúcimi vstupnými investíciami a cenou za príslušenstvo,ktorých výšku stanovujú agrobiznisy a klesajúcimi príjmami za ich produkciu.
Jednoducho nemôžu konkurovať enormne dotovaným a na export zameraným
agropodnikom a ich postupný zánik ničí miestnu ekonomiku aj spoločenstvá, ktoré
kedysi podporovali. Mladí ľudia, ktorí vyrastali v týchto vidieckych oblastiach, v nichčasto nevidia žiadnu budúcnosť: nielenže tam je nedostatok pracovných príležitostí, ale- rovnako ako v Ladaku - médiá a reklama im nahovárajú, že mestský život je v
kontraste k ich súčasnému úžasný a vzrušujúci. Tieto časti krajiny, v USA označované
ako “hospodárske srdce krajiny“, sa stali úrodnou pôdou krajne pravicových
autoritárskych hnutí.

Vzdorovanie autoritárstvu: šanca pre lokálnosť
Naliehavo potrebujeme rozšíriť povedomie o celkovom obraze ekonomickej dereguláciea jej vplyve na naše spoločenstvá a osobné životy. Nevedomosť je tá, ktorá umožňuje
pseudoriešeniam ako Trump, Brexit, Duterte a iným, aby naberali na sile, zatiaľ čo
ničím nespútaný ekonomický systém napreduje. Napriek tomu, že toto pravicové
politické úsilie sa často označuje za “antiglobalistické“, v skutočnosti globálne
monopoly len posilňuje. [16]Akékoľvek hnutie, ktoré poukazuje na problémy znevýhodnených skupín by nemalo
len odhaľovať a rozpoznávať systémové chyby ekonomickej deregulácie, ale malo by aj
navrhovať vhodné alternatívy. Myslím si, že ekonomická lokálnosť je jedným znajstrategickejších riešení. Lokálna alternatíva by v hospodárskej politike znamenalaobrat o 180 stupňov, čím by sa podnikanie a financie zlokálnili a prispeli by tak k
demokratickým procesom. Znamenalo by to opätovné zavedenie regulácií pre globálne
spoločnosti a banky, ako aj zmenu v systéme daní a dotácií tak, že už viac nebudú
uprednostňovať veľké a globálne, ale namiesto toho budú vo veľkej miere podporovať
malé podniky. Prestavba na silnejšiu, rôznorodejšiu a samostatnejšiu ekonomiku naceloštátnej, regionálnej aj lokálnej úrovni je nevyhnutná preto, aby sa obnovila
demokracia a skutočná ekonomika založená na trvalo udržateľnom využívaní
prírodných zdrojov - ekonomika, ktorá slúži základným ľudským potrebám, zmierňuje
nerovnosť a podporuje sociálnu harmóniu.

Local Futures
www.localfutures.org-9-Cesta za dosiahnutím týchto zmien nevedie jednoducho len cez hlasovanie za nového
kandidáta v rámci tej istej kompromitujúcej politickej štruktúry. Namiesto toho
potrebujeme vybudovať rozličné zjednotené občianske hnutia, aby sme tak vytvorili
politickú silu, ktorá môže privodiť systémovú lokálnosť. Znamená to zdvihnúť
povedomie o tom, ako sa globalizácia vysmieva demokracii a zaručiť, aby podnikaniebolo viazané na miesto, čo by podporilo demokratické procesy. Potrebujeme sa začať
rozprávať o politike medzi sebou - s tými, ktorí sa obávajú o sociálnu spravodlivosť amier, ktorí svoju pozornosť zameriavajú na nezamestnanosť, životné prostredie, čiduchovné a etické hodnoty. Znamená to zvyšovať povedomie o spoločnom záujme,
ktoré spája jednotlivé kampane a prepojiť navzájom aj ľavicovo-pravicový
antagonizmus. Tým, že vytvoríme miestne skupiny, ktoré sa následne prepoja na
celonárodnej, ba dokonca aj medzinárodnej úrovni, môžeme dať vznik rozmanitému
hnutiu a vytvoriť tak kritické množstvo, ktoré bude môcť vstúpiť do politiky a trvať na
prodemokratickom/ protikorporátnom postoji aj napriek systematickým právnym
záujmom, ktorým budeme nevyhnutne musieť čeliť.
I keď takéto celosvetové hnutie ešte nevzniklo, v niektorých krajinách sme postrehli
svetielko nádeje a vzrastajúcu túžbu po zásadných zmenách. Počas posledných volieb
vo Veľkej Británii Strana práce zahrnula do svojho programu niekoľko progresívnych
opatrení, ako napríklad opätovné znárodnenie kľúčových sektorov, ktoré boli predtým
sprivatizované. Hoci táto strana nevyhrala voľby, získala veľkú časť hlasov.
Prezidentská kampaň Bernieho Sandersa v USA v roku 2016 bola ďalším príkladom
politickej odozvy na rastúce hlasy kritizujúce kontrolu ekonomiky korporáciami.
Otázka je však zložitá: národný štát ostáva politickým subjektom, ktorý má najlepšie
prostriedky na to, aby mohol stanoviť limity pre globálne spoločnosti. Aby sme však
uspokojili základné potreby, potrebujeme viac decentralizované ekonomické štruktúry.
Takéto zlokálnené hospodárstva musia byť zastrešené pravidlami na ochranu životného
prostredia a sociálnymi pravidlami, ktoré sa budú určovať na národnej ba dokonca
medzinárodnej úrovni a stanovovať cez lokálnu politiku. Tým sa približujeme kplatforme “La Via Campesina”, pôvodne z Latinskej Ameriky, ktorá už dnes funguje
v globálnom merítku. I keď nekandiduje v politike, zastupuje viac než 400 miliónovmalých farmárov z celého sveta v kampaniach potravinovej suverenity a stojí v opozícii
k deregulácii korporácií.
Lokálnosť je multiplikátor riešení. Môže obnoviť demokraciu tak, že bude regulovať
vplyv veľkých spoločností na politiku a zastupovať občanov, nie korporácie. Môžepozmeniť koncentráciu majetku podporou vytvárania viacerých menších spoločností azabezpečí, aby obeh peňazí prebiehal na miestnej úrovni. Môže minimalizovať
znečistenie a produkciu odpadov tak, že bude zohľadňovať skutočné ľudské potreby
Local Futures
www.localfutures.org- 10 -

a nie len želania vytvorené konzumnou kultúrou a tiež skráti vzdialenosť medzivýrobcom a spotrebiteľom.
Lokálnosť tiež umožňuje ľuďom jasnejšie uvidieť dopady ich činností: napríklad v
menších hospodárskych spoločenstvách je omnoho viditeľnejšie, či boli potraviny
dopestované za použitia toxických chemikálií, či so zamestnancami farmy dobre
zaobchádzali a či je krajina aj naďalej zdravá. Týmto spôsobom sa podnikanie stáva
omnoho zodpovednejšie. [17]Uprednostnením rôznorodejšej výroby, ktorá slúži miestnym potrebám namiesto
špecializovanej výroby zameranej na export, lokálnosť presmeruje ekonomickú apolitickú moc od globálnych monopolov k miliónom malovýrobcov, farmárov a firiem.
Decentralizuje tak politickú moc a navráti ju späť komunitám, čo dodá ľuďom väčšiu
kontrolu nad zmenami, ktoré by chceli vidieť vo svojom vlastnom živote.
Exponenciálny nárast lokálnych iniciatív - od výroby potravín, ako napríklad
komunitné záhrady, farmárske trhy, komunitou podporované poľnohospodárstvo a
mestské poľnohospodárstvo, až po miestne obchodné aliancie, decentralizované
schémy obnoviteľnej energie, požičovne nástrojov a komunitné vzdelávacie projekty svedčí o tom, že stále viac a viac ľudí vníma lokálnosť ako systémové riešenie
problémov, ktorým čelia.
Tu je krátky výber niektorých už prebiehajúcich iniciatív:• V austrálskom Fitzroy sa ľudia každý mesiac stretávajú v miestnom parku, kde

si vymieňajú svoju produkciu, semienka, vajcia, lekváre, čatní, kvetiny, recepty
a záhradkárske tipy. Táto výmena prebieha bez peňazí a ľudia sú vyzývaní ktomu, aby si zobrali, čo chcú. Vzájomná výmena mestskej úrody nielenže
pomáha ľuďom ušetriť za jedlo, ale poskytuje im tiež príležitosť, aby spoznalisvojich susedov a vybudovali tak komunitné prepojenia. [18]• V americkom štáte Vermont komunitná farma Pine Island umožňuje utečencom,

poväčšine z Afriky a Ázie, aby pokračovali vo svojich agrárnych akulinárskych tradíciách, ktoré museli opustiť pri úteku zo svojich domovov.
Nielenže táto farma prisťahovalcom ponúka príležitosť, aby si vypestovali
cenovo dostupné potraviny zodpovedajúce ich vlastnej kultúre, ale ich aj
navzájom prepája so svojou novou komunitou. [19]Local Futures
www.localfutures.org- 11 -

• V Oxfordshire vo Veľkej Británii Low Carbon Hub pracuje na vytvorení

decentralizovanej infraštruktúry obnoviteľnej energie v miestnom vlastníctve
a premieňa strechy a nevyužité pozemky (tzv. Brownfields) na mikrosieť, ktorápokrýva miestne potreby. Projekt je financovaný z predaja podielov v
komunite. [20]• Aj finančný systém - zdroj toľkej mizérie a biedy - je zlokálňovaný, čo má hlboké

následky. V slumoch Fortaleza v Brazílii si vytvorili komunitnú banku Las
Palmas, ktorú riadia miestni obyvatelia, aby uspokojili miestne potreby. Medziinými vydávajú aj vlastnú menu, ktorá koluje iba v rámci ich komunity. Keď
projekt začal, len 20% lokálneho predaja prebiehalo v tejto mene; dnes je to už
viac než 90%. [21]To je len veľmi malá časť z doslova tisícok tvorivých lokálnych iniciatív, ktoré sú
dôkazom životaschopnosti lokálnosti a jej nespočetných výhod.
Lokálnosť si žiaľ niekedy zamieňajú s izolacionizmom, ba dokonca až s pravicovým
nacionalizmom. Opak je však pravdou: aby sa nám podarilo zastaviť korporátneho
molocha, lokálnosť si vyžaduje medzinárodnú spoluprácu a solidaritu a je založená nahlbokom rešpektovaní kultúrnych rozmanitostí a tolerancii rozdielov.
Mesto Preston vo Veľkej Británii je dobrým príkladom toho, ako lokálnosť rozširuje
spoluprácu. V roku 2011 sa mestský a krajský výbor rozhodol pre lokálne obstarávanie
ako reakciu na škrty v rozpočte národného financovania. Zmenou výdavkov šiestichregionálnych inštitúcií, vrátane polície, bytových združení a vysokých škôl sa im
podarilo za dva roky zvýšiť sumu vynaloženú na miestnych dodávateľov zo 14% na
28%. Súčasne došlo k zvýšeniu počtu miestnych družstevných podnikov. [22] Na mílevzdialené izolacionizmu – mestská rada z Prestonu teraz spolupracuje s inými mestami
naprieč EÚ v rámci siete Europe-wide Procure Network, aby prišli na to, ako by bolomožné podobné zmeny zaviesť aj v ich lokálnom hospodárstve.
Na národnej aj medzinárodnej úrovni pribúdajú ďalšie siete. Patrí medzi ne
Podnikateľská aliancia pre lokálne ekonomiky (BALLE), ktorá združuje stovky lídrov
lokálnych firiem z celej Severnej Ameriky a dáva im možnosť zdieľať svoje najlepšie
pracovné postupy. Tak isto aj Nová ekonomická koalícia združuje mimovládne
organizácie, firmy a aktivistov severoamerického kontinentu, aby si navzájom
vymieňali stratégie pre lokálnosť. Sieť zvaná Transition Town prepája skupiny, ktoré sasnažia v čo najväčšej miere odpojiť od potreby fosílnych palív. Moja organizácia Local
Futures zriadila Medzinárodnú alianciu pre lokálnosť (IAL) a túto vzájomnú výmenu
preniesla na globálnu úroveň a v súčasnosti zahŕňa organizácie aj jednotlivcov z viac
Local Futures
www.localfutures.org- 12 -

ako 50 krajín sveta. Skutočná lokálnosť znamená malý rozsah vo veľkej mierke a to sivyžaduje spoluprácu na všetkých úrovniach.
Na to, aby ľudia prijali agendu lokálnosti, budeme musieť zvrátiť prevládajúci dojem,
že lokálne a prírodné je dostupné len pre elitu, ktorá si to môže dovoliť. Korporátne
think tanky síce účinne rozšírili túto správu do sveta, pravdou však je, že relatívne
vyššie náklady za zdravé alternatívy - či už sú to biopotraviny, lokálne prírodné
stavebné materiály, či alternatívna medicína – sú do značnej miery spôsobené
externalizovanými nákladmi a štátnymi dotáciami, ktoré podporujú na export
zameranú produkciu. Dajme preč všetku tú neprirodzenú podporu a cena globálnych
produktov bude tak vysoká, že bude pre väčšinu z nás nedostupná.
Podobne si tiež veľa ľudí myslí, že ak sa Sever vyberie cestou zlokálňovania svojej
ekonomiky, obráti sa tak chrbtom chudobným ľuďom na globálnom Juhu, ktorí
potrebujú severné trhy na to, aby sa vymanili z chudoby. Pravdou však je, že mnoho
rokov na export zameraného “rozvoja” (ktorý siaha až do čias kolonializmu a otroctva),
zanechalo väčšinu južných krajín v nesmiernych dlhoch, pretože svoje financie
vynaložili na vybudovanie infraštruktúry potrebnej pre globálny obchod. Dnes
obrovský podiel bohatstva, ktoré svojimi rukami vytvoria pracovníci v južnej časti
sveta, putuje na financovanie práve tohto dlhu a nie na uspokojovanie miestnych
potrieb. Podporovať lokálnosť znamená povzbudiť ľudí na Severe aj na Juhu, aby
diverzifikovali svoje ekonomické aktivity a viac sa osamostatnili. Znamenalo by to, žeľudia zo Severu by prestali byť záťažou pre ľudí na opačnom konci sveta, ktorých
chudoba je priamym dôsledkom toho, že boli prinútení vyrábať pre export a nie presvoje vlastné potreby. Zvrátiť vzájomnú závislosť na oboch stranách sa nepodarí len tak
zo dňa na deň nejakým bojkotom; musí to byť starostlivo premyslený ekonomický
proces spolupráce, ktorý začne zdola, a to v severných aj južných krajinách.
Vzhľadom na dnešné globálne krízy - environmentálne, sociálne aj ekonomické - vlády
by urobili dobre, ak by zásadným spôsobom zmenili smer. Radšej než pokračovať v
deregulácii a dotovať veľké globálne banky a spoločnosti, mali by sa radšej zamerať na
podporu miestneho obchodu a malovýrobcov. Keďže jedlo je niečo, čo všetci všade na
svete potrebujeme každý deň, hlavná pozornosť by sa mala venovať obnove miestneho
potravinového hospodárstva. Ak tak učiníme, celkovo tým posilníme ekonomiku, dámešancu obnove komunít a pomôžeme životnému prostrediu. Budeme taktiež lepšie
pripravení na klimatické zmeny: rôznorodé lokálne výrobné systémy sa navzájom
poprepájajú a namiesto toho, aby sme napĺňali naše základné potreby zo zdrojov namíle vzdialených, radšej pripravíme naše spoločenstvá na zmeny, ktoré prídu.
Netreba ani pripomínať, že PR oddelenia globálnych korporácií tvrdo pracujú na tom,aby túto skutočnosť prevrátili - hovoria nám, že nech už nás globálny potravinový
Local Futures
www.localfutures.org- 13 -

systém stojí čokoľvek, potrebujeme uživiť rastúcu svetovú populáciu, a preto nám
nezostáva nič iné, než len naplno rozvíjať chemicky a energeticky náročné
monokultúry, genetické inžinierstvo a globálny trh. [23] Jednoducho ignorujú
celosvetové štúdie, ktoré dokazujú, že menšie farmy sú na jednotku pôdy, vody aenergie produktívnejšie ako rozsiahle monokultúry. [24] Priemyselnépoľnohospodárstvo je efektívne jedine vtedy, keď ako merítko použijeme produkciu na
jednotku práce: monokultúry majú význam jedine vtedy, ak je cieľom zisk niekoľkých
jednotlivcov na úkor miliónov pracovných miest v poľnohospodárskom sektore, a nie
vtedy, ak je cieľom udržateľná produkcia čo najväčšieho množstva potravy pri
obmedzenej ploche ornej pôdy, vody a energie.
Ľudia žijúci na globálnom Severe, kde spriemyselnenie poľnohospodárstva nastalo už
niekoľko generácií dozadu, môžu ľahko zabudnúť na skutočnosť, že väčšinu potravy v
dnešnom svete vyprodukujú malí farmári, ktorých pozemky sú často menšie než 2
hektáre. [25] Ak nahradíme týchto maloproducentov priemyselnými monokultúrami,
pre stovky miliónov ľudí to bude znamenať zničenie ich obživy a následnú skutočnú
chudobu v mestských slumoch. Nemali by sme byť preto prekvapení, ak sa z veľkej
časti týchto niekoľkých miliónov ľudí stanú frustrovaní a nahnevaní jedinci, náchylní
na extrémistické názory.
Globálny potravinový systém ako taký je neefektívny, hlavne ak zoberieme v úvahu
“nadbytočný obchod”. Za typický rok Veľká Británia vyvezie viac než 100 000 ton
mlieka, chleba a bravčového mäsa, pričom dovezie takmer identické množstvo. To isté
platí aj o USA, kde sa vyvezie a zároveň dovezie takmer milión ton hovädzieho mäsa astovky tisíc ton zemiakov, cukru a kávy. [26] V niektorých prípadoch je to dokonca tenistý produkt, ktorý sa vyvezie aj dovezie: napríklad škótske krevety sa bežne posielajú
do Číny, kde sa ručne očistia, potom ich pošlú naspäť do Škótska, kde ich obalia docestíčka, zabalia a predávajú. [27] To sa síce poľnohospodárstva dotýka len okrajovo,ale ťažko to nazvať efektivitou.
Na obchodovaní založený potravinový systém nie je schopný trvalo udržateľne uživiť
súčasnú globálnu populáciu. Potraviny sú dnes viac než kedykoľvek predtým pod
drobnohľadom korporácií a predsa na svete existuje asi 870 miliónov ľudí, ktorí sú
podvyživení [28] – i keď množstvo potravín, ktoré sa vyprodukuje, by malo uživiť
každého človeka na planéte. Napríklad v USA niekoľkonásobné dodávateľské reťazce avyraďovanie výrobkov čo i len s kozmetickou chybou spôsobuje, že viac než 40 percent
plodín určených pre ľudskú spotrebu sa nakoniec zlikviduje. [29] Množstvo
vyhodených potravín na celom svete predstavuje štvornásobok toho, čo by mohlouživiť všetkých podvyživených ľudí. [30]Local Futures
www.localfutures.org- 14 -

Aby sa podporilo lokálne potravinové hnutie, dotácie by mohli byť presmerované tak,aby posilnili miestne infraštruktúry, vrátane distribučných sietí, ktoré prepájajú
miestnych výrobcov s miestnymi spotrebiteľmi, prípadne aj finančne podporili
samotných malých diverzifikovaných farmárov. Takéto zmeny zákonov by znamenali,
že lokálny, na komunite založený ekologicko-ekonomický systém, ktorý ponúka bohaté
pracovné príležitosti, by sa veľmi rýchlo stal mainstreamom, čo by celosvetovoumožnilo aj ľuďom s nízkym príjmom, aby mohli využívať výhody svojej lokálnej
ekonomiky. Podobne znížením dotácií na fosílne palivá a zvýšením daní pre viac
znečisťujúce odvetvia, by sa internalizovali mnohé skryté zdrojové náklady náročných
hospodárskych systémov, čo by prinieslo trhové ceny, ktoré budú zodpovedať ich
skutočným nákladom - vrátane skutočnej ceny za zdroje a znečistenie. Tieto zmeny byovplyvnili aj ceny lokálnych výrobkov, ktoré by boli lacnejšie a dostupnejšie aj preširšiu verejnosť.
Nárast autoritárstva je len jedným z mnohých vzájomne súvisiacich dopadov
ekonomickej globalizácie. Dnešná globálna ekonomika zvyšuje ekonomickú neistotu,
rozbíja komunity a podkopáva jednotlivcov a ich kultúrnu identitu, čím zároveň
vytvára podmienky pre vzostup autoritárskych vodcov. Ak dovolíme, aby dôsledky
globalizácie – klimatická zmena, rozširovanie púští a záplavy - naďalej narastali,môžeme očakávať ešte väčšie vlny utečencov, ktoré národné štáty vyvedú ešte viac zo
stability a budú naďalej pokúšať ich ochotu, ale aj schopnosť konať v rámci ľudskosti.
Najstrategickejší spôsob, ako sa postaviť k riešeniu týchto kríz, je okamžite začať
znižovať a decentralizovať ekonomickú činnosť a nechať komunity a lokálne
ekonomiky, aby mohli napĺňať svoje vlastné potreby, vrátane ľudskej potreby
vzájomného prepojenia.
Hnutie za ekonomickú lokálnosť bude požadovať strategické zmeny v mnohých
aspektoch: šírenie povedomia, dynamické politické kampane, občianske osvetové
aktivity a medzinárodnú spoluprácu. Hoci sa to môže javiť ako neprimerané v pomere
k rozsahu kríz ktorým čelíme, avšak slogan lokálnosti má potenciál zaujať obrovské
množstvo ľudí na oboch stranách tradičného politického spektra a prepojiť tak
navzájom stovky samostatných kampaní. Umožňuje nám to povzniesť sa nad tradičnú
hru na hľadanie vinníka a antagonistické rozdeľovanie spôsobené zmätkom a šírením
strachu a namiesto toho sa zamerať na spoločnú vec, ktorá je omnoho komplexnejšia apochopiť, že mnohé naše krízy majú spoločného menovateľa. Týmto spôsobom sasystémová lokálnosť založená na spolupráci stane tou najúčinnejšou protilátkou na
autoritárstvo.
[1] Gorelick, Steven, Small is Beautiful, Big is Subsidized, ISEC, 1996, Chapter 3,“Infrastructure and Scale”.
Local Futures
www.localfutures.org- 15 -

[2] Mazzucato, Mariana, The Entrepreneurial State: Debunking Public vs. Private Sector
Myths, London and New York: Anthem Press, 2013
[3] Aronhoof, Kate, “The Case for Nationalizing Elon Musk”, In These Times, Feb 2, 2018
[4] Faux, J. (2013) ‘NAFTA’s impact on US workers’, Economic Policy Institute, 9
December 2013 (NAFTA’s Impact on U.S. Workers | Economic Policy Institute)[5] Fabens, Isabella, “China’s Latest Investments in Mexico: The Plight of Maquiladora
Workers”, Council on Hemispheric Affairs, Aug 14, 2013, China’s Latest Investments in
Mexico: The Plight of Maquiladora Workers – COHA
[6] Faux, J. op cit[7] Hart-Landsberg, M. (2017) ‘US Corporations Continue Their Global Dominance’,
Reports from the Economic Front, 21 April
https://economicfront.wordpress.com/2017/04/21/us-corporations-continue-theirglobal-dominance/[8] Friends of the Earth UK, ‘How to… Oppose a Supermarket Planning Application’,Friends of the Earth UK, September,2005. https://www.foe.co.uk/sites/default/files/downloads/campaigningagainstsupe
rmarkets.pd[9] Laveccia, Olivia and Stacy Mitchell, “Amazon’s Stranglehold: How the Company’s
Tightening Grip Is Stifling Competition, Eroding Jobs, and Threatening Communities”,
Institute for Local Self-Reliance, Nov 2016. (https://ilsr.org/wpcontent/uploads/2016/11/ILSRAmazonReportfinal.pdf )[10] Sales Tax Institute, “State Sales Tax Rates”, July 1, 2017. (State Sales Tax Rates Sales Tax Institute)[11] TNI, “Land for the few: the state of land concentration in Europe”, Land for the few
Infographics | Transnational Institute[12] Vidal, John, “eco soundings”, The Guardian (London and Manchester), September 6,
2000, “Society” section, p. 8[13] https://www.technologyreview.com/s/515926/how-technology-is-destroyingjobs/
Local Futures
www.localfutures.org- 16 -

[14] Friends of the Earth Europe, ‘The TTIP of the anti-democracy iceberg’, Friends ofthe Earth Europe Report, October, 2013(http://www.foeeurope.org/sites/default/files/publications/foeefactsheetisds_oct13.pdf); Corporate Europe Observatory/ Council of Canadians/ Transnational Institute(2013) The right to say no. EU-Canada trade agreement threatens fracking bans, (Theright to say no: EU–Canada trade agreement threatens fracking bans | Corporate
Europe Observatory ).
[15] Monbiot, G. (2014) ‘The Age of Loneliness is Killing Us’, The Guardian, 15 October(http://www.theguardian.com/commentisfree/2014/oct/14/age-of-loneliness-killingus ); Alexander, B. (2010) The Globalization of Addiction: A Study in Poverty of the Spirit,
Oxford, UK: Oxford University Press; Depression and Globalization: The Politics of Mental
Health in the 21st Century (Depression and Globalization - The Politics of Mental Healthin the 21st Century | Carl Walker | Springer)[16] Hart-Landsberg, M. (2016) ‘Confronting Capitalist Globalization’, Reports from the
Economic Front , 16 December(https://economicfront.wordpress.com/2016/12/16/confronting-capitalistglobalization/[17] Dorninger, C., Abson, D.J., Fischer, J., and von Wehrden, H. (2017) ‘Assessing
sustainable biophysical human–nature connectedness at regional scales’, Environmental
Research Letters 12, 24 April[18] Local Futures, Planet Local: “Food Swapping and the Fitzroy Urban Harvest,”(Food Swapping and The Fitzroy Urban Harvest - Local Futures)[19] Local Futures, Planet Local: “Refugees Put Down Roots through Community
Farming,” (https://medium.com/planet-local/refugees-put-down-roots-throughcommunity-farming-8396934e2fe9)[20] Local Futures, Planet Local: “Low Carbon Hub,” (Low Carbon Hub - Local Futures)[21] Local Futures, Planet Local: “Banco Palmas,” (Banco Palmas - Local Futures )[22] The Preston Model[23] see for example: Oosthuizen, E., “Collaboration is Helping to Feed the World”,
Monsanto, May 10, 2017. https://monsanto.com/company/commitments/foodsecurity/articles/collaboration-helping-feed-world/
Local Futures
www.localfutures.org- 17 -

[24] GRAIN (2014) “Hungry for land: small farmers feed the world with less than aquarter of all land,” http://www.grain.org/article/entries/4929-hungry-for-landsmall-farmers-feed-the-world-with-less-than-a-quarter-of-all-farmland[25] Estimated from FAO, “Family Farming Knowledge Platform,” accessed December
16, 2015, Background | Family Farming Knowledge Platform | Food and Agriculture
Organization of the United Nations[26] FAOSTAT, Food and Agriculture Organization, FAOSTAT. Also see: Ten Veen, R.
(2011) ‘Global Food Swap’, Greening the North, Wuppertal Institute; Lucas, C. (2001)‘Stopping the Great Food Swap: Re-localising Europe’s Food Supply’, The
Greens/European Free Alliance/ European Parliament; Norberg- Hodge, H., Merrifeld,
T., and Gorelick, S., (2002) Bringing the Food Economy Home, London, Zed Books, p. 18[27] Ungoed-Thomas, J. and Meyer, M.R. (2007) ‘British Prawns Go To China To Be
Shelled’, The Sunday Times, May 20, https://www.thetimes.co.uk/article/britishprawns-go-to-china-to-be-shelled-8b7zrs7nzpg. Also see: Scotsman Editors (2006) ‘Jobs
lost as Scottish scampi sent on round trip to China’, The Scotsman, September
25, http://www.scotsman.com/news/ scotland/top-stories/jobs-lost-as-sco ishscampi-sent-on-round-trip-to-china-1-1141935[28] FAO (2012) ‘Globally Almost 870 Million Chronically Undernourished – New
Hunger Report’, Food and Agriculture Organization of the United Nations, October
9, http://www.fao.org/news/story/en/item/161819/icode/[29] Dana Gunders, Wasted: How America Is Losing Up to 40% of Its Food from Farm
to Fork to Landfill (Washington, DC: Natural Resources Defense Council, 2012),
https://www.nrdc.org/sites/default/files/wasted-food-IP.pdf[30] “Global food waste: the numbers behind the problem”,
https://insinkerator.co.uk/uk/page/global-food-waste-stats

Read blog in English here: https://www.localfutures.org/localization-a-strategicalternative-to-globalized-authoritarianism/
Read all our blogs here: https://www.localfutures.org/blog/

Local Futures
www.localfutures.org- 18 -