NYELVTAN
1

トピック 1 私と かぞく Én és a családom

だい 1 か東京に すんでいます

私は 東京に すんでいます。
おっとは でんしゃのかいしゃで はたらいています。

HASZNÁLAT

FORMA
・私は 東京に すんでいます。

・Elmondani, hol élünk.

・私は でんしゃの かいしゃで はたらいています。

・Szokásainkról beszélni.

・東京に すんでいます。

・Elmondani hol élünk, dolgozunk.

・でんしゃの かいしゃで はたらいています。

・Elmondani, hogy egy tevékenység hol zajlik.

・かいしゃまで でんしゃで 行きます。

・Elmondani, hogy milyen közlekedési eszközt használunk.

1. 私は 東京に すんでいます。 Tokióban élek.
私は でんしゃの かいしゃで はたらいています。

Egy vonattársaságnál dolgozom.

A ige TE-formájához, vagyis a kapcsolatos formához, amelyben az ige 「て」-re vagy 「で」-re végződik (például すんで) hozzáillesztjük az 「います」 létigét: ez egy cselekvés vagy egy szokásos cselekvésből létrejött állapotnak a kifejezésére szolgál. Az első példában a Tokióban élésállapota a múlttól a jelenig folytatódik (lásd A1. 4. lecke). A második példában rendszeres cselekvésként a beszélő egy vonattársaságnál
dolgozik.
・私は 東京に すんでいます。

Tokióban élek.

・私は でんしゃの かいしゃで はたらいています。

Egy vonattársaságnál dolgozom.

① A japán igék 3 csoportja
A japán igék ragozásuktól függően 3 csoportra oszthatók. Az 1. csoport olyan igékből áll, amelyekben a magánhangzók megváltoznak. Ebben
a csoportban az igék 「ます」 előtti hiraganajának magánhangzója /i/-re változik. A 2. csoport igéinek magánhangzója nem változik, ez a csoport
további három alcsoportra osztható: amelynél a 「ます」előtti magánhangzó /e/ hangot tartalmaz; amelynél a 「ます」előtt /i/- hangot tartalmaz
valamint az utolsó alcsoport, amely esetben az ige 「ます」 előtti része egyszótagú. A 3. csoport két rendhagyó igéből, valamint ezek más igékkelés főnevekkel álló kombinációjából áll.
・ 1. csoport
かいますvásárol

はたらきますdolgozik

のみます

iszik
2

・2. csoport(i) 「ます」 előtt /e/ hang

たべます eszik、 おしえます tanít、 あげます ad(ii) 「ます」 előtt egyszótagú

みます néz、 います létezik (alany)、 ねます alszik(iii) 「ます」 előtt /i/ hang

おきます felkel、 あびます rázúdul (zuhanyozik)、おります leszáll、
できます képes, tud

・ 3. csoport
きます jön、

もってきます elhoz

します cselekszik tevékenykedik、

べんきょうします tanul② TE-forma
Mint ahogy már említettük, a TE-forma olyan ragozás, amelyben az ige 「て」-re vagy 「で」-re végződik.
A TE-forma képzése során az 1. csoportos igéknél hangváltozás jön létre, ezek fajtáit négy típusba soroljuk. A 2. csoportba tartozó igékben
nincsenek ilyen változások. (Lásd Katsudó 144-145.o., Rikai 170-171.o.)・1. csoport- Ha a 「-ます」 előtt 「い」、「ち」、「り」 végződés van: 「って」かいます → かって

vásárol- Ha a 「-ます」 előtt 「に」、「び」、「み」 végződés van: 「んで」のみます → のんで

iszik- Ha a 「-ます」előtt 「き」 végződés van: 「いて」、ha 「ぎ」 végződés: 「いで」 かきます → かいて- Ha a 「-ます」 előtt 「し」 végződés van: 「して」

はなします → はなして beszél- Az 「いきます」 kivétel:いきます → いって

írni

megy

・2. csoport- a「て」-végződést illesztjük hozzá.

たべます → たべて eszik

みます → みて néz

・3. csoport

2.

きます → きて megy

もってきます → もってきて elhoz, odavisz

します → して cselekszik, tevékenykedik

べんきょうします → べんきょうして tanul

東京に すんでいます。 Tokióban élek.

「に」 ‘-ban, -ben’ partikulát teszünk a helyhatározó után, amely kifejezi, hogy hol lakunk, vagy hogy ahol a tárgyak és emberek vannak. (LásdA1. 4. lecke, 7. lecke, 14. leckék)
・東京に すんでいます。

Tokióban élek.

・へやに エアコンが あります。

A szobámban van légkondicionáló.

Ha megkérdezzük, hol lakik valaki, a 「どこに」 ’hol?’ kérdőszót használjuk.
・どこに すんでいますか。

3.

Hol laksz?

でんしゃの かいしゃで はたらいています。 Egy vonattársaságnál dolgozom.

「で」 ’-nál, -nél, -ban, -ben’ helyhatározói partikulával jelöljük a helyet, ahol valamilyen tevékenység, cselekvés zajlik. (Lásd: A1.6., 11. és
13. lecke).
・でんしゃの かいしゃで はたらいています。

Egy vonattársaságnál dolgozom.

・東京の がっこうで べんきょうしています。

Egy tokiói egyetemen tanulok.

A 「どこで」 kérdőszót használjuk, ha rá akarunk kérdezni, hol zajlik az adott tevékenység.
・どこで たべますか。

Hol eszünk?

34.

かいしゃまで でんしゃで 行きます。 Vonattal megyek az irodáig.

A közlekedés során használt eszközöket a 「で」 ’-val, vel’ eszközhatározói partikulával jelöljük. (Lásd A1. 13. lecke)
・かいしゃまで でんしゃで 行きます。

Vonattal megyek az irodáig

A 「どうやって」 ‘hogyan?’ kérdőszót használjuk, ha rá akarunk kérdezni, mivel (milyen módon?) jutunk el az adott pontig.
・どうやって いきますか。

Hogyan (mivel) megy?

「どのくらい」 ‘mennyi ideig?’ kérdőszót használjuk, ha rá akarunk kérdezni, mennyi időbe telik a tevékenység.
・A: かいしゃまで どのぐらい ですか。

Mennyi idő körülbelül az irodáig?

B: 30 ぷん ぐらいです。

Körülbelül 30 perc.

Nyelvi-kulturális sarok

1. A család anyai és apai ága
Amikor az anya családtagjairól beszélünk, a családtagok elé odatesszük a 「ははかたの」 ‘anyai ágon’ kifejezést, pl. 「ははかたのそふ」’anyai
nagyapám’「ははかたのおば」’anyai nagyanyám’. Ugyanígy, ha az apai ágon lévő családtagokról van szó, a családtagok elé odatesszük a 「ちちかたの」’apai ágon’ kifejezést, pl. 「ちちかたのそふ」’apai nagyapám’, 「ちちかたのおば」’apai nagyanyám’.
(A családtagok további neveit lásd az A1. 4. leckében)2. A mai japán család
Japánban nagy problémát jelent az öregedő társadalom, sok család él nagyszülőkkel, ezzel párhuzamosan a globalizációnak köszönhetően nőtta külföldiekkel házasodó japánok száma. Bár az 1960-as években a nemzetközi házasságok száma évi 4-5 000 volt, jelenleg kétmillió külföldi
él Japánban és 2005-ben a nemzetközi házasságok száma meghaladta a 40 ezret.
Ezzel együtt a japán család nukleáris családdá zsugorodó tendenciát mutat. A 2010-ben végzett vizsgálatok szerint a születési ráta családonként
1,39 gyermek volt. Ennek oka, hogy a japánok egyre később házasodnak, manapság a férfiak házasságkötéskori átlagéletkora 30,5 év, a nőké28,8 év, ennek következtében későbbre tolódik a gyermekvállalás is. Másik ok, hogy egyre többen döntenek úgy, hogy nem kívánnak
megházasodni, vagy ha össze is házasodnak, sok pár dönt úgy, hogy nem vállalnak gyereket.

3. A japán csúcsforgalom
A 「ラッシュアワー」-nak nevezett, a japán nagyvárosokban tapasztalható közlekedési csúcsforgalom már világhírű, még a Japánról keveset
tudó emberek is hallottak olyan vonatkalauzokról, akik tolják befelé az utasokat, amikor a kocsik már tele vannak. A csúcsforgalom reggel 7órától kb. 9 óráig tart. A legzsúfoltabb csúcsidőszakban, azaz kb. reggel 7:30-tól 8-ig állítólag az ingázó dolgozók csaknem 30%-40%-a zsúfolódik
a szerelvényekbe. Az utazási idő a fővárosi térségben átlagosan 80-90 perc, míg az országos átlag 67 perc. A hosszú ingázási idő és a reggeli
túlzsúfoltság sok dolgozó számára nagy stresszt okoz.

4トピック 1 私と かぞく Én és a családom

だい 2 かしゅみは クラシックを 聞くことです

ホセさんの しゅみはなんですか。
私の しゅみはクラシックを聞くことです。

HASZNÁLAT

FORMA・しゅみは クラシックを 聞くことです。

・Elmondani, mi a hobbink.

・こどもの とき、 よく 日本の アニメを 見ました。

・Elmondani, hogy mikor mit csinálunk vagy csináltunk.

・わかい とき、 よく りょこうしました。
・ひまな とき、 りょうりを つくります。

1. しゅみは クラシックを 聞くことです。 Hobbim a klasszikus zene hallgatása.
Az A1 szinten (lásd 11. lecke) megtanultunk beszélni a hobbijainkról (például しゅみはサッカーです。）. Ha a főnév helyett igét szeretnénk
használni, akkor az igét szótári alakba tesszük, majd hozzátesszük a 「こと」-t, ezzel főnevesítjük.
A 「こと」 funkciója az ige főnevesítése (esetenként főnévi igenév is lehet a magyarban).
・しゅみは クラシックを 聞くことです。

A hobbim a klasszikus zene hallgatás (zenét hallgatni)

・しゅみは サッカーを 見ることです。

A hobbim a focinézés (focit nézni).

・しゅみは サッカーを することです。

A hobbim a focizás.

① Szótári alak
A szótári alak az a forma, melyet a szótárakban megtalálhatunk. Az 1. leckében megtanultuk, hogy az igéknek három csoportja van. Az 1.
csoport igéinek szótári alakját úgy képezzük, hogy a 「ます」 előtt közvetlenül álló hiragana magánhangzóját /u/-ra váltjuk. A 2. csoportnál
levágjuk a 「ます」-t és 「る」 végződést illesztünk hozzá. A 3. csoporthoz 2 ige tartozik, a 「きます」 és a 「します」, ezek rendhagyóak.
・1. csoport
つくります → つくる

készít, csinál

いきます → いく

megy・ 2. csoport
みます → みる

néz

あつめます → あつめるgyűjt

おきます → おきる

felkel5

・3. csoport

2.

きます → くるjön

もってきます → もってくる

elhoz, idehoz

します → する

csinál, cselekszik, tevékenykedik

べんきょうします → べんきょうする

tanul

こどもの とき、 よく 日本の アニメを 見ました。 Gyerekkoromban gyakran néztem japán animét.
わかい とき、 よく りょこうしました。 Fiatalkoromban gyakran utaztam.
ひまな とき、 りょうりを つくります。 Szabadidőmben főzök.

A 「…とき」 hasonló az ’amikor’ határozószóhoz. A 「とき」 eredetileg egy főnév, amely szó szerint azt jelenti, ’idő’, ’pillanat’. Itt a főnevekkel
és melléknevekkel való használatát fogjuk ismertetni.

① こどもの とき、 よく 日本の アニメを 見ました。 Gyerekkoromban gyakran néztem animét.
Ha a 「…とき」 egy főnévvel együtt áll, akkor a főnév után 「の」 partikula követi, ez után áll a 「とき」:
・こどもの とき、 よく 日本の アニメを 見ました。

Gyerekkoromban gyakran néztem japán animét.

・がくせいの とき、 スペインに 行きました。

Diákkoromban Spanyolországba mentem.

② わかい とき、 よく りょこうしました。 Fiatalkoromban gyakran utaztam.
Ha a 「…とき」 egy I- típusú melléknévvel áll, akkor a melléknév a 「とき」 elé kerül, csakúgy, mint a főnév esetében. A 「とき」 szerkezet
nyelvtani idejét és az állítmány idejét nem egyeztetjük.
・わかい とき、 よく りょこうしました。

Fiatalkoromban gyakran utaztam.

・うれしい とき、 おどります。

Amikor örülök, táncolok.

③ ひまな とき、 りょうりを つくります。

Szabadidőmben főzök.

Amikor a 「…とき」 egy NA-típusú melléknévvel áll, akkor a melléknév 「な」 végződéséhez kapcsolódik a 「とき」, ugyanúgy, mint amikor a
NA-melléknév főnévvel alkot szószerkezetet. Szintén nincs időbeli egyeztetés a 「…とき」 és az állítmány között.
・ひまな とき、 りょうりを つくります。

Szabadidőmben (amikor szabad vagyok) főzök.

・ひまな とき、 えいがに いきました。

Szabadidőmben (amikor szabad voltam) moziba mentem.

Nyelvi-kulturális sarok

1. とくいな ‘menő, ügyes’
A 「とくいな」egy NA-melléknév, ami azt jelenti, hogy valaki ’ügyes, jó’ valamiben és az illető magabiztos is abban. Használhatjuk
magunkra és másokra is:・わたしの とくいな りょうりは カレーです。

Az étel, amiben jó vagyok (a specialitásom), a curry.

・マリアさんの とくいな りょうりは カレーです。

Az az étel, amiben Maria jó (a specialitása), a curry.

A 「 と く い な 」 ellentéte a 「 に が て な 」 , amit tanulni fogunk majd az 3. leckében. Ez is egy NA-melléknév, azt jelenti, hogy
6valamiben ’ügyetlen, béna’ valaki, és ezzel az illető is tisztában van:・わたしは りょうりが にがてです。

Rosszul tudok főzni.

・マリアさんは りょうりが にがてです。

Maria ügyetlenül főz.

2. いいですね・すごいですね Hű, de klassz! Ez fantasztikus!
Az 「いいですね」és a 「すごいですね」olyan kifejezések, amelyek kifejezik csodálkozásunkat vagy irigykedésünket az elhangzottakkal
kapcsolatban.
・A: ひまな とき、 こうえんを さんぽします。

Szabadidőmben a parkban sétálok.

.B: いいですね。

Nagyszerű!

・A: えいごと スペインごと ドイツごが できます。 Tudok spanyolul és németül.
B: それは すごいですね。

Ez fantasztikus!

3. Hagyományos társasjátékok
Az「いご」és a「しょうぎ」 hagyományos társasjátékok Japánban. A 「いご」vagy külföldön ismertebb nevén go, eredetileg Kínából
származik, állítólag a 7. században került Japánba. Két játékos játssza fekete-fehér bábukkal egy 19x19 kockás táblán. A figurákat felváltva kellelhelyezni a táblán, az nyer, akinek sikerül a tábla nagyobb részét elfoglalnia.
A「しょうぎ」egy sakkhoz hasonló játék, szintén két játékos vesz részt benne. 9x9-es táblán játsszák, a játékhoz használt figurák laposak, afigurák neve kandzsival vannak ráírva a bábukra. Úgy tartják, hogy a「しょうぎ」 és a sakk is a chaturanga nevű indiai játékból származik.
Az 「 い ご 」 és a 「 し ょ う ぎ 」 széles körben kedvelt, népszerű játékok Japánban. Az újságokban vannak olyan rovatok, amelyek ajátékstratégiák ismertetésével és játékfejlesztéssel foglalkoznak, ugyanúgy, ahogy a nyugati újságokban a sakk esetében történik; amatőrök és
profik számára pedig versenyeket rendeznek az ország különböző pontjain.

7

Évszakok és időjárás

トピック 2 きせつと 天気

だい 3 か日本は 今、春です

日本は いつごろ
あたたかく なりますか。

3 月ごろ、だんだんあたたかく なります。
そして はるに なります。

HASZNÁLAT

FORMA・3 月ごろ、春に なります。

・Beszélni a dolgok állapotának változásáról.

・3 月ごろ、だんだん あたたかく なります。

・ Elmondani, melyik a kedvenc évszakunk az évben.

・こうえんが きれいに なります。

・ Beszélni egy adott dologgal kapcsolatos pozitív vagy negatív
véleményünkről.

・私は 夏が 好きです。

・ Kifejezni, miért szeretünk egy adott évszakot..

・私は あついのは 好きじゃないです。
・夏休みが ありますから、夏が いちばん 好きです。

1. 3 月ごろ、春に なります。

Március körül kitavaszodik.

3 月ごろ、だんだん あたたかく なります。

Március körül egyre melegszik az idő.

こうえんが きれいに なります。

A parkok megszépülnek.

Amikor ki akarjuk fejezni, hogy valami megváltozott, a 「なります」 ‘válik valamivé’ igét használjuk.
① 3 月ごろ、春に なります。

Március körül kitavaszodik.

Ha a változást főnév fejezi ki, a képzése a következő: 「főnév +に なります」.
・7 月ごろ、夏に なります。

Július körül nyár lesz.

② 3 月ごろ、だんだん あたたかく なります。

Március körül egyre melegszik az idő.

Ha a változást egy I-típusú melléknév fejezi ki, a képzése a következő:「I-típusú melléknév 「い」 nélkül + ～く なります」.
・夏は とても あつく なります。

Nyáron nagyon felforrósodik az idő.

・9 月ごろ、すずしく なります。

Szeptember körül lehűl az idő.

③ こうえんが きれいに なります。

A parkok megszépülnek.

Ha a változást egy NA-típusú melléknév fejezi ki, a képzése a következő: 「NA-típusú melléknév 「な」 nélkül + ～に なります」.
・7 月ごろ 海が にぎやかに なります。

Július környékén a tengerpartok élettel telivé válnak.
8

Szeptember körül a tengerpartok elcsendesednek (csendessé válnak).

・9 月ごろ 海が しずかに なります。

1. 私は 夏が 好きです。 Szeretem a nyarat.
Ha ki akarjuk fejezni japánul, hogy valamit vagy valakit szeretünk, kedvelünk, a 「すきです」 NA-típusú melléknevet használjuk. Ami
tetszik, amit szeretünk, azt a 「が」 partikulával jelöljük, kivéve tagadó mondatban, amikor a 「は」 helyettesíti. Tagadó alakja a 「じゃないです」 (Lásd A1. 5. lecke, 11. lecke） Annak kifejezésére, hogy több dolog közül valami a legjobban tetszik, az 「いちばん」 ‘leg-’ kifejezést
használjuk, amely a 「すきです」 melléknév előtt áll. Ha olyasmiről van szó, amit nem nagyon szeretünk, az 「あまり」 ‘nem nagyon’mértékhatározót használjuk, ebben az esetben a melléknév tagadó alakban áll. Ha megkérdezünk valakit, hogy melyik évszakot szereti,
akkor az 「いつ」 ‘mikor?’ vagy 「どの」 ‘melyik?’ kérdőszavakat használjuk.
・夏が いちばん 好きです。

A nyarat szeretem a legjobban.

・私は 夏は あまり 好きじゃないです。

Nem igazán szeretem a nyarat.

・好きな きせつは いつですか。

Mikor van a kedvenc évszakod?

・どの きせつが 好きですか。

Melyik évszakot szereted?

2. 私は あついのは 好きじゃないです。 Nem szeretem a meleget.
Ha a szeretett dolog tárgya nem főnév, hanem melléknév, mint például az 「あつい」 vagy a 「さむい」, a melléknevet főnévvé tehetjük a 「の」hozzáadásával. Használhatjuk a 「好きじゃないです」 tagadó alakhoz hasonló 「にがてです」 kifejezést is.
・私は すずしいのが 好きです。

Szeretem a hűvös időt.

・あついのは 好きじゃないです。

Nem szeretem a meleget.

・私は しずかなのが 好きです。

Szeretem a csöndes (helyeket).

・にぎやかなのは 好きじゃないです。

Nem szeretem a nyüzsgést.

・私は あついのが にがてです。

Nem szeretem a meleget.

3. 夏休みが ありますから、夏が いちばん 好きです。 A nyári szünet miatt a nyarat szeretem a legjobban.
Ha valaminek az okát fejtjük ki, a szerkezet végére a 「から」 ‘miatt; azért, mert’ partikulát tesszük. （Lásd A1. 13. lecke）. A 「Tagmondat 1 から、Tagmondat 2」 szerkezetben a Tagmondat 1 állítás a Tagmondat 2–ben említett dolog oka, magyarázata. Társalgáskor a 「Tagmondat 2。
Tagmondat 1 から。」-hoz hasonlóan gyakran fordított sorrendben hangzik el a két tagmondat.
・夏休みが ありますから、夏が いちばん 好きです。

Mivel nyári szünet van, a nyarat szeretem a legjobban.

・夏が いちばん 好きです。夏休みが ありますから。

A nyarat szeretem a legjobban. A nyári szünet miatt.

Az ok megkérdezésénel a 「どうして」 ‘miért?’ kérdőszót használhatjuk.
・A: どうして 夏が 好きですか。

Miért a nyarat szereted?

・B: 夏休みが ありますから。

Mert nyári szünet van.

Nyelvi-kulturális sarok

1. A japán évszakok
Japánban négy évszak van: tavasz, nyár, ősz, tél. Hosszú és keskeny szigetcsoport lévén, az ország északi részétől a déli részéig széles kiterjedésű
a szubpoláristól a szubtrópusi zónáig. A terület nagy része mégis a mérsékelt égövi zónához tartozik, ahol a tenger melegítő hatása miatt az évszakok
egyértelműen megkülönböztethetők.
9

「春」 (はる tavasz): A cseresznyefák március végétől áprilisig virágoznak. A japánok a családdal, a barátokkal és a munkatársakkal gyakranmennek megnézni a szakura virágzását, ezt virágnézésnek, vagyis hanaminak nevezik. Japánban a tanév áprilisban kezdődik, ezért az iskolaiévnyitó és a vállalati új belépők üdvözlésének ideje is a tavasz. Májusban a hőmérséklet fokozatosan emelkedik, így a közterek és a turisztikai
látványosságok megtelnek látogatókkal. A rizst júniusban ültetik. A vízzel borított rizsföldek látványa az egyik legjellegzetesebb Japán tájkép. A
májusi átlaghőmérséklet 18,9 ℃ (Tokió), 19,7 ℃ (Ószaka), 12,4 ℃ (Szapporó), 24,0 ℃ (Naha, Okinawa)「夏」 (なつ nyár): Egy egész hónapon keresztül, június közepétől július közepéig tart az esős évszak, japánul a 「つゆ」. Ez a párás hőség időszaka,
amelyben nagyon óvatosnak kell lenni a penészgombával és az ételmérgezéssel. Amint véget ér az esős évszak, kezdődik az igazi nyár. Erősen
süt a nap és gyorsan emelkedik a hőmérséklet. A Honsú fősziget strandszezonja július 1-jén kezdődik. A Fudzsi-hegy mászási szezonjának
megnyitása is július 1-e. Augusztus a legmelegebb hónap, a páratartalom is ekkor a legmagasabb. Ebben a hónapban tartják régiónként a 「ぼんおどり」-t (hagyományos nyári tánc) és más nyári fesztiválokat tűzijátékkal, amelyeken sok emberen látható 「ゆかた」 (nyári kimono) viseletben.
A japánok számára semmi sem szimbolizálja jobban a nyarat, mint a kabócák éneke. Az augusztusi átlaghőmérséklet 27,4 ℃ (Tokió), 28,8 ℃(Ószaka), 22,3 ℃ (Szapporó), 28,7 ℃ (Naha, Okinawa).
「秋」 (あき ősz): Szeptembertől kezdve a hőmérséklet enyhülni kezd, majd beköszönt az ősz. A rizs betakarításának idején a rizsföldek
aranyszínűvé válnak. Októberben számos sport- és kulturális fesztivált rendeznek. A kabócák hangját felváltja az őszi rovarok ciripelése, az erdős
hegyek lombjának színe megváltozik. A gyümölcsök beérnek, a japánok szívesen takarítják be maguk a termést: a szőlőt, almát és gesztenyét.
Az októberi átlaghőmérséklet 18,5 ℃ (Tokió), 19,0 ℃ (Ószaka), 11,8 ℃ (Szapporó), 25,2 ℃ (Naha, Okinawa).
「冬」 (ふゆ tél): Decembertől kezdődően fokozatosan hidegebb lesz, elkezdődik a tél. Ez az az évszak, amikor előveszik a 「こたつ」-t, ahősugárzóval felszerelt asztalt, bekapcsolják a fűtést, melegítik az otthonokat. A tipikus téli ételek közé tartozik az úgynevezett 「なべ」 (lábosbanfőtt sűrű leveses étel), mint például az 「おでん」. Testet és lelket is megnyugtató élmény, amikor a család vagy egy baráti társaság leül a nagylábas köré és együtt főzik és eszik a gőzölgő ételt, amíg el nem fogynak az alapanyagok. December 31-ét, tehát a szilvesztert japánul 「おおみそか」-nak hívják, ez az az éjszaka, amikor a szentélyek harangját 108-szor kongatják meg, hogy búcsút vegyenek a távozó évtől és köszöntsék az
eljövendőt. Télen a sípályák zsúfoltak. A japán fiatalok jobban szeretik a snowboardot, mint a síelést. A januári átlaghőmérséklet 6,1 ℃ (Tokió),
6,0 ℃ (Ószaka), -3,6 ℃ (Szapporó), 17,0 ℃ (Naha, Okinawa).

2. Cseresznyevirágzás frontvonal
Ezt a kifejezést használják arra az időjárási frontvonalakhoz hasonló vonalra, amelyet Japánban az azonos időpontban virágzásnak induló területekösszekötésével rajzolnak. A cseresznyevirágzási frontvonalak észak felé tartva március végétől (Okinawa), május közepéig (Hokkaidó) halad át
Japánon. A hanami virágnézési programok megtervezéséhez nélkülözhetetlen információ.

3. すいかわり A görögdinnye kettétörése
A görögdinnye kettétörésének játéka abból áll, hogy bekötik valakinek szemét és utasításokkal irányítják, hogy hol sújtson le és törje ketté aközépre helyezett görögdinnyét. Tengerparton vagy kempingben játsszák nyáron. Nem kell más, mint egy érett görögdinnye, egy baseballütő
vagy bot és egy törölköző, mint szemkötő. A csoport tagjai megpróbálnak iránymutatásokat adni a játékosnak, mint például:「前」’előre’, 「もっと右」’még jobbra’ stb. Mivel vannak, akik hamis jelzésekkel próbálják félrevezetni a játékost, fontos, hogy azoknak kövessük a hangját,
10

akikben megbízunk!

4. お月見 Otsukimi, a Holdban való gyönyörködés
Az「お月見」egy Kínából származó ünnep, amelyet a szeptemberi telihold éjszakáján ünnepelnek (az ősi naptár szerint augusztus 15-én).
Szeptember az évben az a hónap, amikor a legtisztább az ég és a Holdat legszebb pompájában láthatjuk. A Holdnézés egy hagyomány, amelyet
a Heian-kor arisztokratái kezdtek el, a köznép körében az Edo-korszakban terjedt el aratóünnepként. A teliholdhoz a virágzó termésért
imádkoznak az「おだんご」(párolt rizslisztgolyók), a「さといも」(édes burgonya) és a「ススキ」(japán pampafű) felajánlásával.

5.

A szilveszteri 108 harangkongatás
December 31-én éjfélkor, pontosan abban az órában, amikor a naptár dátuma megváltozik és elkezdődik az új év, 108 alkalommal kongatják meg
a harangot a szentélyekben. A buddhizmus szerint az emberi lényeknek összesen 108 gyarlóságuk, bűnük van. A harangok ezektől aszenvedélyektől, kísértésektől való megtisztulásért szólnak. Miközben az emberek csendben a harangokat hallgatják, emlékeznek a távozó évben
történtekre és azt kívánják, hogy a következő év jó év legyen. A japánok így ünneplik az újévet.

6. 「あつい」「さむい」 és 「あたたかい」「すずしい」 Hogyan fejezzük ki, hogy a meleg és a hideg kellemes vagy kellemetlen?
Ugyanazt az időjárást, hőmérsékletet mindenki máshogyan érzékeli. Japánul az 「あつい」 ’meleg’ és a 「さむい」 ’hideg’ érzés különböző módon
fejezhető ki attól függően, hogy jóleső vagy kellemetlen számunkra.
あつい bosszantó hőség (うわ～、あつい！Hű! Milyen forró!)
さむい あたたかい kellemes meleg (あったか～い! Milyen jó meleg!)bosszantó hideg (うわ～、さむい！Hű! Milyen fagyos!)  すずしい11

kellemes hideg (すずし～い! Milyen jó hűvös!)

トピック 2 きせつと 天気

Az évszakok és az időjárás

だい 4 かいい 天気ですね

きのうは すごい
はい、よく ふりましたね。

ゆきでしたね。

HASZNÁLAT

FORMA
・きのうは すごい 雨でしたね。

・Beszélni a tegnapi időjárásról.

・きのうは さむかったです。

・Elmondani, hogy milyen volt a tegnapi időjárás.

・今日は いい天気に なりましたね。

・Elmondani, hogyan változott az időjárás.

・今、雪が ふっています。

・Elmondani, hogy milyen az idő most.

1. きのうは すごい雨 でしたね。 Tegnap jó nagy eső volt, igaz?
Múlt időt használunk, ha a múltban történtekről vagy a múlt eseményeiről beszélünk. Ha a tegnapi időjárásról van szó, az időjárást kifejező
főneveket, mint például a 「雨」 ’eső’, 「晴れ」 ’derült idő’, 「くもり」 ’felhős idő’ után a 「です」 múlt idejű alakja, a 「でした」áll. Tagadó formája:「じゃなかったです」.
・きのうは すごい 雨でしたね。

Tegnap jó nagy eső volt, igaz?

・日ようびは 晴れでした。

Vasárnap napos volt az idő.

・せんしゅうの 水ようびは くもりでした。

Múlt héten szerdán felhős volt az idő.

・きのうは 雨じゃなかったです。

Tegnap nem esett.

2. きのうは さむかったです。 Tegnap hideg volt.
Ha a hőmérsékletről múlt időben beszélünk olyan I-típusú melléknevekkel, mint a 「さむい」 és 「あつい」, akkor a melléknevek múlt idejű alakját
használjuk, amelyben az 「い」 helyére a 「～かったです」 végződés kerül. A múlt idejű tagadó forma a 「～くなかったです」. (Lásd A1. 17. lecke）.
・きょねんの 夏、東京は あつかったです。

Tavaly nyáron Tokióban nagyon meleg volt.

・きのうは、さむかったですね。

Tegnap hideg volt, igaz?

・雨と 風が つよかったですね。

Erős volt az eső és a szél, ugye?

・せんしゅう、マドリードは あつくなかったです。

Múlt héten Madridban nem volt meleg.

NA-típusú melléknevek esetében a múlt idejű állító alak a 「～でした」, a múlt idejű tagadó alak a 「～じゃなかったです」. (Lásd A1. 17. lecke)
・きのうの たいふうは たいへんでしたね。

A tegnapi tájfun szörnyű volt.

・せんしゅう うちの いぬは げんきじゃなかったです。 Múlt héten a kutyánk nem volt jól.
12

3. 今日は いい天気に なりましたね。 Ma jó idő lett, ugye?
Amint a 3. leckében tanultuk, a minden évben ismétlődő, szokásos változásokat, mint az évszakok változását a 「なります」 ‘válik valamivé’ige jelen idejű alakjával fejezzük ki. Ugyanakkor, ha a jelenlegi állapot megváltozott az eddig tapasztalt időjáráshoz képest, akkor a 「なります」 ige múlt idejét, a 「なりました」-t használjuk. Ha a változást kifejező szó főnév, akkor a főnév után a 「に」 partikula áll. A szerkezet tehát akövetkező: 「főnév+に なります」. (Lásd A2. 3. lecke ）・きのうは 雨でした。でも、今日は いい天気に なりました。 Tegnap eső volt. De ma jó idő lett.
Reggel felhős volt az idő. Dél körül havazni kezdett (hó lett).

・あさ、くもりでした。ひるごろ、雪に なりました。

4. 今、雪が ふっています。 Most (éppen) esik a hó.
Ha az éppen szemünk előtt történő, folyamatban lévő cselekvést, vagy dolgok állapotát szeretnénk kifejezni, az ige TE-formájához az 「います」
létige illesztjük, vagyis a 「～ています」 végződést használjuk. Az igétől függően a jelentése lehet ① éppen folyamatban történő cselekvés, ②
körülmény vagy cselekvés ereményeként kialakult folytonos állapot kifejezése (lásd A2. 1. lecke)①Éppen folyamatban történő cselekvés, történés
・今、雪が ふっています。

Most esik a hó.

・風も ふいています。

A szél is fúj.

Ha a cselekvő egy személy, az ő folyamatban lévő cselekvésére utal a szerkezet.
Most a gyerek hóembert készít.

・今、子どもが 雪だるまを つくっています。

② Körülmény vagy cselekvés ereményeként kialakult folytonos állapot kifejezése
A következő példamondatokban olyan történések vannak, amiknek eredménye a jelen pillanatban is látható, például 「空が くもる」’felhősödik az
ég’, 「雪が つもる」’ felgyülemlik a hó”.
・大阪は あさから くもっていますよ。

Ószakában reggeltől felhős az ég.

・雪が 1 メートル つもっています。

Leesett (összegyűlt) egy méternyi hó.

A következő példamondatok a 「花が さきます（開く）」 ’a virág virágzik (kinyílik)’, 「星が 出ます（空 に 現 れ る ）」 ‘a csillag előjön
(megjelenik az égen)’ történések eredményeként, 「花が さいています（開いている）」 ‘a virág ki van nyílva, kinyílt állapotban van’, 「ほしがでています（空に 現れている）」 ‘a csillag meg előbújt, meg van jelenve’ állapotot fejeznek ki.
・こうえんに きれいな 花が たくさん さいています。

A parkban rengeteg szép virág nyílt.

・今日は ほしが たくさん でていますよ。

Ma sok csillag van az égen (kibújtak).

Nyelvi-kulturális sarok
1. A japánok és az időjárás
A japánok nagyon érzékenyek az időjárás változásaira, gyakran azzal kezdenek beszélgetést, ha például az utcán találkoznak valakivel:「寒いですね」’Milyen hideg van!’, vagy 「ずいぶんあたたかくなりましたね」’Már milyen kellemesen felmelegedett az idő, igaz?’. Ezösszefügg azzal a ténnyel, hogy a japánok rizstermesztéssel foglalkozó földművelő nép volt és az időjárás közvetlen hatással volt a mindennapi
életükre. Például mivel nyáron gyakoriak az esők, különféle kifejezések utalnak arra, hogy hogyan és mikor esik:「春雨」(はるさめ) ’enyhe
tavaszi eső’,「霧雨」(きりさめ) ’szitálás’,「夕立」(ゆうだち) ’esti zápor’. A széllel kapcsolatban is hangutánzó szavakkal érzékeltetik akülönbségeket, mint például a 「びゅうびゅう」 ’erős sípoló szél’ vagy a 「そよそよ」 ’enyhe szellő’.
13

2. Kreatív lelemények a nyári hűsöléshez
A japánok emberemlékezet óta nemcsak annak tulajdonítanak jelentőséget, hogy mit éreznek a bőrükön, hanem annak is, amit látnak, hallanak,éreznek, ezeket az érzeteket a mindennapi életükbe is beleépítették. Különösen sok trükkjük van a frissesség érzésének előidézésére a borzasztóan
forró nyári napokon is.
① 「風鈴」（ふうりん）Szélcsengő
Ez egy fémből vagy üvegből készült felfüggesztett kis csengő, amelyről egy papírcsík lóg, amit a szél mozgat. Nyáron a ház ereszéről lóg, hogyélvezhessük csilingelését, és tudjuk, megmozdult a levegő. Állítólag ez a hang az őszi rovarok ciripeléséhez hasonlít, így a japánok számára ez is
egy módja annak, hogy felidézzék az ősz kellemes hűvös érzését.
② 「流しそうめん」(ながしそうめん) Hűvös nyári tészta
A「そうめん」egy lisztből készült japán tészta, amelyet hidegen esznek, főként nyáron. A 「ながしそうめん」 nevű „vízben áramoltatotttésztaevés” során a tésztát egy bambuszcsőben úsztatják le, pálcikával kell elkapni és szószba mártva megenni. Az áramló víz látványa és a hideg
tészta frissítő érzést kelt.
③ 「金魚ばち」 Aranyhalúsztató edény
Az átlátszó fényes üveg és a vízben úszkáló színes halak látványa is üdítő hatást kelt.
④ Függő növények zöld függönye
A közelmúltban sok olyan házat, iskolát és irodát látni, ahol szivacstök és más futónövényekből készült "zöld függöny"van a falra futtatva.
Ezek amellett, hogy árnyékot adnak, szigetelnek, nemcsak a hőmérséklet emelkedését akadályozó hatásuk van, hanem látványuk is hűsítő
érzetet kelt az emberben.
⑤ 「お化け屋敷」 (おばけやしき) Kísértetház
Mivel a félelmetes dolgoktól is kiráz minket a hideg, nyáron az ilyen „lelki felfrissüléshez” kísértetházba járnak a japánok, illetve borzongató
szellemtörténeteket mesélnek egymásnak.

14

トピック 3 私 の 町 Az én városom

だい 5 かこの こうえんは 広くて、 きれいです

このの 店店
はは安安
くてく、
て、べ
べんりりで
です
すよよ
。。

いいですね。
行ってみたいです。

HASZNÁLAT

FORMA

・Jellemezni egy várost vagy helyszínt két pozitív vagy negatív jelentésű
névszóval.

・この 店は 安くて、べんりです。
・この あたりは にぎやかで、おもしろいです。
・この あたりは 新しい 町で、人気が あります。

・Jellemezni egy várost vagy helyszínt egy pozitív és egy negatív jelentésű
névszóval.

・この ゆうえんちは たのしいけど、高いです。
・この 町は ちょっと ふべんだけど、たのしいです。
・ここは ゆうえんちだけど、おとなも 多いです。

・Kiemelni a sok közül néhány példát.

・この あたりに 高い ビルや ホテルが あります。

1. この 店は 安くて、べんりです。 Ez a bolt olcsó és praktikus.
この あたりは にぎやかで、おもしろいです。 Ez a környék élettel teli és érdekes.
この あたりは 新しい 町で、人気が あります。 Ez a környék egy új városrész és nagyon népszerű.
A Marugoto A1 kötetében megtanultuk a két mondat összekapcsolásához használatos kötőszavakat (lásd A1. 18. lecke). Egy város vagy hely
leírásánál két azonos tulajdonságú (mindkettő pozitív vagy negatív jelentésű) mondat összekapcsolásához használhatjuk a 「そして」 ’és, valamint’kötőszót. Ugyanakkor ugyanezt a két tagmondatot össze lehet kapcsolni egy mondatban is kötőszó használata nélkül. Ebben az esetben, ahogy apéldákban is látjuk, a vessző előtti 「安いです」「にぎやかです」「町です」 névszói állítmányokban szereplő 「～です」 kopulát (mondatrészteremtő
segédszót) csak a mondat végén használhatjuk. A mondat közepén történő összekapcsoláshoz egy másik módot, a kapcsolatos formát kellhasználnunk.
・この 店は 安くて、べんりです。

Ez a bolt olcsó és (ezért) praktikus.

・この あたりは にぎやかで、おもしろいです。

Ez a környék élettelteli és (ezért) érdekes.

・この あたりは 新しい 町で、人気が あります。

Ez a környék egy új városrész és nagyon népszerű.

・この みせは とおくて、ふべんです。

Ez a bolt messze van és nem praktikus.

A két állítás között ok-okozati összefüggés is lehet, az első állítás az oka vagy magyarázata a második állításnak, vagy abból levont
következtetés. De előfordulhat, hogy egyszerűen csak két szempontot sorolunk fel. Az első, ok-okozati esetben a szavak sorrendje nem
változtatható, a másodiknál a sorrend tetszőleges.
① I-típusú melléknév kapcsolatos formája
Ha az első szó I-típusú melléknév, az 「い」helyére a 「くて」 végződést tesszük.
15

やす い ＋くて→やすくて olcsó

ひろ い ＋くて→

ひろくて tágas

おおき い ＋くて→

おおきくて nagy

おお い ＋くて→

おおくて sok② NA-típusú melléknév kapcsolatos formája
Ha az első szó NA-típusú melléknév, a 「な」 helyére a 「で」-t tesszük.
にぎやか な ＋で→にぎやかで élettelteli

おしゃれ な ＋ で→

おしゃれで elegáns

しずか な ＋で→しずかで csendes

きれいな な ＋で→きれいで szép, tiszta

こうえん ＋で→こうえんで park

③ Főnév kapcsolatos formája
Ha az első szó főnév, a 「で」-t tesszük hozzá.

店 ＋で

→

店で a bolt

町 ＋で→

町で a város

2. この ゆうえんちは たのしいけど、高いです。 Ez a vidámpark nagyon izgalmas, de drága.
この 町は ちょっと ふべんだけど、たのしいです。 Ez a város picit kényelmetlen, de izgalmas.
ここは ゆうえんちだけど、おとなも 多いです。 Ez itt egy vidámpark, de sok felnőtt is van.
Ha egy városról vagy egy helyről két ellentétes tulajdonságot akarunk kifejezni, a két mondatot a 「でも」 ’de, azonban’ kötőszóval kapcsoljukössze (lásd A1. 18. lecke). A két tagmondatot kötőszó használata nélkül is össze lehet kapcsolni egy mondatban, ebben az esetben a beszélő fő
mondanivalója a második tagmondat lesz. A példákban látható 「たのしいです」「おしゃれです」「ゆうえんちです」 névszói állítmányokban
szereplő 「～です」 kopulát (mondatrészteremtő segédszót) csak a mondat végén használhatjuk. A mondat közepén történő összekapcsoláshoz egy
másik formát használunk.
・この ゆうえんちは たのしいけど、高いです。

Ez a vidámpark nagyon izgalmas, de drága.

・この 町は ちょっと ふべんだけど、たのしいです。

Ez a város picit kényelmetlen, de izgalmas.

・ここは ゆうえんちだけど、おとなも 多いです。

Ez itt egy vidámpark, de sok felnőtt is van.

・この レストランは 高いけど、おいしいです。

Ez az étterem drága, de nagyon finom (az étel).

① I-típusú melléknév
Ha az első szó I-típusú melléknév, a 「けど」 ’de’ kötőszót tesszük hozzá.
おおきい ＋けど→おおきいけど nagy

ちかい ＋けど→ちかいけど közeli

たのしい ＋けど→たのしいけど izgalmas② NA-típusú melléknév
Ha az első szó NA-típusú melléknév, a 「な」 helyére a 「だ」 végződést és a 「けど」 ‘de’ kötöszót tesszük hozzá.
しずか な ＋だ＋けど→しずかだけど csendes

ふべん な

→

ふ べ ん だ け ど kényelmetlen, nem praktikus

にぎやか な ＋だ＋けど→にぎやかだけど élettel teli

きれいな な ＋だ＋けど→きれいだけど szép, tiszta

＋だ＋けど

16

③ Főnév
Ha az első szó főnév, a 「だ」-ｔ és a 「けど」 kötőszót tesszük hozzá.
こうえん ＋だ＋けど→

ゆうえんち ＋だ＋けど →3.

こうえんだけど park
ゆうえんちだけど vidámpark

この あたりに 高い ビルや ホテルが あります。 Ezen a környéken magas épületek és hotelek vannak.

Ha több dolog közül nem minden elemet sorolunk fel, csak néhány példát akarunk kiemelni, a főneveket a 「や」 ‘például, stb.’jelentésű partikulával
köthetjük össze. A 「と」 ‘és’ partikula használata azt jelenti, hogy a mondatban minden elemet felsoroltunk a tárgyak közül. (Lásd A1. 4. és 5.
lecke). A 「や」 több tárgy létezését feltételezi, a mondatban ezek közül csak néhány van említve a teljesség igénye nélkül.
Emiatt a 「と」 és a 「や」 partikulák nem használatosak együtt. Több példa említésekor általában két vagy három főnév szerepel, az utolsó után a「など」 ‘stb.’ szócskát is kitehetjük.
・この あたりに 高い ビルや ホテルが あります。

Ezen a környéken magas épületek és hotelek vannak.

・わたしの まちに おてらや びじゅつかんや はくぶつかんが あります。

Az én városomban vannak például sintó szentélyek,
múzeumok és kiállítótermek.

・この あたりに デパートや いざかやなどが あります。

Ezen a környéken van például pláza, kocsma (és más is).

Nyelvi-kulturális sarok
1. この店はわかい人に人気があります。 Ez az étterem népszerű a fiatalok körében.
A 「人気があります」 azt jelenti, hogy nagyon népszerű, emberek által kedvelt. Például népszerű lehet egy étterem, amely olcsó és jó ételeket
kínál.
・この レストランは 人気が あります。

Ez az étterem népszerű.

Azonban a 「ゆうめいです」 jelentése ‘híres’, vagyis sok ember által ismert. Például egy étterem, amely arról híres, hogy magazinokban és
televíziós műsorokban szerepel. Előfordulhat, hogy egy híres étterem nem mindig népszerű.
Ez az étterem híres.

・この レストランは ゆうめいです。

A 「人気があります」 kifejezés különféle dolgokra használható: üzletek, városok, sportolók, énekesek, filmek, divatcikkek, fogyasztási cikkek
stb.
・スペインの サッカーの この せんしゅは 日本で 人気が あります。Ez a spanyol focista Japánban nagyon népszerű.
・この えいがは こどもにも おとなにも 人気が あります。

Ez a film népszerű a gyerekek és a felnőttek körében is. .

・この くつは おしゃれで、人気が あります。

Ez a cipő csinos és népszerű.

2. Térképolvasás
A térképeken található szimbólumok között vannak olyanok, amelyek azonnal felismerhetőek, mint például a repülőteret ábrázoló repülőgépikon. De vannak olyanok is, melyek az adott országra jellemzőek, csak ott használatosak, ezért ezek jelentése előzetes tudás nélkül nem
egyértelmű. Bár ezeknek a térképszimbólumoknak a használatára nincsenek szabályok, az alábbiakban bemutatunk néhány a japán térképeken
gyakorta használt szimbólumot. Számos szimbólum létezik az épületek, például a városháza vagy a posta jelölésére. További érdekesség, hogy
a JR (Japan Railways) állami valamint a magánkézben lévő vasútat is külön jelölik. A Japan Rail Pass, a külföldi turisták kedvezményes

17

közlekedési bérlete csak a JR járatokon való utazásra érvényes.

18

トピック 3 私 の 町 Az én városom

だい 6 か ま っ す ぐ 行 っ て く だ さ い

たいしかんですか。
すみません。
まっすぐ 行って、
たいしかんにしんごうを 右に行きたいんですが・・・。
まがって ください。

HASZNÁLAT

FORMA
・まっすぐ 行って ください。

・Megmutatni, hogyan kell eljutni közeli helyekre.

・まっすぐ 行って、しんごうを 右に まがって ください。

・Elmondani, hogy sorrendben milyen utakon kell eljutni egy közeli helyre.

・あの 大きくて 白い ビルです。
・日本てきで おもしろい たてものです。

・A távolban látható épület jellegzetességéről beszélni.

・左じゃなくて、右です。

・Kijavítani, ha a másik fél félreért valamit.

1. まっすぐ 行って ください。 Menjen egyenesen!
Arra a kérdésre, hogy hogyan kell eljutni egy bizonyos helyre, a 「～て ください」 szerkezettel válaszolunk. (lásd A1. 2. lecke). Az ige TEformája után a 「ください」 ’kérem’ kerül (Lásd: 1. lecke).
・まっすぐ 行って ください。

Menjen egyenesen!

・しんごうを 右に まがって ください。

A lámpánál forduljon jobbra!

・あの はしを わたって ください。

Haladjon át azon a hídon!

・5 分ぐらい あるいて ください。

Sétáljon kb. 5 percig!

2. まっすぐ 行って、しんごうを 右に まがって ください。 Menjen egyenesen, majd forduljon jobbra a lámpánál!
Több egymást követő cselekvés egy mondatban való leírásakor a tagmondatokat az igék TE-formájával köthetjük össze.
・えきまで バスで 行って、でんしゃに のります。

Az állomásig busszal jutsz el, majd vonatra szállsz.

A sorrendben, lépésről lépésre elmagyarázott útvonal esetében is az igék TE-formájával kapcsolhatjuk össze a tagmondatokat.
・まっすぐ行って、しんごうを 右に まがって ください。

Menjen egyenesen, majd forduljon jobbra a lámpánál!

・あの はしを わたって、5 分ぐらい あるいて ください。

Haladjon át azon a hídon, majd sétáljon kb. 5 percig!

3. あの 大きくて 白い ビルです。 Az a nagy fehér épület.
日本てきで おもしろい たてものです。 Japános, érdekes épület.
Amikor útbaigazítást adunk, magyarázatunkban a jellegzetes épületeket említhetjük támpontként. Az ilyen szerkezetekben a főnév előtt áll két
19

vagy több melléknév. A főnévhez kapcsolódás az 「～い」 végződéssel, mint például az 「大きい」 ’nagy’ melléknév esetében, valamint a 「～な」 végződéssel lehetséges, mint a 「日本てきな」 ’japán stílusú’ melléknévnél. Ha két melléknevet sorolunk fel ugyanazon főnév bővítése
érdekében, az első melléknevet kapcsolatos formába kell tennünk. Ha az első melléknév I-melléknév, távolítsuk el az 「い」-t és adjuk hozzá a「くて」 végződést. NA-melléknév esetében távolítsuk el a 「な」-t és adjuk hozzá a 「で」-t (lásd 5. lecke).
・あの 大きくて 白い ビルです。

Az a nagy, fehér épület.

・あの あおくて まるい たてものは なんですか。

Mi az a kék, kerek épület?

・あそこに 白くて ながい はしが 見えますね。

Ott látszik egy fehér, hosszú híd, igaz?

・日本てきで おもしろい たてものです。

Japános, érdekes épület.

4. 左じゃなくて、右です。 Nem bal, hanem jobb.
Ezt a szerkezetet arra használhatjuk, ha ki szeretnénk javítani, amit beszélgetőpartnerünk félrehallott. Először a beszélgetőtárs által rosszul
hallott szót a 「～じゃなくて」 tagadó alakkal ismételjük meg, ezután adjuk meg a helyes információt. A 「～じゃなくて」 tagadó szerkezet hasonlóa 「～じゃないです」-hez, azonban nem a mondat végén, hanem a mondat közepén használjuk.
・A: 2 つめの かどを 左ですね。

A: Tehát a második saroknál balra?

B: いいえ、左じゃなくて、右ですよ。

B: Nem, nem balra, hanem jobbra.

Nyelvi-kulturális sarok
1. 1 つめ、2 つめ Első, második.., sorszámnevek
A 「1 つ、2 つ、3 つ･･･」 általános számlálószavakat tárgyak, dolgok megszámolására használjuk.
・この通りに信号が 5 つあります。

Ezen az úton 5 (darab) közlekedési lámpa van.

A 「1 つめ、2 つめ、3 つめ･･･」 ‘első, második, harmadik, stb.’ sorszámnevek azt jelzik, hogy az adott tárgy hányadik a sorrendben. A 「～め」‘-dik’ képző bármely számlálószóval együtt a sorrendet fejezi ki. Ha személyről beszélünk, akkor a 「1 人目、2 人目、3 人目･･･」 ‘első,második, harmadik személy’, autóknál pedig az 「1 台目、2 台目、3 台目･･･」 első, második, harmadik jármű’ használatos.
・3 つ目の信号を右に曲がります。

A harmadik lámpánál jobbra fordulok.

・この写真の右から 3 人目が父です。

Ezen a fotón, jobbról a harmadik az apám.

・2 台目のバスは博物館へ行きます。

A második busz a múzeum felé megy.

2. Közlekedési lámpák
A jelzőlámpák három színének jelentése az egész világon azonos: zöld (Haladhatsz tovább!), sárga (Állj! Ha azonban nem tudsz már
biztonsgáosan megállni, akkor haladhatsz tovább!) és piros (Állj, nem haladhatsz tovább!). Egyes országokban azonban az elnevezésekben
vannak kisebb eltérések, vannak olyan országok, ahol a sárga közlekedési lámpát narancssárgának vagy borostyánsárgának hívják. Japánban aközlekedési lámpa zöld「緑」jelzését kéknek「青信号」nevezik. Régen a japán nyelvben fő színnek csupán a piros, a fehér, a fekete és a kék
színt tartották, a zöld a kékhez tartozott. Ezért még ma is az「青々と」határozószót használják annak érzékeltetésére, ahogy a zöld növények
dúsan nőnek, vagy a zöld almát「青リンゴ」’kék almá’-nak nevezik. A fiatal, gyakorlatlan emberekre használatos egy gyümölcs-példázat, a「まだ青い」’még kék (zöld), éretlen’.
A látássérültek számára vannak hangos közlekedési lámpák, amely jól ismert gyermekdalokat vagy dallamokat, például madárdalt szólaltatnak
meg az áthaladáskor.
A legtöbb japán nem megy át a piroson még akkor sem, ha nincs a közelben autó, megvárja, hogy a lámpa zöldre váltson. A japánokba
gyerekkoruktól beivódott a családban, majd az iskolában elsajátított közlekedési szabályok betartásának szokása. Érdekesség, hogy a niigatai
20

Awashima-szigeten, ahol a gyér forgalom miatt szükségtelenek a közlekedési lámpák, az iskola előtt oktatási célból felszereltek egyet, hogy agyermekek megismerjék használatának szabályait.

3. Jobb oldal? Bal oldal?
A világ legtöbb országában jobbra tartó közlekedés van érvényben, azonban Angliában, Indiában, Ausztráliában és Japánban az autók az út
bal oldalán haladnak. Ha Japánban lehetőségünk van autót vezetni, jobbra kanyarodáskor legyünk különösen óvatosak a szemből érkező
autókkal és a hátulról érkező motorosokkal.
A pályaudvarok vagy áruházak mozgólépcsőin mindig csak az egyik oldalra szokás állni, a másik oldalt meghagyják a sietősen haladóknak.
Japánban a szabadon hagyott oldal régiónként változik. Tokióban és Kiotóban az emberek a bal oldalon, Ószakában pedig a jobb oldalon állnak.

4. Kandzsi számok vagy arab számok?
A számok írására nincs szabály, hogy mikor kell kandzsit, vagy arab számot használni. Függőleges írás esetén általában kandzsit, vízszintesírásnál pedig inkább arab számokat használnak. Talán azért, mert nagy számjegyű számok írásánál a kandzsik jobban illeszkednek a függőlegesvonalakhoz, az arab számok pedig a vízszinteshez.
A hivatalos dokumentumokban, pl. az ingatlan adásvételi szerződésekben az összegek leírására az 「一、二、三、十」kandzsik helyett az「壱、弐、参、拾」karaktereket használják, hogy elkerüljék az utólagos átírási, vagy elütési hibákból adódó problémákat.

5. Különböző hangulatú utcák
神田古本屋街 （かんだふるほんやがい） ： A tokiói Kanda Jinbo-cho városrész kb. 200 könyvesboltjával a világ legnagyobb könyvesboltnegyede. Ezek között új könyveket forgalmazó könyvesbolt is van, de a többségük antikvárium. Irodalom, történelem, művészet, zene vagy mozi,
mindegyik bolt a saját profiljának megfelelő szakterület műveit forgalmazza. A bölcsészettudományi profil a gyakori, az új ismereteket előnyben
részesítő természettudományokkal kevesebb bolt foglalkozik. Külföldi könyvesboltokat is találunk itt. Elképzelhető, hogy ebben a negyedben
egy kifutott vagy már máshol nem kapható könyvritkaságot is megtalálhatunk!
アメ横 （アメよこ） ： Ameyoko egy bevásárlóutca, sétatávolságra az Ueno állomástól. Mindössze 400 méternyi utca, több, mint 400 élelmiszer-,ruha- és egyéb cikkek üzleteivel. Eredetileg a II. világháború utáni zavarosabb időkben feketepiacként indult, és mivel sok édességbolt volt itt,
a neve is Ameya Yokocho (Cukorka boltok utcája) lett. Japánban a boltokban általában nem szokás alkudozni, de Ameyokoban a friss zöldségekés halak esetében szoktak alkudni. Mivel olcsón be lehet vásárolni, ezért messziről is sokan eljönnek ide. Különösen év végén nagy a forgatagaz újévi menüt megvásárolni kívánó emberek miatt. Ez egy tipikus év végi látkép, gyakran sugározzák a televíziós hírműsorokban is.
Látványosságként egész évben gyakran szerepel a turisztikai magazinokban és a városi információs füzetekben.
川 越 （かわごえ） ： Kawagoe megőrizte a korai Edo-korszak, vagyis a 17. századi városképét. A 19. század végén egy nagy várostűzben azépületek nagy rész megsemmisült, de később sok kereskedőházat újjáépítettek. Az egész város törekszik a hagyományos épületek megóvására.
Ráadásul, mivel Tokióhoz közel van és könnyű odajutni, az utóbbi időben a külföldi turisták körében is népszerűvé vált.

21

トピック 4 出かける Mozduljunk ki!

だい 7 か

10 時でも いいですか

すみません。
すごい 雪 30 分ぐらいおくれます。

HASZNÁLATFORMA

・Megkérdezni, hogy a javasolt időpont alkalmas-e a másik félnek.

・10 時でも いいですか。
・じゅうたいで、 おくれます。
・道に まよって、 おくれます。

・Tudatni, hogy késünk és megindokolni, mi az oka.

1. 10 時でも いいですか。 10-kor is jó?
Ha megkérdezünk valakit, hogy a javasolt időpont vagy dátum megfelelő-e számára, az 「időpont + でも いいですか」 kifejezést használjuk.
Ha a beszélgetőpartnerünk által javasolt időpont nekünk nem felel meg, más időpont felvetésekor is használhatjuk.
・A: 金よう日の 食事、8 時は どうですか。

A pénteki vacsora jó lesz 8 órakor?
(Mit szólna, ha 8-kor lenne?)

B: すみません。 8 時は ちょっと…。
8 時半でも いいですか。

Elnézést, a 8 óra nem annyira jó…
Jó a fél 9 is?

Ha a partnerünk javaslatával szemben egy másik javaslatról szeretnénk megkérdezni a véleményét, akkor a 「saját ötlet（főnév）+ でも いいですか」 szerkezetet használjuk.
A: あしたの 食事、レストラン「みかど」は どうですか。

Mit szólna, ha a holnapi ebéd a Mikado étteremben
lenne?

B: すみません。「みかど」は ちょっと…。
「えどずし」でも いいですか。

Elnézést, a Mikado kissé…
Nem bánja, ha Edozushi étterembe megyünk?

A 「（főnév） + でも いいですか」 szerkezetet akkor is használhatjuk, ha megerősítést várunk a másiktól egy
cselekvéssel kapcsolatban.
・A: レストラン「みかど」は ジーンズでも いいですか。 A Mikado étterembe mehetek farmerben?
B: ええ、だいじょうぶですよ。

Persze, nem probléma.

22

2. じゅうたいで、 おくれます。 A közlekedési dugó miatt kések.
道に まよって、 おくれます。 Eltévedtem az úton, ezért kések.
① Főnév （ok）＋で、 おくれます
A késés vagy késés okának kifejezésére az okot kifejező főnév után 「で」 ‘miatt’ partikulát használunk.
・すごい 雪で、 おくれます。

A hatalmas hó miatt kések.

・バスの じこで、 30 分ぐらい おくれました。

A buszbaleset miatt késtem kb. 30 percet.

② az ige TE-formája、 おくれます
A késés okának kifejezésére az ige TE-formáját (lásd A2. 1. lecke) használjuk. A mondat első felében (jelen esetben a fenti példamondatban a「道にまよって・・・」 rész) az okot fejezzük ki, a második felében 「おくれます」 pedig a késés által okozott következményeket.
・時間を まちがえて、 1 時間 おくれます。

Eltévesztettem az időt, ezért 1 órát kések.

・電車が 止まって、 おくれました。

A vonat megállt, ezért késtem.

Amikor udvariasan bocsánatot kérünk a késés okát is említve, a 「すみません。」 ‘Elnézést!’ kifejezést is tegyük hozzá. A bocsánatkérés
elfogadásához a 「だいじょうぶですよ。」 ‘Rendben!’, vagy a 「それは たいへんでしたね。」 ‘Az nehéz lehetett!’ kifejezéseket használhatjuk.
・A: すみません。 じゅうたいで、 おくれました。

Elnézést, a dugó miatt késtem.

B: それは たいへんでしたね。

Az bosszantó lehetett!

Nyelvi-kulturális sarok
1. A japán pontosság
A japánok rendkívül pontosak. Hogy mennyire igaz ez, jól mutatja, hogy a sinkanszen szuperexpressz másodperc pontosságú menetrend
szerint közlekedik. A menetrendek, amelyeket a vonatvezetőknek be kell tartaniuk, 15 másodperces időközökre vannak bontva. Ez biztosan
meglepő! Továbbá, ha egy vonat több, mint 5 percet késik, a vasúttársaság igazolást ad ki, amely bizonyítja, hogy az illető késését a vonalon
történt elháríthatatlan esemény okozta.
A japánok nem szeretnek megvárakoztatni másokat, ezért nagyon ügyelnek arra, hogy a találkozókról ne késsenek el. Akár csak 3 perces
késés esetén is kötelességtudóan azonnal üzenetet küldenek a késés tényéről, ez a szokásuk gyakran meglepi a külföldieket. Gyakori, hogy ajapánok körülbelül öt perccel a megbeszélt időpont előtt érkeznek. De vajon mi történik, ha a másik fél nem érkezik pontosan? Általában ajapánok, ha a megbeszélt időpontra nem érkezik meg a másik fél, feszengenek, 5 perc eltelte után minden bizonnyal felhívják telefonon, vagyüzenetet küldenek a másik félnek. Ha találkozunk egy japánnal és véletlenül elkésünk, az 「遅れてすみません」 ‘Elnézést a késésért!’kifejezéssel illő bocsánatot kérnünk.
A japánok általában több nappal (néha több, mint egy hónappal) előre megtervezik a közös étkezéseket, találkozókat, ezért aznapra szóló
találkát kezdeményezni, megbeszélni nem szokás Japánban. (Lásd A1. 12. lecke).

2. 「ハチ公前」 A shibuyai találkapont:“A Hachiko szobra előtt!”Az elhunyt gazdáját 10 éven át visszaváró hűséges Hachiko kutya megható története nemcsak Japánban, hanem az egész világon ismert. 1924ben egy Ueno Hidesaburó nevű egyetemi tanár nyolcadik kutyaként gondoskodott erről a kutyáról, innen kapta a Hachiko nevet (hachi = 8).
Ueno profeszor különösen megkedvelte Hachikót, a kutya állítólag minden nap elkísérte Shibuya állomásig. Egy évvel később a professzor
hirtelen meghalt egy egyetemi előadás közben. Bár a gazdi már nem térhetett haza többé, ennek ellenére Hachiko továbbra is mindennap a
Shibuya állomáson várta őt. Hét évvel a professzor halála után egy újságcikkben mutatták be a hűséges ebet, ennek köszönhetően egy csapásra
híressé vált, bronzszobrot is állítottak az emlékére. Hachiko bronzszobra ma is ott áll Shibuya állomáson, ahol mindig várta a gazdáját,23

találkozási pontként ez Shibuya városrész egyik szimbóluma.

3. Ezüstharang, a Tokiói Pályaudvar találkozási pontja
A Tokiói állomáson található 「銀の鈴」 ’Ezüstharang’ találkozási pont a legismertebb Japánban. Ismerik a keletkezésének történetét? Az
állomás egy dolgozójának jutott eszébe, hogy kijelöljön valamilyen jellegzetes pontot Tokió állomáson, ahol az emberek gyülekezhetnek. Az
első ezüstharang kartonpapírból és alufóliából készült, napjainkban az Ezüstharang negyedik verziója áll, Miyata Ryóhei fémművész alkotása.
Minden nap sokan használják ezt a találkozási pontot Tokió állomáson, hogy könnyen összetalálkozzanak, megtalálják egymást.

24

トピック 4

出かける

だい 8 かMozduljunk ki!

もう やけいを 見に 行きましたか

もう 東京スカイツリーを見に 行きましたか。
いいえ、まだです。
いっしょに 行きませんか。

HASZNÁLAT

FORMA・もう びじゅつかんに 行きましたか。

・Megkérdezni, hogy egy esemény vagy egy cselekvés véget ért-e már.

・いいえ、まだです。
・買いものに 行きます。

・Megválaszolni, hogy az adott esemény vagy cselekvés még nem
fejeződött be.

・さくらを 見に 行きます。

・Elmondani, hogy mi célból megyünk és hova.

・朝ごはんの 前に、 さんぽを します。

・Kifejezni, hogy egy cselekvés egy bizonyos esemény előtt fog
megtörténni.

・朝ごはんの 後で、 仕事を します。

・Kifejezni, hogy egy cselekvés egy bizonyos esemény után fog
megtörténni.

1. もう びじゅつかんに 行きましたか。

Már elmentél a múzeumba?

2. いいえ、まだです。

Nem, még nem.

A 「もう」 ’már’ határozószó a múlt idejű 「〜ました」 végződésű igével együtt arra utal, hogy egy cselekvés már befejeződött. A 「まだ」 ’még’
határozószó a 「もう」 ellentéte, olyan cselekvésre utal, amelyet még nem hajtottak végre.
Már elmentem megnézni a szakura virágzást.

・もう さくらを 見に 行きました。

Ha a 「もう…ましたか。」 szerkezettel megkérdezik tőlünk, hogy egy esemény vagy cselekvés már véget ért-e, igenlő válasz esetént a 「はい、もう〜ました」 ‘Igen, már…’ kifejezést használhatjuk.
・A: もう さくらを 見に 行きましたか。
B: はい、もう 見に 行きました。

Már elmentél megnézni a szakura virágzást?
Igen, már elmentem megnézni.

Nemleges válasz esetén az 「いいえ、まだです。」 ‘Nem, még nem.’ választ adhatjuk.
・A: もう さくらを 見に 行きましたか。
B: いいえ、まだです。

3. 買いものに 行きます。

Már elmentél megnézni a szakura virágzást?
Nem, még nem.

Elmegyek vásárolni.

さくらを 見に 行きます。 Elmegyek megnézni a szakuravirágzást.
25

A 「főnév＋に 行きます／来ます／帰ります」 szerkezetek azt fejezik ki, hogy valamilyen célból jövünk/megyünk valahova. A célcselekvés
kifejezésére a legtöbb esetben olyan főnevet használunk, amely az 「〜（を）します」 szerkezettel igévé is alakítható, pl. 散歩（を）します, 勉強（を）します, stb. Az adott cselekvés céljából felkeresni kívánt helyhatározó főnév után 「に」 partikula áll (lásd: A1. 12. lecke).
Kiotóba megyek utazgatni.

・きょうとに りょこうに 行きます。

A ‘valamilyen célból valahová megyek’ jelentésű mondatokban más igéket is használhatunk, ekkor az ige 「ます」végződésének eltávolítása
után áll a 「〜に 行きます／来ます／帰ります」. (lásd: A1. 12. lecke)
Elmegyek az étterembe ebédelni.

・レストランに 昼ごはんを 食べ ます に 行きます。
Vigyázat!

Ebben a mondatban a fő ige az 「行きます／来ます／帰ります」 ige, ezért a helyhatározót nem a 「で」’-ban, -ben’ partikula követi (lásd A1.
16. lecke), hanem az irányt, érkezési pontot jelölő 「に」 ‘-ba, -be-, -ra, -re‘ partikula (lásd A1. 10. lecke).
Elmegyek a hegyre éjszakai fényeket nézni.

山に やけいを 見に 行きます。
× 山で やけいを 見に 行きます。

4. 朝ごはんの 前に、 さんぽを します。 A reggeli előtt sétálok.
A 「főnév＋前に」 ’vmi előtt’ szerkezettel ki tudjuk fejezni, hogy egy cselekvés vagy esemény előtt mit csinálunk.
・食事の 前に、 えいがを 見ます。

Étkezés előtt filmet nézek.

・コンサートの 前に、 買いものを します。

A koncert előtt bevásárolok.

5. 朝ごはんの 後で、 仕事を します。

A reggeli után dolgozom.

Ellenkezőleg, a 「főnév＋の後で」 ‘vmi után’ szerkezettel pedig ki tudjuk fejezni, hogy mit csinálunk egy cselekvés vagy esemény után.
・食事の 後で、 おみやげを 買います。

Az étkezés után szuvenírt veszek.

・コンサートの 後で、 ラーメンを 食べに 行きます。

A koncert után elmegyünk ráment enni.

6. ちょっと 水を 買いたいんですが…。 Szeretnék vizet venni…
Ha a beszélgetőpartnerünknek jeleznénk, hogy mit szeretnénk csinálni, használjuk az ige óhajt is kifejező たい-formáját, az 「ige ますvégződés nélküli alakja＋たいんですが…」 szerkezettel. (lásd: A1. 18. lecke)
Ebben a leckében egy olyan kifejezést mutatunk be, amellyel városnézés közben kifejezhetjük, hogy valami olyasmit szeretnénk csinálni, amitelőre nem terveztünk, mint például: 「お土産を買いたい」 ’Szuvenírt szeretnék venni.’ vagy 「その店に入りたい」 ’Szeretnék bemenni abba aboltba.’. Udvarias kérés esetén átalában a 「すみません」, 「あのう」’Elnézést!’, kifejezéssel vezethetjük be mondandónkat, ezek arra isszolgálnak, hogy megszólítsuk partnerünket, figyelmét felhívjuk.
・A: あのう、ちょっと 水を 買いたいんですが…。

Elnézést, szeretnék vizet venni…

B: じゃあ、 食事の あとで、 みせに 行きましょう。

Akkor evés után menjünk el a boltba!

Nyelvi-kulturális sarok
1. A japánok és a Fudzsi-hegy
A japánok számára a Fudzsi különleges jelentőségű hegy. Japánban nemcsak magasságát, hanem gyönyörű formáját tekinve is a legelső helyen
áll, a Fudzsi-hegy inspirált számos irodalmi és képzőművészeti műalkotást, kereskedelmi grafikákon ábrázolták. A legismertebb az Edo26

korszakban tevékenykedő Katsushika Hokusai (1760-1849) festő 「赤富士」 （あかふじ） ’Vörös Fudzsi’ című metszete, amely hatalmas tengeri
hullámok és hajók között a vörös fényben úszó Fudzsit ábrázolja. Ez a kép papír-irószer márkanévként, egyéb termékek logójaként fiataloktólidősekig a világon mindenütt ismert. Emellett a Fudzsi képe az 1000 jenes bankjegyen vagy a nyilvános fürdők falain, számos egyéb helyen ismegjelenik a mindennapokban. Japánban több, mint 170 「富士見」 （ふじみ） ’ahonnan a Fudzsi látható’ nevű település van, ebből is láthatjuk,
hogy a Fudzsi a japánokhoz nagyon közel áll, mindennapi életük része.
A Fudzsi magassága 3776 méter. Nyáron a július 1-től augusztus 26-ig tartó kb. 2 hónapos időszakban lehet megmászni, ez idő alatt évente
több mint 300 ezren keresik fel. Nyáron is gyakran hó fedi a hegytetőt, ezért a Fudzsi megmászásához a meleg ruha elengedhetetlen. A
hegyoldal közepéig a látogatók általában busszal vagy autóval jutnak el, innen kisebb alvási szünet beiktatásával hét-nyolc órás mászás
kezdődik. Az út mentén pihenőállomások, kisebb üzletek is vannak, ahol nem csak ételt és italt lehet vásárolni, hanem ajándéktárgyakat, sőtoxigénpalackokat is. A hegycsúcson van egy szentély és egy hegyi menedékház, mi több, posta is található és a mobil telefonok is használhatók,
így tudunk családunknak telefonálni, levelet, üzenetet küldeni. Nemcsak a japánok, hanem sok külföldi is vállalkozik a Fudzsi megmászására.
Ha nyáron van lehetőségük Japánba látogatni, mit szólnának egy éjszakai Fudzsi-hegy mászáshoz? Egyedülálló élményt nyújt a csúcsrólszemlélni a felkelő Nap országának napfelkeltéjét.

2. 東京スカイツリー. A Tokió Sky Tree
A 「東京スカイツリー」 egy 634 méter magas adótorony, amelyet 2012-ben építettek Tokió város Sumida kerületében. 2011-ben a világ
legmagasabb tornyaként regisztrálták a Guiness-rekordok könyvében. Mindenki, aki járt Tokióban, ismeri a híres 「東京タワー」 Tokió tornyot(333 méter), amely szintén adótoronyként funkcionál, de mára a körülötte lévő belvárosi felhőkarcolók sokszor eltakarják és árnyékolják ajelet. Hogy mindenhova eljusson a jel, 2003-ban megkezdték a 600 méter magas torony építésének projektjét, 2008-ban kezdték építeni, majd
3 év múlva készült el.
A 「東京スカイツリー」, az új turisztikai látványosság területén üzletek, éttermek és két kilátó is található: az elsőről 350, a másodikről 450
méter magasból élvezhetjük a kilátást.

3. Az éjszakai látképet kedvelő japánok
A japánok kedvelik az éjszakai látképet, a magazinok és a televíziós műsorok a legszebb kivilágított városok panorámáiról még 「夜景スポット」 ’Éjszakai városi látképek’ válogatást is készítenek. Vajon miért szeretnek a japánok olyan városba utazni, ahol csodás a kivilágítás éjszaka?
Azt mondják, ennek két fő oka van: az egyik az ország földrajzi adottsága, mivel a hegyvidéki viszonyok miatt a települések a tengerparti
területeken koncentrálódnak, ezért sok lehetőség van magaslatokról letekinteni a megvilágított városokra. A másik, hogy Japánban jó aközbiztonság, éjszaka is biztonságosan lehet sétálni a kevésbé látogatott városrészeken is.
Ezen okokból kifolyólag a japánok számára egyfajta szabadidős tevékenység elmenni megnézni egy-egy éjszakai látképet. Vannak különösen
romantikusnak tartott randevúhelyszínek, amelyek nyáron annyira zsúfoltak, hogy torlódások alakulnak ki a hegyek útjain és a parkolók is
zsúfolásig megtelnek. Japán 3 legszebb éjszakai látképének tartják a hokkaidói Hakodate városát, valamint Kóbe és a Nagasaki éjszakai
városképét.

4. 「やたい」 A japán szabadtéri mozgóárusok
A 「やたい」 olyan fedett kis bódéstand, amelyből sokat láthatunk a különböző események, az újévi hagyományos szentélylátogatás, acseresznyevirágzás, a nyári tűzijátékfesztiválok, valamint különféle helyi fesztiválok idején. A 「やたい」-ban megkóstolható a 「たこやき」(polippal töltött gombóc), 「やきそば」 (sült hajdina tészta), 「お好み焼き」 (tojásos káposztás tócsni), 「かき氷」 (jégkása), vattacukor, 「フランクフルト」 (frankfurti virsli pálcikára szúrva) és sok más enni- és innivaló. Vannak játékstandok is, mint például az aranyhal-horgászat, acéllövészet, a zsákbamacska, valamint tombola is. Nincs olyan fesztivál, ahonnan ezek a standok hiányoznának.
A Katsudó 68. oldalán látható mozgóárusok általában csak éjszaka vannak nyitva. Fukuoka város standjai híresek, itt nem csak a jellegzetes「ラーメン」 (rámen) leves, hanem a 「やきとり」 (csirkenyárs), vagy az 「おでん」 (főtt zöldségleves, hússal és tojással) is fogyasztható. Az ilyen
bódékban való étkezésnek különleges varázsa van, testközelből lehet megismerni a helyi embereket. Természetesen alkoholt is árulnak, későestig élénk forgalmat bonyolítanak.
27

5. 水上バス Vízenjáró kompbuszok
A 水上バス olyan hajó, amely menetrendszerűen közlekedő buszként működik, a folyó egyik partjáról a másikra szállítja az embereket.
Különösen a tokiói Sumidagawa folyón, az ószakai Ókawa folyón és a fukuokai Nakagawa folyón közlekedő buszok híresek. A kompbuszok
turisztikai hajóként is funkcionálnak, a cseresznyevirágzás idején sok turista a csónakból élvezi a virágzó folyóparti látványt.

28

トピック 5

外国語と 外国文化

だい 9 かA világ nyelvei és kultúrái

日本語は はつおんが かんたんです

日本語の べんきょうは
日本語は かんじがどうですか。

おもしろいです。

HASZNÁLAT

FORMA
・スペイン語は たんごが かんたんです。

・Elmondani egy nyelv jellegzetességeit.

・中国語は 話すのが おもしろいです。

・Jellemezni egy nyelvet és véleményt mondani róla.

・この ことばの いみを おしえて くださいませんか。

・Udvariasan elmondani, hogy mit szeretnénk kérni a másiktól

・この かんじの 読みかたが わかりません。

・Elmondani valaminek a módját, mikéntjét.

1. スペイン語は たんごが かんたんです。

A spanyol nyelvben könnyűek a szavak.

Az I-típusú és a NA-típusú melléknevek használatával beszélhetünk más nyelvek jellegzetességeiről. A példamondathoz hasonló szerkezetet
használjuk: 「（nyelv）は＋(a nyelv egy aspektusa) が＋I-mn./NA-mn.」. (Lásd Katsudó 146-147. és Rikai 174-175. oldal).
・スペイン語は たんごが かんたんです。

A spanyol nyelvben könnyűek a szavak (szókincs).

・ドイツ語は はつおんが むずかしいです。

A német nyelvben nehéz a kiejtés.

2. 中国語は 話すのが おもしろいです。 Nagyon izgalmas kínaiul beszélni.
Egy nyelv jellegzetességeiről beszélve, ezzel kapcsolatos véleményünk megfogalmazásakor használt igék (pl. 「話す」 ‘beszél’, 「書く」 ‘ír’,「理解する」 ‘megért’, 「対話する」 ‘párbeszédet folytat’stb.), szótári alakjához a 「の」 partikulát tesszük, ezzel főnevesítjük az igét (lásd 3.
lecke). A mondat szerkezete a következő: 「(főnevesített ige) が＋I-mn / NA-mn」.
・中国語は 話すのが おもしろいです。

Nagyon izgalmas kínaiul beszélni.

・フランス語は たんごを おぼえるのが たいへんです。

A francia nyelvben nagyon nagy munka szavakat tanulni.

・あなたは 日本語を 書くのが すきですか。

Te szeretsz japánul írni?

3. この ことばの いみを おしえて くださいませんか。 Megtenné, hogy elmagyarázza ennek a szónak a jelentését?
A 「～て くださいませんか」 szerkezetet akkor használjuk, amikor valamit a saját hasznunkra kérünk a másiktól. Ez formálisabb és udvariasabb
kifejezés, mint a 「～て ください」 (Lásd A1. 2. lecke, A2. 6. lecke). Ennél a kifejezésnél az ige TE-formájához (lásd 1. lecke) a 「くださいませんか」 ’Nem tenné meg?’ kifejezést illesztjük.
・この ことばの いみを おしえて くださいませんか。

Megtenné, hogy elmagyarázza ennek a szónak a jelentését?
29

・もういちど 言って くださいませんか。

Megtenné, hogy még egyszer elismétli?

Ha valaki ezzel a kifejezéssel szívességet kér tőlünk, a következő módokon válaszolhatunk neki:
・A: ボールペンを かして くださいませんか。

Kölcsönadná a tollát?

B: いいですよ。

Igen, szívesen.

B: すみません、ちょっと・・・。

Elnézést, most egy kicsit.. (nem alkalmas)

4. この かんじの 読みかたが わかりません。 Nem tudom ennek a kandzsinak az olvasatát.
A 「～かた」 akkor használatos, ha a nyelvhez kapcsolódó valamilyen művelet végrehajtásának módjáról, például 「（文字を）どう読むのか」,‘Hogy olvassuk ki?’ vagy 「（文字を）どう書くのか」 ‘Hogy írjuk?’ módjáról beszélünk. A szerkezet a következő: 「(ます nélküli ige) + かた」- よみます

→

よみかた

olvas

→ olvasat- かきます

→

かきかた

ír

→ írásmód

Ez a kifejezés akkor is használható, ha elakadunk a nyelvtanulásban és segítséget kérünk egy másik személytől.
・この かんじの よみかたが わかりません。

Nem tudom ennek a kandzsinak az olvasatát.

・かんじの じしょの つかいかたを おしえて くださいませんか。

Megmutatná, hogy hogyan kell használni a kandzsi szótárt?

Ha valakitől kérünk valamit, a konkrét kérés megfogalmazása előtt a beszélgetést a 「おねがいが あります」 ’Lenne egy kérésem…’ kifejezéssel
kezdhetjük.
・おねがいが あります。 日本語で メールを かくのをてつだって くださいませんか。
Egy szívességet szeretnék kérni. Segítene nekem japánul e-mailt írni?

Nyelvi-kulturális sarok
1. いいですよ Jó, rendben!
Az 「いいですよ」 kifejezést arra használjuk, hogy igenlő választ adjunk valaki más hozzánk intézett kérésére.
・A: CD を かして くださいませんか。

Kölcsönadná a CD-t?

B: いいですよ。

Persze, szívesen.

Ezen kívül arra is használható, hogy valaki másnak ajánljunk valamit: 「おすすめです」 ‘ezt tanácsolom, ajánlom’
・この じしょは いいですよ。

Nagyon ajánlom ezt a szótárt.

2. ちがいます、おなじです、にています Különbözik, ugyanolyan, hasonlít
Tárgyakat vagy embereket összehasonlítva különbözőség esetén a 「ちがいます」 ’más, különbözik, eltér’ kifejezést, ha azonosak, az 「おなじです」 ‘ugyanaz, egyforma’ kifejezést, ha hasonlóak, akkor pedig a 「にています」 ’hasonlít’ kifejezést használjuk.
・この 本は その 本と ちがいます。

Ez a könyv más, mint az a könyv.

・あなたの はつおんは 私の はつおんと おなじです。

A te kiejtésed ugyanolyan, mint az enyém.

・この かんじは その かんじと にています。

Ez a kandzsi hasonlít arra a kandzsira.

3. Oktatási rendszer
Japánban a gyerekek általában hat évesen kezdik az iskolát. Az általános iskola 「小学校」 6 évfolyama (6–12 éves korig) és az alsóközépiskola 「中学校」 3 évfolyama (12–15 éves korig) foglalja magában a tankötelezettség 9 évét. Ezután már csak az felvételizik a felsőközépiskolába 「高校」, aki tovább szeretne tanulni. A középiskola 3 évfolyamát elvégezve a diákok folytathatják tanulmányaikat a 4 vagy 6évfolyamos egyetemeken 「大学」, a 2 vagy 3 évfolyamos főiskolán 「短大」, de a középiskola elvégzése után lehetőség van arra is, hogy 2 vagy30

3 éves szakképző vagy szakiskolába járjanak. Jelenleg az Oktatási, Kulturális, Sport-, Tudományos és Technológiai Minisztérium (MEXT)
középiskolai végzettség nélkül is lehetővé teszi az egyetemi felvételit, ha az illető sikeres felvételi vizsgát tesz. Ha az egyetem elvégzése utánvalaki saját szakterületén szeretné elmélyíteni tudását, a 「大学院」 posztgraduális iskola 2 éves mesterképzésén 「修士課程」, majd az 5 évesdoktori képzésen 「博士課程」 folytathatja tanulmányait.

4. 1年生 Első osztályos tanuló
A japán oktatási rendszert már érintettük, a több évig ugyanabba az iskolába járó diákok a 「～年生」 ‘… osztályos, évfolyamos’ szerkezettel tudják
kifejezni, hogy hányadikosak az adott oktatási intézményben. pl. 「小学校 1 年生」 ’általános iskola 1. osztályos tanuló’. A 「～年生」 elé az adottévfolyamot jelző számot tesszük. Természetesen 「大学 1 年生」 vagy 「大学 2 年生」 ’elsőéves egyetemista, másodéves egyetemista’ kifejezéssel
az egyetemen is minden hallgatói szinten használható. Sőt, a diploma megszerzése utáni felnőtt élet első évére is gyakran mondják, hogy 「社会人
1 年生」 ’első évfolyamos felnőtt’ arra, aki most kezdett el dolgozni felnőttként a társadalomban.

5. Felvételi vizsgák
Az 「お受験（おじゅけん）」 ’felvételi vizsga’ kifejezés azt az időszakot jelenti, amikor a gyerekek a szüleikkel együtt felkészülnek az óvodába,általános iskolába, alsó- és felsőközépiskolába, középiskolába, egyetemre való bejutáshoz szükséges felvételi vizsgára. Ezeket az oktatási
intézményeket gyakran Japán híres magánegyetemeihez tartozó testületek működtetik. A legtöbb ilyen típusú szervezet átfogó oktatást kínál,amely a kisgyermekkori oktatástól az egyetemig terjed, hogy a diákokat már kiskoruktól felkészítse az érettségire és a tekintélyes hírűegyetemen való képzésre. Emiatt egyes szülők nagy erőfeszítéseket tesznek annak érdekében, hogy gyermekeiket az ilyen továbbjutást lehetővé
tevő óvodába járassák. A felkészülés során a gyerekek délutáni foglalkozásokra járnak, hogy a 0-2 éves korúak az óvodai felvételire, a 4-5évesek pedig az általános iskolai felvételire tanuljanak. Például egy tokiói magánóvoda felvételije során rajz vagy gyurmafigura készítési
teszttel vizsgálják a gyerekeket, a tanárok szülők nélkül beszélgetnek a gyerekekkel, illetve megfigyelik a gyermekek egymás közötti
kommunikációját is. Van, ahol a szülőket is egy interjú keretén belül meghallgatják, vagy gyermekeik oktatásáról alkotott véleményüket kellmegfogalmazniuk írásban. A felkészülés az általános iskolai felvételi esetében is több, mint egy évig tart, és a sikeres vizsgához nem csak a
japán ábécé, számtan, illemszabályok, valamint kommunikációs készségek területén, hanem zene, rajz és tornagyakorlatokban is meg kell
felelni. Az általános iskolára való felkészítéshez a heti 2-3 alkalmas foglalkozások, próbavizsgák, gyakorló könyvek, egyéb beszerzendő
felszerelés, torna-, rajz-, és zenetanfolyam tandíja, valamint minden iskolában a felvételi vizsgák részvételi költsége, összesen kb.1-2 millió
jen között mozog.

6. Az idegennyelv oktatás Japánban
Az egyetemek és nyelviskolák sokféle idegen nyelv tanulásának lehetőségét kínálják. Japánban a magániskolák egy részében az angol mellett
a francia, német, kínai és koreai nyelvek közül még egy nyelvet kötelező tárgyként tanítanak, de az állami alsó-középiskolákban és
középiskolákban általában csak angol nyelvet lehet tanulni. Az Oktatási Minisztérium 2001-tól megkezdett oktatási reformja részeként 2011től megerősítették és kötelezővé tették a nyelvoktatást (főként az angol nyelvet) az általános iskolákban. Jelenleg nemcsak iskolás gyerekek
tanulnak angolul, a globalizáció következtében a felnőttek is érzik a nyelvtudás szükségességét, egyre többen járnak angol nyelviskolákba. Egy
2011-ben megjelent vizsgálat szerint az angol nyelv mellett a japánok leginkább a következő nyelveket szeretnék megtanulni: 1. kínai, 2. koreai,
3. spanyol, 4. francia, 5. német nyelv.

31

トピック 5

外国語と 外国文化

だい 10 かA világ nyelvei és kultúrái

いつか 日本に 行きたいです

どんな 国に きょうみがありますか。

スペインです。フラメンコをおどって みたいです。

HASZNÁLAT

FORMA
・ほんやくの 仕事を したいです。

・Kifejezni, hogy mit szeretnénk csinálni.

・週に 1 回 フラメンコを ならっています。

・Kifejezni a a cselekvés gyakoriságát.

・日本人と 日本語で 話してみます。

・Új dolgot kipróbálni.

・いっしょに 駅に 行きましょうか。

・Bajban lévő embernek segítséget felajánlani.

1. ほんやくの 仕事を したいです。 Fordítóként szeretnék dolgozni.
Az óhajtó szerkezet, az 「ige＋たいです」 formával fejezzük ki, hogy ‘valamit szeretnénk tenni’. (lásd A1. 18. lecke). Ehhez a szerkezethez a「ます」 igevégződés helyett a 「たいです」 végződést használjuk. A tagadó alak: 「ige＋たくないです」.
・ほんやくの 仕事を したいです。

Fordítóként szeretnék dolgozni.

・うるさい 音楽は ききたくないです。

Nem akarok hangos zenét hallgatni.

Ha egy másik személyt kérdezünk meg, hogy mit szeretne csinálni, a 「なに」 kérdőszót használjuk.
・A: あなたは なにを したいですか。

Mit szeretnél csinálni?

B: デパートで 買いものを したいです。

Áruházakban szretnék vásárolni.

なりたいです ‘szeretnék lenni’
A 「なります」 ige (lásd 3. lecke) egy személy státuszában vagy tulajdonságaiban bekövetkezett változást fejezi ki. Óhajtó formában a 「なりたいです」 kifejezés pedig arra szolgál, hogy kifejezzük, milyen foglalkozás érdekel, mik szeretnénk lenni a jövőben.
・いしゃに なりたいです。

Orvos szeretnék lenni.

・A: あなたは しょうらい なにに なりたいですか。

Mi szeretnél lenni a jövőben?

B: 先生に なりたいです。

Tanár szeretnék lenni.

2. 週に 1 回 フラメンコを ならっています。 Hetente egyszer tanulok flamencót.
A tevékenység gyakoriságának kifejezése, vagyis hogy egy meghatározott időszakon, pl.: 「1日に」 ‘naponta’,「週に」 ‘hetente’, 「月に」‘havonta’, 「年に」 ‘évente’ belül hány alkalommal végezzük a cselekvést. Az időtartam kifejezése után az alkalmak száma és a 「回」 （か い）‘alkalommal, -szer, -szor’ számlálószó kerül.
32

・週に 1 回 フラメンコを ならっています。

Hetente egyszer tanulok flamencót.

・年に 4 回 旅行をします。

Évente négyszer utazgatok.

・1 日に 3 回 くすりを のみます。

Naponta háromszor szedek gyógyszert..

Ha meg akarjuk kérdezni egy másik személytől egy tevékenység gyakoriságát, a 「なん回」 ‘hányszor? hány alkalommal?’ kérdőszót használjuk.
・月に なん回 えいがを 見ますか。

Havonta hányszor nézel filmet?

3. 日本人と 日本語で 話してみます。 Megpróbálok japánul beszélni egy japánnal.
Amikor megpróbálunk valami új dolgot megismerni, először próbálunk valamit megtenni, akkor az 「ige TE-formája ＋みます」 szerkezetet
használjuk. (pl.: megkóstolni ételt, felpróbálni ruhát, felfedezni új helyeket).
・日本人と 日本語で 話してみます。

Megpróbálok japánul beszélni egy japánnal.

・天ぷらを 作ってみます。

Megpróbálok tempurát készíteni.

4. いっしょに 駅に 行きましょうか。 Elmenjünk együtt az állomásig?
Ha segítséget szeretnénk nyújtani egy bajba került embernek, felajánlhatjuk segítségünket az 「（ige）ましょう」 szerkezettel, a mondat végére a「か」 kérdőpartikula kerül, a mondat kérdő hanglejtésű. (lásd A1. 6. és 12. lecke). Az 「（ige）ましょう」 állító mondat ugyanazt jelenti, mint az「いっしょにしよう！」 ‘Csináljuk együtt!’, vagyis ebben az esetben valamilyen közös tevékenységet javaslunk, magyarra általában T/1.
személyben fordítjuk. Ha hozzáadjuk a 「か」 kérdőpartikulát, akkor az 「（ige）ましょうか」 ‘segítséget felajánlani’ jelentést kap, hasonlóan az「（いっしょに）するほうがいいですか?」’ Szeretné, hogy együtt csináljam Önnel?’・いっしょに 駅に 行きましょうか。

Elmenjünk együtt az állomásig?

・ちずを かきましょうか。

Rajzoljak Önnek térképet?

Nyelvi-kulturális sarok
1. A japán nyelv tanulásának oka
A 2009-ben, a Japan Foundation által végzett felmérés szerint manapság a japán nyelv idegen nyelvként való tanulásának leggyakoribb oka a"japán nyelv iránti kíváncsiság", majd további okként a "kommunikáció érdekében", illetve a “mangával és animével kapcsolatos ismereteimbővítése céljából" volt. Régebben hasonló kérdésre az emberek gyakorlatiasabb válaszokat adtak, mint a „Japán kultúrájával vagy történelmével
kapcsolatos ismeretek elmélyítése” vagy „jövőbeli munkalehetőség érdekében”. Úgy tűnik, manapság a mangákat és az animéket is magában
foglaló japán popkultúra elterjedt és követőkre talált Japán határain túl is, ennek hatásaként a japán tanulás motivációja is megváltozott.

2. きょうみが あります Érdekel.
Ha azt szeretnénk kifejezni, hogy valami érdekel minket, kíváncsiak vagyunk rá, akkor a 「～に きょうみが あります」 ‘érdekel, kiváncsi vagyok
rá’ kifejezést használhatjuk. Például, ha érdekelnek minket a japán sorozatok, akkor ezt a következőképpen fejezzük ki: 「日本のドラマに興味があります」.

3. 習い事 Különórák
Japánban az emberek új dolgok megtanulása, tudásuk elmélyítése érdekében, vagy hogy hobbijuknak hódoljanak, 「習い事」 ‘különórá’-katvesznek. A 「習い事」 kifejezés olyan órán, kurzuson való részvételt jelent, amely kulturális fejlődést kínál, vagy lehetőséget ad arra, hogy33

közelebb kerüljünk a hagyományos japán vagy más országok kultúrájához. Ezek a kulturális kurzusok számos kategóriába sorolhatók, például「料理」 ‘főzés’, 「手芸」 ‘varrás’, 「美術」 ‘művészet’ 「スポーツ」 ‘sport’, 「ダンス」 ‘tánc’, 「音楽」 ‘zene’, 「語学」 ‘nyelvek’ stb. Annyira
népszerűek a japánok körében, hogy még egy speciális tájékoztató magazin is segít kiválasztani mindenki számára a megfelelő tanfolyamot.
Egy friss felmérés szerint a japánok által leginkább kedvelt 「習い事」-k a mindennapokban praktikus témában szerveződnek, mint például az「英語」 ‘angol nyelv’, 「ヨガ・ピラティス」 ‘jóga és pilates’, vagy a 「家庭料理」 ‘házias ételek’ stb. A legjobb 30 között azonban aszórakoztatáshoz és hobbihoz kapcsolódó foglalkozások is vannak, mint például a 「フラダンス」 ‘hawaii tánc’, a 「ゴルフ」 ‘golf’, a 「陶芸」
‘japán kerámia’, vagy az 「生け花」 ‘hagyományos japán virágművészet’. Tanfolyamokra, különórákra nemcsak felnőttek, hanem a gyerekek
is járnak iskola után vagy hétvégén. Egy 2011-es felmérés eredménye szerint minden második japán gyerek jár különórákra, illetve minden
negyedik gyerek párhuzamosan többféle órát is vesz. A gyerekek leggyakrabban a következők foglalkozásokra járnak: 「スイミング」 ‘úszás’,「ピアノ」 ‘zongora’, 「英会話」 ‘angol nyelv’, 「体操」 ‘gimnasztika’ és 「習字」 ‘hagyományos japán kalligráfia’.

4. 文化センター Kulturális központok
Japán minden régiójában számos 「文化センター」 vagy 「カルチャーセンター」-nak nevezett kulturális központ található, ahol különféle órákat
és tanfolyamokat kínálnak, ezeket 「習い事」 (ならいごと) ‘különóra’-nak nevezik. Vannak olyan intézmények is, amelyek kiterjedt kulturális
központlánccal rendelkeznek, összesen kb. tízezer különböző kategóriában kínálnak tanfolyamokat az érdeklődőknek.

5. 外国料理のレストラン Külföldi ételeket kínáló éttermek
Egy 2010-ben publikált kutatás szerint a Tokió környékén található külföldi ételeket kínáló éttermekben a világ 70 különböző országának
gasztronómiájával ismerkedhetnek meg a vendégek. Ezen kívül számos olyan étterem is található, amelyek külföldi országok bizonyos
régióinak ételeit kínálják, ily módon a világ minden tájáról származó ételeket élvezhetjük anélkül, hogy elhagynánk Japánt. Egyes éttermek
nem csak az ország jellegzetes ételeit, hanem az eredeti hangulatot is visszaadják, mint például a spanyol tablaó éttermek, ahol a japánok aspanyol tapas kóstolása közben élvezik a flamenco előadásokat.

6. しょうらい、いつか a jövőben, egyszer...
A 「しょうらい」 ‘a jövőben’ kifejezés jövő időt kifejező szó. A 「みらい」 ‘jövő’ kifejezés is az ezután eljövendő időre utal, azonban a kettő
között az a különbség, hogy a 「しょうらい」 egy konkrét személy jövőjére utal, míg a 「みらい」 nem konkrétan, a jövőt általában. Az 「いつか」 ’valamikor’ olyan cselekvésre használható, amelyet valószínűleg végrehajtanak a jövőben, de nincs meghatározva, hogy mikor.
・みらいの せかいa jövő világa

・かれは しょうらい 作家に なります。

A jövőben író szeretne lenni.

・いつか 日本に りゅうがくしたいです。

Valamikor szeretnék Japánban ösztöndíjasként tanulni.

7.

どうしたんですか、だいじょうぶですか、どうですか① どうしたんですか Mi történt?
A .「どうしたんですか」 ‘Mi a baj? Mi történt?’ kifejezéssel megkérdezhetjük valakitől, akiről úgy látjuk, hogy nehéz helyzetbe került,
problémái vannak, hogy mi történt vele, mi az oka a helyzetének. Segítségünk felajánlásakor az alábbi kérdéseket használhatjuk: a 「なにを困っているのか」, ‘Mi okozza a problémát?’, 「なにを心配しているのか」 ‘Mi miatt aggódik?’
・A: どうしたんですか。

Mi történt?

B: でんしゃに のりたいんですが・・・。

Szeretnék vonatra szállni…

きっぷの かいかたが わかりません。

Nem tudom, hogyan vegyem meg a jegyet.

② だいじょうぶですか Minden rendben?
A 「だいじょうぶですか」 ‘Minden rendben van?’ kifejezést annak tisztázására használjuk, hogy a másik félnek szüksége van-e segítségre vagy34

sem. Ha nincs szüksége segítségre, a válasz a következő lehet: 「だいじょうぶです」’Jól vagyok. Minden rendben!’・A: だいじょうぶですか。

Rendben van? (Van valami gond? Minden rendben?)

B: だいじょうぶです。

Jól vagyok, minden rendben.

B: すみません、あの かんじを よんでくださいませんか。

Elnézést, elolvasná nekem azt a kandzsit?

③ どうですか Mit szól hozzá?
A 「どうですか」 ‘Mit gondol? Mit szól hozzá?’ kifejezést arra használjuk, hogy ellenőrizzük, hogy az általunk nyújtott segítség
megoldotta-e a bajba jutott fél problémáját vagy sem.
・A: みちが わかりません。

Nem tudom az utat.

B: ちずを かきましょうか。どうですか。わかりますか。

Rajzoljak Önnek térképet? Mit szól hozzá? Érti?

A: はい、わかります。ありがとうございました。

Igen, értem. Köszönöm szépen.

35

トピック 6 そとで 食べるÉtkezés kint

だい 11 か

何を 持って いきますか

土 よ う 日 の ピ クニ ッ
ク 、 何を 持っていきますか。

そうですね。 私は 飲み物を持っていきます。

HASZNÁLAT

FORMA
・私は おすしを 作って いきます。

・Kifejezni, hogy mit készítünk, hogy elhozzuk, elvigyük.

・私は おすしを 作って きました。
・くだものは 何でも 好きです。

・Elmondani, hogy gyümölcsből bármit szeretünk.

・飲み物は お茶と ジュースと どちらが いいですか。

・Megkérdezni, hogy két dologból melyiket szereti a másik fél.

…私は お茶が いいです。

・Elmondani, hogy két dologból melyiket szeretjük.

1. 私は おすしを 作って いきます。 Csinálok szusit és elviszem.
Csináltam szusit és elhoztam.

私は おすしを 作って きました。

Ha azt szeretnénk kifejezni, hogy viszünk vagy hozunk valamit valahova, használhatjuk a 「持って行く」 ‘visz’ és 「持って来る」 ‘hoz’ igéket.
A 「て + 行 く vagy て + 来 る」 összetett igéket használhatjuk olyan igékkel, mint a főzés, bevásárlás stb. Például a 「作って行 く」 azt jelenti,
hogy valami általunk főzött ételt viszünk, a 「買 って行く」 pedig azt, hogy valami általunk vásárolt dolgot viszünk.
Ezzel szemben a 「作って来ます」 azt jelenti, hogy valami általunk készített ételt hozunk oda, ahol most is tartózkodunk, a 「買って来る」 pedig
azt, hogy hozunk valamit, amit vásároltunk.
・私は おすしを 作って いきます。

Csinálok szusit és elviszem.

・私は 飲み物を 買って きました。

Vettem italokat és elhoztam.

2. くだものは 何でも 好きです。

Bármilyen gyümölcsöt szeretek.

A 「何でも好きです」 szerkezet akkor használható, ha azt akarjuk kifejezni, hogy bármit szeretünk. A 「何+でも」 jelentése ‘bármi, bármilyen’.

A “bárki, bármi, bárhol, stb.” általános névmások képzése: a 「だれ」 (ki), 「いつ」 (mikor), 「どこ」 (hol) kérdőszavak 「+でも」, stb.
・くだものは 何でも 好きです。

Bármilyen gyümölcsöt szeretek.

・A: パーティーは いつが いいですか。

Mikor van kedved bulizni (mikor jó?)?

B: いつでも いいです。

Bármikor jó.

・A: どこで 食べますか。

Hol eszünk?

B: どこでも いいです。

Bárhol jó (nekem).
36

3. 飲み物は お茶と ジュースと どちらが いいですか。 Melyiket szereted jobban, a japán teát vagy a gyümölcslevet?
Én jobban szeretem a japán teát.

…私は お茶が いいです。

A 「…と …と どちらが いいですか」 kérdéssel két dolog közötti választásra kérünk valakit. A köznyelvben a 「どっち」 ‘melyik’ szót használják
a választékosabb 「どちら」 helyett. A 「…が いいです」 ‘(valamelyik) jobb’a választás jelzésére szolgál. A 「～は」 partikulával jelölhetjük meg
azt a tágabb halmazt, amelynek szűkítésével tesszük fel a választásra vonatkozó kérdést, például az italok közül mit, ételek közül melyiket,
stb., ez a mondat elejére kerül.
・A: 飲み物は お茶と ジュースと どちらが いいですか。

Az italok közül melyiket szereted jobban, a japán teát vagy
gyümölcslevet?
Én jobban szeretem a japán teát.

B: 私は お茶が いいです。

・A: ピクニックは 金よう日と 土よう日と どちらが いいですか。 A piknik neked mikor lenne jobb, szombat vagy vasárnap?
B: 私は 土よう日が いいです。

Nekem a szombat jobb.

・A: 昼ごはんは おすしと 天ぷらと どっちが いいですか。

Ebédre mit szeretsz jobban, a szusit vagy a tempurát?

B: 私は おすしが いいです。

Én a szusit.

4.

食べものは どうしますか。

Az étel hogy legyen?

…私は サンドイッチを もっていきます。

Én szendvicset hozok.

A 「どうしますか」 kifejezés akkor használatos, ha valamiről konzultálni szeretnénk, vagy véleményt szeretnénk kérni egy másik személytől.
Az 「おねがいします」 ’kérem’ szót használjuk, ha egy másik személyt megkérünk, megbízunk valamivel.
・A: 飲み物は どうしますか。

Az itallal hogy legyen?

B: 私は お茶を もっていきます。

Én zöld teát viszek.

A: お茶ですね。じゃ、おねがいします。

Akkor tehát teát. Legyen szíves.

Nyelvi-kulturális sarok
１．Virágnézés
A japánok minden évszakban számos vidéket felkeresnek, hogy gyönyörködjenek a természetben. Ezek közül a japánokra legjellemzőbb
hagyomány tavasszal a cseresznyevirágzásban való gyönyörködés. A 「花見」 (はなみ) jelentése "szemlélni a virágokat", különösen a 桜 (さくら) japán cseresznyefa virágait. A cseresznyefa virágainak élete nagyon rövid, a szépséges virágzás után mindössze két héttel elhullik a szirma.
Ezt a jellegzetességét általában az emberi élethez hasonlítják, ami a japánok lelkét mélyen megérinti. A virágnézés nem csak a virágok
nézegetéséről szól, hanem a cseresznyefák alatt a családdal, barátokkal, munkatársakkal stb. való piknikezésről, az együtt töltött időről is.
Japánban országosan több, mint ezer park van, ahol a cseresznyevirág ünnepen megengedett ilyen összejövetelek tartása. Ha csak néhány fősbuliról van szó, akkor otthonról, saját készítésű ételeket visznek, de sok résztvevő esetén az ételeket általában az éttermekben rendelik, vagyáruházakban vásárolják meg. Számos parkban étel- és italstandokat állítanak fel azok számára, akik nem hoznak magukkal ételt, hanem otthelyben szeretnék megvásárolni. Nemcsak a szakura szépsége, hanem a természetben a szeretteinkkel való vidám együttlét is oka annak, hogya japánok manapság is annyira élvezik a 「はなみ」-t.

2. Vörösen pompázó őszi falevelek
A japánok tavasszal a 「花見」-t ünneplik, ősszel pedig vidékre mennek, hogy élvezzék a 「紅葉」(こうよう) -t, a lombos fák lángoló színeit.
Amikor a hőmérséklet 8 fok alá süllyed, az erdők lombjának színe különböző árnyalatokra vált, sárgáról narancssárgára, majd mélyvörösre.
Ha nem is olyan látványos, mint a cseresznyevirágzás, de a japánok kedvelik a színek átalakulásának e csodálatos időszakát, ami által az37évszakok váltakozását is átérezhetik. A 「 紅葉」 szeptember táján északon, Hokkaidó szigetén kezdődik, fokozatosan dél felé haladva,
novemberben éri el Kyúshút. Ilyenkor sok család vagy baráti társaság házi készítésű ételeket hozva megy piknikre, élvezik a természetet és afinom ételeket. A bentó ételek ennél az ünepnél is nélkülözhetetlenek.

3. Kamakura
Japán éghajlata nagyon változatos, az éghajlattól függően minden régiónak más-más szokásai vannak. Niigata, illetve Akita tartományokban,ahol sokat esik a hó, hagyománya van a kis hóházak készítésének, ezeket a kis kunyhóknak a 「かまくら」 a neve. A múltban a víz istenének
vallási ünnepeként ünnepelték, mára ez a jellege elhalványodott és turisztikai látványosság lett. Különösen híres a februári Akita megye Yokota
városában rendezett Kamakura fesztivál. A helyi gyerekek a hókunyhókból 「あがってたんせ～」 kiáltással köszöntik a látogatókat, invitálják
őket, hogy igyanak édes szakét és helyi édességeket, és élvezzék a gyerekkel való játékot. Úgy tűnik, a kemény téllel, hideggel és hóval együttélő emberek megtalálják a módját, hogy ügyesen kihasználják ennek a helyzetnek az előnyeit, megtalálják élvezetes oldalát. A japánok
mindegyik évszakban igyekeznek felfedezni a természet csak abban az időszakban megmutatkozó arcát és természetesen ezekben a rituálékban
mindig megjelennek az évszaknak megfelelő ételek, finomságok is.

4. Az italok fajtái
A 「szake」 szót jól ismerik a külföldiek, de vajon mit jelent ez a szó? Az 「お酒」 （さけ） szónak két jelentése van: az egyik a hagyományos
japán alkoholos ital, amelyet rizsből fermentálással készítenek, ez Japánban 日本酒 (にほんしゅ) néven ismert. A 日本酒-t évszázadok óta
isszák, a japánok kedvelt alkoholos itala. A másik jelentése a szaké, mint alkoholos ital általában.
Mit jelent a 「ジュース」 szó? Japánul a 「ジュース」 nem csak a gyümölcslevekre vonatkozik, hanem a köznyelvben minden olyan üdítőitalra
használják, amelyek nem tartalmaznak alkoholt. Ezért előfordul, hogy a szénsavas üdítők is a 「ジュース」 kategóriába tartoznak.
A japánok életéből nem hiányozhat az 「お茶」 (おちゃ), de vajon mit értenek ez alatt az elnevezés alatt? A világon sokféle tea létezik, deamikor a japánok az 「お茶」 elnevezést használják, akkor a 「日本茶」 japán zöld teára utalnak, vagyis a Japánban termesztett teára, ennek arövidítése az 「お茶」. A kínai teát 「中国茶」 (ちゅうごくちゃ) –nak hívják, az egyéb fajta teákat pedig 「紅茶」 (こうちゃ)-nak nevezik.

5. Mi az 「お菓子」 (おかし)？
A japán szupermarketekben található Édesség részlegen sok érdekességgel találkozhatunk. Csokoládék, édességek, de sós sütemények, például
az 「おせんべい」 nevű szójaszósszal sütött rizskeksz, vagy a 「ポテトチップ」, stb. snack típusú rágcsálnivalók is sorakoznak. Az 「お菓子」
fogalom a fő étkezések közötti nassolnivaló falatokat, finomságokat jelenti. Ha lehetőségünk van Japánba látogatni, menjünk el egy
szupermarketbe és fedezzük fel az 「お菓子」-k széles választékát!

38

トピック 12 そとで 食べる Étkezés kint

だい 12 かおいしそうですね

おいしそうですね。
のりまきですよ。
それ、 何ですか。
一つ どうですか。

HASZNÁLAT

FORMA
・その おすし、おいしそうですね。

・Csak külső ránézés alapján megállapítani, hogy valami finomnak tűnik.

・それ、べんりそうな ナイフですね。

・Csak külső ránézés alapján megállapítani, hogy valami milyen.

・あたたかくて、おいしいです。

・Az okot említve véleményt mondani egy ételről.

／からくなくて、おいしいです。
・しんせんで、おいしいです。
・Ételt ajánlani, ami elnyeri a másik fél tetszését.

／にがてじゃなくて、よかったです。

1. その おすし、おいしそうですね。

Az a szusi finomnak tűnik.

Amíg nem kóstoljuk meg, nem mondhatjuk, hogy 「そのおすし、おいしいですね」 ’Az a szusi finom, igaz?’. Ezért annak a benyomásnak akifejezésére, amelyet valami első pillantásra kelt bennünk, pusztán a látványa alapján ítélve, a (melléknév) + 「～そう」 ’úgy tűnik, ...’
szerkezetet használjuk. Képzése: I-melléknév esetén a szóvégi 「い」 -t levágjuk, a 「そう」 -t hozzáadjuk. NA-melléknév esetén a 「な」-t levágjuk,a 「そう」 -t hozzáadjuk.
Alapvetően kijelenthetjük, hogy az édességek édes ízűek, de ha ránézésre az a benyomásunk, hogy a normál édes íznél édesebb süteményről
van szó, akkor az 「あまそうですね」 ’Édesnek tűnik!’ kifejezést használhatjuk. Fontos, hogy a 「～そう」 képzővel a látottak alapján feltételezetttulajdonságot tudjuk kifejezni, ezért a 「かわいい」, 「きれい」 stb. szemmel látható és megállapítható tulajdonságokat jelentő melléknevekkel
ezt a képzőt nem használhatjuk.
・その おすし、おいしそうですね。

Az a szusi finomnak tűnik.

・その ケーキ、あまそうですね。

Az a sütemény édesnek néz ki.

・その ナイフ、べんりそうでね。

Az a kés praktikusnak tűnik.

① I-típusú melléknév
A szóvégi 「い」-t levágjuk és a 「そう」 végződést
hozzáadjuk.
おいし い ＋ そう

→

おいしそう

② NA-típusú melléknév
A NA-típusú melléknév esetében a 「な」-t levágjuk és a 「そう」 végződést hozzáadjuk.
39

べんり な ＋ そう

→

べんりそう

Az egy praktikusnak tűnő kés, igaz?

2. それ、べんりそうな ナイフですね。

A még ki nem próbált tárgyakkal kapcsolatban a külső ránézésre kialakult benyomásunk kifejezésére használjuk.
・それ、べんりそうな ナイフですね。

Az egy praktikusnak tűnő kés, igaz?

・それ、おいしそうな おべんとうですね。

Az egy finomnak tűnő bentó (lunchbox), igaz?

・それ、たかそうな ワインですね。

Az egy drágának tűnő bor, igaz?

① I-típusú melléknév
「そうです」 végződésből a 「です」-t levágjuk, és a 「な」 beillesztésével kötjük össze a főnévvel.
おいしそう です な ＋ おべんとう→

おいしそうな おべんとう② NA-típusú melléknév
「そうです」 végződésből a 「です」-t levágjuk, és a 「な」 beillesztésével kötjük össze a főnévvel.
べんりそう です な ＋ ナイフ→

べんりそうな ナイフ

Meleg, ezért finom.

3. あたたかくて、おいしいです。

Ezzel a szerkezettel kifejezhetjük az okot, amiből valamilyen következtetést vonunk le, illetve hogy ezzel kapcsolatban mi hogyan érzünk.
Ebben az esetben megegyezik az 「あたたかいから、おいしいです」 mondat jelentésével.
・あたたかくて、おいしいです。

Meleg, ezért finom.

・しんせんで、おいしいです。

Friss, ezért finom.

・からくなくて、おいしいです。

Nem csípős, ezért finom.

・にがてじゃなくて、よかったです。

Nem volt keserű, (ez) jó volt (szerencse).

A melléknevek összekapcsolása különbözik az I-melléknév és a NA-melléknév esetén. Ha az első melléknév I-típusú és állító alakban van,akkor a szóvégi 「い」-t levágva a 「くて」 végződés hozzátoldása után következik a második melléknév. A ‘jó’ 「いい」 melléknév esetében az「い」 szótő 「よ」-ra változik. NA-típusú melléknév esetén a 「な」-t levágjuk, a 「で」 végződés után következik a második melléknév.（Lásd A2.
5. lecke）① I-típusú melléknév állító alakHa az első melléknév I-típusú melléknév, akkor a 「い」-t levágjuk és a 「くて」 végződéssel kapcsoljuk össze a második melléknévvel.
あたたか い ＋くて→

あたたかくてい い ＋くて→よくて （ az 「いい」 melléknév 「い」 szótöve 「よ」-ra változik）② NA-típusú melléknév állító alakHa az első melléknév NA-típusú melléknév, akkor a 「な」-t levágjuk és a 「で」 végződéssel kapcsoljuk össze a második melléknévvel.
しんせん な ＋で

→

しんせんで

③ I-típusú melléknév tagadó alakI-típusú melléknév tagadása esetén a szóvégi 「い」 -t levágjuk, a 「くなくて」 végződést hozzáadva
kapcsoljuk össze a második melléknévvel.
から い ＋くなくて→

からくなくてい い ＋くなくて→

よくなくて （az 「いい」 melléknév 「い」szótöve 「よ」-ra változik）④ NA-típusú melléknév tagadó alak40

NA-típusú melléknév tagadása esetén a 「な」 -t levágjuk, a 「じゃなくて」 végződést hozzáadva
kapcsoljuk össze a második melléknévvel.
にがて な ＋じゃなくて→にがてじゃなくて

Nyelvi-kulturális sarok
1. Különböző bentó-k (lunch –box)
Ritka az olyan ország a világon, ahol annyira változatos formában esznek 「お弁当」 (べんとう)-t, dobozba csomagolt japán ételeket, mint
Japánban, pedig elvitelre kapható ételek az egész világon léteznek. Sokan vannak a japánok közül, akik nem csupán az üres gyomrukat
szeretnék megtölteni az 「お弁当」-val, hanem előre élvezik a pillanatot, amikor a doboz fedelét kinyitva felfedezik a benne lévő összetevőket,mintha egy meglepetés ajándékot nyitnának ki.

手作り弁当 Kézműves bentó
Az elmúlt években megerősödött a pénzmegtakarítási trend, ezért irodában dolgozó OL hölgyek, vállalati alkalmazottak közül is többen
korlátozzák az éttermi étkezéseik számát és bentót visznek az irodába ebédre. Korábban az emberek egyszerűen dobozba rakták és elhozták azelőző nap megmaradt ételt, de az utóbbi időben sok bentó-recept weboldal, illetve szakácskönyv jelent meg, észrevétlenül egy bentó-forradalom
alakult ki. Többek között nagy figyelmet vonz külföldön és belföldön egyaránt a népszerű anime karakterek, állatok formájához hasonlítóételeket tartalmazó 「キャラ弁」 (キャラべん), ami a 「キャラクター弁当」 karakter bentó rövidítése. Kezdetben a japán háziasszonyok azért
találták ki ezt a típusú bentót, hogy a gyerekek ne válogassanak az ételek között, az aranyos formákba rendezett falatokkal felkeltsékérdeklődésüket az ételek iránt és ösztönözzék őket új ízek megismerésére, étkezési szokásaik fejlesztésére. Manapság ezek a bentók azonban
már nem csak a gyermekek, hanem a felnőttek körében is népszerűek lettek. Régebben a bentókészítést alapvetően az anyukák feladatának
tartották, manapság növekszik azoknak a nőtlen férfiaknak a száma, akik maguk készítik el a céges ebédnek szánt bentójukat. Ezeket afiatalembereket 「弁当男子」(べんとうだんし) ’bentó fickók’-nak nevezik. A bentó világa is nagy változásokon megy keresztül.

コンビニ弁当 Éjjel-nappali boltok bentói
A 「コンビニ」, a 24 órás éjjel-nappali üzletek az 1980-as években kerültek Japánba az Egyesült Államokból, megjelenésük megkönnyítette ajapánok számára, hogy olcsón vásároljanak bentót. Különösen a munkájukban túlhajszolt vállalati alkalmazottaknak nincs idejük nyugodtan
enni, azért nekik nagy segítségükre van a 「コンビニ弁当」. A különböző éjjel-nappali üzletláncok nagy erővel fejlesztik ilyen jellegű
termékeiket, manapság növekszik a nem csak olcsó, de az ízre és a tapanyagokra is nagyobb figyelmet fordító bentók száma. Az egyes régiókban
igyekeznek a helyi sajátos alapanyagokat is az ínyenc bentókban felhasználni. Az elmúlt években a japán fogyasztók egyre inkább aggodalmukat
fejezték ki az elfogyasztott élelmiszerek minősége és egészségbiztonsága iránt, ezért a 「コンビニ弁当」-k gyártói is nap, mint nap egyre több
innovációt hajtanak végre és ellenőrzik termékeik minőségét.

駅弁 Állomások bentói
Az 「駅弁」 (えきべん) ’állomás-bentó’ egy speciális típusú bentó, amelyet Japánban a vonatokon és a vasútállomásokon árulnak. Már az utazás
megkezdése előtt megvásárolhatók az állomási standokon, a peronon vagy akár a vonaton. A japánok szeretik a fenséges ízeket kiélvezni,
miközben a vonat ablakából kinézve gyönyörködnek a tájban. Az 「駅弁」 gyakran az adott régióra jellemző alapanyagok felhasználásávalkészül, így csak bizonyos helyen vásárolhatók meg, emiatt sok utazónak le kell szállnia a vonatról, hogy megvehesse kedvenc 「駅弁」-jét.
Manapság sokan utaznak repülővel, így a repülőtereken is elkezdték árusítani a helyi specialitásokból készült 「 空 弁 」 ( く う べ ん )elnevezésű ’reptéri bentó’-t. Azonban maga a reptéri bentó és az elnevezése sem olyan népszerű és ismert még, mint az 「駅弁」.

2. Hogyan kínáljuk az ételt udvariasan?
Hogyan kínáljunk ételt egy másik embernek? Japánban az ételt általában a 「よかったら、お一つどうぞ」, Ha megfelel, tessék egyet venni!’ 、「一 つ、食べてみませんか」 Nem fogyaszt egyet?’ kifejezésekkel kínálják. A 「食べてください」 ‘Egyen, kérem!’ kínálás túl direkt, a41

beszélgetőpartnerre nyomást gyakorló kifejezés, ezért nem használják. Amikor minket kínálnak, válaszként a 「じゃ、一ついただきます」‘Akkor egyet köszönettel elfogadok.’, illetve a 「では、遠慮なく」 ’Nem kéretem magam.’ kifejezéseket használhatjuk.

3. Hogyan utasítsuk vissza udvariasan a kínált ételt, ha nem szeretjük?
Mit mondjunk akkor, ha olyan étellel kínálnak bennünket, amit nem szeretünk? Ha barátunk, vagy közeli kapcsolatban lévő személy az illető,akkor megmondhatjuk egyenesen, hogy 「私、好きじゃない」 ’Nem szeretem.’, vagy 「それ、きらい」 ’Utálom’. Ha azonban nem vagyunk közeli
kapcsolatban az illetővel, akkor az illető megsértése nélkül, diszkréten kell kimentenünk magunkat. Például a 「すみません、からいものは苦手なんです」 ’Sajnálom, de nem tudok csípős dolgokat enni.’ vagy 「せっかくですが、結構です」 ’Különleges alkalom számomra, de nem
kérek, köszönöm.’. Azt is mondhatjuk, hogy 「お腹がいっぱいです」, ami azt jelenti, hogy ’Tele vagyok’, ezzel a visszautasítással sem hozzuk
kellemetlen helyzetbe a másikat. A japánok általában tartózkodnak attól, hogy egyértelműen nyilatkozzanak az ízlésükről, ezért még ha valami
egyáltalán nem tetszik nekik, akkor sem mondják, hogy 「きらいです」 ’Utálom.’, inkább olyan kifejezéseket szeretnek használni, mint az 「あまり好きじゃありません」 ‘Nem igazán kedvelem.’, vagy a 「苦手です」, ami azt jelenti, hogy „Nem erősségem…”.

42

トピック 7 出張Üzleti út

だい 13 かたなかさんに 会ったことが あります

はい、会ったことがあります。

たなかさんを しっていますか。

HASZNÁLAT

FORMA
・外国に 行ったことが あります。

・Tapasztalat kifejezése, megtörtént-e már valami velünk.

・この へやは さむすぎます。

・Valamilyen körülmény túlzott mértékű, ezért kellemetlen.

・この へやは しずかすぎます。
・きのうの 夜 飲みすぎました。
・Ellentétes tagmondatok összekapcsolása.

・この ホテルは 古いですが、きれいです。

1. 外国に 行ったことが あります。 Jártam már külföldön.
Amikor azt akarjuk kifejezni, hogy valami már megtörtént velünk, megtapasztaltuk, a 「〜たことが あります」 kifejezést használjuk. Az ige,amely azt jelzi, hogy milyen tevékenységben szereztünk tapasztalatot, TA-formában áll, ezt követi a 「ことがあります」.
・外国に 行ったことが あります。

Jártam már külföldön.

・たなかさんは うえのさんに 会ったことが あります。

Tanaka találkozott már Ueno-val.

た-forma
A TA-formát ugyanúgy képezzük, mint a TE-formát (lásd 1. lecke), azonban a 「て・で」 végződés helyett 「た・だ」 áll.
・1. csoport- a 「-ます」 előtti 「い」,「ち」,「り」 a 「った」-ra változik:

かいます → かった vett

- a 「-ます」előtti 「に」,「び」,「み」 a 「んだ」-ra változik:

のみます → のんだ ivott- a 「-ます」előtti 「き」 az 「いた」-ra、a 「ぎ」 pedig 「いだ」-ra változik:

かきま す → か い た írt- a 「-ます」előtti 「し」 a 「した」-ra változik:

はなします → はなした beszélt- az 「いきます」 rendhagyó:

いきます → いった ment

・2. csoport-「た」 végződést kap

たべます → たべた evett
みます → みた nézett

・3. csoport
きます → きた jött

もってきます → もってきた hozott43

します → した csinált

べんきょうします → べんきょうした tanult

Mivel a 「〜たことが あります」 kifejezés arra utal, hogy van-e tapasztalatunk valamiről, ezzel kapcsolatos kérdés megválaszolásához
ismételjük a 「〜たことが あります」 szerkezetet, vagy használjuk csak az 「あります」 igét. Az első esetben a beszélt nyelvben a 「が」 partikula
gyakran kimarad.
・A: 外国に 行ったことが ありますか。

Járt már külföldön?

B: はい、 行ったこと（が） あります。

Igen, jártam.

B': はい、 あります。

Igen. (van ilyen tapasztalatom).

・A: たなかさんは うえのさんに 会ったことがありますか。

Tanaka találkozott már Ueno-val?

B: いいえ、 会ったこと（が） ありません。

Nem, még nem találkoztak.

B': いいえ、 ありません。

Nem, még nem.

Hasonlóképpen gyakori a társalgás során, hogy a tapasztalat meglétéről, majd annak időpontjáról beszélgetünk. Az időtartam kifejezése utána 「まえに」 névutóval fejezhetjük ki, hogy mikor történt velünk ez az élmény.
・A: 東京に 行ったことが ありますか。

Járt már Tokióban?

B: はい、 あります。

Igen, jártam.

A: いつ 行きましたか。

Mikor volt (ment)?

B: ２年まえに 行きました。

Két évvel ezelőtt voltam (mentem).

2. この へやは さむすぎます。

Ez a szoba túl hideg.

この へやは しずかすぎます。

Ez a szoba túl csendes.

きのうの 夜 飲みすぎました。

Tegnap este túl sokat ittam.

Ha azt akarjuk mondani, hogy valami túlzott mértékű és ez nem kellemes számunkra, akkor a 「〜すぎます」 kifejezést használjuk. Ez a forma
kombinálható melléknévvel vagy igével is. Múlt időben: 「〜すぎました」.
① この へやは さむすぎます。

Ez a szoba túl hideg.

I-típusú melléknév esetében az 「い」 végződés levágása után illesztjük a 「〜すぎます」 képzőt.
・この へやは さむすぎます。

Ez a szoba túl hideg.

・この ホテルは ねだんが たかすぎます。

Ennek a szállodának az árai túl drágák.

② この へやは しずかすぎます。

Ez a szoba túl csendes.

NA-típusú melléknév esetében a 「な」 végződés levágása után illesztjük a 「〜すぎます」 képzőt.
・この へやは しずかすぎます。

Ez a szoba túl csendes.

・この ネクタイは おしゃれすぎます。

Ez a nyakkendő túl elegáns.

③ きのうの 夜 飲みすぎました。

Tegnap este túl sokat ittam.

Igék esetében a 「ます」 végződés levágása után illesztjük a 「〜すぎます」 képzőt.
・きのうの 夜 飲みすぎました。

Tegnap este túl sokat ittam.

・この かいしゃの 人は はたらきすぎます。

Ennek a cégnek a dolgozói túl sokat dolgoznak.

3. この ホテルは 古いですが、きれいです。 Ez a szálloda régi, de szép.
Ha két ellentétes mondatot össze akarunk kapcsolni, akkor a második mondat elején a 「でも」 ‘de, azonban’ kötőszót használjuk (lásd A1. 18.
lecke). Ha ugyanabban a mondatban kötjük össze a tagmondatokat, akkor a 「が」 partikulát használjuk:
・この ホテルは 古いです。でも、きれいです。

Ez a szálloda régi. De szép.

・この ホテルは 古いですが、きれいです。

Ez a szálloda régi, de szép.
44

・この へやは ちょっと くらいです。でも、だいじょうぶです。

Ez a szoba kicsit sötét. De nem probléma.

・この へやは ちょっと くらいですが、だいじょうぶです。

Ez a szoba kicsit sötét, de nem gond.

Nyelvi-kulturális sarok

1. ビジネスホテル
Japánban van egy 「ビジネスホテル」-nak nevezett szállodakategória. Ezek egyszerű kialakítású, alacsony árkategóriájú szállodák, üzleti céllal
utazó üzletemberek számára. Általában a városok központi területén, az állomástól néhány percre találhatók. Kis szobák egyszemélyes ággyal,fürdőszobával, légkondicionálóval, televízióval, munkára is alkalmas íróasztallal és internetkapcsolattal. Nincs szobaszerviz, de általában reggeli(japán vagy kontinentális reggeli) elfogyasztására van lehetőség. Bár 「ビジネスホテル」 a neve, nem üzleti célból érkező vendégeket előtt isnyitva áll, így ha tiszta, olcsó és jó közlekedési összeköttetésekkel rendelkező szállást keresünk, akkor ez jó választás lehet. Egyes szállodákban
kényelmesebb szolgáltatások, a fürdőszoba mellett nagy nyilvános fürdő (néha melegvizes forrásokkal), szélesebb ágyak vagy fűthető üléssel ésbidé funkcióval felszerelt 「ウォッシュレット」 nevű intelligens WC is rendelkezésre áll.

2. Az időeltolódás és a nyári időszámítás
Japán és hazánk között körülbelül 10 000 kilométer a távolság, az időeltolódás pedig 8 óra. Mivel Japánban nincs nyári időszámítás, ezért amikor
Európában nyári időszámítás van, akkor ez a különbség 7 órára csökken. A nyári időszámítás bevezetését Japánban is régóta fontolgatják, a 2011-es
Kelet-Japánban történt nagy földrengés és szökőár előidézte energiahiány megoldási javaslataként is felmerült. Országos szinten azonban meglehetősen
nehéz bevezetni, mert a japán szigetcsoport észak-dél irányban nagyon hosszú (körülbelül 3 000 kilométer), és nagy a különbség az északi és a déliterületek között a hőmérséklet, valamint a napfelkelte és napnyugta időpontját illetően. Vannak olyan vélemények is, hogy még ha be is vezetnék a nyáriidőszámítást, mivel a japán munkavállalók hajlamosak a megszabott munkaidejüknél tovább dolgozni, a felszabaduló időben a szabadidős tevékenységek
helyett is estig dolgoznának, ezért nem lenne energiamegtakarítási hatása.

3. おつかれさまでした。おまたせしました。
Japánban a hála vagy a dicséret kifejezései a másik személy iránti figyelmesség vagy együttérzés érzését is magukban hordozzák. Például
annak, aki valamilyen erőfeszítést igénylő tevékenység végére ér, mint például egy munkanap, egy kirándulás, egy óra vagy egy vizsga,
megköszönhetjük munkáját az 「おつかれさまでした」 kifejezéssel. Szó szerint azt jelenti, hogy 「あなたはつかれました。」 "Ön jól elfáradt",
de eredeti jelentésétől eltávolodva manapság inkább csak dicséretet jelent a megtett erőfeszítésért. Ezt mondhatjuk például, amikor valakit
várunk a repülőtéren, hogy kifejezzük, értékeljük és hálásak vagyunk az erőfeszítéséért, amelyet azért tett, hogy ideutazzon és láthasson minket.
・おつかれさまでした。 ようこそ、たなかさん。

Köszönjük, hogy idefáradt. (Biztos nagyon elfáradt). Üdvözöljük Tanaka úr/asszony!

Ez a kifejezés továbbá munka végeztével elköszönésként is használatos:
・A: おさきに しつれいします。

Elnézést, hogy hamarabb távozom.

B: おつかれさまでした。

Köszönjük a mai munkáját!

Mások erőfeszítésének elsimerésére az 「おまたせしました」 kifejezést is használhatjuk. Szó szerint azt jelenti, hogy 「あなたを待たせました」"megvárattam Önt", és arra használják, hogy bocsánatot kérjenek valakitől, aki várt ránk. Tökéletes kifejezés, hogy üdvözöljük az illetőt, aki
kijött értünk a reptérre és várt ránk.
・おまたせしました。 でむかえ、ありがとうございます。

Elnézést, hogy megvárattam! Köszönöm, hogy kifáradt értem.

Gyakran használják akkor is, ha minket várakoztatnak és az illető visszatérve ad át valamilyen információt számunkra. Például egy szállodai
recepciós közli velünk a számunkra kijelölt szoba számát:・おまたせしました。 おへやは 302 ごうです。

Köszönöm a türelmét. A szobája a 302.
45

4. ハンガリー出張（しゅっちょう）、ハンガリー支社（ししゃ） Magyar üzleti út, magyar kirendeltség
A japán nyelvben eredetileg partikulával használatos szószerkezetekből partikula közbeékelése nélkül is alkothatunk összetett szavakat.
・スペインの 出張 → スペイン出張

Spanyolországi üzleti út, spanyol üzleti út・スペインの 支社 → スペイン支社

spanyolországi kirendeltség, spanyol kirendeltség

・しゅっぱつの じかん → しゅっぱつじかん

az indulásnak az ideje, indulási idő

Különösen tulajdonnevek esetén a partikula mindig kimarad.
・ふじえき

Fudzsi állomás・ハンガリーこくりつぎんこう

Magyar Nemzeti Bank・とうきょうタワー

Tokió-torony

5. しっています・しりません Tud, ismer
A 「しります」 egy különleges ige. Ha azt akarjuk mondani, hogy ismerünk valamit vagy valakit, a 「しっています」 folyamatos alakot kellhasználnunk. A 「しります」 alak a jövő időre utal. Tagadó alakban: 「しりません」.
・A: たなかさんを しっていますか。

Ismeri Tanaka urat?

B: はい、 しっています。

Igen, ismerem.

B': いいえ、 しりません。

Nem, nem ismerem.

A 「しっています」 ige azt jelenti, hogy van ismeretünk valamiről. Ezzel szemben a 「わかります」 ige azt jelenti, hogy megértünk valamit.
・A: このあたりは にぎやかで、おもしろいですよ。

Ez a környék élettel teli, érdekes (hely)!

B: あ、しっています。 せんしゅう いきました。

Igen, ismerem! Múlt héten voltam (ott).

B: あ、わかりました。 じゃ、あした いきたいです。

Óh, értem. Hát akkor holnap el szeretnék menni.

Tagadó alakban szinte nincs különbség a két ige jelentése között.
・A: 日本の ホテルは たかいですか。

A japán hotelek drágák?

B: しりません。

Nem tudom. (Nem rendelkezem megfelelő információkkal.)

B': わかりません。

Nem tudom. (Gondolkoztam rajta, de nem tudom a választ.)

Ha azonban a válaszunk személyes döntésen alapul, akkor a 「わかりません」 használata a helyes, mivel a jelentése a gondolkodás folyamatát
magában foglalja. A 「しりません」 használata hidegen hangozhat.
・A: たなかさんを むかえに いきますか。

Kimegy Tanaka úr/asszony elé?

B: ○ わかりません。

Nem tudom. (Gondolkoztam rajta, de még nem döntöttem.)× しりません。

Nem tudom. (Nem érdekel.)

・A: サンドイッチ、じぶんで つくりますか。

Saját magad készíted el a szendvicset?

B: ○ わかりません。

Nem tudom. (Gondolkoztam rajta, de még nem döntöttem.)× しりません。

Nem tudom. (Nem érdekel.)46

トピック 7 出張Üzleti út

だい 14 か

これ、使っても いいですか
いいですよ。

コンピューターをはい、どうぞ。
かりても いいですか。

HASZNÁLAT

FORMA
・この 会社に 入って 10 年に なります。

・Kifejezésni, hogy mennyi idő telt el egy cselekvés elkezdése óta.

・ペンを 借りても いいですか。

・Az irodában engedélyt kérni bizonyos dolgok elvégzéséhez.

1. この 会社に 入って 10 年に なります。 Tíz éve, hogy beléptem ehhez a céghez.
Annak kifejezésére, hogy mennyi idő telt el azóta, hogy elkezdtünk valamit a 「～て＋időtartam＋に なります」 szerkezetet használjuk. A
cselekvést kifejező ige TE-formája után az eltelt időtartamot adjuk meg, majd a 「～に なります」 következik. (lásd 3. lecke).
・この 会社に 入って 10 年に なります。

Tíz éve, hogy beléptem ehhez a céghez.

・日本語の 勉強を はじめて 9 か月に なります。

Kilenc hónapja, hogy elkezdtem a japán tanulást.

Az időtartam megkérdezésekor a 「どのぐらい」 kifejezést használjuk.
・A：ホセさん、この会社で どのぐらい はたらいていますか。

José, mióta dolgozol ennél a cégnél?

B：10 年に なります。

Tíz éve.

2. ペンを 借りても いいですか。 Elkérhetem a tollat?
Amikor engedélyt kérünk valamire, a 「～てもいいですか」 szerkezetet használjuk. A cselekvés igéje, amelyre engedélyt kérünk, TE-

formába kerül, ezt követi a 「～もいいですか」 (lásd 7. lecke).
・ペンを 借りても いいですか。

Elkérhetem a tollat?

・これ、コピーしても いいですか。

Ezt lemásolhatom?

Igenlő válasz esetén az engedély megadását jelző kifejezéseket használunk.
・A：ちょっと ペンを 借りても いいですか。

Egy kicsit elkérhetem a tollat?

B：はい、どうぞ。

Igen, tessék.

47

・A：あのう、まどを あけても いいですか。

Kinyithatom az ablakot?

B：はい、おねがいします。

Igen, legyen szíves.

Nemleges válasz esetén néha az elutasítás okát is meg kell említeni.
・A：すみません、ファックスを 使っても いいですか。

Elnézést, használhatom a faxot?

B：すみません。いま、こわれています。

Elnézést, most éppen elromlott.

・A：ちょっと コンピューターを 使っても いいですか。

Egy kicsit használhatom a számítógépet?

B：すみません。いま、ちょっと・・・。

Elnézést, most egy kicsit (nem alkalmas)….

Nyelvi-kulturális sarok

1. A vezető pozíciók megnevezése
A 「～長」 （ちょう） végződésű címek főnököt jelentenek. A 「会社」（かいしゃ）vállalat legmagasabb pozíciójának címe a 「社長」（しゃちょう）’vállalat igazgató’. A 「部」（ぶ）, például az adminisztrációs osztály vezetője 「部長」 （ぶちょう） ’osztályvezető’. A részleg 「課」 vezetőjét,például a számviteli vagy értékesítési részleg esetén 「課長」 （かちょう） ’részlegvezető’-nek hívják. Ha egy vállalatnak más régiókban vagy más
országokban van fióktelepe 「支社」 （ししゃ）, az ilyen fióktelep vezetője a 「支社長」 （ししゃちょう）’kirendeltségvezető’. Ha nem fióktelepről,hanem irodáról van szó, 「事務所」 （じむしょ）, akkor az iroda vezetőjét 「所長」 （しょち ょ う） ’irodavezető’-nek hívják.

2. ぺらぺら Folyékonyan, könnyedén
A 「ぺらぺら」 a beszéd gördülékenységének leírására szolgáló hangulatfestő szó.
A 「日本語、ぺらぺらです」 vagy 「英語が ぺらぺらです」 ’Milyen jól beszél angolul!’beszégetőpartnerünk dicsérő visszajelzése, hogy
folyékonyan beszélünk egy nyelvet. Ha minket is 「日本語、ぺらぺらですね」 kifejezéssel megdicsérnek, akkor szerényen válaszolhatjuk, hogy
「いいえ、まだまだです」 ’Nem, még nem igazán!’ vagy megköszönhetjük: 「ありがとうございます」.

3. Telefonüzenetek továbbítása
Ha az irodában hívást kapunk és a keresett személy nincs a helyén, üzenetet adunk át. Röviden megírjuk a hívás dátumát és időpontját, a hívó
nevét és a céget, ahonnan keresték az illetőt, megadjuk, hogy vissza kell-e hívni vagy sem, és egyéb, általunk szükségesnek tartott információkat.
Ha szükséges, a telefonszám is feljegyzésre kerül. Végül ne felejtsük el saját magunk nevét felírni a hívást fogadó személyként.

4. Japán vállalati kultúra
Új alkalmazottak: Bár az utóbbi időben nem szokatlan, hogy a japánok munkahelyet váltanak, évtizedekig általános volt, hogy a márciusban
végzett középiskolások és egyetemisták áprilisban elhelyezkedtek és egész életükben ugyanannál a cégnél dolgoztak.
Az újonnan belépő pályakezdők nemcsak a feletteseik által betanított munkát, hanem a társadalom felnőtt tagjaként elvárt viselkedést, az adottcég vállalati kultúráját is elsajátítják, így válnak teljes értékű dolgozóvá. A belépőknek tartott képzéseken még a telefonálást vagy a meghajlást
is gyakorolják. A szolgáltató szektorban vannak olyan cégek, amelyek vastag viselkedési kézikönyveket készítenek a szolgáltatás minőségének
fenntartása érdekében.
Vállalati étkezde: Vannak olyan cégek, amelyekben étkezdék vannak az alkalmazottak számára. Korábban elterjedt, hogy bár az egyetemi
menzákhoz hasonlóan olcsók, de nem túl jók, de mostanában modern belső kialakítású és jó menüvel rendelkező vállalati étkezdék is vannak.
Egy cég különleges tápértékű menüjeivel vált híressé, a receptjeiket tartalmazó szakácskönyvek is népszerűek.
Reggeli eligazítás: A japán cégeknél szokás a munka megkezdése előtt eligazítást tartani. Nemcsak a gyakorlati munka kérdéseinek51

megbeszélése céljából tartják ezeket a megbeszéléseket, hanem a cégen belüli szolidaritás ösztönzése és az alkalmazottak munkamoráljánakerősítése érdekében is. Vannak igazgatói illetve vezetői beszédek, meghatározott sorrendben sorra kerülő alkalmazottak rövid beszédei, néhány
cégnél könnyű tornagyakorlatokat is végeznek. Manapság nő azoknak a cégeknek a száma, amelyeknél ilyen eligazítást már nem tartanak; devannak olyan cégek is, amelyek ezt a japán szokást fenntartják külföldi kirendeltségeiken is.

5. Japán márkák
A japán cégek világszerte tevékenykednek. Hányat ismernek közülük? Ismernek az alábbi cégeken kívül más cégeket?
Shiseido 資生堂 （しせいどう）： 1872-ben alapították, az egyik legrégebbi és legrangosabb kozmetikai márka Japánban. Egy prémium
kategóriás márka, amely áruházakban vagy repülőterek vámmentes üzleteiben árulja termékeit. Japánban szélesebb a termékválasztékuk, adrogériákban megfizethető áron megvásárolható termékeik is vannak. Vannak hajápoló és férfiaknak számára készült termékek is. A tokiói
Ginzán található a Shiseido Parlor, amely elegáns és stílusos kávézójáról is híres.
Honda ホンダ： Motorkerékpár- és autógyártó cég. Más japán márkák is híresek, például a Toyota, Nissan, Suzuki vagy Daihatsu. A cég nevétaz alapítóról, Honda Sóichiró-ról kapta. A Honda valamennyi elnöke mérnöki területről érkezett, a vállalat korát megelőzve számos újtechnológiát vezetett be. Viszonylag hamar kezdtek figyelni a környezet védelmére, az 1970-es években egy környezetkímélő technológiájú
motort fejlesztettek ki. A 80-as években a cég megalkotta az első navigációs rendszert az autók számára. Hibrid autók fejlesztésével ésértékesítésével is aktívan foglalkoznak. A két lábon járó robotot, Asimo-t is a Honda alkotta meg.
Uniqlo ユニクロ： Laza, mindennapi viseletre szánt ruhákat forgalmazó cég. Mivel a jó minőségi termékeket az alacsony bekerülési költségű
kínai gyárakban gyártják, megfizethető áron forgalmaznak, ezzel növelik nyereségüket. 2000 telén nagy sikert értek el a bélelt dzsekik terén,
2006 óta pedig a Heat-tech (termikus fehérnemű) értékesítésében. Üzleteik többek között Tokió új nevezetessége, a Tokió Sky Tree épületében,illetve Narita és Kansai repülőterén is megtalálhatók. Európában, Angliában, Franciaországban és Oroszországban vannak üzleteik.
Muji 無印良品（むじるしりょうひん）： Egyszerű tervezésű ruházati és háztartási cikkeket gyártó cég. Több mint 7000 féle árucikket kínál az
egyszerű ruházattól és kozmetikumoktól az élelmiszerekig, konyhai cikkeket, írószereket, bútorokat, kerékpárt, és újabb fejlesztésként családi
házakat is gyártanak. Külföldön a MUJI márkanevet használják.
Yakult ヤクルト: Tejsavbaktériummal készült italokat gyártó cég. Nemcsak szupermarketekben árulják, hanem Yakult Lady néven ügyfeleik
irodájába vagy otthonába látogató értékesítési szolgáltatásukról is ismertek. Nem a kialakult betegség utáni kezelést, hanem a betegségeket
megelőző orvoslást tartják fontosnak, úgy tartják, az egészséges és hosszú élet kulcsa a belek megerősítése, ahol a tápanyagok emésztése történik.
Emiatt kezdték el lactobacillus italok fejlesztését. A céget 1935-ben alapították, ma már 32 országban, a világ minden részén van értékesítési
hálózatuk. Termékeik között laktobacillus technikával készült gyógyszerek és kozmetikumok is találhatók.
Seico セイコー： Óramárka. 1881-ben importált órák értékesítésével kezdték, majd 1892-től az első Japánban készült karórákat gyártják és
forgalmazzák. 1969-ben a cég hozta forgalomba az első kvarcórákat a világon. Az 1964-es tokiói olimpián a hivatalos időmérő órákat
biztosították, azóta számos nemzetközi sportversenyen használják termékeiket hivatalos óraként.
Panasonic パナソニック： Háztartási készülék márka. 1918-ban Matsushita Konosuke kezdte el az elektromos berendezések gyártását ésértékesítését és egyetlen generáció alatt felépített egy nagy üzleti csoportot. A cég neve Matsushita Denki, de a hazai piacon National márkanéven,a nemzetközi piacon pedig a Panasonic néven ismert. A vállalat 2008-ban vette fel a Panasonic nevet, hogy a globalizáció előrehaladtával
egységesítse a vállalati imázst. Különféle cikkeket gyárt: digitális berendezéseket, audiovizuális berendezéseket, laptopokat, mobiltelefonokat és
navigációs rendszereket autókhoz. Ezen kívül háztartási készülékek, például hűtőszekrények, klímaberendezések, mosógépek,világítóberendezések, konyhai és fürdőszobák berendezések, beltéri és kültéri építőanyagok mellett különféle berendezések, például elektromosáramot előállító napenergiát hasznosító rendszerekkel is foglalkozik.

51

トピック 8 けんこう

Egészség

だい 15 かたいそうすると いいですよ

さいきん あまりねられません。

ねる 前に、 おふろに入ると いいですよ。

HASZNÁLAT

FORMA
・ねる 前に、 おふろに 入ります。

・Cselekvések időbeli sorrendjét kifejezni.

・ねる 前に、 おふろに 入ると いいですよ。

・Javaslattétel a partner felé, hogy mit csináljon.

・きゅうに くびを まわさないで ください。

・Kérés, utasítás kifejezése, hogy a partner valamit ne csináljon.

1. ねる 前に、 おふろに 入ります。

Mielőtt lefekszem, fürdőt veszek.

Ha bizonyos cselekvések időbeli sorrendjét szeretnénk kifejezni, az 「ige szótári alakja＋前に」 szerkezetet használjuk. Az időben később
végzett cselekvést kifejező ige szótári alakja után a 「〜前に」‘mielőtt, előtt…’ névutó áll.(lásd 8. lecke).
・およぐ 前に、 たいそうします。

Mielőtt úszom, tornázom.

・たべる 前に、 くすりを 飲みました。

Evés előtt bevettem a gyógyszert.

2. ねる 前に、 おふろに 入ると いいですよ。

Jó lenne, ha fürdés előtt vennél egy fürdőt.

Ha bajban lévő vagy beteg embernek szeretnénk javasolni valamit, az 「ige szótári alakja＋と いいです」 szerkezetet használjuk. A kifejezést
gyakran a 「よ」 nyomatékosító mondatzáró partikula zárja.
・A: さいきん、 ストレスで あまり ねられません。

Mostanában nem nagyon tudok aludni a stressz
miatt.

B: ねる 前に、 ぎゅうにゅうを のむと いいですよ。

Jó lenne, ha lefekvés előtt tejet innál.

Figyelem!
Korábban már említettük, hogy japánul a 「〜しませんか。」 ’Nem … (csinálunk valamit)?’ kifejezéssel tudunk meghívni valakit valamilyen
közös tevékenységre (lásd: A1. 12. lecke). Az ebben a leckében tárgyalt kifejezéssel nem meghívást, hanem javaslatot fejezünk ki.
・A: 今日は 仕事が いそがしくて、 つかれました。

Ma nagyon sok munkám volt és elfáradtam

B: ○ ねる 前に、 おんがくを 聞くと いいですよ。

Jó lenne, ha lefekvés előtt zenét hallgatnál!

× ねる 前に、 おんがくを 聞きませんか。

Nem hallgatunk zenét lefekvés előtt?

50

3. きゅうに くびを まわさないで ください。 Kérem, ne fordítsa el hirtelen a nyakát!
Ha azt javasoljuk, tanácsoljuk, hogy valaki valamit ne tegyen meg, akkor a 「ige ない formája＋でください」 szerkezetet használjuk.
Kérem, itt ne dohányozzon!

・ここでは たばこを すわないで ください。

Az ilyen javaslat, tanács kifejezése esetén a mondatot gyakran a 「ね」 együttérzést, érzelmet kifejező mondatzáró partikula zárja.
・A: さいきん、 仕事が いそがしくて…。

Mostanában nagyon nehéz a munkám…

B: あまり むりを しないで くださいね。

Kérem, ne terhelje túl magát, jó?

Nyelvi-kulturális sarok
1. ラジオ体操 Rádió (tévé) torna
A rádiótorna kifejezetten az erre komponált zenére végzett tornagyakorlatok sora, amelyet minden japán ismer. A japán köztelevízió, az NHK(Japan Broadcasting Corporation) tévécsatorna készítette több, mint nyolcvan évvel ezelőtt. Kezdetben a japánok egészségének megőrzése
céljából tűzték műsorra, öt percen keresztül a zongoramuzsika ritmusára a test csavarásából, körzésekből, nyújtásból és ugrásból álló 13
gyakorlatot tartalmaz.
Az általános iskolában az első dolog, amit a testnevelés órán megtanulnak, az a rádiótorna gyakorlatsora. Később, a testnevelés órák elejénszinte mindig a rádiótornára végzik a bemelegítést. A középiskolában is van testnevelés óra, ezért újra és újra, számos alkalommal elvégzik
ezeket a gyakorlatokat. Sőt, felnőttként is, hiszen sok cég használja a reggeli eligazításokon vagy a munkanap megkezdése előtti
bemelegítésként ezt a tornát.
És ez még nem minden! Az iskolai nyári szünetben (július végétől augusztus végéig) több önkormányzat szervez reggelenként rádiótornatalálkozót. Reggel, a 6.30-kor (!) kezdődő televíziós adással egyidőben gyerekektől idősekig, bármilyen korú ember különböző helyeken,
például iskolaudvarokon vagy parkokban gyűlik össze, hogy együtt végezzék a gyakorlatokat. Minden alkalommal, amikor részt vesznek, arészvételi kártyájukat lebélyegzik. Korán kelni nehéz, de a részvételre kapott pecséteket összegyűjtve édességeket, tanszereket stb. kaphatunk,ezért sok gyermek vesz részt ezeken az alkalmakon. Bárki szabadon részt vehet a rádiótorna találkozókon, ezért mindenkit biztatunk, hogy hanyáron Japánba látogat, keljen fel korán és próbálja ki!

2. Ha fáradtak vagyunk – az energiaitalok
Sok japán vitalizáló italokat iszik, amikor fáradt. Bár nálunk is vannak energiaitalok, Japánban többféle vitalizáló ital létezik, amelyek ára 100
jen és 5000 jen között mozog. Éjjel-nappali üzletekben, szupermarketekben, drogériákban, stb. kaphatók, főleg vállalati alkalmazottak
vásárolják. Az utóbbi időben nagy a kereslet a gyermek táplálékkiegészítő italok, illetve nőknek készült szépészeti célból készült italok iránt
is.

51

トピック 8 けんこう

Egészség

だい 16 かはしったり、およいだり しています
けんこうの ためになにか していますか。

はい、ときどき ジムではしったり、およいだりしています。

HASZNÁLAT

FORMA・けんこうの ために ヨガを したり、走ったり しています。

・Az egészségünk érdekében tett dolgokról beszélni, példákat említeni.

・朝ごはんを 食べる人は 20 人です。

・Bizonyos tevékenységet végző emberek (jelzővel bővített főnév)・朝ごはんを 食べない人は 30 人です。

・Bizonyos tevékenységet nem végző emberek (jelzővel bővített főnév)1. けんこうの ために ヨガを したり、走ったり しています。 Az egészségem érdekében rendszerint jógázom és
futni járok.
Ha néhány példát említünk azon dolgok közül, amelyeket az egészségünkért rendszeresen teszünk, az ige egyszerű múlt idejű (TA-forma,
részletesebben lásd 13. lecke) alakjához a 「り」-t illesztve, a 「～たり、～たりしています」 szerkezetet használjuk. A 「しています」 a 「します」
ige TE-formájából képzett alakja, folyamatos cselekvést fejez ki.(lásd 1. lecke). A 「～ために」 ’érdekében’, a cselekvés célját fejezi ki: 「けんこう（főnév）の＋ために」 szerkezetben használhatjuk.
・:週末、ジムで トレーニングを したり、およいだり しています。

Hétvégén konditeremben edzek, úszom.

・ひまな とき、歩いたり、ジョギングを したり しています。

Amikor van időm, többek között gyalogolok, kocogok.

Ha megkérdezünk valakit, hogy tesz-e valamit az egészségéért, akkor a 「けんこうのために なにか していますか」 szerkezetet használhatjuk.
A 「なに」 kérdőszóhoz a 「か」 kérdőpartikulát illesztve képezhetünk határozatlan névmást (valami). Szintén a 「なに」 kérdőszóhoz a 「も」partikulát illesztve pedig az általános névmást (semmi), ezután az ige tagadó alakban áll. Ha azt szeretnénk válaszolni, hogy nem teszünk
semmit, akkor 「なにも ～ません」 szerkezetet használhatjuk. (Lásd A1. 17. lecke)
・A:けんこうの ために なにか していますか。

Teszel valamit az egészséged érdekében?

・B：いいえ、なにも していません。

Nem, nem csinálok semmit.

2. 朝ごはんを 食べる人は 20 人です。

A reggelit fogyasztó emberek (száma) 20 fő.

朝ごはんを 食べない人は 30 人です。

A reggelit nem fogyasztó emberek (száma) 30 fő.

Annak kifejezéséhez, hogy egy adott dolgot hány ember végez el, a 「人」 főnév (jelzett szó) elé a magyarázó szerkezetet téve, jelzői szerkezetet
hozunk létre. Ahogy az 「朝ごはんを食べる人」 példamondatban látjuk, a 「人」 előtt a 「朝ごはんを食べる」 magyarázó szerkezet áll. A főnév
elé kerülő ige nem az udvarias 「食べます」 alakban, hanem egyszerű alakban áll: 「食べる」, tagadó alak esetében: 「食べない」.
52

・朝ごはんを 食べる人は 20 人です。

A reggelit fogyasztó emberek (száma) 20 fő.

・朝ごはんを 食べない人は 30 人です。

A reggelit nem fogyasztó emberek (száma) 30 fő.

・よく たばこを すう人は 73 人です。

A gyakran dohányzó emberek 73-an vannak.

・お酒を 飲まない 女の人は 16 人です。

Az alkoholt nem fogyasztó nők száma 16 fő.

Az udvarias stílus és az egyszerű stílus
A japánban megkülönböztetjük a 「です・ます」 végződésekkel kifejezett 「ていねい形」 udvarias stílust, illetve az ezek nélküli 「ふつう形」
közvetlen stílust. (Lásd A1. Nyelvtani áttekintés 2.①) Az udvarias stílusban minden ige 「ます形」 ’masu-formára’ végződik. A közvetlen stílus
esetén 「じしょ形」 ’szótári alakot’, 「た形」 ’TA-formát’ (múlt idő állító alak) és a 「ない形」 NAI-formát (tagadó alak) használjuk.
udvarias stílus

közvetlen stílus

udvarias stílus

közvetlen stílusállító alak

食べます

食べる （szótári alak）

食べました

食べた （た-forma）

tagadó alak

食べません

食べない （ない-forma）

食べませんでした

食べなかったNyelvi-kulturális sarok
1. Lépésszámláló
Japánban nagy népszerűségnek örvend az egészség védelmében végzett gyaloglás, mivel bárki bármikor, különösebb erőfeszítés és költség
nélkül végezheti. A séta közben a lépések számlálására van egy kis hordozható eszköz, az úgynevezett lépésszámláló, amelyet japánul 「万歩計」 (まんぽけい) ’Tízezer lépés számláló’-nak neveznek. Ezt a szerkezetet állítólag eredetileg Leonardo Da Vinci alkotta meg. Japánba az
Edo-korszakban került, azóta folyamatosan fejlesztették. Tadakata Inó (1745-1818) is egy ilyet használt, amikor bejárta az országot, elkészítve
Japán térképét. Később, 1965-ben egy japán cég egészségügyi eszközként dobta piacra az első lépésszámláló prototípusát. A 90-es években amédiában népszerű volt a 「健康 保持 の ために 1 日 一万 歩歩 こ う」 „Egészségünk érdekében gyalogoljunk naponta 10 000 lépést!”kezdeményezés, ami elindította a gyaloglás divatját. Egyes kutatások szerint az egészség megőrzéséhez ajánlott testmozgás mennyisége (kb.
286 kcal naponta) és a 10 000 lépés megtételével elégetett energia (300-330 kcal) olyan közeli értékek, hogy a „napi 10 000 lépés” elmélete
indokoltnak tűnik. Innen származik a 「万歩計」 név is. A modern lépésszámlálók nemcsak a lépések számát számolják, hanem a megtetttávolságot, az eltelt időt, sőt az elégetett kalóriát is mérik; egy egész heti edzés nyomonkövetésére alkalmasak, számos egyéb funkcióval
rendelkeznek. Már mobiltelefon alkalmazásként is megtalálhatóak.

2. 足つぼサンダル Masszázs papucs
Olyan szandál, amelynek talpbetétén kiemelkedések találhatók. A kiemelkedő bütykökön járva masszírozza talpunkat, állítólag az egész testre
serkentőleg hat. Vannak, akik otthon viselik papucs helyett vagy az irodában munka közben. Általában olcsó anyagokból, például gyantából
vagy szintetikus gumiból készülnek, így ideálisak tömeggyártáshoz, ez megkönnyítette terjesztésüket és felhasználásukat az egész világon.
Ezenkívül Japánban régóta létezik egy másik módszer az egészség javítására talpon keresztül, az úgynevezett 「青竹踏み」 (あおだけふみ).
Ez egy körülbelül 30-40 cm hosszú, kettévágott bambuszdarabból áll, amellyel mindkét lábat tudjuk masszírozni. A talpstimuláció egy Kínából
származó természetes gyógymód, amely több, mint kétezer éves múltra tekint vissza, Japánban és a Koreai-félszigeten a 6. és 7. század között
terjedt el. A 17. században érkezett Európába, a 20. századtól reflexológia néven alakult ki a láb bizonyos pontjai stimulálásának gyakorlata.
Eszerint a talpon minden szervnek megfeleltethető területek találhatók, ezek masszírozása jótékony hatással van a megfelelő szervekműködésére, valamint az egyensúly visszanyerésére.

3. かたもみき Vállmasszírozó
53

A 「かたもみき」 ’vállmasszírozó gép’ egy népszerű egészségügyi termék. Ha a számítógép előtt eltöltött hosszú órák után a vállak, a nyak és a
hát felső része elzsibbad, az elektromos masszírozógép segít ellazulni a masszírozó vagy ütögető funkciókkal, valamint az intenzitás mértékének
váltakozásával. Nem csak a vállakra használhatjuk, hanem a hátra, derékra, csípőre, de a combot és a talpat is masszírozza.

4. バランスボール Egyensúlylabda
A 「バランスボール」 ’egyensúlylabdát’ az 1960-as években Svájcban rehabilitációs eszközként fejlesztették ki, Japánban tréning edzésekhezhasználják. Ezen a nagy gumilabdán, instabil helyzetben végzett gyakorlatok fejlesztik az egyensúlyérzéket, javítják testtartást, valamint
segítenek az belső izmok erősítésében.

54

トピック 9お祝いÜnneplés

だい 17 か誕生日に もらったんです

その ネクタイ、かっこいいですね。

しゅうしょくの おいわいにもらったんです。

HASZNÁLAT

FORMA
・この かばんは あねに もらったんです。

・Kifejezni a birtokolt tárgyakkal kapcsolatos körüményeket, okokat.

・ジョイさんは さとうさんに 花を あげます。

・Kifejezni, hogy valaki valakinek adott valamit.

・さとうさんは ジョイさんに/から 花を もらいます。

・Kifejezni, hogy valaki valakitől kapott valamit.

・赤ちゃんが 着る もの・Valamilyen célból használt dolgok kifejezése.

1. この かばんは あねに もらったんです。

Ezt a táskát a nővéremtől kaptam.

A 「～ んです」 kifejezést arra használjuk, hogy megmagyarázzuk azokat a körülményeket, okokat, amelyek a jelenlegi állapotot előidézték. Ezt
a kifejezést az alábbi módon képezzük: 「ige / melléknév / főnév egyszerű formája + んです」. Az egyszerű forma képzése a következő táblázatban
látható (lásd még A1. Nyelvtani áttekintés 2-①, A2. 16. lecke)jelen időmúlt idő

állító

tagadó

állító

tagadó

Vる

V ない

Vた

V なかったI-melléknévイAいイ A くないイ A かった

イ A くなかった

NA-melléknévナAだ

ナ A じゃない

ナ A だった

ナ A じゃなかった

Nだ

N じゃない

N だった

N じゃなかった

ige

főnév

① ige＋んです
Az ige egyszerű formájához az 「・・・んです」 végződést illesztjük. (lásd 16. lecke Katsudó 142-143. oldal, Rikai 170-171. oldal)
・その にんぎょうは そぼに もらったんです。

Ezt a babát a nagymamámtól kaptam.

・この チョコレートは ともだちに あげるんです。

Ezt a csokoládét a barátomnak adom.

② I-melléknév＋んです
Az I-típusú melléknév egyszerű formájához az 「・・・んです」 végződést illesztjük. (lásd Katsudó 146-147. oldal, Rikai 174-175. oldal).
・A: その ネックレス、どうしたんですか。

Honnan van az a nyaklánc? (Mi történt azzal anyaklánccal?)55

B: デパートで やすかったんです。

Olcsó volt az áruházban.

・その かばんは かわいくなかったんです。

Az a táska nem volt szép.

③ NA-melléknév ＋んです
A NA-típusú melléknév egyszerű formájához az 「・・・んです」-t illesztjük. Figyelem, a jelen idejű állító alakok esetében nem használható az
egyszerű forma, a melléknév és a 「～んです」 közé beékelődik a 「～な」. (lásd Katsudó 146-147. oldal, Rikai 174-175.oldal)!
・あの えは とても きれいなんです。

Az a festmény nagyon szép.

・その ネクタイは すてきじゃなかったんです。

Azt a nyakkendőt nem szerettem.

④ főnév＋んですA főnév egyszerű formájához az 「・・・んです」-t illesztjük. Figyelem, a jelen idejű állító alakok esetében nem az egyszerű forma használatos, afőnév és a 「～んです」 közé beékelődik a 「～な」. (lásd Katsudó 146-147. oldal, Rikai 174-175.oldal).
・これは 誕生日の プレゼントなんです。

Ez egy születésnapi ajándék.

・その コーヒーカップは 結婚の お祝いだったんです。

Az a kávés csésze nászajándék volt.

⑤ A 「・・・んです」 használata
Ezzel a szerkezettel válaszolhatunk, ha valaki megdicsér minket azért, amink van: elmagyarázzuk, hogyan értük el, mi az oka, hogy birtokoljuk.
・A: その花、すてきですね。

Gyönyörűek azok a virágok, ugye?

B: 母の日の お祝いに あげるんです。

Anyák napi ajándéknak adom.

・A: その ワンピース、よく にあっていますね。

Az a ruha jól áll neked, igaz?

B: 誕生日に かれに もらったんです。

A születésnapomra kaptam az udvarlómtól.

Használhatjuk ezt a szerkezetet akkor is, ha meg akarunk kérdezni egy másik személyt arról, hogyan vagy honnan szerezte a tárgyat, ami abirtokában van.
・A: あたたかそうな セーターですね。どこで かったんですか。

Jó melegnek tűnik a pulóvered. Hol vetted?

B: きょねん、じぶんで つくったんです。

Tavaly én magam készítettem.

Szintén ezt a szerkezetet használhatjuk magyarázatot adva, ha elutasítunk valami nekünk felajánlott dolgot.
・A: ワインを どうぞ。

Parancsoljon bort!.

B: すみません、おさけは のまないんです。

Elnézést, nem iszom alkoholt.

Ezzel a szerkezettel válaszolhatunk a hozzánk intézett 「どうしたのか」 ‘Mi történt?’kérdésre is, megmagyarázva, hogyan érezzük magunkat,
vagy, hogy miért csinálunk valamit.
・A: どうしましたか。

Mi történt?

B: おなかが いたいんです。

Fáj a hasam.

2. ジョイさんは さとうさんに 花を あげます。 Joy Sató-nak virágot ad.
Az 「あげます」 igét használjuk, ha egy személy ad valamit egy másik személynek, az alábbi módon: 「（adó）は（kapó）に（tárgy）を あげます」.
(lásd A1. 15. lecke)
・父は 母に ネックレスを あげます。

Apukám az anyukámnak nyakláncot ad.

・A: マリアさんは ホセさんに 何を あげますか。

Mit ad Maria José-nak?

B: マリアさんは ホセさんに ペンを あげます。

Maria José-nak tollat ad.

Vigyázzunk, ez a kifejezés nem használható, ha a kapó fél 「わたし」, 「わたしたち」, tehát E/1. vagy T/1. személy. Ezt a kifejezést nem
használhatjuk „nekem adni” jelentéssel, ebben az esetben a 「もらいます」 ’kap’ igét használjuk. (×「兄は わたしに チョコレートを あげまし56

た。」 helytelen mondat)
A bátyámtól csokoládét kaptam.

○ わたしは 兄に/から チョコレートを もらいました。

3. さとうさんは ジョイさんに/から 花を もらいます。 Sato Joy-tól virágot kap.
A 「もらいます」 igét használjuk, ha egy személy kap valamit egy másik személytől, az alábbi módon: 「（kapó）は（adó）に/から （tárgy）を もらいます」. Amikor a „nekem adni” jelentését akarjuk kifejezni, akkor ezt a kifejezést használjuk. (lásd A1. 15. lecke)
・子どもたちは おばあさんに/から おもちゃを もらいます。

A gyerekek a nagymamától játékot kapnak.

・A: たなかさんは ホセさんに/から 何を もらいましたか。

Tanaka mit kapott José-tól?

B: たなかさんは ホセさんに/から えを もらいました。

Tanaka José-tól képet kapott.

4. 赤ちゃんが 着る もの Csecsemők által viselt ruha
Bizonyos meghatározott céllal használt dolgok magyarázatára a 「～もの」 jelzői szerkezetet használjuk az alábbi módon: 「ige（egyszerű alak）＋főnév」. (lásd 16. lecke).
- つかいます → つかう（ふつう形） → つかう もの

vmilyen célra használt dolgok- あそびます → あそぶ（ふつう形） → あそぶ もの

játékra használt dolgok (játékok)Ezt a kifejezést akkor használjuk, ha valamilyen ajándékot kaptunk vagy adunk, és azt akarjuk kifejezni, hogy az adott tárgy mire használható.
・A: けっこんの お祝いに どんな ものを あげますか。

Nászajándéknak milyen dolgot adnak?

B: へやに かざる ものを あげます。

Szoba díszítésére való dolgot adnak.

・A: 誕生日に 何を もらいましたか。

Mit kaptál a születésnapodra?

B: 学校に もっていく ものを もらいました。

Olyan dolgot kaptam, amit elvihetek az iskolába.

Ha egy kérdésre több példával szeretnénk válaszolni neki, akkor a 「とか」 ’például’, ’ilyesmik’ kötőszót használjuk.
Milyen ajándékot adnak baba születésekor?

・A: しゅっさんの お祝いに どんな ものを あげますか。

Például babaruhát, vagy babajátékot, ilyesmit adunk.

B: 赤ちゃんが きる もの とか あそぶ ものを あげます。

Nyelvi-kulturális sarok
1. Dicséret
Ha egy személy által birtokolt tárgyat dicsérünk, akkor az 「いいですね」 ‘De jó!’ 「すてきですね」 ‘Klassz!’、「おしゃれですね」 ’Milyen
divatos!’, 「かっこいいですね」 ‘Milyen menő!”, 「かわいいですね」 ‘Aranyos!’、「きれいですね」 ‘ Milyen szép!’, 「よく にあっていますね」‘Nagyon jól áll!’ kifejezéseket használhatjuk. Ha egy személy által birtokolt tárgy felkelti a figyelmünket, akkor mondhatjuk, hogy 「おもしろいですね」 ‘Milyen érdekes!’, ritkán látható tárgyak esetében 「めずらしいですね」 ‘Milyen különleges (ritkaság)!’ Japánban azokon ahelyzeteken kívül, amikor valóban komolyan gondolva dicsérik meg a mások által birtokolt tárgyat, öltözetet, általában udvariassági
formulaként is szokás mások esztétikai érzékét, ízlését dicsérni. Az ilyen udvariassági formulák az emberi kapcsolatok fenntartása érdekében
a felnőttek társadalmában használt kommunikációs technikák egyike.

2. Ünnepi alkalmakra adott ajándékok
Japánban az iskolák elvégzése, diplomaosztó, esküvő, gyermek születése, stb., az emberi élet emlékezetes fordulópontjain gyakran ünnepelnek.
Ezeken kívül a karácsonyhoz, a Valentin-naphoz hasonlóan, más országok kultúrájából származó ünnepek Japánban is elterjedtek. Az
ajándékozási szokások azonban különböznek más országok szokásaitól, ezért térjünk ki ezekre!
57

Esküvő: Japánban a szentélyekben, vagy templomokban megrendezett esküvői ceremóniákat általában családi illetve rokoni körön belül
rendezik, a barátok közül csak a különösen közeli, vagy gyermekkori jó barátok vehetnek részt, Az esküvői meghívottak a ceremóniát követő
esküvői bankettre, lakodalomra is meghívást nyernek, a résztvevők gratulációként általában készpénzt ajándékoznak. Az ajándék összege azéletkortól, illetve a menyasszonyhoz, vőlegényhez fűződő viszonytól függően változik. Japánban az esküvői ajándék összegeként tiltottszámok a 「4」 és 「9」 számokkal kezdődő összegek, a 「4」 szám az azonos olvasatú 「死」 ‘halál’, a 「9」 pedig a szintén azonos olvasatú 「苦しむ」 ‘gyötrődés, kín’ negatív asszociációi miatt. További szokás Japánban, hogy az örömteli ünnepeknél nem használják a páros számokat,
például a 「6」 számot. Azonban a szintén páros 「8」 szám a szerencse szimbóluma, ezért erre nem vonatkozik a tilalom. A 「8」 szám kandzsivalírva 「八」, ha ennek alakját megfigyeljük, a két szár két irányban fokozatosan szélesedik, ezért 「末広がり」 （すえひろがり） ’fokozatos
felvirágzás’, valamint 「道が開ける」 ‘utak megnyílása’ jelentéssel társítják. Régen a 「2」 páros szám is tabu volt, a 「1 つ 1 つが 2 つに分かれる」 ‘az 1-1 a kettőben kettéválik’ jelentés miatt, de manapság a 「2」 szám a 「ペア」 ‘pár, társ’ jelentéssel társul, így ez a szám az ifjú házaspárkettősének szimbólumává vált. Akik nem tudnak részt venni az esküvőn, azok gyakran ajándékot küldenek. Az ajándékok esetében is vannak
tilalmak, a törékenységre utalva dolgot, pl. tükröt, vagy az elvágás, megszakadás asszociációja miatt vágóeszközt nem választhatunk
ajándéknak.
Anyák napja és apák napja: a 「母の日」 és a 「父の日」 ünneplésének szokása is az amerikai kultúrából került Japánba. Az anyák napja
megünneplése 1931-ben a Japán Nőszövetség megalakulása után vált általánossá. Manapság az anyák napját május második vasárnapjánünneplik, ezen a napon Japánban általában szegfűt adnak ajándékba. Az apák napja 1955 körül került Japánba, június harmadik vasárnapjánünneplik. Az anyák napjával ellentétben az apák napjára nincs tipikus ajándék.
「クリスマス」: a karácsony ünneplésének szokása szintén az amerikai kultúra hatására került be és honosodott meg Japánban. Ezért akarácsonynak Japánban nincs vallási jelentősége. Szenteste 「クリスマス・イヴ」 vagyis december 24-én éjjel a Mikulás felkeresi azokat aházakat, ahol gyerekek vannak, és ajándékot hagy a párnájuk mellett. A felnőttek a karácsonyt együtt töltik a párjukkal, 24-én este együtt
vacsoráznak, karácsonyi ajándékot cserélnek és élvezik az együtt töltött időt. Ezért japán különlegességnek mondható, hogy karácsony estéjén
az utcák tele vannak andalgó párokkal.
「バレンタイン・デー」 Valentin-nap: Japánban február 14-én Valentin-napon is adnak ajándékot. A Valentin-nap az 1950-es és 1960-as évekbenvált ismertté Japánban az édességgyártók és az áruházak „Ajándékozzunk Valentin-napon!” reklámkampányának köszönhetően. Később, a70-es évek első felében a japán társadalomban kialakult a Valentin-nap megünneplésének saját hagyománya, mely szerint a lányok csokoládét
adnak annak a fiúnak, aki tetszik nekik. A japán nők manapság is a szeretett férfi csokoládéval való megajándékozásával vallják meg
szerelmüket. A csokoládé többféle lehet, például kézzel készített vagy boltban vásárolt. A japán áruházakban három héttel Valentin-nap előtt
sokféle csokoládét kezdenek árulni, a kínálat akár egy egész emeletet is elfoglalhat. Így a japán nők számára ez a hagyomány jó alkalommá
vált híres márkák csokoládéinak, vagy a külföldi ritkaságnak számító csokoládék élvezetére. Ma már a Valentin-napra adott csokoládé sokegyéb jelentéssel is bővült, ezért több kategóriája alakult ki, ezeknek 「～チョコ」 utótaggal külön nevet is adtak. Például: a szeretett férfinakadott kézműves vagy drága, exkluzív csokoládé a 「本命チョコ」(ほんめいチョコ), vagyis ’szíve választottja’ csokoládé. Egy másik kategóriaa 「義理チョコ」 (ぎりチョコ) ’kötelesség’ csokoládé, amelyet szerelmi érzelem nélkül adnak a nők férfi osztálytársaiknak, munkahelyi
kollégáknak, főnökeiknek. A barátnőknek adott csokoládé a 「友チョコ」 (ともチョコ ), a saját magunk jó minőségű csokoládéval való
megajándékozása a 「自分チョコ」 (じぶんチョコ), a családtagok pedig a 「ファミチョコ」-t kapják. Az utóbbi időben elterjedt a 「逆チョコ」 (ぎゃくチョコ), amelyet a japán férfiak adnak a szeretett nőnek.
Figyelem! Ha valaki csokoládét kap Valentin-napon, annak március 14-én, a 「ホワイト・デー」’Fehér nap’-on viszonzó ajándékkal kellkedveskednie, ami valamilyen édesség, például sütemény, keksz lehet.

58

トピック 9 お祝い Ünneplés

だい 18 かパーティーが いいと 思います

お祝い、どうしますか。

そうですね…。
パーティーが いいとおもいます。

HASZNÁLAT

FORMA
・お祝いは パーティーが いいと 思います。

・Saját véleményünk, benyomásunk kifejezése.

・たなかさんは 楽しかったと 言っていました。

・Más személy által mondottak harmadik fél felé közlése.

1. お祝いは パーティーが いいと 思います。 Szerintem jó ötlet partit rendezni az ünneplésre.
Véleményünk, benyomásunk kommentálására a 「～と思います」 kifejezést használjuk. A 「と思います」 előtti tagmondat fejezi ki, hogy mit
gondolunk, vagy érzünk. Ez a tagmondat egyszerű formában áll. Az 「思います」 ige ideje és az előző tagmondatban kifejezett (ige)idő nem
mindig egyezik. (lásd a Katsudó 142-147. oldal, Rikai 170-175. oldal)
・たなかさんは メキシコ料理が 好きだと 思います。

Szerintem Tanaka szereti a mexikói ételeket.

・たなかさんは スポーツが とくいじゃないと 思います。

Szerintem Tanaka nem ügyes a sportokban.

・ヤンさんは もう プレゼントを かったと 思います。

Szerintem Yan már megvette az ajándékot.

2. たなかさんは 楽しかったと 言っていました。

Tanaka azt mondta, hogy jól érezte magát.

Egy másik személy által elmondottak vagy véleményének idézéséhez a 「～と言っていました」 ’azt mondta, hogy’ szerkezetet használjuk. Ez
a kifejezés a megjegyzés tartalmára összpontosít. Az előtte álló tagmondat, amit az idézett személy mondott, egyszerű formába kerül. (lásd a
Katsudó 142-147. oldal, Rikai 170-175. oldal). Az 「言っていました」 ige ideje és az előző tagmondatban kifejezett (ige)idő nem mindig
egyezik.
Az 「～と言いました」 kifejezés az előzőektől eltérően inkább azt hangsúlyozza, hogy ki mondta az adott dolgot, nem pedig a megjegyzés
tartalmát.
Joy azt mondta, hogy még egyszer elmegy az

・ジョイさんは もう いちど 「アミーゴ」に 行くと 言っていました。

Amigo étterembe.
・たなかさんは ヤンさんのプレゼントが きにいったと 言っていました。

59

Tanaka azt mondta, hogy tetszik neki Yan ajándéka.

Tanaka azt mondta, holnap hiányozni fog (szabadságon lesz).

・たなかさんは 明日 会社を 休むと言っていました。

① I-típusú melléknév
Az I-típusú melléknevek a 「と思います」 illetve a 「と言っていました」 szerkezet előtt a 「です」 nélküli alakjukban állnak.
いい です

いい と思います/言っていました

高くない です→高くない と思います/言っていました

楽しかった です→

楽しかった と思います/言っていました

安くなかった です→

安くなかった と思います/言っていました② NA-típusú melléknév
A NA-típusú melléknevek a 「と思います」 illetve a 「と言っていました」 szerkezet előtt az alábbi módon állnak:
ひつようです→ ひつようだと 思います/言っていました

すきじゃないです→ すきじゃないと 思います/言っていましたとくいでした→ とくいだったと 思います/言っていました

べんりじゃなかったです→ べんりじゃなかったと 思います/言っていました③ IgékAz igék a 「と思います」 illetve a 「と言っていました」 szerkezet előtt egyszerű alakban állnak.
よろこびます→よろこぶ と思います/言っていました

うたいません→

うたわない と思います/言っていました

行きました

→

行った と思います/言っていました

のみませんでした→のまななかった と思います/言っていました

Nyelvi-kulturális sarok
1. Gratuláció kifejezése
Amikor barátunkat, ismerősünket szeretnénk felköszönteni, gratulálni neki valamilyen alkalomból, akkor az 「おめでとう」, 「おめでとうございます」 ‘Gratulálok!‘ kifejezéseket használhatjuk. Közeli ismerősnek a közvetlenebb 「おめでとう」, távolabbi ismerős, rangban felettünk állóesetében a 「おめでとうございます」 használatos. Házasság alkalmával a 「結婚、おめでとう」, gyermek születésekor a 「出産、おめでとう」, 「ご出産、おめでとうございます」 kifejezésekkel gratulálhatunk. Ahogy láttuk a 「ご結婚」,「ご出産」 kifejezésekben, ha a főnevek elé a 「ご」tiszteleti előtagot tesszük, akkor még udvariasabbá tehetjük a kifejezést. A 「ご」 előtag csak kínai eredetű szavakkal használható.

2. Köszönet kifejezése ajándék átvételekor
Japánban egészen a közelmúltig nem volt szokás az ajándékot felbontani az átadás után közvetlenül. Csak már az elbúcsúzás után illett felbontani,
majd külön levélben vagy telefonon kifejezni köszönetünket. Az utóbbi időben azonban úgy tűnik, a japánok is egyre többen nyitják ki az
ajándékokat az ajándékozó szeme láttára. Mindenesetre, ha ajándékot kapunk egy japántól, akkor tanácsos a kibontás előtt megkérdezni:「あけてもいいですか」’Szabad kinyitnom?’. Ha mi adunk egy japánnak ajándékot, akkor mi kezdeményezhetjük a kibontást az 「あけてみてくだ
さい」’Parancsoljon kibontani!’ kifejezéssel. Közeli ismerőstől kapott ajándék esetén 「ありがとう」’Köszönöm!’, egyéb esetben az 「ありがとうございます」’Nagyon szépen köszönöm!’ kifejezéssel tudjuk hálánkat kifejezni. Amikor a japánok ajándékot kapnak a főnöküktől vagy
társadalmilag magasabb rangú személytől, gyakran használják a「すみません」’Ó, elnézést, nem kellett volna!’ bocsánatkérő kifejezést, ezzel
mutatják ki feszélyezettségüket, amiért gondot okoztak neki.
60

3. Az ajándékozás módja
Japánban régtől fogva úgy tartják, hogy udvariatlan dolog csomagolás nélkül átadni az ajándékot. Manapság nagyon elterjedt az ajándékok papírba
csomagolása, de vannak más sajátos japán módszerek is az ajándékok csomagolására.
ご祝儀袋（しゅうぎぶくろ） Díszboríték: Japánban szokás készpénzt adni különféle ünnepi alkalmakból. Amikor készpénzt adnak át, akkor ebbe aborítékba helyezve adják át. A 「ご祝儀袋」 （しゅうぎぶくろ） borítékoknak többféle típusa létezik, amelyeket az ünnep típusa szerint választanak
ki. Vigyázat, ha ilyen borítékban készpénzt kapunk ajándékba, udvariatlanság kinyitnunk az ajándékozó előtt!
ふくさ: egy csomagolásra használatos textilanyag. Az előbb említett készpénz átadására használt 「祝儀袋」borítékot, hogy megvédjék az
esetleges beszennyeződésról, meggyűrődéstól, először becsomagolják a「ふくさ」-nak nevezett textiliába. Közvetlenül az átadás előtt bontják
ki a「ふくさ」-ból és végül már csak a boríték kerül átadásra.
風呂敷（ふろしき）: A 「ふろしき」 egy textil bármilyen típusú ajándék becsomagolásához. Mivel textilanyag, a papírnál könnyebben bele lehet
csomagolni a tárgyakat, bármilyen alakúak is legyenek. Egy időben népszerűbb volt az ajándékot nyugati típusú papírral becsomagolni, ezért
a furoshiki használata háttérbe szorult, de a természeti környezet védelmének előretörésével újraértékelődött a furoshiki használatával történő
csomagolás. Emiatt új, elegáns verziók is forgalomba kerültek.
ラッピング: A 「ラッピング」 szó eredete az angol wrap ’csomagolás’ szóból származik. A 「ラッピングする」 kifejezés azt jelenti, hogy
ajándéktárgyakat igényes módon becsomagolunk. Japánban nem volt szokás az ajándékokat papírba csomagolni és masnit tenni rá, de ma már
nagyon sokféle papírt és szalagot árulnak. Létezik még az ajándékcsomagoló szakma is, az úgynevezett 「ラッピング コーディネーター」,
tanfolyamok is indulnak ennek elsajátítására. Úgy tartják, a japánok kézügyessége nagyon jó, úgy tűnik, egyre többen szeretnék ezt aképességüket megmutatni és mesterré válni a csomagolás területén.