1

Utviklingsplan 2020-2022Læringsstøtte
Vedtatt av rektor 03.12.2019

2

UTVIKLINGSPLAN FOR LÆRINGSSTØTTE

Innhold1.

Formål ......................................................................................................................................... 3

2.

Forventede effekter, nytte og gevinster ................................................................................................... 4

3.

Hovedtema .................................................................................................................................... 5
3.1 Utdanningsfaglig kompetanse ............................................................................................................. 5
3.1.1 Helhetlige læringsstøttetjenester ................................................................................................... 5
3.1.2 Utvikling av utdanningsfaglig kompetanse ........................................................................................ 5
3.2 Utvikling av lærings-, undervisnings- og vurderingsformer ........................................................................... 7
3.2.1 Videreutvikle bruk av ulike vurderingsformer..................................................................................... 7
3.2.2 Felles infrastruktur for lagring og tilgang til digitale undervisnings- og læringsressurser .................................. 9
3.2.3 Universell utforming av digitale læringsressurser .............................................................................. 10
3.3. Psykososialt læringsmiljø ................................................................................................................ 11
3.3.1 Systematisk mottak av nye studenter ............................................................................................ 11
3.3.2 Helhetlig oppfølging av studentene gjennom hele studieløpet .............................................................. 12

4.

Risikovurdering ............................................................................................................................. 13

5.

Gjennomføring og oppfølging............................................................................................................ 14

3

1. Formål
En utviklingsplan med tilhørende virkemidler og tiltak skal bidra til å realisere ett eller flere utviklingsmål i NTNUs
strategi «Kunnskap for en bedre verden» gjennom forsterket innsats i en avgrenset periode. Tiltakene som beskrives iutviklingsplanene tar også hensyn til øvrige krav og føringer som NTNU står overfor, som tildelingsbrevet fra
Kunnskapsdepartementet, Langtidsplanen for universitets- og høyskolesektoren, og endringer i lover og forskrifter.
Videre er NTNUs politikker, prioriteringer i NTNUs kvalitetsmelding og årsrapport fra LMU lagt til grunn.
Utviklingsplanen har en 3-års horisont og det legges opp til en årlig rullering/oppdatering. Nye tiltak og områder
innenfor læringsstøtte kan tas inn og detaljeres i senere versjoner av planen. Utviklingsplaner på ulike områder skal
utfylle hverandre og må derfor ses i sammenheng. Denne utviklingsplanen vil ha tilgrensende tiltak som naturlig hører
til i andre utviklingsplaner og den kommende strategiske satsingen på utvikling av læringsareal.
Utviklingsplan for læringsstøtte beskriver hovedtema og resultatmål som ulike enheter og nivå ved NTNU skal prioritereog samarbeide om i de nærmeste årene. Det er et mål at fellestiltakene i denne planen skal være konkrete og at deskal samspille med lokale tiltak. Utviklingsplanen tydeliggjør NTNUs prioriteringer.
Utviklingsplanen for læringsstøtte skal ifølge styresak S-sak 28/2018 bidra til et løft i systemene som støtter undervisereog studenter. Videre skal planen svare ut et behov for systematisering av arbeidet og sikre god rolle- og
ansvarsfordeling mellom leverandører av ulike støttetjenester. Planen skal også inkludere tiltak rettet inn mot NTNUs
arbeid med læringsmiljø, dvs. de ulike kontekstene hvor læring skjer og som påvirker studenters læringsutbytte.
Utviklingsplan for læringsstøtte skal bidra til å nå følgende av strategiens utviklingsmål:NTNU skal…
•
•
•
•
•
•

prioritere innovative og utforskende læringsprosesser med høy internasjonal kvalitet, bygget på
forskningsbasert kunnskap om læring.
stimulere til delingskultur og til at ressurser og kompetanse brukes på tvers av enheter.
integrere helsefremmende arbeid i den daglige driften.
bidra til gode læringsrammer gjennom velferdstilbud og frivillige aktiviteter på studiestedene.
etablere arbeidsplasser og læringsarenaer baserte på forskning og erfaringer.
iverksette digitaliseringstiltak og forbedringer som støtter opp under helhetlige, standardiserte rutiner og
arbeidsprosesser.

4

2. Forventede effekter, nytte og gevinster
I denne planen fokuseres det på tre hovedtema:
1.

Utdanningsfaglig kompetanse

Resultatmål:• Helhetlige læringsstøttetjenester• Utvikling av utdanningsfaglig kompetanse
Tiltakene i denne utviklingsplanen skal resultere i et forskningsbasert opplæringstilbud om utdanningsfaglig
kompetanse, som er tilgjengelig for hele NTNU. Samlet sett skal tiltakene gi NTNU undervisere med utdanningsfaglig
kompetanse og et helhetlig og oversiktlig system for læringsstøtte. Dette vil gi en bedre fasilitering av studenteneslæring og dermed bedre kvalitet i utdanningen vi tilbyr.
2.

Utvikling av lærings-, undervisnings- og vurderingsformer

Resultatmål:• Videreutvikle bruk av ulike vurderingsformer• Felles infrastruktur for lagring og tilgang til digitale undervisnings- og læringsressurser• Universell utforming av digitale læringsressurser
Vurderingsformer skal fremme læring og være relevante for læringsutbytte. Tiltakene i denne planen skal bidra til at
det tas i bruk et bredere spekter av vurderingsformer ved NTNU. Omfanget av digitale læringsressurser øker og det måtilrettelegges og innføres en felles infrastruktur for lagring, gjenfinning og deling av slike ressurser. Digitalelæringsressurser skal være universelt utformet.
3.

Psykososialt læringsmiljø1

Resultatmål:• Systematisk mottak av nye studenter• Helhetlig oppfølging av studentene gjennom hele studieløpet
NTNUs studietilbud skal ha et helhetsperspektiv på læringsmiljø og studentens faglige utvikling. Studietilbud og
infrastruktur skal legge til rette for god faglig og sosial samhandling mellom studenter og ansatte. Med bakgrunn iresultater fra SHoT-undersøkelse (Studentenes helse- og trivselsundersøkelse) og Studiebarometeret, harLæringsmiljøutvalget (LMU) utpekt psykososialt læringsmiljø som fokusområde. Tiltakene i denne utviklingsplanen skalbidra til at studentene får både en god start og god oppfølging gjennom studieløpet.

1 I fakultetenes kvalitetsmeldinger trekkes læringsareal, inkludert identitetsareal, fram som en vesentlig faktor for utvikling

av et godt psykososialt læringsmiljø. Det er besluttet at dette skal håndteres i en egen utviklingsplan og ikke være en del av
utviklingsplanen for læringsstøtte.

5

3. Hovedtema
3.1 Utdanningsfaglig kompetanse
3.1.1 Helhetlige læringsstøttetjenester
Tjenester som øker undervisningskvaliteten omtales gjerne som læringsstøttetjenester. Utviklingsplan for læringsstøtte
skal svare ut et behov for systematisering, og sikre god rolle- og ansvarsfordeling mellom leverandører av ulike
støttetjenester.
Det er mange aktører og stor bredde i læringsstøttetjenestene både sentralt og lokalt. Tjenestene omfatter bådevitenskapelig og administrativt ansatte, tjenester knyttet til alt fra tilrettelegging for kompetanseheving, og støtte til
søknadsutvikling og til direkte støtte i en undervisningssituasjon. NTNU skal etablere en helhetlig tenkning rundtlæringsstøttetjenester, som kan legges til grunn for videre utvikling av tjenestene.
Med en helhetlig læringsstøttetjeneste vil ressurser og kompetanse utnyttes best mulig, og det er et mål at det skalvære lett for brukerne å få relevant støtte fra riktig tjeneste. «Ett NTNU i tre byer» er et mål i Politikk for kvalitet i og
utvikling av studieporteføljen. Dette utfordrer oss på hvordan tjenester skal organiseres slik at alle får tilgang til likeverdig
støtte, og krever at vi avklarer ansvar, omfang og kvalitet på støtten som skal tilbys.

Tiltak - Helhetlige læringsstøttetjenester
Tiltak 1:

Utrede helhetlig læringsstøtte
Det lages en oversikt over aktuelle enheter og ressurser, samt et forslag til en modell for
hvordan ansvar og oppgaver kan fordeles slik at vi sikrer god utnyttelse av kompetanse og
ressurser.

Tiltak 2:

Implementere modell for helhetlig læringsstøtteNår en modell for læringsstøtte ved NTNU er besluttet, skal den implementeres og
kommuniseres slik brukerne finner fram og får riktig støtte til enkeltoppgaver og større
utviklingsprosesser.

3.1.2 Utvikling av utdanningsfaglig kompetanse
Et av NTNUs strategiske utviklingsmål er å prioritere innovative og utforskende læringsprosesser med høy internasjonal
kvalitet, bygget på forskningsbasert kunnskap om læring. Dette krever utdanningsfaglig kompetanse hos ansatte med
undervisningsoppgaver.

6

Kravene til utdanningsfaglig basiskompetanse i høyere utdanning har økt de siste årene, og endringene i forskrift om
ansettelse og opprykk i undervisnings- og forskerstillinger 2 som trådte i kraft 1. september 2019 skjerpet kravene
ytterligere.
Seksjon for universitetspedagogikk (Uniped) har ansvar for utvikling av et tilbud om utdanningsfaglig
kompetanseheving, som piloteres og evalueres fra 2018 til 20213. Tilbudet ble gjennomført første gang med oppstartvåren 2019 ( for 65 ansatte) og var fra høsten 2019 tilgjengelig for alle ansatte ved NTNU.
Tilbudet er forskningsbasert og skal bidra til at deltakerne behersker grunnleggende ferdigheter innen planlegging,
gjennomføring, evaluering og utvikling av undervisning. Dette omfatter både veiledning, læring og vurdering.
Opplegget er modulbasert med en introduksjonsmodul,
tverrfaglig kollegaveiledning, et prosjekt knyttet til egenundervisning og flere valgbare moduler a 20 timer. Til
sammen utgjør tilbudet et arbeidsomfang på 200 timer
for deltakerne.
Introduksjonsmodulen undervises primært av ansatte ved
Uniped, mens de valgbare modulene skal tilbys fra
Uniped, støtteenheter og fakulteter. For at tilbudet skal
oppleves relevant, er det viktig at fakultetene bidrar med
moduler som er aktuelle for ansatte innen ulike
utdannings-områder. Til kollegaveiledning er det behov
for at fakultetene identifiserer et antall ressurspersoner
som kan fasilitere kollegaveiledningsgrupper.
Modulbasert betyr også at ansatte kan ta moduler etter at de har oppfylt kravene for utdanningsfaglig basiskompetanseog kontinuerlig utvikle denne kompetansen. Dette ivaretar behovet for økt kompetansetilbud som følger med de nyeretningslinjene og vil bidra til mer kontinuerlig utvikling og forbedring av utdanning ved NTNU. Med dette vil det finnes
tilbud som kan brukes på veien mot opprykk til professor eller merittering.
Kravet om at den utdanningsfaglige kompetansen skal dokumenteres peker mot at ansatte må fremlegge enpedagogisk portefølje ved søknad om ansettelse og opprykk. Uniped vil tilby en egen modul i utvikling av pedagogisk
mappe.
Med både økt krav til omfang av basiskompetanse og økt oppmerksomhet rundt utvikling av utdanningsfaglig
kompetanse generelt, opplever Uniped økt etterspørsel også fra ansatte som ikke er pålagt å gjennomføre
basistilbudet. Det blir viktig å tilpasse kapasiteten på tilbudet for utdanningsfaglig kompetanseutvikling etter
etterspørselen.
Mange studenter er også involvert i undervisningen som studentassistenter eller læringsassistenter. Disse har stor
betydning for utdanningskvaliteten, og må derfor også ha noe utdanningsfaglig kompetanse. I dag har studenter med
2 https://lovdata.no/dokument/SF/forskrift/2018-09-12-1322
3 Arbeidsgruppen som er nedsatt for piloten ledes av Uniped og inkluderer representanter fra pilotfakultetene Naturvitenskap(NV), Arkitektur og design (AD) og Samfunns- og utdanningsvitenskap (SU), samt representanter fra Læringssenteret, Senterfor pedagogikk, læring og undervisning (PLUS) ved Fakultet for medisin og helsevitenskap (MH) og NTNU Drive.

7

undervisningsoppgaver et utdanningsfaglig opplæringstilbud, LAOS. Over 900 studenter gjennomførte i 2018 slikopplæring. Det vurderes om omfang og kapasitet på dette tilbudet må øke i tiden fremover.

Tiltak - Utvikling av utdanningsfaglig kompetanse
Tiltak 3:

Pilot på program for utdanningsfaglig basiskompetanse
Uniped har ansvar for dette tiltaket sammen med en arbeidsgruppe for piloten. Første
kull startet våren 2019 og avslutter våren 2021 parallelt med at programmet begynnerovergangen til ordinær drift.

Tiltak 4:

Utvikle et første sett av relevante valgbare moduler i utviklingsprogrammet
Moduler utvikles av Uniped, støtteenheter og fakulteter, og skal være på plass senest
når programmet er i ordinær drift.

Tiltak 5:

Utdanne kollegaveilederkorps ute på fakultetene
Tiltaket utføres i et samarbeid mellom Uniped og fagmiljøene.

Tiltak 6:

Implementere pedagogisk mappe som dokumentasjon på utdanningsfaglig
kompetanse
Implementering gjøres av Uniped og fakultetene og ferdigstilles til programmet er iordinær drift.

Tiltak 7:

Tilbud om utdanningsfaglig veiledning
Uniped, støtteenheter og fakulteter skal tilby utdanningsfaglig veiledning til ansatte,
fagmiljø og ledelse.

3.2 Utvikling av lærings-, undervisnings- og vurderingsformer
3.2.1 Videreutvikle bruk av ulike vurderingsformer
Vurderingsformer skal fremme læring og være relevante for læringsutbytte. Som et ledd i arbeidet med det strategiske
utviklingsmålet om innovative og utforskende læringsprosesser, har NTNU gjennom flere satsinger lagt til rette for økt
bruk av varierte og studentaktive lærings- og undervisningsformer. Dette gir et godt grunnlag for å ta i bruk et bredere
spekter av vurderingsformer enn vi gjør i dag. I kvalitetsmeldingene rapporterer fakultetene om behov for å jobbe med

8samstemt undervisning (constructive alignment) og nevner særlig behovet for mer variasjon i vurdering. For at detteskal gi økt utdanningskvalitet og være relevant for studentenes læring, må det være et tydelig samsvar mellomlæringsutbyttebeskrivelsen, læringsformene og vurderingsformene.
Studiebarometeret viser at studentene ikke er fornøyd med omfanget av veiledning og tilbakemelding. Økt bruk av
formativ vurdering antas å bidra til at studentene lykkes med å nå læringsutbyttet, og vil bidra til å gi studentene tettere
oppfølging underveis og styrke deres opplevelse av gode og relevante tilbakemeldinger. Studentsamarbeid i læring ogvurdering er også et moment som både svarer til framtidig kompetansekrav og vurdering for læring som kollektiv
prosess.
For at ulike vurderingsformer skal tas i bruk i større grad, må det i tillegg til kompetanseutvikling og lederstøtte finnes
administrativ støtte, samt fysisk og digital tilrettelegging. Det er utviklet tilbud som skal bidra til kompetanseutvikling;valg av vurderingsform omfattes av det nye tilbudet om utdanningsfaglig basiskompetanse og NTNU Drive lager en
MOOC (Massive Open Online Courses) om formative og summative vurderingsformer. Disse tilbudene kan brukes av
enkeltundervisere eller hele fagmiljø som vil utvikle kompetanse og praksis på vurdering. Når det gjelder fysisk
tilrettelegging jobbes det med å få etablert faste lokaler for vurdering i alle våre tre campusbyer. Digital tilrettelegging
handler i hovedsak om forbedret funksjonalitet i verktøy (Inspera og Blackboard).

Tiltak - Bruk av ulike vurderingsformer
Tiltak 8:

Utvikle ressurser med forutsetninger og veiledninger
Det lages ressurser med veiledninger for gjennomføring av ulike former for formativ og
summativ vurdering, samt forutsetninger for at vurderingene skal være gyldige i forhold til
lover og regelverk. Dette gjøres av en arbeidsgruppe med representanter fra fakultet,
Uniped, en jurist, NTNU Drive, læringssenteret m.fl.

Tiltak 9:

Forbedret funksjonalitet i verktøy
Det jobbes videre med å forbedre funksjonalitet i verktøy som brukes til ulike former for(digital) vurdering inkl. innlevering av prosjektoppgaver.

Tiltak 10:

Tilrettelegging for kompetanseheving og erfaringsdeling
Fakultet/institutt skaper rom for at vitenskapelig og administrativt personale kan utvikle
kompetanse på ulike vurderingsformer og legge til rette for erfaringsdeling.
Læringssenteret samler gode praksiser for erfaringsdeling, for videre utvikling på tvers iorganisasjonen.

9

3.2.2 Felles infrastruktur for lagring og tilgang til digitale undervisnings- og læringsressurser
I NTNUs strategi er det et utviklingsmål knyttet til å stimulere til delingskultur og til at ressurser og kompetanse brukes
på tvers av enheter. Videre er det i digitaliseringsstrategien for universitets- og høyskolesektoren 2017-2021 formulert
et eget tiltak om å «Utrede løsninger for tilgang til læringsressurser på tvers av utdanningsinstitusjoner». Det er ønskelig
å ha åpen tilgang til offentlig finansierte læringsressurser på samme måte som det er åpen tilgang til offentlig
finansierte forskningsdata. Det produseres digitale læringsressurser og det er også noe lagring i felles systemer, men
NTNU har i dag ingen helhetlig strategisk tilnærming for å ta i bruk en hensiktsmessig tjeneste for dette.
Digitalisering gjør det mulig å dele, gjenfinne og gjenbruke læringsressurser. NTNU må ta sitt ansvar ved å tilby et LOR(Learning object repository) der både forelesere og studenter har en felles kilde for å finne læringsressurser – på tvers
av e-læringssystem, institusjon, emne og nivå, og bygd på etablerte standarder som gjør det mulig å utvekslelæringsressurser i hele sektoren. NTNU har tilgang til tjenesten Digitale Læringsressurser (DLR) fra Unit, men den er
ikke rullet ut i stor skala. DLR kan både integreres i produksjonssystem og i Blackboard, og brukes som en frittstående
web-løsning.
I Units utkast til handlingsplan for digitalisering i høyere utdanning og forskning er løsning for økt produksjon og
deling av digitale læringsressurser en prioritert leveranse i 2020. NTNU kan sikte seg inn på innføring av DLR
samtidig. Før DLR tas i fullskala bruk, må det foreligge tilbud om nødvendig opplæring. Det må utviklesopplæringstilbud som både kan tilbys gjennom Læringsportalen og lokalt, og det må foreligge rutinebeskrivelser og
arbeidsflyter som viser til beste praksis.
Prosessen fram mot ferdig innføring av DLR består av tre faser: I pilotfase testes lagring, integrasjon, metadataformat,
lisenser, grensesnitt, søkbarhet mm og behov for opplæring og veiledning avklares nærmere. Selve utrullingen bør
koordineres av Universitetsbiblioteket i samarbeid med fakultetene, Læringssenteret og NTNU IT. Forvaltningsfasen
har fokus på brukerstøtte, rask oppklaring av feilsituasjoner og etablering av arenaer på tvers der undervisere har
mulighet til finne samarbeids- og samtalepartnere.

Tiltak - Digitale undervisnings- og læringsressurser
Tiltak 11:

Utvikling av opplæringsmateriell og veiledere
Det utvikles opplæringsmateriell og veiledere som gir faglærer nødvendig kjennskap til
aktuelle lover, policyer og gjeldende retningslinjer for å kunne bruke tjenesten DLR.

Tiltak 12:

Utrulling av DLR
Pilotering, utrulling og overgang til forvaltning av DLR.

10

3.2.3 Universell utforming av digitale læringsressurser
Universell utforming av digitale læringsressurser handler om å gjøre fagstoff, pensum og læringsressurser tilgjengelig
for alle studenter, uavhengig av funksjonsevne eller foretrukken plattform. NTNU er lovpålagt å oppfylle nasjonale og
europeiske krav til universell utforming. Kravene omfatter digitale læremidler og utforming av tjenester som brukes iundervisning. Alle nye nettløsninger rettet mot studentene skal i dag være universelt utformet, mens eksisterende
nettløsninger skal være universelt utformet fra 1. januar 2021.
Å sørge for at utformingen av læringsressursene er i tråd med lovverket, er en omfattende oppgave. Ansvaret ligger til
linjen, og det vil stille krav til hver enkelt underviser. Generell støtte til universell utforming og undervisningspraksis
forvaltes lokalt, og Læringssenteret bistår med verktøystøtte.
Universell utforming er et stort fagområde, og per i dag er det lite støtte tilgjengelig for undervisere som ønsker hjelp
til universell utforming av læringsressurser. Det er behov for å øke bevisstheten rundt krav og gevinster ved universell
utforming av læringsressurser, for opplæringstilbud og veiledninger, og det må implementeres gode systemer som
støtter undervisere i dette arbeidet.
Universell utforming er inkludert i introduksjonsmodulen i det nye tilbudet om utdanningsfaglig basiskompetanse, og
Uniped utvikler en frittstående modul (20 timer) som fokuserer på universell utforming og vil være tilgjengelig for alleansatte.
Majoriteten av læringsressurser som produseres på NTNU publiseres i læringsplattformen Blackboard. NTNU har
anskaffet verktøyet Blackboard Ally som gir undervisere løpende tilbakemeldinger på hvorvidt læringsressursen er
universelt utformet, samt et grensesnitt for å forbedre ressursen om nødvendig. Verktøyet lar også NTNU følge opp
hvor stor andel av alle læringsressurser som er universelt utformet. Ally gir studenter anledning til å konverterelæringsressurser til alternative format for bedre tilrettelegging på individnivå.
Det foreslås å gjennomføre 2-3 timers seminarer om universell utforming av digitale læringsressurser på institutt eller
fakultet, på bestilling av dekan/instituttleder (alt etter behov). Seminarene spres noe ut i tid. Det gir mindre tidspress,
bedre bruk av ressursene og det blir lettere å følge opp og støtte fagmiljøene underveis. Seminarene vil bidra til
bevisstgjøring rundt tematikken universell utforming og vil bygge på veiledere og opplæringsmateriell. I tillegg vil
seminarene inneholde informasjon og kort innføring i hvordan Ally kan hjelpe undervisere å lage universelt utformedelæringsressurser.

Tiltak - Universell utforming av digitale læringsressurser
Tiltak 13:

Veiledere og opplæringsmateriell
Det utvikles veiledere og opplæringsmateriell for universell utforming av digitalelæringsressurser. Materialet utarbeides i et samarbeid mellom Uniped, Læringssenteretm.fl.

Tiltak 14:

Seminarer om universell utforming
Fakultetene er ansvarlig for universell utforming av læringsressursene. I dialog medLæringssenteret utarbeides det en plan som gjør det mulig for alle undervisere å delta på
seminar om universell utforming.

11

3.3. Psykososialt læringsmiljø
Funn fra både SHoT og Studiebarometeret dokumenterer behovet for å legge til rette for utvikling av et godt faglig og
sosialt miljø for studentene. Oppmerksomhet rundt tiltak for førstesemestersstudenten og på systematisk oppfølging
av studentene gjennom hele studieløpet, har derfor høy prioritet i NTNU. Vi har egne utviklingsmål i strategien knyttet
til at vi skal bidra til gode læringsrammer og vi skal integrere helsefremmende arbeid i den daglige driften.
3.3.1 Systematisk mottak av nye studenter
Stortingsmelding 16 (2016/2017), Kultur for kvalitet i høyere utdanning, vektlegger betydningen av et godt og
inkluderende mottak av nye studenter. Kunnskapsdepartementet ba i tildelingsbrev for 2019 om at universitetene og
de statlige høyskolene starter piloter på mentorordninger. Studier av frafall og gjennomføring viser at
oppstartsprosessen er avgjørende for i hvor stor grad studentene ønsker å bli værende og gjennomfører sine studier.
Det er behov for å utrede hvordan NTNU kan styrke mottaket av nye studenter, og en vurdering av ulike
mentorordninger er en viktig del av dette.
Det finnes en rekke gode mottakstiltak som bør videreføres. Ulike studentforeninger og -organisasjoner står for
gjennomføringen av mange av tiltakene. Tilbud fra disse er viktige, men bør være komplementære til tilbud fra
fagmiljøene. NTNU må ta et tydelig ansvar for mottaket, og sikre at det får en form og rammer som gjør at alle studenter
føler seg trygge og godt ivaretatt. Målet er å få et mottak som er mer systematisk og helhetlig enn det vi har i dag.
En arbeidsgruppe har utredet ulike tilnærminger til et mer systematisk mottak i NTNU gjennom hele det første
studieåret og ulike mentorordninger. Gruppa har lagt fram anbefalinger og forslag til en felles minstestandard formottak av førsteårsstudenter gjennom det første studieåret, med tilhørende rolle- og ansvarsfordeling.

Tiltak – systematisk mottak av nye studenter
Tiltak 15:

Piloter på mentorordninger
Mentorordninger som allerede er utprøvd kartlegges og det etableres et utvalg nye
piloter. Disse evalueres før NTNU tar stilling til videre utrulling. Ansvar for gjennomføring
av mentorordningene ligger hos fakultetene.

Tiltak 16:

Etablere et helhetlig og systematisk mottak av nye studenter ved NTNU
Tiltak foreslått av arbeidsgruppa implementeres i forbindelse med mottak av nye
studenter. Felles minstestandard vurderes i denne sammenhengen. Både fakultet,
institutt, studieprogram, NTNU fellesadministrasjon og Studentsamskipnaden (SiT) har
en rolle i dette. Avdeling for studenttjenester tar ansvar for evaluering av implementerte
tiltak.

Tiltak 17:

Idébank
Det utvikles og etableres en digital idébank til inspirasjon og støtte for fagmiljøene i deres
arbeid med beskrivelser av gode prosesser og tiltak knyttet til mottak av nye
studenter. Fagmiljøene spiller inn gode eksempler. Avdeling for studenttjenester har
ansvar for utvikling og etablering av idébanken.

12

3.3.2 Helhetlig oppfølging av studentene gjennom hele studieløpet
Studentenes helse- og trivselsundersøkelse 2018 (SHoT 2018) viser en økning i studentenes rapporterte psykiske
plager siden 2010-undersøkelsen. For å motvirke den negative utviklingen vil Kunnskapsdepartementet at universiteterog høyskoler i samarbeid med studentsamskipnadene og andre aktuelle aktører, setter inn tiltak for å bygge opp og
opprettholde et inkluderende og trygt studiemiljø. Faglig-sosiale tiltak gjennom studieløpet knyttes i stor grad til det
fagmiljø og det studieprogrammet studenten tilhører.
I oppfølging av studentenes helse, velferd og trivsel samarbeider NTNU med SiT og studentfrivilligheten. I Politikk forkvalitet i og utvikling av studieporteføljen NTNU, utpekes «Ett NTNU i tre byer» som et eget kvalitetsområde. Samarbeidet
mellom NTNU og SiT må sikre at studentene tilbys likeverdige helse-, trivsels- og velferdstiltak. NTNU og SiT er opptatt
av å videreutvikle samarbeidet i alle de tre studiebyene.
NTNU skal ha et studieveiledningstilbud som bistår studentene inn i, gjennom og ut av studiene. Det skal væretydelig for studenter og ansatte hvor, når og innenfor hvilke tema studentene kan få studieveiledning.
Studieveiledere må ha kompetanse, verktøy og trygghet i rollen slik at de kan møte studenter med ulike behov.
Eksisterende opplæringstilbud er godt, men det trengs tilbud med større kapasitet.
Vi må se på hvordan NTNU forebygger og følger opp tilfeller hvor det oppstår personkonflikter, trakassering og
utilbørlig atferd mellom studenter i en studiesituasjon. Forebyggende tiltak bør utvikles i fellesskap på NTNU. Som
eksempel på slike tiltak kan nevnes krav til arrangementer som NTNU støtter, informasjon om hva studentene gjør om
de opplever noe uønsket, kampanjemateriell mm. Når det gjelder oppfølging av slike saker har også Studentombudet
og læringsmiljøutvalget påpekt at det mangler retningslinjer, og det er satt i gang et arbeid for å følge opp dette. NTNU
har allerede etiske retningslinjer for ansatte som adresserer viktige etiske tema en ansatt kan møte med kolleger,
studenter og eksterne samarbeidspartnere, men vi må se nærmere på forebygging og håndtering av situasjoner som
kan oppstå mellom studenter i en studiesituasjon.

Tiltak - Helhetlig oppfølging av studentene gjennom hele studieløpet
Tiltak 17:

Samarbeid mellom NTNU og SiT
NTNU og SiT gjennomgår arbeidsform og behov for felles planlegging, evaluering og
møtearenaer.

Tiltak 18:

Studieveilederkurs
Det utvikles et nytt tilbud for studieveiledere, som kan oppskaleres.

Tiltak 19:

Forebygge uønskede hendelser mellom studenter i en studiesituasjon
Ei arbeidsgruppe med representanter fra fagmiljø og administrasjon ved NTNU, fra SiT og
Sti legger fram konkrete tiltak knyttet til forebygging av uønskede hendelser mellom
studenter i en studiesituasjon.

13

4. Risikovurdering
Risikovurdering dekker risikoidentifisering, risikoanalyse og risikoevaluering. For utviklingsplanen for læringsstøtte vil
dette handle om å finne hvilke risikofaktorer som kan påvirke gjennomføringen av tiltakene slik de er planlagt, samt
vurdere konsekvens og sannsynlighet for forsinkelser og endringer. I verste fall kan leveranser utebli.
Risikovurderingen av NTNUs årsplan er rettet inn mot vår evne til å gjennomføre det vi har planlagt og risikoer forforsinkelser eller endringer. De risikoforhold fra årsplanen som anses være mest relevante for denne
utviklingsplanen er følgende:
Kapasitet og tilgjengelighet i ledelse og støtteapparat
Erfaringer fra de siste årene viser at tilstrekkelig kapasitet hos lederne og i støtteapparatet er en vesentlig risikofaktor
for gjennomføring av utviklingstiltak samtidig med at den daglige driften skal ivaretas, og at begrenset kapasitet iledelse og administrativt støtteapparat kan være er en trussel mot både arbeidsmiljø og gjennomføringsevne. Det
legges fortsatt opp til et høyt aktivitetsnivå i organisasjonen, og mange av prioriteringene fordrer at lederne tar aktivt
grep. Vi risikerer at lederne (og lederstøtteapparatet) blir en flaskehals og at gjennomføringen av strategien forsinkes.
Samlet endringstrykk
Siden fusjonen trådte i kraft har organisasjonen gjennomgått betydelige endringer. Det er en krevende balansegangå sikre at allerede iverksatte endringer ferdigstilles og «får satt seg», samtidig som vi er opptatt av å svare på
utfordringene fra samfunnet rundt oss og gripe muligheter som kan styrke virksomheten ytterligere. Det er
nødvendig å følge nøye med på det samlede endringstrykket for de ansatte og organisasjonen som helhet og sikre
god koordinering med tidligere igangsatte og pågående initiativ slik at oppgavene fordeles hensiktsmessig gjennomåret.
En heterogen organisasjon
NTNU er en stor og til dels heterogen organisasjon med betydelige forskjeller i størrelse og funksjoner på sammeorganisatoriske nivå. Dette kompliserer effektiviseringen av deler av vår tjenesteproduksjon, for eksempel
standardisering av tjenester på ulike nivåer og i ulike deler av organisasjonen.
Stordriftsulemper
NTNU er en stor organisasjon. Dette gir muligheter for å utvikle spiss-kompetanse i støtteapparatet. Samtidig krever
oppgavene i stadig større grad helhetstenking og tverrfaglig oppmerksomhet på brukernes behov. Vi erfarer i dag
utfordringer med koordinering av det administrative støtteapparatet på tvers av nivåer og internt iFellesadministrasjonen. Flere tiltak er og blir iverksatt for å sikre bedre koordinering, ressursutnyttelse og
gjennomføringsevne, slik at organisasjonens størrelse blir et fortrinn og ikke en ulempe.

14

5. Gjennomføring og oppfølging
Hovedansvaret for utviklingsplanens tiltak ligger hos Prorektor for utdanning. Tiltak operasjonaliseres, tidfestes og
fordeles til berørte enheter. Prioritering av tiltak og kobling til NTNUs årsplan integreres i Plan-, budsjett- og
oppfølingsprosessen ved NTNU.
Rapportering om aktivitet og gjennomføring legges til øvrig rapportering i NTNUs tertial- og årsrapport.