‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫נדב הראל‬nadav@harel.org.il‫מהדורה רביעית‬Hspell ‫ של‬1.4 ‫מעודכן לגרסה‬2017 ‫יוני‬Copyright © 2009-2017 Nadav Har'El. This work is licensed under a Creative Commons
Attribution-ShareAlike 4.0 license (cc-by-sa). All other rights reserved.

‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫עבודה זו מוקדשת לזכרו של אבי‪ ,‬צבי הראל ז"ל‪.1949-2008 ,‬‬‫בודק איות זה לעולם לא היה נכתב לולא לימדת אותי מחשבים‪,‬‬‫לולא היה ביתנו תמיד מלא ספרים )כולל ספרי דקדוק עברי(‪,‬‬‫ולולא השיחות הארוכות שניהלנו כשעבדתי על הגרסה הראשונה‪.‬‬‫‪2‬‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫תוכן העניינים‬‫‪ .1‬הקדמה ‪4..................................................................................................................................‬‬‫‪ .2‬מבוא ‪5.....................................................................................................................................‬‬‫‪ .3‬הוספת אמות קריאה לכתיב המנוקד ‪8..................................................................................‬‬‫‪ .4‬יו"ד לציון התנועה ‪13............................................................................................................ e‬‬‫‪ .5‬יו"ד לציון התנועה ‪23............................................................................................................ i‬‬‫‪ .6‬יו"ד עיצורית ‪32........................................................................................................................‬‬‫‪ .7‬וי"ו לציון התנועה ‪36............................................................................................................ u‬‬‫‪ .8‬וי"ו לציון חולם חסר ‪37...........................................................................................................‬‬‫‪ .9‬וי"ו לציון קמץ קטן או חטף־קמץ ‪38......................................................................................‬‬‫‪ .10‬וי"ו עיצורית ‪43.......................................................................................................................‬‬‫‪ .11‬מילים לועזיות‪ ,‬משפות שאינן שמיות ‪44................................................................................‬‬‫‪ .12‬שמות לועזיים‪ ,‬משפות שאינן שמיות ‪72.................................................................................‬‬‫‪ .13‬מילים לועזיות‪ ,‬משפות שמיות ‪76..........................................................................................‬‬‫‪ .14‬אזרוח מילים לועזיות ‪82........................................................................................................‬‬‫‪ .15‬שמות עצם ונטייתם ‪86...........................................................................................................‬‬‫‪ .16‬פעלים ונטייתם ‪89..................................................................................................................‬‬‫‪ .17‬שמות פרטיים עבריים ‪91.......................................................................................................‬‬‫‪ .18‬ראשי תיבות ‪94......................................................................................................................‬‬‫‪ .19‬שמות האותיות ‪96..................................................................................................................‬‬‫‪ .20‬מקורות ‪99.............................................................................................................................‬‬‫‪ .21‬אינדקס ‪102............................................................................................................................‬‬‫‪3‬‬‫הקדמה‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫‪ .1‬הקדמה‬‫איסופן של יותר מעשרים וארבעה אלף מילים עבור המילון של ‪ Hspell‬דרש השקעה‬‫והתמדה‪ ,‬על גבול הכפייתיות‪ .‬מקצת הקוראים עשויים לחשוב שמסמך זה הוא המשך‬‫ההתעסקות הכפייתית שלנו במילים‪ ,‬ותו לא‪ .‬אך זהו לא כל הסיפור‪ .‬מסמך זה נכתב‬‫משלוש סיבות חשובות יותר‪:‬‬‫‪ .1‬מניעת תלונות שווא‪ :‬הציבור הישראלי עדיין אינו מקפיד על תקן איות אחיד‪,‬‬‫ולעתים קרובות אפילו אינו מודע לקיומו‪ .‬לכן‪ ,‬צפוי שחלק ממשתמשי ‪ – Hspell‬אולי‬‫אפילו מרביתם – יופתעו מדי פעם מהכתיב ש ‪ Hspell‬דורש מהם‪ .‬הם עשויים להיות‬‫מופתעים‪ ,‬למשל‪ ,‬מכך ש ‪ Hspell‬מסמן את המילים חוכמה‪ ,‬אמא‪ ,‬ו־אמיתי כשגיאות‬‫ומעדיף חכמה‪ ,‬אימא‪ ,‬אמתי ‪ .‬משתמשים ספקנים עלולים להסיק מכך ש־ ‪ Hspell‬הוא‬‫בודק איות חובבני או מיושן‪ ,‬ומלא שגיאות‪ .‬מסמך זה מנסה להחזיר לספקנים את‬‫האמון ב ‪ .Hspell‬הוא מנסה להראות להם שכל החלטת כתיב – גם זו שהפריעה‬‫להם – התקבלה בכובד ראש ולא בגחמנות‪ .‬כל החלטה כזו נסמכה על מקורות‬‫רציניים‪ ,‬לעתים קרובות החלטות האקדמיה ללשון העברית‪ .‬אנו מקווים שעיון‬‫במסמך זה יהפוך את אותם ספקנים לסקרנים‪ ,‬והם יוכלו להיעזר בו כדי להבין את‬‫תקן האיות וכדי לאמץ אותו בכתיבתם‪.‬‬‫‪ .2‬הזמנת תלונות ראויות ‪ :‬מצד שני‪ ,‬הקוראים הסקרנים של מסמך זה עשויים לגלות‬‫בעזרתו שגיאות אמתיות ב ‪ :Hspell‬מקרים בהם טעינו בשיקול הדעת‪ ,‬מקרים בהם‬‫לא היינו מודעים להחלטות אקדמיה רלוונטיות או פירשנו החלטות שלא כהלכה‪,‬‬‫ועוד‪" .‬תלונות" מסוג זה דווקא נשמח לקבל‪ ,‬כי הן יעזרו לנו להמשיך ולשפר את‬‫‪.Hspell‬‬‫‪ .3‬אידאולוגיית התכנה החופשית‪ Hspell :‬היא תכנה חופשית‪ .‬תכנה חופשית היא‬‫אידאולוגיה‪ ,‬ולא רק שיטה להשגת תכנה בזול‪ .‬אחד העקרונות של האידאולוגיה הזו‬‫היא שיש לאפשר למשתמשים ולמפתחים חדשים לשנות את התכנה‪ ,‬ולא רק‬‫להשתמש בה כפי שהיא – ולכן תכנה חופשית מגיעה תמיד עם קוד־מקור‪ .‬אך‬‫בבודק איות קוד המקור אינו מספיק‪ :‬חלק עיקרי מבודק האיות הוא רשימת‬‫המילים החוקיות‪ .‬בצורתה הסופית‪ ,‬רשימת המילים ש ‪ Hspell‬מקבל כוללת כמעט‬‫חצי מיליון נטיות‪ .‬אך רשימה זו קשה לשינוי‪ :‬שינוי כתיב מילה דורש חיפוש אחר כל‬‫הנטיות שלה ושינוין‪ ,‬והוספת מילה דורשת כתיבת כל הנטיות שלה‪ .‬לכן‪Hspell ,‬‬‫מופץ לא עם רשימה סופית זו‪ ,‬אלא עם רשימה של מילות בסיס ועם תכנת הטיה‬‫אוטומטית‪ .‬מתוך אלו יכול המשתמש ליצור בעצמו את רשימת המילים הנטויות‪ .‬כך‬‫יכול מפתח חדש להוסיף ולשנות מילים במילון‪ ,‬בדיוק כפי שעשינו זאת אנו‪,‬‬‫המפתחים המקוריים‪ .‬אבל‪ ,‬אפילו יכולת לשנות את המילון לא מספיקה אם‬‫המפתח החדש אינו מבין את תקן האיות הקיים של ‪ ,Hspell‬ומהו ההיגיון המקשר‬‫בין הכתיב שמתקבל עבור המילים השונות‪ .‬ללא ידע זה‪ ,‬קשה להוסיף מילים‬‫חדשות בצורה עקבית‪ ,‬וקשה לקבל החלטה מושכלת על שינוי תקן הכתיב‪ .‬לשם כך‬‫חשוב קיומו של מסמך זה‪ ,‬שכל מפתח עתידי של ‪ Hspell‬יוכל להיעזר בו‪.‬‬‫נדב הראל‪,‬‬‫חיפה‪ ,‬דצמבר ‪.2009‬‬‫‪4‬‬‫מבוא‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫‪ .2‬מבוא‬‫בראשית שנת ‪ ,2000‬עולם התכנה החופשית‪ 1‬נהנה מפריחה חסרת תקדים‪ .‬תכנה חופשית‬‫כבר הייתה קיימת משנות השמונים‪ ,‬ומערכות הפעלה חופשיות מלאות כבר היו קיימות‬‫מראשית שנות התשעים‪ .‬בהמשך שנות התשעים מפתחים החלו להקדיש מאמץ רב‬‫להתאמת המערכות החופשיות לצורכי המשתמש השולחני ה"פשוט"‪ .‬נכתבו יישומים חדשים‬‫שהיו חסרים ופותחו סביבות עבודה ידידותיות ואחידות יותר‪ .‬בסוף שנות התשעים‪ ,‬אחרי‬‫שנים רבות של התרכזות רק בצורכי דוברי האנגלית‪ ,‬החלו כותבי תכנה חופשית מכל‬‫העולם להשקיע מאמץ גם בתמיכה בשפות אחרות‪ .‬הדרך שנבחרה לתמוך בכל השפות‬‫הייתה אימוץ תקן אחיד )בשם "יוניקוד”( לייצוג טקסט בשפה כלשהי‪ ,‬והתאמת ספריות‬‫ויישומים להצגתו של טקסט כזה בצורה נכונה על המסך‪ .‬יוניקוד‪ ,‬והספריות שהציגו אותו‪,‬‬‫תוכננו מראש גם עבור שפות שנכתבות מימין לשמאל כמו עברית‪ .‬בראשית ‪ ,2000‬מערכות‬‫הפעלה חופשיות כבר היו בשלות מספיק לספק את רוב צורכי המשתמש הביתי דובר‬‫האנגלית‪ ,‬ובכל מיזמי התכנה החופשית הבין־לאומיים הגדולים החלה להופיע תמיכה‬‫בסיסית בשפות נוספות‪ ,‬ובכללן עברית‪.‬‬‫אבל התמיכה האחידה בכל השפות לא מספיקה‪ .‬ברור היה שתידרשנה גם תתכנות נוספות‬‫המיוחדות לכל שפה – תכנות שלא יכלו להופיע באורח פלא מתוך פרויקט בין־לאומי‬‫שמטרתו תמיכה בכל השפות‪ .‬אחת התכנות החסרות מסוג זה הייתה תכנה לבדיקת איות‬‫בעברית‪.‬‬‫בינואר ‪ , 2000‬התחלנו – נדב הראל ודן קניגסברג – לעבוד על בודק איות חופשי לטקסט‬‫עברי לא מנוקד‪ .‬בודק האיות‪ ,‬לו קראנו ‪ ,2Hspell‬מבוסס על רשימה של מילים נכונות‬‫שאותן יש לקבל – וכל שאר המילים תיחשבנה שגיאות כתיב‪ .‬למרבה הצער‪ ,‬לא היה מקור‬‫חופשי לרשימת המילים בעברית‪ .‬העתקת רשימות מילים ממילון או מתכנה מסחרית היא‬‫כמובן בלתי־ חוקית‪ .‬לכן חלקו העיקרי של המיזם היה בניית רשימת המילים מאפס‪.‬‬‫תוך כדי העבודה על בניית רשימה זו נתקלנו במספר רב של שאלות כתיב נכון‪ ,‬עליהן‬‫נאלצנו לתת את הדעת‪ .‬האם יש לכתוב שרפה או שריפה? תכנה או תוכנה? דוגמה או‬‫דוגמא? עירייה או עיריה? פרויקט או פרוייקט? טלוויזיה או טלביזיה?‬‫האם עלינו לבחור בין האפשרויות על סמך ידע אישי? או אולי בעזרת השוואת תפוצתן?‬‫תפוצתן היכן? באינטרנט? בעיתונים? בספרים? או אולי לפי הכתיב הנהוג בתרגום סרטים‬‫בטלוויזיה? או אולי בעזרת מילונים? הבעיה היא שמקורות אלו נטו לסתור אלו את אלו‪,‬‬‫וחמור מכך – במקרים רבים נתגלה גם חוסר עקביות בתוך אותו מקור‪ .‬במסמך זה ננסה‬‫לסכם את שאלות הכתיב המרכזיות בהן נתקלנו ואת הכתיבים השונים הנהוגים‪ ,‬ונסביר‬‫איזה כתיב ‪ Hspell‬מקבל ומדוע‪ .‬כפי שנראה עוד מעט‪ ,‬בחרנו להיצמד ככל האפשר‬‫להחלטות האקדמיה ללשון העברית‪.‬‬‫נשאלת השאלה מדוע בכלל לבחור בין הכתיבים השונים? מדוע שבודק האיות לא יקבל את‬‫כולם?‬‫בשפות כתובות מודרניות נהוג קיומו של תקן איות – צורה שהוכרזה‪ ,‬על־ידי ארגון או‬‫מילון המקובלים על הכותבים בשפה‪ ,‬ככתיב הנכון לכל מילה‪ .‬קביעת צורת כתיבה יחידה‬‫לכל מילה מקלה על הקריאה והופכת אותה לשוטפת יותר‪ ,‬ומשווה לכתוב מראה "מכובד"‬
‫‪1‬‬

‫‪2‬‬

‫תכנה חופשית )‪ ,(free software‬או בשמה האחר‪ ,‬קוד פתוח )‪ ,(open source‬היא תכנה שמפתחיה מתירים‬‫למשתמשים להעתיק אותה ללא הגבלה ואף ולשפר אותה כרצונם‪ .‬זאת בניגוד לנהוג בתכנה מסחרית‪,‬‬‫עבורה המשתמש נדרש לשלם‪ ,‬אסור לו לתת עותקים ממנה לאחרים‪ ,‬ואין לו אפשרות לשנותה או אפילו‬‫להבין כיצד היא פועלת‪ .‬בתכנה חופשית למפתחי התכנה ולקהילת המשתמשים אינטרס רב יותר לשתף‬‫פעולה לשיפור התכנה‪ .‬עוד על פילוסופיית התכנה החופשית ניתן למצוא באתר ‪ www.fsf.org‬ובאתר‬‫‪ .www.opensource.org‬הספר ‪ Open sources: Voices from from the Open Source Revolution‬הוא מבוא‬‫מצוין להתפתחות התכנה החופשית ועל פריחתה בסוף שנות התשעים של המאה העשרים‪ .‬ניתן למצוא‬‫ספר זה בדפוס‪ ,‬וכן בחינם ברשת‪.oreilly.com/openbook/opensources/book :‬‬‫‪http://hspell.ivrix.org.il‬‬‫‪5‬‬‫מבוא‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫או "מקצועי" יותר‪ .‬כמו שאחידות הכתיב מקלה על התקשורת הכתובה בין אנשים שונים‪,‬‬‫שמירת תקן האיות לאורך זמן )אפילו אם בינתיים חלו שינויים בשפה במדוברת ובהגייתה(‬‫מאפשרת תקשורת בין אנשים מתקופות שונות‪ .‬לדוגמה‪ ,‬מרבית המילים שכתב שייקספיר‬‫מובנות גם לדובר אנגלית מודרני‪ ,‬ומרבית המילים הכתובות בתנ"ך מובנות לקורא עברית‬‫מודרני – גם אם מאז חלו שינויים ניכרים בהגיית אותן מילים‪.‬‬‫לפעמים נשמעות טענות שתקן איות אינו קיים בשפות מודרניות‪ .‬לדוגמה‪ ,‬שבאנגלית נהוגים‬‫כתיבים שונים לאותה מילה‪ ,‬ושישנם הבדלים בין הכתיב הנהוג באנגליה לזה שבארה"ב‪.‬‬‫דווקא יוצאים מן הכלל אלו מדגימים את הכלל‪ .‬מספר המילים שלהן נהוגים שני כתיבים‬‫קטן מאוד‪ ,‬והעובדה שבאנגליה ובארה"ב נהוגים תקני איות שונים במקצת דווקא מדגימה‬‫את העובדה שתקנים כאלו אכן נהוגים – ומוגדרים על־ידי מילונים שיוצאים בשתי הארצות‪.‬‬‫באנגלית ובצרפתית מקפידים בצורה מחמירה על כתיב נכון )"אורתוגרפיה"(‪ ,‬מלמדים אותו‬‫בבית הספר‪ ,‬והוא אף נשמר לאורך השנים עד שהכתיב המודרני נראה כמאובן המשמר‬‫צורת דיבור שכבר לא נהוגה מאות שנים‪ .‬בשפה הגרמנית הכתיב משתנה לעתים קרובות‬‫יותר‪ :‬רפורמת כתיב משמעותית התבצעה ב־‪ ,1901‬וב ‪ 1996‬הוצעה רפורמה נוספת אך רק‬‫לאחר שנים רבות של ויכוחים היא התקבלה הלכה למעשה על־ידי רוב הוצאות הספרים‬‫והעיתונים‪ .‬בכל מקרה‪ ,‬שוב הוויכוח הוא בין שני תקנים מתחרים )הקיים והחדש המוצע(‪,‬‬‫ואיש לא מציע אנרכיה שבה כל אדם יאיית כרצונו‪ ,‬ובלבד שהתוצאה תהיה קריאה‪.‬‬‫גם בעברית יש צורך בתקן איות‪ ,‬בדיוק מאותן סיבות‪ .‬מכיוון שבימינו רוב הכתוב איננו‬‫מנוקד‪ ,‬יש צורך במיוחד בתקן איות לכתיב חסר־ניקוד‪ .‬אך כתיב כזה‪ ,‬הנקרא לעתים‬‫"כתיב מלא"‪ ,‬לא נלמד באופן יסודי בבתי הספר‪ ,‬ועד השנים האחרונות אף לא הופיע‬‫במילונים או באנציקלופדיות‪ .‬זו כנראה הסיבה לכך שרוב כותבי העברית אינם מודעים כלל‬‫לקיום תקן איות לכתיב חסר־ ניקוד ומוסיפים אמות קריאה באופן "אינטואיטיבי" אך‬‫לעתים קרובות לא עקבי‪ ,‬עד כדי כתיבת אותה המילה באותו הטקסט בשתי צורות שונות‪.‬‬‫כדי למנוע את חוסר העקביות‪ ,‬הוצאות ספרים ועיתונים שונות קובעות כל־אחת תקן שונה‬‫משלה‪ .‬זהו המצב המצוי‪ ,‬אך בהחלט לא הרצוי‪ .‬המצב הרצוי הוא הסכמה על תקן איות‬‫אחד‪ ,‬שהכול יכירו בו וישתמשו בו‪.‬‬‫ואכן‪ ,‬האקדמיה ללשון העברית מנסה לקבוע תקן כזה‪ .‬האקדמיה ללשון העברית היא הגוף‬‫הרשמי במדינת ישראל שתפקידו לפסוק בתחומי לשון‪ .‬אתר האינטרנט שלה מציין בין‬‫השאר ש" האקדמיה פועלת לקביעת התקן בעברית החדשה – בדקדוק‪ ,‬בכתיב‪ ,‬בתעתיק‬‫ובפיסוק" ‪ .‬לכן החלטנו לאמץ את החלטות הכתיב של האקדמיה‪ ,‬בכל מקרה בו מצאנו‬‫כאלו‪ .‬במסמך זה נדון בשאלות כתיב נפוצות‪ ,‬ונראה שהחלטות האקדמיה פותרות את‬‫רובן‪ .‬נדון גם בשאלות כתיב בהן התקן הקיים אינו ברור או חסר‪ ,‬ונציע את פרשנותנו‪ .‬כמו‬‫כן‪ ,‬נדון במספר מקרים שבהם הכתיב הנהוג במילונים‪ ,‬בספרים‪ ,‬או אצל רוב הכותבים‪,‬‬‫אינו תואם לתקן האקדמיה‪ ,‬וננסה להבין את הסיבות שהביאו לכך‪ .‬עם זאת‪ ,‬בכל מקרה בו‬‫לא צוין אחרת‪ ,‬בודק האיות ‪ Hspell‬מקבל את הכתיב התקני לפי האקדמיה‪ ,‬ואותו בלבד‪.‬‬‫בימים עברו‪ ,‬כדי להעריך את תפוצת אפשרויות כתיב שונות אצל הכותבים‪ ,‬נאלצו עורכי‬‫מילונים לחפש אזכורים באופן ידני במאות ספרים ומקורות טקסט אחרים‪ .‬למזלנו קיימת‬‫היום אפשרות פשוטה הרבה יותר – חיפוש באוסף העצום של הטקסט באינטרנט‪ ,‬בעזרת‬‫מנוע חיפוש )אנו בחרנו להשתמש ב"גוגל"‪ .(3‬שימוש בווב כקורפוס הוא היום מגמה רווחת‬‫אצל הבלשנים‪ ,‬ראו למשל ]‪ .[23‬כאמור‪ ,‬ברוב המקרים כשהכתיב המועדף על האקדמיה‬‫והכתיב הנפוץ בציבור שונים‪ ,‬נעדיף את כתיב האקדמיה‪ ,‬אך נדון בהבדל‪.‬‬‫מקריאת מסמך זה עלול להיווצר הרושם שברוב המקרים הכתיב שבחרה האקדמיה‪ ,‬ולכן‬‫גם ‪ , Hspell‬הוא כתיב שאינו מקובל על המילונים או על הציבור‪ .‬רושם זה‪ ,‬אם נוצר‪ ,‬הוא‬‫מוטעה‪ ,‬ונובע מכך שבמסמך זה הקדשנו מקום בעיקר למקרים הבעייתיים‪ :‬מקרים שבהם‬‫‪3‬‬‫יש להיזהר‪ ,‬במיוחד בעברית‪ ,‬מספירה פשוטה של מסמכים בהם המילה מופיעה‪ .‬לדוגמה‪ ,‬מי מבין‬‫הכתיבים "פרות" או "פירות" נפוץ יותר לריבוי של "פרי"? מובן שאי אפשר סתם לספור מסמכים עם‬‫המילה "פרות" כי למילה זו משמעות נוספת‪ .‬פתרון אפשרי הוא השוואת תפוצת נטייה או ביטוי ייחודי‬‫למילה זו‪ .‬בדוגמה הנ"ל‪ ,‬למשל‪ ,‬נשווה את תפוצת הביטוי "ירקות ופרות" עם תפוצתו של "ירקות ופירות"‪.‬‬‫‪6‬‬‫מבוא‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫אכן יש אי הסכמה לגבי הכתיב הראוי – אי הסכמה בין האקדמיה לבין המילונים והציבור‪,‬‬‫או בין מילונים שונים או בתוך הציבור‪ .‬לו הקדשנו לכל אחת מהחלטות האקדמיה מקום‬‫שווה‪ ,‬היה מתקבל הרושם הנכון שרובן אכן מקוימות הלכה למעשה במילונים‪ ,‬בעיתונים‪,‬‬‫בספרים‪ ,‬ועל ידי הציבור – ורק מיעוטן שנויות במחלוקת‪.‬‬‫החלטת האקדמיה הבולטת ביותר לענייננו הוא הפרסום "כללי הכתיב חסר הניקוד" ]‪.[4‬‬‫כללי הכתיב חסר־ הניקוד של האקדמיה נוגעים בעיקרם להבדלי הכתיב בין הכתיב המנוקד‬‫התקני )גם הוא נקבע על־ ידי האקדמיה( לכתיב חסר הניקוד‪ .‬הבדלים אלו מסתכמים‬‫בתוספת אאמות קריאה – יו"ד ווי"ו – במקרים שנקבעים על־ידי הכללים‪ ,‬ונעסוק בהם‬‫בפרקים הבאים‪ ,‬פרקים ‪ . 10-3‬אך לא כל שאלות הכתיב הנכון מסתכמות בתוספת אמות‬‫קריאה‪ .‬שאלות רבות עוסקות במילים שכללי הכתיב חסר הניקוד של האקדמיה מושכים‬‫את ידם מהן‪ ,‬כמו מילים לועזיות )בהן נעסוק בפרקים ‪ ,13 ,11‬ו־‪ (14‬ושמות פרטיים )פרקים‬‫‪ .( 17 ,12‬שאלות כתיב רבות אחרות נוגעות הן לכתיב המנוקד והן לכתיב חסר הניקוד‪ ,‬כמו‬‫נטייה נכונה )פרקים ‪ 15‬ו־ ‪ .(16‬נדבר גם על ראשי תיבות )פרק ‪ (18‬וכתיבן של שמות‬‫האותיות )פרק ‪.(19‬‬‫‪7‬‬‫הוספת אמות קריאה לכתיב המנוקד‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫‪ .3‬הוספת אמות קריאה לכתיב המנוקד‬‫פרק זה והפרקים הבאים )עד פרק ‪ ( 10‬עוסקים בנושא בו עוסקים "כללי הכתיב חסר‬‫הניקוד" של האקדמיה ללשון העברית ]‪ .[4‬כללים אלו דנים בהוספת אמות קריאה – יו"ד‬‫ווי"ו – מעבר לאלו שנכתבות בכתיב המנוקד התקני‪ .‬אמות קריאה אלו אמורות להקל‬‫בקריאה של תנועות ועיצורים שונים‪.‬‬‫]‪ [4‬מציין ש‪:‬‬‫הכללים שלהלן מכוונים לכתיב מילים עבריות‪ ,‬ואינם חלים בהכרח על מילים לועזיות‬‫המשמשות בלשוננו‪ ,‬ולא על שמות פרטיים ‪...‬‬‫לנושאים אלו )מילים לועזיות ושמות פרטיים( יוחדו פרקים בהמשך‪ .‬פרקים נוספים יוחדו‬‫לשאלות שלא נוגעות רק לתוספת אמות קריאה לכתיב המנוקד‪ ,‬אלא שרלוונטיות גם עבור‬‫הכתיב המנוקד )מובן שאין אנו מתעניינים בניקוד עצמו‪ ,‬אלא רק באותיות שנשארות גם‬‫בכתיב חסר הניקוד(‪.‬‬‫"כללי הכתיב חסר הניקוד" מקבלים את קיומו של תקן כתיב מנוקד‪ ,‬שנקבע גם הוא על־ידי‬‫האקדמיה ללשון העברית‪ ,‬ועוסקים רק בדרכים בו סוטה הכתיב חסר־הניקוד מזה המנוקד‪.‬‬‫נשאלת השאלה‪ ,‬מדוע בכלל יש לדעת את הניקוד הנכון כדי לדעת כיצד לכתוב בכתיב‬‫חסר־ ניקוד‪ .‬מדוע דקדוקי ניקוד שלא נשמעים כלל לאוזן הישראלי המודרני )חולם מול‬‫קמץ קטן‪ ,‬צירי מול סגול‪ ,‬דגש חזק‪ ,‬וכד'( צריכים לשחק תפקיד בקביעת הכתיב חסר‬‫הניקוד התקני‪ ,‬ומדוע לא לקבוע ישירות את הכתיב חסר הניקוד של כל מילה במקום‬‫לקבוע קודם את ניקודה‪ .‬כך למשל הציע הבלשן עוזי אורנן במאמרו "ניסוח חדש של כללי‬‫הכתיב"‪ ,‬לנסח את כללי הכתיב חסר הניקוד ללא התייחסות לניקוד‪ .‬כותב אורנן‪:‬‬‫עיון בכללי האקדמיה מורה כי נקודת המוצא של הכללים היא הכתב המנוקד‪,‬‬‫והמבקש לכתוב לפי כללים אלה חייב להיות בעל ידיעות בדקדוק ובניקוד‪ … .‬עליו‬‫לדעת מהו "המקור המוחלט של ל"י"‪ ,‬או אם התנועה ‪ o‬שלפניו סימנה בניקוד‬‫קמץ־קטן או חטף־קמץ‪ ,‬וכיוצא באלה‪ .‬דומה שהנוסח הקיים של כללי הכתיב חסר‬‫הניקוד שוב אינו מתאים לתנאי ימינו‪ .‬אין אנו מכוונים את דברינו היום לקהל היוצא‬‫לכתוב טקסט חסר־ניקוד כשהטקסט המנוקד עומד לנגד עיניו‪ .‬כללי כתיב חסר־ניקוד‬‫חייבים היום לצאת רק מנקודת מבטו של הדובר‪ ,‬ולא של המומחה לניקוד‪.‬‬‫אנו מכוונים את כללינו אל חברה של בני אדם שהשפה העברית מבוטאת בפיהם‬‫ונשמעת באוזניהם; הכתב חסר הניקוד הוא היום האמצעי היחיד‪ ,‬או העיקרי‪ ,‬לרישום‬‫השפה שבפיהם‪ .‬ואילו הכתב המנוקד הוא אמצעי נושן וכמעט בלתי ידוע לרישום‬‫כזה‪ .‬כללי הכתיב הנוכחיים מלמדים אותנו כיצד יש להעביר כתב מנוקד לכתב בלתי‬‫מנוקד‪ ,‬כלומר להעתיק מן הבלתי ידוע אל הידוע־בערך‪ ,‬וזוהי פעולה בלתי סבירה‬‫לחלוטין‪ .‬תחת זאת שומה עלינו ללמוד לכתוב במישרין את המילים שאנו מכירים‬‫בדיבור‪.‬‬‫ועדת הדקדוק של האקדמיה ללשון העברית דנה בהצעתו של אורנן ביום כ"ה בתשרי‬‫התשנ"ב )‪ 3‬באוקטובר ‪ ,( 1991‬והחליטה שאין לשנות את כללי הכתיב‪ ,‬אך ניתן להציג אותם‬‫ולהורות אותם בדרכים שונות ובלבד שהתוצאה הסופית לא תהיה בסתירה לנוסח הרשמי‬‫של כללי הכתיב שהתקבלו במליאת האקדמיה‪ .‬אורנן אכן מקפיד על כך במאמרו הנ"ל‪:‬‬‫לדוגמה‪ ,‬כשהוא מתאר את הכלל לכתיב התנועה ‪ o‬הוא אינו מזכיר את הקמץ הקטן אלא‬‫נותן רשימה סגורה של מילים )אבדן‪ ,‬אמנם‪ ,‬אנייה‪ ,‬וכד'( בהן אין מוסיפים וי"ו‪.‬‬‫בלשנים אחרים‪ ,‬כמו יצחק אבינרי‪ ,‬האמינו בחשיבות הכתיב המנוקד אך פקפקו בצורך‬‫בכללים אחידים למעבר ממנו לכתיב חסר־ניקוד‪ .‬הם מציעים לקבוע בנפרד את כתיבה‬‫חסר־ הניקוד של כל מילה‪ ,‬למשל תוך התחשבות בדו־משמעות אפשרית‪ .‬הנה למשל ציטוט‬‫קצר של אבינרי מתוך הפרק הארוך והרגשני על "כתיב וכתב" בספרו "יד הלשון" ]‪[17‬‬‫‪8‬‬‫הוספת אמות קריאה לכתיב המנוקד‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫)מתוך פסקה י”ד(‪:4‬‬‫בטכסט שאינו מנוקד כבר נהגו חכמינו להטיל ווין ויודין לשם הקלת הקריאה‪.‬‬‫בתלמוד – אגודה )להבדיל מן אגדה(‪ ,‬וכן מדובר‪ ,‬משונה‪ ,‬סוכה‪ ,‬פינה‪ ,‬גילה‪ ,‬מינה‪,‬‬‫וכדומה‪ .‬כל זה – להקלת הקריאה‪ .‬אך שיטה אין כאן ולא הייתה כאן ועולם‪ ,‬וגם לא‬‫תתכן לעולם‪ .‬כל שיטה מסוימת אין בכתיב המלא‪ .‬רק תפקיד מסוים יש לו‪ ,‬והוא‪:‬‬‫הקלת הקריאה‪ .‬הואיל וזהו תפקידו – משמע שיש לכוונו תמיד לצד התכלית‬‫המבוקשת‪ ,‬ולא להטיל סתם ווין ויודין יתרות‪ ,‬כשיש בזה לא להקל‪ ,‬אלא להכביד‪.‬‬‫העושה כן – לא לבד שיחטיא את מטרתו‪ ,‬אלא בלבול־מוח יגרום לקורא‪.‬‬‫… לפיכך רואה אני את הצעת ועד הלשון לכתוב‪ ,‬למשל‪ ,‬עוולה ועוול בשתי ווין‬‫)להבדיל מן עולה ועול(‪ ,‬אבל אין כל טעם להצעתו לכתוב גם "הייתה" במקום היתה‪.‬‬‫יוד יתרה זו אינה אלא מבלבלת‪.‬‬‫… ניחא חיתולים‪ ,‬קירוב‪ ,‬קידוש‪ ,‬רישום‪ ,‬ריצוף‪ ,‬כי היוד מבהירה כאן את הקריאה;‬‫אבל חדוש ותקון ושמוש נוחים לקריאה לא פחות מן חידוש‪ ,‬וכו'‪ .‬אני מעדיף אף‬‫שרות על שירות! ואם תאמרו‪ :‬אפשר לקרוא שרות כמו שרות )רבים של שרה(‪ ,‬הרי‬‫שירות אפשר לקרוא כלשון רבים של שירה‪...‬‬‫בפרק זה‪ ,‬לא נמשיך לעסוק בתהיות אלו‪ .‬נניח‪ ,‬כמו האקדמיה‪ ,‬שהכתיב המנוקד עדיין‬‫קובע‪ ,‬ויש לצאת ממנו בקביעת הכתיב חסר הניקוד‪ .‬כן אנו נניח שמחפשים כללים רחבים‬‫ככל האפשר‪ ,‬ולא קביעת כתיבה של כל מילה בנפרד‪.‬‬‫למרות בקשותינו‪ ,‬לא קיבלנו אישור מהאקדמיה להעתיק את תוכן כללי הכתיב חסר‬‫הניקוד ]‪ [4‬כנספח במסמך זה כפי שעושים כל המילונים החדשים‪ .‬הקורא מוזמן לעיין‬‫בכללים המקוריים ב ]‪ , [4‬או בנספח "כללי הכתיב חסר הניקוד" בסוף המילון החביב עליו‪.‬‬‫במקום להביא את ]‪ [4‬כלשונו‪ ,‬נביא בשארית פרק זה את כללי הכתיב חסר הניקוד בניסוח‬‫משלנו‪ .‬בפרקים הבאים ניכנס לדיון מפורט יותר בכללים‪ ,‬במקרים פרטיים שלהם‪,‬‬‫ובדוגמאות‪.‬‬‫‪ .3.1‬יו"ד לציון התנועה ‪e‬‬‫בדרך כלל אין מוסיפים יו"ד לסימון התנועה ‪) e‬סגול או צירי(‪ ,‬מלבד מבחמישה סוגים של‬‫מקרים בהם מוסיפים יו”ד‪ .‬מקרים אלו הם‪:‬‬‫‪ .1‬צירי לפני אות גרונית שבא כתשלום דגש במקום חיריק שהיינו מסמנים ביו"ד‪.‬‬‫לדוגמה‪ ,‬חירש‪ ,‬שירות‪ ,‬גירעון‪ ,‬היריון )אבל הריונות(‪ ,‬זירעון‪ ,‬מגירה‪ ,‬תיאר‪ ,‬ייעשה‪,‬‬‫ליהנות‪.‬‬‫‪ .2‬בשמות עצם בלשון נקבה בני שתי הברות שבהם צירי המתקיים בכל הנטייה ושהם‬‫במשקל זיעה‪ ,‬ליחה‪ ,‬גירה‪ ,‬לידה‪ ,‬קיבה‪ ,‬ריאה‪ ,‬ריאתי‪ ,‬תיבה – מלבד שמות שנגזרו‬‫משמות בלשון זכר בתוספת ה"א‪ ,‬כגון כנה‪ ,‬מתה‪ ,‬עדה‪ ,‬שדה שכתיבם ככתיב צורת‬‫הזכר‪ ,‬ללא תוספת יו"ד‪.‬‬‫‪ .3‬המילה שינה תיכתב כך‪ ,‬בתוספת יו"ד )למרות שהצירי אינו נשמר בנטייה(‪.‬‬‫‪ .4‬צירי בצורות שם הפועל מנחי פ"י כגון לישב‪ ,‬לידע‪ ,‬לילך‪.‬‬‫אך ב ‪ Hspell‬אנו כרגע לא מקבלים צורות אלו‪ ,‬שבעברית המודרנית הוחלפו כמעט‬‫לחלוטין ב‪ :‬לשבת‪ ,‬לדעת‪ ,‬ללכת‪.‬‬‫‪ .5‬סגול בשמות במשקל השמות היכר‪ ,‬היתר‪ ,‬הישג‪ ,‬היקש‪ ,‬היטל‪ ,‬היקף‪ ,‬היבט‪ ,‬היגד‪,‬‬‫היצע‪ ,‬היסט‪ ,‬היסח‪ ,‬היסע‪ ,‬הינף‪ ,‬הינד‪ ,‬היצף‪ ,‬הינע‪ ,‬היסק ושמות הנגזרים משמות‬‫אלו בתוספת סופית‪ ,‬כגון היכרות‪ ,‬הישגי‪ ,‬הישגיות‪.‬‬‫‪ 4‬הציטוט הנ"ל מובא כאן בכתיבו המקורי כפי שנכתב בשנות הארבעים של המאה העשרים‪ ,‬וקל לראות עד‬‫כמה התרחק הכתיב חסר הניקוד המקובל היום מזה שהיה מקובל אז‪.‬‬‫‪9‬‬‫הוספת אמות קריאה לכתיב המנוקד‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫‪ .3.2‬יו"ד לציון התנועה ‪i‬‬‫בכתיב המנוקד‪ ,‬חלק מתנועות ה ‪ i‬כבר מצוינות בעזרת אם־הקריאה יו"ד )כלומר‪ ,‬חיריק‬‫מלא(‪ .‬בכתיב חסר הניקוד‪ ,‬מוסיפים בחלק מהמקרים יו"דים גם לציון חיריק חסר‪:‬‬‫בדרך כלל‪,‬‬‫‪ .1‬במילה בצורתה היסודית‪ 5‬מוסיפים יו"ד לציון התנועה ‪ i‬אם ורק אם אין אחריה‬‫שווא נח‪.‬‬‫‪ .2‬במילה שאינה בצורתה היסודית‪ ,‬יו"ד מוספת לציון התנועה ‪ i‬אם ורק אם נוספה‬‫יו"ד בצורה היסודית‪ .‬זה נעשה כדי לשוות צורה דומה )כשאפשר( למילים יסודיות‪,‬‬‫נטיותיהן ונגזרותיהן‪.‬‬‫כך לדוגמה‪ ,‬במילה היסודית זיכרון נוספת יו"ד‪ ,‬ולכן היא נוספת גם בנטיות זיכרון־‪,‬‬‫זיכרונות )למרות השווא הנח‪ :‬אזכִכרון־‪ ,‬אזכִכרונות(‪ .‬מצד שני‪ ,‬במילה היסודית עז לא‬‫נוספה יו"ד )כי הרי אין בה כלל תנועת ‪ (i‬ולכן גם צורת הרבים עזים‪ ,‬למשל‪ ,‬תיכתב‬‫ללא תוספת יו"ד – למרות שיש בה תנועת ‪ i‬שאין אחריה שווה נח )אעאזים(‪ .‬כמובן‪,‬‬‫במקרה שבנטייה אין כלל תנועת ‪ ,i‬לא נוספת יו"ד – וכך למרות שבמילה היסודית‬‫עיפרון נוספת יו"ד‪ ,‬בנטייה עפרונות אין יו"ד‪.‬‬‫‪ .3‬לא מוסיפים יו"ד לציון תנועת ‪ i‬אחרי מ"ם השימוש‪.‬‬‫אך ישנם יוצאי דופן לכללים אלו‪:‬‬‫‪ .4‬למרות כלל ‪ ,1‬אין להוסיף יו"ד לפני "יו" )‪ yu‬או ‪ – (yo‬למשל דיון‪ ,‬סיומת‪ ,‬וגם‬‫נטיות‪.‬‬‫‪ .5‬למרות כלל ‪ ,1‬לא מוסיפים יו"ד בעבר של הפעיל בפעלים חסרי פ"נ ופ"י והנוטים‬‫לפיהם‪ .‬למשל התיר‪ ,‬הכה‪ ,‬הציע‪.6‬‬‫‪ .6‬למרות כלל ‪ ,1‬לא מוסיפים יו"ד במילים הבאות‪ :‬אם‪ ,‬עם‪ ,‬מן‪ ,‬הנה )ובנטיותיהן(‪.‬‬‫‪ .7‬למרות כלל ‪ ,2‬בנטיית המילה שן יש להוסיף יו"ד‪ :‬שיניים וכד'‪.‬‬‫כללי האקדמיה שוכחים לציין גם שאין להוסיף יו"ד לציון חיריק חסר שאחריו כבר יש‬‫אם־קריאה אחרת‪ .‬מקרה זה מופיע‪ ,‬למיטב ידיעתנו‪ ,‬רק במילה ראשון ובנגזרותיה‪.‬‬‫כללים אלו נכונים למילים עבריות בלבד – במילים לועזיות יש להוסיף יו"ד תמיד )ראה‬‫‪.(13.5 ,11.1‬‬‫‪ .3.3‬יו"ד עיצורית‬‫במרבית המקרים‪ ,‬יש להכפיל יו"ד המציינת עיצור‪ .‬זאת מלבד במקרים הבאים‪:‬‬‫‪ .1‬יו"ד עיצורית בראשית מילה איננה מוכפלת‪ .‬למשל ילד‪.‬‬‫‪ .2‬גם יו"ד אחרי אותיות השימוש )משה וכל"ב( תיחשב בראשית מילה‪ ,‬ולא תוכפל‪.‬‬‫למשל‪ ,‬הילד‪.‬‬‫הלמ"ד בצורת המקור איננה למ"ד השימוש – ולכן יו"ד אחריה תיחשב ליו"ד‬‫באמצע המילה‪ ,‬ותוכפל כרגיל‪ .‬לדוגמה‪ :‬לייצר‪.‬‬‫‪ 5‬כללי הכתיב חסר הניקוד של האקדמיה לא מגדירים במדויק מהי מילה בצורתה היסודית‪ .‬הן מזכירים‬‫"צורות נטייה ונגזרות" כצורות לא יסודיות‪ ,‬אך לא מגדירים מה הן "נגזרות"‪ .‬כפי שנראה‪ ,‬זה גורם לאי‬‫בהירות במספר מילים – האם שם התואר אמתי הוא נגזרת של אמת )לדעת האקדמיה‪ ,‬כן(‪ .‬האם‬‫"אמהות" נגזרת של "אימא" או "אם"? "אשתי" נגזרת של "אשת" או "אישה"? האם "שישי" נגזרת של "שש"?‬‫האם "אתי" נגזר מ"את"?‬‫‪ 6‬מעניין שדוברי עברית רבים שוגים ומבטאים מילים אלו – ורבות אחרות בבניין הפעיל‪ ,‬בתנועת ‪ e‬במקום‬‫‪ ,i‬ולכן כלל לא היו חושבים להוסיף בהן יו"ד‪.‬‬‫‪10‬‬

‫הוספת אמות קריאה לכתיב המנוקד‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫‪ .3‬אין מכפילים יו"ד עיצורית שיש לפניה או אחריה אם קריאה‪ .‬לדוגמה‪ :‬אם קריאה‬‫אחרי היו"ד‪ :‬בעיה‪ ,‬בעיות )אבל בעיית־‪ ,‬בעייתי כי אין אם קריאה(‪ ,‬ציור‪ ,‬גיא‪ .‬אם‬‫קריאה לפני היו"ד‪ :‬מצוין‪ ,‬גוי‪ ,‬בנאי‪.‬‬‫‪ .4‬אין מכפילים יו"ד עיצורית שיש לפניה או אחריה יו"ד אחרת‪ .‬לדוגמה ייסד ) כִי יְיסַסד(‪,‬‬‫סיכויי )אסכִוּ יְיי(‪.‬‬‫‪ .5‬אין מכפילים את היו"ד בשמות במשקל בית‪ ,‬זית‪ ,‬חיל )יְחיַל( וכד'‪ ,‬וכך גם עם‬‫הסופית ה"א‪ :‬הביתה‪ ,‬לילה‪ .‬בדומה אין מכפילים את היו"ד גם במילים מים‪ ,‬שמים‪.‬‬‫‪ .6‬אין מכפילים את היו"ד במילים אולי‪ ,‬מתי‪ ,‬חי‪ ,‬שי‪ .‬את המילה "די" מותר לכתוב‬‫בשלוש צורות‪ :‬די‪ ,‬דיי‪ ,‬דאי )אך ב ‪ Hspell‬אנו מכירים רק בראשונה(‪.‬‬‫‪ .3.4‬וי"ו לציון התנועה ‪u‬‬‫יש לסמן כל תנועת ‪ ,u‬בין אם במקור המנוקד הופיע שורוק או קיבוץ‪ ,‬באם הקריאה וי"ו‪.‬‬‫כפי שניתן לראות זהו כלל פשוט הרבה יותר מהכלל עבור התנועות ‪ ,e, i‬או ‪.o‬‬‫‪ .3.5‬וי"ו לציון חולם חסר‬‫ברוב המקרים בהם מופיע בניקוד חולם חסר‪ ,‬יש להוסיף וי"ו‪ .‬זהו כלל פשוט יותר מהכלל‬‫עבור החיריק החסר‪.‬‬‫בכל־ זאת‪ ,‬אין להוסיף וי"ו לציון החולם במילים בהן כבר מופיעה אם קריאה אחרת – אל”ף‬‫או ה”א – אחרי החולם החסר‪ .‬כך במקרים הבאים‪:‬‬‫שה‪ .‬בכל מקרה‪ Hspell ,‬לא מכיר בצורה זו )אך‬‫• המקור המוחלט של נחי ל"י‪ ,‬כמו ע ש‬‫מילה זו תתקבל כמובן כנכונה‪ ,‬כי היא זהה לצורת העבר "עשה"(‪.‬‬‫• העתיד בבניין קל של נחי פ"א‪ ,‬כמו תאמר‪.‬‬‫• המילים זאת‪ ,‬לא‪ ,‬מאזניים‪ ,‬נאד‪ ,‬צאן‪ ,‬ראש‪ ,‬ראשן‪ ,‬ראשתן‪ ,‬שמאל‪ ,‬פארה‪ ,‬כה‪ ,‬פה‪,‬‬‫איפה‪.‬‬‫אגב‪ ,‬בכללי הכתיב חסר הניקוד מופיעה רשימה חלקית לזו‪ ,‬ולא כתובה ההכללה שעשינו‬‫לעיל )"מילים בהן מופיעה אם קריאה אחרי החולם"(‪ .‬אנו מאמינים שזו השמטה לא מכוונת‬‫– וגם מילים שנשכחו ברשימת האקדמיה‪ ,‬כמו למשל פארה‪ ,‬צריכות להיכתב ללא וי"ו‪.‬‬‫‪ .3.6‬וי"ו לציון קמץ קטן או חטף־קמץ‬‫יש להוסיף וי"ו לציון קמץ קטן או חטף־קמץ )שכידוע נהגים כתנועת ‪ (o‬רק אם הקמץ‬‫הקטן או חטף הקמץ נוצרו מחולם )חסר( בצורה היסודית של המילה‪ .‬אם הקמץ הקטן או‬‫חטף הקמץ מופיעים כבר בצורה היסודית של המילה‪ ,‬או שכלל לא הייתה תנועת ‪ o‬בצורה‬‫היסודית‪ ,‬הרי שאין להוסיף וי"ו‪.‬‬‫ח דֹדשֶ חולם‪ ,‬ולכן מוסיפים וי"ו‪ ,‬חודש‪ ,‬ויש להוסיף וי"ו גם‬‫כך לדוגמה‪ ,‬בצורה היסודית ח‬‫בנטיותיה בהן החולם הופך לעתים לקמץ קטן ולעתים לחטף־קמץ‪ ,‬לפי נטיית המלעיליים‪:‬‬‫למשל חח תדאשֶים‪ ,‬תח כִדשֶו )החודש שלו( ייכתבו חודשים‪ ,‬חודשו‪.7‬‬‫לעומת זאת במילים כמו תחכִכתמה‪ ,‬חא אנ תיה ו־ תצחה יְריַם בהן יש קמץ קטן או חטף קמץ )או שניהם(‬‫בצורה היסודית‪ ,‬אין מוסיפים וי"ו‪ ,‬וכותבים חכמה‪ ,‬אנייה‪ ,‬צהריים‪.‬‬‫תיְאר שלי(‪ ,‬הקמץ הקטן נוצר מחולם ולכן יש להוסיף וי"ו עבורו‪ ,‬ואילו‬‫במילה תתחא ארי )ה ח‬‫חטף־הקמץ נוצר מפתח )שלא היה כלל תנועת ‪ (o‬ולכן אין להוסיף שם וי"ו‪ ,‬ובסך הכול יש‬‫ח דֹדשֶ בהן האות הראשונה היא אחת האותיות עי"ן‪ ,‬אל"ף או‬‫‪ 7‬הופעת החטף־קמץ צפויה במילים במשקל ח‬‫חי"ת‪ .‬מעניין שהיא קורה גם בשתי מילים בהן האות הראשונה איננה גרונית‪ :‬שורש ו־ קודש‪ .‬צורות הרבוי‬‫שלהן שורשים וקודשים )לפי האקדמיה‪ ,‬מותר לנקד מילים אלו בחטף ־קמץ או בקמץ קטן(‪ ,‬ולא שרשים‬‫וקדשים בשווא‪.‬‬‫‪11‬‬

‫הוספת אמות קריאה לכתיב המנוקד‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫לכתוב‪ :‬תוארי‪.‬‬‫מר נכתב‬‫גם בפעלים מתקיים אותו כלל‪ :‬תיחכל נכתב יכול‪ ,‬ולכן גם כִיתככִלדֹתם נכתב יכולתם‪ .‬יַכִשֶ ח‬‫ישמור‪ ,‬ולכן גם יַכִשֶתמ כִרךְ נכתב ישמורך‪ ,‬וכך גם יש לכתוב לשמורך‪ .‬אך כִלתשֶכִמרו יכתב לשמרו‪,‬‬‫ללא וי"ו )נחזור למקרה האחרון בסעיף ‪ .(9.8‬הדוגמאות הללו מופיעות בפירוש ]‪.[4‬‬‫בגרסה הנוכחית של ‪ Hspell‬אנו כותבים‪ ,‬בניגוד להחלטת האקדמיה‪" ,‬ישמרך"‪" ,‬לשמרך"‬‫ללא וי"ו‪ .‬בעתיד נצטרך לתקן זאת‪ .‬אגב‪ ,‬גם מילון רב־מילים כותב מילים אלו כך‪.‬‬‫למרות הכלל הרגיל‪ ,‬האקדמיה קבעה שבפעלים בבניין תהכִפיְעל תוסף וי"ו לציון הקמץ הקטן‪.‬‬‫כלומר‪ ,‬צורת פעלים אלו בכתיב חסר הניקוד תהיה זהה לכתיב אותו פועל בבניין ההכִפיְעל‪ :‬יש‬‫לכתוב הופקד בין אם בה"א מופיע קיבוץ או קמץ קטן‪ .‬כדוגמה נוספת‪ ,‬הפועל תיחא יְרךַ יכתב‬‫יוארך ‪ ,‬עבור הקמץ הקטן נוספת וי"ו )לפי הכלל לבניין תהכִפיְעל( ועבור חטף הקמץ איננה‬‫נוספת וי"ו‪ ,‬כי חטף הקמץ לא נוצר מחולם‪.‬‬‫כמו כן‪ ,‬למרות הכלל הרגיל‪ ,‬האקדמיה קבעה שבמילה תכִל – צורת הנסמך של המילה חכִל –‬‫אין מוסיפים וי"ו‪ ,‬ויש לכתוב כל ‪ ,‬כמו בדוגמה "כל הכלבים"‪ .‬בצורת הנפרד חכִל מוסיפים וי"ו‬‫כרגיל‪ :‬כך ביידוע‪" ,‬הכול " כמו בדוגמה "ראיתי הכול"‪ ,‬וללא יידוע‪ ,‬כמו בביטוי "אוכל כול"‪.‬‬‫‪ .3.7‬וי"ו עיצורית‬‫יש להכפיל וי"ו המציינת עיצור בהתאם לכללים הבאים‪:‬‬‫‪ .1‬וי"ו עיצורית בתוך המילה )לא בתחילתה או סופה( תמיד מוכפלת אם איננה כבר‬‫בשכנות לוי"ו נוספת‪ .‬לדוגמה‪ ,‬פרוור‪ ,‬מצווה‪.‬‬‫‪ .2‬אם בשכנות לוי"ו יש כבר וי"ו נוספת‪ ,‬אין מוספים וי"ו שלישית‪ .‬אותה וי"ו שכנה‬‫שמונעת הכפלת הוי"ו העיצורית עשויה להיות חולם או שורוק )כמו במילים מצוות‪,‬‬‫שרוול(‪ ,‬עיצור )הוו( או וי"ו החיבור )ווילון‪ ,‬וווו – והוו שלו(‪.‬‬‫‪ .3‬וי"ו בתחילת המילה איננה מוכפלת‪ .‬לדוגמה‪ ,‬ועד‪ .‬שימו לב שאחרי תחילית‪ ,‬כבר‬‫אין מדובר בתחילת המילה ולכן את המילה הוועד יש לכתוב כרגיל‪ ,‬עם וי"ו כפולה‪.‬‬‫‪ .4‬וי"ו עיצורית בסוף המילה‪ ,‬איננה מוכפלת‪ .‬כך לדוגמה שם התואר שלו )תשֶסַלו(‪.‬‬‫בנטייה בה הו"ו כבר איננה בסוף המילה‪ ,‬היא תוכפל כרגיל‪ :‬שלווים‪ ,‬שלווה‪.‬‬‫‪ .5‬בנוסף לאמור בכלל הקודם‪ ,‬אם התנועה לפני הוי"ו שבסוף המילה היא ‪ ,a‬יש‬‫להוסיף יו"ד לפני הוי"ו‪ .‬כך יש לכתוב עכשיו‪ ,‬סתיו‪ ,‬שליו )הציפור(‪ .‬שוב‪ ,‬בנטיות או‬‫נגזרות בהן הוי"ו לא בסוף המילה היא מוכפלת כרגיל )ויו"ד אינה נוספת(‪ :‬עכשווי‪,‬‬‫סתווי‪ ,‬שלווים‪.‬‬‫‪ .6‬למרות האמור בכלל הקודם‪ ,‬אין להוסיף את היו"ד במילים עם הברה בודדת‪ :‬יש‬‫לכתוב קו‪ ,‬וו‪ ,‬קו‪ ,‬צו‪ ,‬תו‪ ,‬לאו ‪ .‬שוב‪ ,‬בנטיות בהן הוי"ו באמצע המילה‪ ,‬היא תוכפל‪:‬‬‫קווים‪.‬‬‫‪ .7‬למרות האמור בכלל הקודם‪ ,‬את שמות האותיות וי"ו ו־ תי"ו יש לכתוב כך‪,‬‬‫בתוספת יו"ד‪.‬‬‫חשוב לשים לב שהכללים שקובעים מתי וי"ו מוכפלת‪ ,‬ואלו שקובעים מתי יו"ד מוכפלת‪,‬‬‫שונים למדי‪ .‬למשל‪ ,‬יש הבדל אחרי אותיות השימוש מש"ה וכל"ב )הווי"ו מוכפלת‪ ,‬היו"ד‬‫לא(‪ ,‬בסוף מילה )יו"ד לרוב מוכפלת‪ ,‬וי"ו לא(‪ ,‬וליד אמות קריאה‪.‬‬‫‪12‬‬

‫יו"ד לציון התנועה ‪e‬‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫‪ .4‬יו"ד לציון התנועה ‪e‬‬‫בסעיף ‪ 3.1‬סיכמנו את כללי האקדמיה להוספת יו"ד לסימון התנועה ‪) e‬סגול או צירי(‪.‬‬‫ראינו שבדרך כלל אין מוסיפים יו"ד‪ ,‬מלבד מבחמישה סוגים של מקרים‪ .‬אך ישנו מקרה‬‫אחד בו הניסוח המקורי שהופיע ב־]‪ [4‬מעלה סתירה‪ ,‬מקרים בהם נפוץ כתיב שונה‬‫מהתקני‪ ,‬וכמובן גם מקרים בהם החלטת האקדמיה מקוימת הלכה למעשה‪ .‬נדון במגוון‬‫מקרים אלו כעת‪:‬‬‫‪ .4.1‬שרפה או שריפה‬‫שתי צורות הכתיב‪ ,‬שרפה ושריפה‪ ,‬נפוצות בכתוב לא מנוקד )גוגל מראה עדיפות מספרית‬‫קלה לכתיב שריפה(‪.‬‬‫למרבה הצער‪ ,‬כללי הכתיב חסר הניקוד ]‪ [4‬בנוסחם הרשמי מעלים סתירה לגבי האיות‬‫התקני של המילה שרפה‪ ,‬ושמות נוספים באותו משקל‪ :‬שרפה‪ ,‬ברכה‪ ,‬גנבה‪ ,‬גזלה‪ ,‬אספה‪,‬‬‫גזרה‪ ,‬עברה‪ ,‬קדרה‪ ,‬שדרה‪ ,‬ערמה‪ ,‬אפלה‪ ,‬אבדה‪ ,‬בערה‪ ,‬נקבה‪ ,‬כרשה‪ ,‬כמהה‪ ,‬תאנה‪ ,‬דבלה‪,‬‬‫שאלה‪ ,‬עקדה‪ ,‬טרפה‪ ,‬פרדה‪ ,‬בררה‪ ,‬מררה‪ ,‬צנפה‪ ,‬שפלה‪ ,‬דלקה‪.‬‬‫מצד אחד‪ ,‬בסעיף א' בכלל מופיע הכתיב שרפה כדוגמה מפורשת למילה בה אין להוסיף‬‫יו"ד‪ .‬מצד שני‪ ,‬ניתן לחשוב שסעיף ב)‪ (2‬תקף עבור מילים אלו‪ ,‬כי כולן מקיימות את הניסוח‬‫שם‪ :‬כולן נכתבות בכתיב מנוקד עם צירי באות השנייה‪ ,‬הצירי נשמר בכל הנטיות )ראו לוח‬‫השמות השלם ]‪ [9‬וכן כללי נטיית השם ]‪ [10‬כלל י' בעמוד ‪ ,(180‬וכולן בלשון נקבה ובעלות‬‫שתי הברות‪.‬‬‫אכן‪ ,‬זוהי סתירה ועל האקדמיה ליישבה‪ .‬בתכתובת פרטית ]‪ ,[8‬ענתה האקדמיה ששרפה‪,‬‬‫ללא יו"ד‪ ,‬הוא האיות התקני‪ ,‬ובדומה עבור שאר השמות באותו משקל שנזכרו לעיל‪:‬‬‫לפי כללי הכתיב חסר הניקוד המילה שרפה נכתבת גם בלא ניקוד שרפה‪ .‬הערתך‬‫הנוגעת לכלל ה סעיף ב)‪ (2‬נכונה וכבר ידועה לנו‪ ,‬ואמנם יש צורך להעיר שם כי‬‫מדובר בשמות במשקל ‪ pela‬בלבד )דוגמת זיעה‪ ,‬לידה‪ ,‬וכו'(‪ .‬תיקון בסעיף זה ייעשה‬‫בהוצאה מחודשת של כללי הכתיב חסר הניקוד‪.‬‬‫מילון ההווה ]‪ [5‬מסכים שהכתיב חסר־הניקוד הנכון הוא "שרפה" ואילו "שריפה" הוא‬‫"כתיב לא־תקני"‪ .‬גם במילון אבן־שושן החדש ]‪ [12‬מופיע הערך "שרפה"‪ ,‬ושורה "שריפה"‬‫מפנה אל הערך הנכון‪ .‬מילון רב־מילים ]‪ [6‬מציין גם הוא שהכתיב התקני הוא "שרפה"‪ ,‬אך‬‫כותב שה"כתיב המלא הנהוג ברב־מילים הוא שריפה"‪ .‬למרבה הפליאה‪ ,‬רב־מילים ממליץ‬‫להוסיף יו"ד רק לחלק מהשמות במשקל זה שנזכרו לעיל‪ ,‬ולא לאחרים )הוא ממליץ להוסיף‬‫יו"ד בכולם חוץ מבנקבה‪ ,‬שדרה‪ ,‬כרשה‪ ,‬אפלה‪ ,‬תאנה‪ ,‬דבלה‪ ,‬שאלה‪ ,‬צנפה ושפלה(‪.‬‬‫ישנו משקל דומה של מילים בהן הצירי אינו נשמר בנטייה‪ :‬נבלה‪ ,‬לבנה‪ ,‬חשכה‪ ,‬בהמה‪.‬‬‫במילים אלו מובן שאין הצדקה כלל להוספת יו"ד בכתיב חסר הניקוד‪ ,‬ואכן מילון‬‫רב־ מילים לא מציע זאת עבור רובן – מלבד "חשיכה" שהוא מציין שהוא מעדיף למרות‬‫שאינו הכתיב התקני‪ .‬בשאר המילים )מלבד בהמה( המילון הממוחשב מקבל גם את הכתיב‬‫עם יו"ד נוספת‪ ,‬אך לא מדבר על כתיב זה בערך המילוני‪.‬‬‫ישנו משקל דומה נוסף‪ ,‬בו הצירי אמנם נשמר בנטייה אך ישנן שלוש הברות‪ ,‬והוא משקל‬‫המילים מגפה‪ ,‬מסכה‪ ,‬מצבה ‪ .‬מכיוון שבמילים אלו שלוש הברות‪ ,‬הן אינן מתאימות לכלל‬‫הנ"ל של האקדמיה‪ ,‬ואין להוסיף בהן יו"ד‪ .‬מילון הווה‪ ,‬רב מילים‪ ,‬ואבן שושן החדש כולם‬‫מסכימים‪ .‬חיפוש בגוגל מעלה שגם הציבור מעדיף לרוב את הכתיב התקני‪ ,‬אך הכתיב‬‫בתוספת יו"ד נמצא גם הוא בשימוש נפוץ‪ .‬לדוגמה‪ ,‬ב־ ‪ 1/5/09‬הופיעה בעיתון "הארץ"‬‫באינטרנט כתבה שכותרתה "מקסיקו הכריזה על עוצר של ‪ 5‬ימים כדי למנוע את התפשטות‬‫המגפה "‪ ,‬ללא יו"ד‪ .‬שבוע לאחר מכן הופיעה באותו עיתון כתבה שכותרתה "שפעת החזירים‬‫– כך מאדירה ממשלת מקסיקו את הישגיה בבלימת התפשטות המגיפה"‪ ,‬הפעם עם יו"ד‪.‬‬‫‪13‬‬

‫יו"ד לציון התנועה ‪e‬‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫‪ .4.2‬ממד או מימד‬‫כפי שראינו‪ ,‬כללי הכתיב חסר הניקוד מציינים חמישה סוגי מקרים בלבד בהם תיתוסף יו"ד‬‫לסימון תנועת ‪ . e‬ישנם שני משקלים נוספים בהם נפוץ בציבור הרצון להוסיף יו"ד בניגוד‬‫לתקן האקדמיה‪ .‬בסעיף הקודם דיברנו על המילים במשקל שרפה‪ .‬כעת נדון במילים‬‫במשקל ממד‪ :‬ממד‪ ,‬ממדי‪ ,‬מרב‪ ,‬מרבי‪ ,‬מצר‪ ,‬מסב‪ ,‬שער‪ ,‬מחם‪ ,‬שכר‪ ,‬ענב‪ ,‬חמר‪ ,‬נכר‪ ,‬לבב‪.‬‬‫הצורות הלא־ תקניות – מימד‪ ,‬מימדי‪ ,‬מירב‪ ,‬מירבי‪ ,‬מיצר‪ ,‬מיסב‪ ,‬שיער‪ ,‬מיחם‪ ,‬שיכר‪ ,‬עינב‪,‬‬‫חימר‪ ,‬ניכר – זוכות לשימוש נרחב ביותר‪ .‬חיפוש בגוגל מעלה שהכתיב מירב )לרוב כשם‬‫אישה( נפוץ פי שלושה מהכתיב מרב ‪ .‬הביטוי "תלת מימדי" נפוץ פי שניים מהכתיב התקני‬‫"תלת ממדי"‪ .‬הצורה "מחם " כמעט ולא קיימת‪ ,‬וכמעט בכל מקום מופיעה הצורה "מיחם"‪.‬‬‫אך במקרים אחרים דווקא התקן מנצח‪ :‬המרבי נפוץ פי שתיים מ "המירבי”‪.‬‬‫כ אמור‪ ,‬לפי כללי האקדמיה אין להוסיף יו"ד במילים אלו )אין לכתוב מימד וכד'(‪ .‬המילים‬‫מרב‪ ,‬ממד ומצר אף מופיעות בפירוש כמילים בהן אין להוסיף יו"ד‪ .‬מילון ההווה ]‪ [5‬אכן‬‫מקפיד על כתיב תקני זה‪ .‬מילון רב־מילים ]‪ [6‬גם הוא מציין לגבי כל המילים הללו שזהו‬‫הכתיב התקני‪ ,‬ואף מגדיל לעשות ומציין שהכתיב עם היו"ד הנוסף הוא שגיאה – לדוגמה‬‫"נכתב גם שלא כדין‪ :‬מימד"‪ .‬זאת לכל המילים מלבד שער‪ ,‬ענב‪ ,‬נכר ושכר‪ ,‬בהן כתובות‬‫הצורות שיער‪ ,‬עינב‪ ,‬ניכר‪ ,‬שיכר כ"כתיב המלא הנהוג ברב־מילים"‪ ,‬על אף שהצורות שער‪,‬‬‫ענב‪ ,‬נכר ושכר עדיין נזכרות כצורה התקנית‪ .‬עבור המילה חמר מילון רב־מילים לא מזכיר‬‫את הצורה "חימר" בערך המילוני‪ ,‬אך בגרסה הממוחשבת מקבל אותה כמילה חוקית‪ ,‬ועבור‬‫המילה לבב הוא לא מקבל כלל את המילה עם יו"ד נוספת‪.‬‬‫תוספת היו"ד מוזרה במיוחד כאשר מדובר בנטיות‪ ,‬בהן לא נשמר הצירי‪ .‬צורות הרבים‬‫ממדים‪ ,‬מצרים‪ ,‬מסבים‪ ,‬מחמים‪ ,‬וצורות סמיכות כמו שערו‪ ,‬נכתבות כולם בכתיב המנוקד‬‫התקני עם שווא באות הראשונה‪ ,‬ולא בצירי‪ .‬והרי אין כל כלל שמאפשר הוספת יו"ד לסימון‬‫שווא‪ .‬תופעה זו ברורה אף יותר במילה ענב‪ ,‬שבו חטף־פתח בצורת הרבים‪ ,‬ובוודאי שאין‬‫מקום ליו"ד‪.‬‬‫השימוש בצורות הכתיב הלא תקניות בתוספת יו"ד כנראה קשור לשינוי בהגיית מילים אלו‪.‬‬‫יותר ויותר אנשים הוגים מילים אלו בתנועת " ‪ ,"ey‬כלומר בצירי מלא שנשמר לאורך כל‬‫הנטייה‪ ,‬או לפחות בצירי הנשמר לאורך הנטייה‪ .‬לא ברור לנו מה קדם למה – שינוי ההגייה‬‫או שינוי הכתיב‪ .‬מעניין שדווקא למילה "שיער" ההגייה עם ‪ ey‬לא תפסה‪ .‬מעניין גם שדוברי‬‫עברית רבים חושבים שקיימות שתי צורות יחיד שונות לפרי הענבים‪" :‬סַעינב" בצירי מלא‬‫בעי"ן‪ ,‬ו"תענב" בקמץ – בעוד אף אחת מהצורות הנ"ל איננה תקנית‪ ...‬צורת היחיד התקנית‬‫היא "סַענב" בצירי )לא בקמץ( וצורת הריבוי שלה היא "עענבים"‪ ,‬עם חטף־פתח‪.‬‬‫יתכן שהסיבה לשיבוש משקל זה הוא דמיונו הצלילי למשקל הנפוץ יותר שבו אכן יש צירי‬‫מלא המתקיים בכל הנטיות‪ :‬ליצן‪ ,‬קיסר‪ ,‬איתן‪ ,‬היכל‪ ,‬מיתר‪ ,‬מיזם‪ ,‬קיסם‪ ,‬מידע‪ ,‬מיטב‪ ,‬איבר‪,‬‬‫מיצג ‪ .‬הסבר אפשרי נוסף הוא דמיונו של משקל זה למשקל "תבה" בו הכלל של האקדמיה‬‫דווקא מחייב הוספת יו"ד – תיבה‪.‬‬‫‪ .4.3‬מכל או מיכל‬‫הניקוד התקני של המילה מכל‪ ,‬וגם של מכלית‪ ,‬הוא שווא במ"ם‪ ,‬ולכן בוודאי אין להוסיף‬‫לה יו"ד ולכתוב "מיכל" או "מיכלית"‪ .‬כללי הכתיב חסר הניקוד של האקדמיה מזכירים‬‫במפורש את מקרה זה בהערת שוליים‪" :‬המילה מכל מנוקדת כִמתכל‪ ,‬וממילא אין לכתבה‬‫ביו"ד"‪ .‬כל המילונים – מילון רב־מילים ]‪ ,[6‬מילון ההווה ]‪ [5‬ומילון אבן־שושן החדש ]‪[12‬‬‫מסכימים שהכתיב המנוקד הנכון הוא עם שווא‪ ,‬והכתיב חסר הניקוד הנכון הוא מכל‪.‬‬‫רב־מילים אף מוסיף שמכל "נכתב גם שלא כדין‪ :‬מיכל"‪.‬‬‫למרות כל זאת‪ ,‬הכתיב "מיכל" נפוץ מאוד‪ .‬בגוגל הצירוף "מיכל מים" נפוץ פי שלושה‬‫מהצירוף "מכל מים"‪ .‬מדוע הכתיב השגוי כה נפוץ? נראה שתפוצה זו נובעת ממספר‬‫גורמים‪ .‬ראשית יש לציין שהכתיב "מיכל" בצירי מלא )במקום שווא( אינו חדש‪ ,‬ומופיע כבר‬‫‪14‬‬

‫יו"ד לציון התנועה ‪e‬‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫בלוח השמות השלם ]‪ . [9‬בלוח זה‪ ,‬הכתיב בשווא מופיע רק ב"תוספות" המאוחרות יותר‪,‬‬‫וייתכן שבעבר דווקא הכתיב בצירי מלא נחשב לתקני‪ .‬שנית‪ ,‬כבר ציינו בסעיף הקודם לגבי‬‫"ממד" שכנראה יש נטייה של הדוברים להפוך את הצירי במשקל הנ"ל לדיפתונג ‪ .ey‬ב"מכל"‬‫אמנם אין צירי‪ ,‬אבל קשה לבטא שווא במ"ם ולכן באופן טבעי מילה זו נהגית כאילו יש בה‬‫צירי‪ .‬גורם אפשרי שלישי לתפוצת הכתיב "מיכל" הוא העובדה שבודקי איות מקבלים כתיב‬‫זה‪ ,‬כי הרי מיכל‪ ,‬בחיריק מלא‪ ,‬הוא שם פרטי נפוץ‪ ,‬וכך הנטייה הטבעית של הכותבים‬‫להוסיף יו"ד מקבלת גושפנקה מבודק האיות‪.‬‬‫‪ .4.4‬פרות או פירות‬‫כללי הכתיב חסר הניקוד של האקדמיה ]‪ [4‬ברורים לגבי כתיב צורת הריבוי של " פרי" –‬‫פרות‪ ,‬ללא תוספת יו"ד לציון הצירי‪ .‬כתיב זה אף מופיע כדוגמה ב־]‪ ,[4‬להסרת כל ספק‪.‬‬‫המילונים ]‪ [5‬ו־]‪ [6‬גם הם מציינים צורה זו ככתיב הנכון‪.‬‬‫למרות זאת‪ ,‬הכתיב פירות ‪ ,‬בתוספת יו"ד‪ ,‬דחק את רגלי הכתיב התקני בכתיבה המודרנית‪.‬‬‫חיפוש בגוגל של הצירוף "ירקות ופירות" העלה ‪ 80,000‬עמודים‪ ,‬בעוד חיפוש "ירקות ופרות"‬‫העלה ‪ 2000‬בלבד‪.‬‬‫לא ברור מדוע השתרשה הצורה הלא־תקנית " פירות"‪ .‬יתכן שזה נובע מהרצון להבדיל‬‫מילה זו מצורת הריבוי של המילה פרה‪.‬‬‫רב־מילים הממוחשב ]‪ [6‬מציג את הערך פרי כאשר מכניסים את הצורה "פירות"‪ ,‬אך מציין‬‫שהכתיב חסר־הניקוד הנכון של צורה זו הוא דווקא פרות‪.‬‬‫‪ .4.5‬הפך או היפך‬‫לפי החלטות האקדמיה בדקדוק ]‪ ,[13‬עמוד ‪ ,37‬המילה הפך מנוקדת דֹהדֹפךַ‪ ,‬כמו כלב‪ ,‬או‬‫סַהדֹפךַ‪ ,‬כמו ספר‪ .‬כללי הכתיב חסר הניקוד ]‪ [4‬ברורים במקרה זה‪ :‬אין סיבה להוסיף במילה‬‫זו יו"ד‪ .‬באותו אופן יש לכתוב להפך ללא יו"ד‪ .‬גם במילה תכף‪ ,‬שניקודה רק סגול‪-‬סגול‬‫)הערת שוליים באותו עמוד ב]‪ ,[13‬למרות שרב־מילים טוען צירי‪-‬סגול(‪ ,‬אין להוסיף יו"ד‪.‬‬‫מילון ההווה ]‪ [5‬ומילון אבן־שושן החדש ]‪ [12‬מסכימים‪ .‬גם מילון רב־מילים ]‪ [6‬מסכים‬‫שהכתיב ללא יו"ד הוא התקני‪ ,‬אך משום־מה מציין ש"הכתיב המלא הנהוג ברב־מילים‬‫לערך הפך‪ :‬היפך"‪ ,‬וכנ"ל עבור תכף‪.‬‬‫חיפוש בגוגל מעלה שייתכן שהחלטת מילון רב־מילים להוסיף יו"ד במילים אלו מעוגנת‬‫בנטיית הציבור‪ .‬הכתיב הלא־ תקני "להיפך" אמנם נפוץ רק במקצת מהכתיב "להפך"‪ ,‬אך‬‫הכתיב הלא־תקני "תיכף" נפוץ פי ‪ 7‬מהכתיב "תכף" )כפי שמעלה‪ ,‬למשל‪ ,‬חיפוש הביטוי‬‫"תכף ומיד" על כתיביו האפשריים השונים(‪.‬‬‫‪ .4.6‬היריון או הריון‬‫בחמשת הסעיפים הקודמים סקרנו מקרים בהם האקדמיה החליטה שאין להוסיף יו"ד‪,‬‬‫והתקבל הרושם שהציבור אוהב להוסיף יו"דים לציון צירי‪ ,‬לעתים אפילו יותר מדי‪ .‬ברוב‬‫הסעיפים הבאים נסקור מקרים בהם כללי הכתיב חסר הניקוד ]‪ [4‬דורשים הוספת יו"ד‬‫לציון צירי‪ ,‬נסביר מקרים אלו‪ ,‬ונראה שאמנם הציבור נוטה לקבל את הכתיב התקני‪ ,‬אבל‬‫לא תמיד‪ .‬דוגמה טובה היא המילה היריון‪:‬‬‫במילים "זיכרון" ו"עיפרון " נוספה יו"ד לציון חיריק חסר‪ .‬ישנן מילים שהיו אמורות להיות‬‫באותו משקל‪ ,‬אך אות גרונית אחרי החיריק החסר הפכה אותו לצירי )"תשלום דגש"(‪ .‬כללי‬‫הכתיב חסר הניקוד של האקדמיה ]‪ [4‬מציינים שבמקרה זה יש להוסיף יו"ד לציון הצירי‪.‬‬‫לכן‪ ,‬כמו "זיכרון" יש לכתוב גירעון‪ ,‬דיראון‪ ,‬פירעון עם יו"ד לציון הצירי‪ .‬בנטייה הצירי הופך‬‫לחיריק חסר )על משקל " אזכִכרון־"(‪ ,‬וגם עבורה יש להוסיף יו"ד לפי ]‪ :[4‬גירעוני‪ ,‬גירעונות‪,‬‬‫‪15‬‬

‫יו"ד לציון התנועה ‪e‬‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫דיראון־‪ ,‬דיראונות‪ ,‬פירעונות‪.‬‬‫הנטייה שונה במקצת אם ע' הפועל היא אל"ף ולא רי"ש‪ ,‬או אם פ' הפועל היא גרונית‪ :‬כמו‬‫"עיפרון" יש לכתוב היריון‪ ,‬עירבון‪ ,‬תיאבון‪ ,‬ריאיון עם יו"ד לציון הצירי‪ .‬כמו ש"עיפרון" הופך‬‫ל "עפרונות"‪ ,‬גם במילים אלו בנטיות הצירי אינו הופך לחיריק אלא לסגול או לפתח‪ ,‬ולכן‬‫בנטייה אין להוסיף יו"ד‪ :‬יש לכתוב הריוני‪ ,‬הריון־‪ ,‬הריונות‪ ,‬ערבונות‪ ,‬תאבון־‪ ,‬ראיונות‪.‬‬‫כדי להסיר ספק מכוונת האקדמיה‪ ,‬רוב הדוגמאות הללו אכן מופיעות בפירוש ב ]‪ .[4‬כל‬‫המילונים ]‪ [6] ,[5‬ו־ ]‪ [12‬אכן מסכימים עם כל הכתיבים הנ"ל‪ .‬תיאור הנטייה של מילים‬‫אלו מופיע גם בהחלטות האקדמיה לדקדוק ]‪ ,[13‬עמודים ‪ 38‬ו־‪.43‬‬‫נדמה שהציבור מקבל החלטה זו רק בחלק מהמקרים‪ .‬חיפוש בגוגל מעלה שהכתיב הלא‬‫תקני "הריון" מופיע בפי חמישה עמודים מהכתיב התקני "היריון"‪ .‬מצד שני‪ ,‬הכתיב התקני‬‫"תיאבון" נפוץ פי שתיים מהכתיב "תאבון"‪ ,‬וכנ"ל עבור "פירעון"‪ .‬עבור "דיראון"‪" ,‬גירעון"‪,‬‬‫ו"גירעונות"‪ ,‬הכתיב התקני והכתיב הלא־תקני מופיעים במספר דומה של עמודים‪.‬‬‫ניתן היה לשער שכתיב לא תקני כמו "הריון" נשאר נפוץ היות ובודקי איות מקבלים אותו‬‫כנכון )כי זוהי צורת הנסמך התקנית(‪ .‬אך קל להפריך השערה זו על־ידי בדיקת תפוצת‬‫הצורה המיודעת‪ ,‬כי בודקי האיות לא מאפשרים ליידע את צורת הנסמך‪ .‬והנה‪ ,‬מתברר‬‫שהכתיב הלא־ תקני "ההריון" שבודק האיות הנפוץ של מיקרוסופט לא מקבל‪ ,‬נפוץ בפי‬‫שבעה עמודים מהכתיב התקני "ההיריון"‪.‬‬‫‪ .4.7‬סירחון‬‫רוב דוברי העברית המודרנית מבטאים "סירחון" עם חיריק בסמ"ך וקמץ ברי"ש‪ ,‬ולכן ברור‬‫להם שבכתיב חסר ניקוד יש לכתוב סירחון‪ ,‬סירחון־‪ ,‬סירחונות‪ ,‬עם יו"ד‪.‬‬‫זהו אמנם הכתיב חסר הניקוד התקני‪ ,‬אבל הסיבה לכך עשויה להפתיע‪ .‬למעשה‪ ,‬יש לבטא‬‫ולנקד את המילה "סרחון" עם צירי בסמ"ך‪ ,‬בדיוק כמו המילה "גרעון"‪ .‬זהו הניקוד שמופיע‬‫בכל המילונים החדשים ]‪ [12] ,[6] ,[5‬וגם בהחלטות האקדמיה )]‪ .([1] ,[13‬ובדיוק כמו‬‫גירעון לעיל‪ ,‬בגלל תשלום הדגש יש להוסיף יו"ד ולכתוב בכתיב חסר ניקוד סירחון‪ ,‬ובנטיות‬‫מוסיפים יו"ד לציון החיריק החסר וכותבים סירחון־‪ ,‬סירחונות‪ .‬כל המילונים הנ"ל מסכימים‬‫עם כתיבים אלו‪.‬‬‫אגב‪ ,‬במילונים הישנים ]‪ [11] ,[9‬נהוג היה כתיב אחר‪ ,‬אס כִרחון‪ ,‬באותו משקל של דמיון‬‫ופתרון‪ .‬לו היה זה הניקוד הנהוג כיום‪ ,‬היינו צריכים לכתוב "סרחון"‪ ,‬ללא יו"ד‪ ,‬בכתיב חסר‬‫ניקוד‪.‬‬‫‪ .4.8‬זירעון או זרעון‬‫המילה סַז כִרעון היא דוגמה נוספת לתשלום דגש‪ .‬כפי שמוזכר בדוגמה בכללי הכתיב חסר‬‫הניקוד ]‪ ,[4‬וכן בכללי נטיית השם ]‪) [10‬עמוד ‪ (184‬מילה זו באה מאותו משקל של‬‫"קלשון"‪ ,‬שבעבר נוקד אקכִלשֶון עם למ"ד דגושה עם שווא נע )ראה ‪ .(5.16‬תשלום הדגש הופך‬‫את החיריק לצירי במילה "זרעון"‪ ,‬אבל כאמור לפי כללי הכתיב חסר הניקוד‪ ,‬יש עדיין‬‫להוסיף יו"ד ולכתוב זירעון‪.‬‬‫בהתחשב בכך שתוספת היו"ד מבוססת על תשלום דגש במשקל מאוד נדיר )קילשון היא‬‫בעצם המילה השימושית היחידה במשקל זה‪ ,‬וכפי שנראה ב־‪ 5.16‬גם בה הוחלט להוריד את‬‫הדגש(‪ ,‬לא מפתיע שהציבור לא מודע לכך שיש להוסיף יו"ד‪ ,‬ובדרך כלל כותב "זרעון" ללא‬‫יו"ד‪ .‬חיפוש בגוגל מעלה רוב גדול לכתיב "זרעונים"‪ ,‬שמופיע בפי ‪ 5‬יותר עמודים מאשר‬‫הכתיב התקני "זירעונים"‪.‬‬‫‪16‬‬

‫יו"ד לציון התנועה ‪e‬‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫‪ .4.9‬מגירה או מגרה‬‫נביט בשם העצם כִמאסתבה‪ ,‬שנכתב מסיבה בכתיב חסר ניקוד‪ .‬הוא נוצר מהשורש הכפול‬‫"סבב"‪ ,‬בתוספת מ"ם תחילית וה"א סופית‪ ,‬כשדגש חזק מחליף את העיצור הכפול‪ .‬במשקל‬‫זה אפשר ליצור שמות עצם נוספים משורשים כפולים אחרים‪ :‬מסילה מהשורש "סלל"‪,‬‬‫מגילה מ"גלל"‪ ,‬מחילה מ"חלל"‪ ,‬מזימה מ"זמם"‪ ,‬מחיצה מ"חצץ"‪ .‬כאמור‪ ,‬כולם נכתבים עם‬‫חיריק חסר שאחריו דגש חזק‪ ,‬ובתוספת יו"ד בכתיב חסר הניקוד‪ .‬משקל דומה‪ ,‬עם תחילית‬‫תי"ו במקום מ"ם‪ ,‬מייצר את תפילה מהשורש "פלל"‪ ,‬תחיקה מ"חקק"‪ ,‬תהילה מ"הלל"‪,‬‬‫תחילה מ"חלל"‪ ,‬ותחינה מ"חנן"‪.‬‬‫כאשר העיצור הכפול בשורש הוא גרוני‪ ,‬אין אפשרות לשים בו דגש ולכן מתבצע "תשלום‬‫דגש"‪ :‬החיריק החסר הופך לצירי‪ .‬לפי כלל האקדמיה שהזכרנו לעיל‪ ,‬במקרה כזה יש‬‫להוסיף יו"ד במקום צירי בכתיב חסר הניקוד‪ ,‬כפי שהיינו מוסיפים לו היה נשאר חיריק‬‫חסר‪ .‬לכן יש לכתוב בכתיב חסר ניקוד מגירה‪ ,‬מהשורש "גרר"‪ ,‬ומאירה )מילה שמשמעותה‬‫"קללה"( מהשורש "ארר"‪ ,‬למרות שהניקוד במקרים אלו הוא צירי ולא חיריק‪ .‬למען הסר‬‫ספק‪ [4] ,‬מביא את הדוגמה "מגירה" בפירוש‪.‬‬‫כל המילונים ]‪ [6] ,[5‬ו־ ]‪ [12‬מסכימים עם הכתיבים מגירה ומאירה‪ .‬נדמה שהציבור‬‫מתלבט‪ :‬תפוצת הצירוף "מגירה נשלפת" דומה לזו של "מגרה נשלפת"‪ ,‬וכך גם דומה‬‫שכיחות הצירוף "תוכנית מגירה" והצירוף "תוכנית מגרה"‪ .‬אך שימו לב שבצירופים‬‫האחרונים כתבנו "תוכנית" בצורה לא תקנית )נדון בקמץ הקטן בהמשך(‪ .‬אם נכתוב‬‫"תכנית" כראוי‪ ,‬נגלה פתאום שהכתיב עם יו"ד "תכנית מגירה" הפך נפוץ פי ‪ 20‬מ"תכנית‬‫מגרה"! הסבר אפשרי לתופעה זו הוא שמי שהקפיד )או בודק האיות שלו הקפיד עבורו(‬‫לכתוב "תכנית" כראוי‪ ,‬יש סיכוי רב שיקפיד גם על "מגירה"‪.‬‬‫‪ .4.10‬חירש או חרש‬‫עוד דוגמה לתשלום דגש שגורם להוספת יו"ד לציון צירי‪ ,‬אפשר למצוא במשקל "בעלי המום‬‫או בעלי התכונה"‪ .‬בשמות התואר במשקל זה‪ ,‬מופיע בדרך־כלל חיריק חסר שאחריו דגש‬‫חזק – כמו במילים אילם‪ ,‬פיקח‪ ,‬פיכח‪ ,‬פיסח‪ ,‬חיגר‪ ,‬איטר‪ ,‬גיבח‪ ,‬קיפח‪ ,‬קישח‪ ,‬גידם‪ ,‬גיבן‪,‬‬‫קיטע‪ ,‬עילג‪ ,‬עיקש‪ ,‬טיפש ‪ ,‬בכולן נוספה יו"ד לציון החיריק‪ ,‬לפי כללי הכתיב חסר הניקוד‪.‬‬‫במעט המקרים בהם הדגש אמור היה להיות באות גרונית‪ ,‬החיריק הופך לצירי‪ ,‬אך לפי‬‫כלל האקדמיה שהזכרנו‪ ,‬יש להוסיף יו"ד עבורו‪ .‬כך יש לכתוב חירש‪ ,‬חירשות‪ ,‬קירח‪,‬‬‫קירחות‪ ,‬בתוספת יו"ד לציון הצירי‪.‬‬‫נדמה שהחלטה זו מוכרת לציבור‪ ,‬אך לא התקבלה במלואה‪ .‬חיפוש בגוגל מעלה שהכתיב‬‫"החרשות" נפוץ מבמקצת מהכתיב התקני "החירשות"‪.‬‬‫‪ .4.11‬שירות או שרות‬‫מקרה נוסף של תשלום דגש שגורם להוספת יו"ד לציון צירי‪ ,‬ניתן למצוא בשמות הפעולה‬‫של בניין פיעל‪ .‬בדרך כלל‪ ,‬מופיע בשמות פעולה אלו חיריק־חסר שאחריו דגש‪ ,‬ונוספת יו"ד‬‫בכתיב חסר הניקוד‪ .‬כך‪ ,‬למשל‪ ,‬במילה סיפור ‪ .‬אך כשעי"ן הפועל היא רי"ש או אל"ף‪,‬‬‫תשלום דגש גורם להחלפת החיריק בצירי‪ .‬כאמור‪ ,‬במקרה כזה יש להוסיף יו"ד לציון צירי‬‫זה בכתיב חסר־ניקוד‪ .‬כך יש לכתוב‪ :‬בירור‪ ,‬סיאוב‪ ,‬חירום‪ ,‬שירות )וכך גם שירותים(‪ ,‬גירוש‬‫)וגירושין(‪ ,‬אירוסין‪ ,‬צירוף‪ ,‬תירוץ‪ ,‬טירוף‪ ,‬חירוף‪ ,‬חירוק‪ ,‬אירוע‪ ,‬עירוי‪ ,‬פירור‪ ,‬פירוד‪ ,‬פירוש‪,‬‬‫ביאור‪ ,‬דירוג‪ ,‬זירוז‪ ,‬תיאור‪ ,‬תיאורי‪ ,‬סירוגין‪ ,‬מיאוס‪ ,‬ניאוף‪) .‬במקצת המקרים הנ"ל‪ ,‬הפועל‬‫המקורי בבניין פיעל ממנו נגזר השם אינו עוד בשימוש(‪.‬‬‫מעניין שכשעי"ן הפועל היא אחת משלוש האותיות הגרוניות הנותרות )ה"א‪ ,‬עי"ן או חי"ת(‪,‬‬‫אין תשלום דגש‪ ,‬והחיריק נשמר )אך ללא דגש אחריו‪ ,‬כמובן(‪ .‬כרגיל במקרה זה‪ ,‬בכתיב‬‫חסר הניקוד נוספת יו"ד‪ ,‬וכותבים למשל מיעוט‪ ,‬תיעוד‪ ,‬תיעודי‪ ,‬תיעוב‪ ,‬שיעול‪ ,‬ניחוש‪,‬‬‫ביעות‪ ,‬שיעור‪ ,‬סיעור‪ ,‬איחוד‪ ,‬איחור‪ ,‬תיחום‪ ,‬ריחוק‪ ,‬ריחוף‪ ,‬טיעון‪ ,‬דיחוי‪ ,‬שיהוי‪ ,‬סיעוד‪,‬‬‫‪17‬‬

‫יו"ד לציון התנועה ‪e‬‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫סיעודי‪ ,‬ליהוק‪ ,‬זיהום‪ ,‬זיהומי‪ ,‬ניהול‪ ,‬ניהולי‪ ,‬ריהוט‪.‬‬‫הכלל שאומר שבמשקל פיעול‪ ,‬לפני רי"ש או אל"ף החיריק יוחלף בצירי‪ ,‬אך החיריק נשמר‬‫לפני ה"א‪ ,‬עי"ן או חי"ת‪ ,‬מופיע בהחלטות האקדמיה בדקדוק ]‪ ,[13‬עמ' ‪ .55‬דוברים רבים‬‫טועים בכלל זה בחלק מהמקרים )למשל‪ ,‬מבטאים תיעוד בצירי במקום בחיריק‪ ,‬או‬‫מבטאים עירוי בחיריק במקום בצירי(‪ ,‬וישנם אפילו מקרים בהם המילונים טועים )למשל‪,‬‬‫מילון רב־מילים מנקד מיאוס בחיריק‪ ,‬ומילון ההווה מנקד ניאוף בחיריק‪ ,‬כמו במקרא(‪ .‬לכן‬‫נוח שבכתיב חסר ניקוד‪ ,‬בשני המקרים נוספת יו"ד‪ .‬הכותב בכתיב חסר־ניקוד אינו צריך‬‫לדעת האם במקרה שלפניו יש תשלום דגש או לא‪ ,‬צירי או חיריק‪.‬‬‫‪ .4.12‬גאות או גיאות‬‫צורת המילה סַגאוּת דומה לצורת המילים שראינו בסעיף הקודם )סַשֶרוּת‪ ,‬וכד'(‪ ,‬ולכן קל‬‫להתפתות להוסיף גם בה יו"ד‪ .‬אך הקשר של שם זה לפועל בבניין אפסַעל פחות ברור‪ .‬אם אין‬‫כזה קשר‪ ,‬הרי שההסבר בסעיף הקודם לא תופס‪ ,‬ויש פה סתם צירי אבל לא תשלום דגש‪.‬‬‫אם זה נכון‪ ,‬יש לכתוב גאות ללא יו"ד נוספת‪ .‬ובדומה‪ ,‬גם גהות‪ ,‬כהות‪ ,‬קהות‪ ,‬לאות‪.‬‬‫כך אמנם כותבים כל המילונים )מילון רב־מילים‪ ,‬מילון ההווה ומילון אבן שושן החדש(‪,‬‬‫מלבד הכתיב "גיהות" בו משתמש רק מילון ההווה‪ ,‬כשהיו"ד נוספת רק בכתיב חסר הניקוד‪.‬‬‫אם מתאמצים‪ ,‬אפשר למצוא חשד לתשלום־דגש המסתתר גם במילים אלו‪ .‬השם "גאות"‬‫נוצר מהשורש ג‪-‬א‪-‬י‪" ,‬כהות" מכ‪-‬ה‪-‬י‪" ,‬קהות" מק‪-‬ה‪-‬י‪" ,‬לאות" מל‪-‬א‪-‬י‪ ,‬ו"גהות" מג‪-‬ה‪-‬י‬‫)וכנראה מהמילה היוונית ‪ ,ύγιής‬בריא‪ ,‬ממנה גם נגזרה המילה האנגלית המקבילה‬‫‪ . (hygiene‬בהחלטות האקדמיה בדקדוק ]‪ ,[13‬עמוד ‪ ,31‬מופיעה ההחלטה הבאה בהקשר‬‫של צירי הבא לתשלום דגש המתקיים בכל הנטייה‪:‬‬‫הצירי הבא לתשלום דגש )תמורת חיריק( מתקיים‪ ... .‬בכלל זה נכנסים גם השמות‬‫גאה‪ ,‬דהה‪ ,‬זהה‪ ,‬כהה‪ ,‬לאה‪ ,‬קהה )המתאימים למשקל פעל ]בחיריק[(‪.‬‬‫ניסוח החלטה זו אינו ברור לנו‪ :‬האם מילים אלו )גאה‪ ,‬וכד'( הן דוגמה לתשלום דגש‪ ,‬או רק‬‫דוגמה לצירי מתקיים? לו היה זה תשלום דגש‪ ,‬הייתה נוצרת סתירה בכללי הכתיב חסר‬‫הניקוד של האקדמיה ]‪ [4‬כיוון שהמילים זהה וגאה מופיעות בהם בפירוש כדוגמה למילים‬‫בהן אין להוסיף יו"ד‪ .‬אף אחד‪ ,‬ואף מילון‪ ,‬לא נוהג להוסיף יו"ד למילים אלו )כהה וכד'(‪,‬‬‫ולכן בוודאי לא סביר להוסיף יו"ד למילים שנגזרות מהן )כהות וכד'(‪ .‬יתר על כן‪ ,‬נדמה‬‫שכמו במקרה של שם המספר "שישים" )שנזכיר בהמשך(‪ ,‬גם פה אין גזירה ישירה מהפועל‬‫לשם‪ ,‬בוודאי לא בבניין אפסַעל )לדוגמה שם הפעולה בבניין פיעל של זהה הוא כמובן זיהוי‪ ,‬לא‬‫זהות(‪ .‬אם כבר‪ ,‬נדמה שמשמעות השמות הנ"ל נגזרות מהמשמעות של בניין קל עם אותם‬‫שורשים‪ ,‬ולא מבניין פיעל‪ .‬ייתכן שפשוט יש לנו כאן משקל חדש‪" ,‬סַקטוּת"‪ ,‬שלתוכו יוצקים‬‫שורשים המסתיימים ביו"ד – ואי אפשר לומר שיש פה תשלום דגש‪.‬‬‫אם כן‪ ,‬מקרה זה ידרוש מחשבה נוספת בעתיד )ואולי שאילתה לאקדמיה לביאור הסתירות‬‫לעיל(‪ .‬בכל מקרה‪ ,‬נדמה שאין היגיון בהחלטת מילון ההווה לכתוב "גיהות" עם יו"ד‪,‬‬‫ו"גאות" ללא יו"ד‪ .‬אנו החלטנו לכתוב את כל המילים הנ"ל ללא יו"ד נוספת‪.‬‬‫מחיפוש בגוגל עולה שציבור הכותבים מסכים לגבי הכתיב גאות )הביטוי "גאות ושפל" נפוץ‬‫פי ‪ 30‬מ"גיאות ושפל"( לאות )"ללא לאות" נפוץ פי ‪ 30‬מ"ללא ליאות"(‪ ,‬וקהות )"קהות‬‫חושים" נפוץ פי ‪ 100‬מ"קיהות חושים"(‪ .‬אבל כפי שכבר הזכרנו‪ ,‬יש פחות הסכמה לגבי‬‫הכתיב גהות )הכתיבים "בטיחות וגהות" ו"בטיחות וגיהות" נפוצים באותה מידה(‪.‬‬‫כדאי לשים לב שישנם שמות נוספים שמקורם כנראה באותו סוג של פעלים‪ ,‬אך נהוג‬‫לכתבם ללא צירי‪ ,‬ולכן בוודאי שאין להוסיף יו"ד‪ .‬כך למשל נכתבת זהות בסגול )למרות‬‫שזהה נכתב בצירי ונזכר לעיל(‪ ,‬שהות בשווא )או קמץ(‪ ,‬וראות בשווא )כמו המילה דמות‬‫מהשורש דמה(‪ .‬זו סיבה טובה נוספת לכתוב את "גהות" ודומיה ללא יו"ד‪ ,‬לשם האחידות‬‫וכדי למנוע מהכותב את הצורך לדעת האם בכל אחת מהמילים הנ"ל יש צירי‪ ,‬סגול או אולי‬‫שווא – תנועות שנשמעות כולן כמו ‪ e‬לאוזני דובר העברית המודרנית‪.‬‬‫‪18‬‬

‫יו"ד לציון התנועה ‪e‬‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫‪ .4.13‬חירות או חרות‬‫מילה נוספת דומה לאלו שפגשנו בשני סעיפים הקודמים היא חירות‪ .‬כתיב זה‪ ,‬בתוספת‬‫יו"ד‪ ,‬מופיע כדוגמה מפורשת בכללי הכתיב חסר הניקוד ]‪ ,[4‬בתור מקרה של תשלום דגש‪.‬‬‫הפעם‪ ,‬הדגש מופיע מסיבה שונה מזו שראינו בסעיפים הקודמים – לא כדגש תבניתי )חלק‬‫מהמשקל(‪ ,‬אלא כדגש משלים )חלק מהשורש(‪ :‬המילה חרות נגזרת מהשורש הכפול ח‪-‬ר‪-‬ר‪,‬‬‫שורש שמשמש עד היום בערבית לציון חופש )כגון חופשי – حرر(‪ ,‬ומופיע בעברית גם בשורש‬‫המרובע "שחרר" ובביטוי התנ"כי "בני חורים" )בארמית‪” ,‬בני חורין”(‪ .‬חוסר האפשרות לשים‬‫דגש ברי"ש גרם לתשלום הדגש‪ .‬אין מדובר במקרה נפוץ בעברית – לא הצלחנו למצוא‬‫דוגמה נוספת של שורש כפול באותו משקל‪ .‬יתכן שבמקורה הייתה מילה זו במשקל אקכִטלוּת‬‫הנדיר־יחסית )כמו שכרות‪ ,‬ספרות‪ ,‬רשעות‪ ,‬סכלות וכד'(‪ ,‬כלומר "אח כִררוּת"‪ ,‬והרי"ש הכפולה‬‫הפכה למכפל )דגש חזק( ואז‪ ,‬כשהעברית איבדה את היכולת למכפל באותיות גרוניות‬‫)יכולת שעדיין קיימת בערבית( הגיע תשלום הדגש ויצר את "סַחרות"‪ ,‬בצירי‪ .‬באתר‬‫האקדמיה מופיע הסבר שונה‪ ,‬לפיו "חרות" לא נוצרה ממשקל עברי אלא נשאלה מארמית‬‫)תוך הלבשתה על משקל עברי(‪:‬‬‫החחרות מוכרת לנו מתקופת חז"ל‪ ,‬וסביר שמקורה במילה הארמית חחירותּתא‪.‬‬‫בכל מקרה‪ ,‬כאמור‪ ,‬האקדמיה קבעה בפירוש שיש פה תשלום דגש ויש להוסיף בה יו"ד‬‫בכתיב חסר ניקוד‪ .‬נדמה שהציבור מסכים עם קביעה זו – למשל‪ ,‬חיפוש בגוגל מעלה‬‫שהכתיב "חג החירות" נפוץ פי ‪ 6‬מהכתיב "חג החרות"‪.‬‬‫‪ .4.14‬מירוץ או מרוץ‬‫דוברי עברית רבים עשויים לחשוב שהמילה מרוץ היא באותו משקל כמו המילה תירוץ‬‫שראינו קודם‪ ,‬ולכן בדומה לה גם כאן יש להוסיף יו"ד‪ .‬אך למעשה‪ ,‬את המילה מרוץ יש‬‫להגות בחולם‪ ,‬לא בשורוק‪ .‬כל המילונים ]‪ [9] ,[6] ,[5‬ו־ ]‪ [12‬מסכימים על כך‪ ,‬והאקדמיה‬‫מבהירה )בשאלות ותשובות באתר האקדמיה(‪:‬‬‫לצד הצורה המקראית בחולם יש תיעוד במסורות העדות להגיית המילה בתנועת ‪,u‬‬‫וכך אף נוקד בכמה מילונים מראשית המאה העשרים‪ .‬ואולם הצורה התקנית שנקבעה‬‫עוד במילוני ועד הלשון היא מרוץ בחולם כבמקרא‪.‬‬‫על־ פניו‪ ,‬אין סיבה להוסיף יו"ד במקרה זה‪ .‬נראה שאין פה סיבה לדגש‪ ,‬או לתשלום דגש‪,‬‬‫מכיוון שכל אותיות השורש‪" ,‬רוץ"‪ ,‬מופיעות‪ ,‬ואין מדובר פה במשקל מוכר עם דגש חזק‬‫)כמו משקל פיעול שראינו(‪ .‬ואכן לפי האקדמיה ]‪ [21‬יש לכתוב מרוץ‪:‬‬‫המילה מרוץ אכן נכתבת בלא יו"ד על פי כללי הכתיב חסר הניקוד‬‫לא ברור‪ ,‬אם כן‪ ,‬מדוע כל מהמילונים דווקא כן מוסיפים יו"ד במקרה זה‪ .‬מילון ההווה ]‪[5‬‬‫ומילון אבן־שושן החדש ]‪ , [12‬שבדרך כלל מקפידים מאוד על כללי האקדמיה‪ ,‬טוענים‬‫שהכתיב חסר־הניקוד התקני הוא "מירוץ"‪ .‬מילון רב־מילים ]‪ [6‬מודה שהכתיב התקני הוא‬‫"מרוץ" אך אומר שה"כתיב המלא הנהוג ברב מילים" הוא מירוץ‪.‬‬‫האם כותבי מילונים אלו טוענים שיש כאן מקרה של תשלום דגש? כמו במקרה של "גאות"‬‫לעיל‪ ,‬גם המילה "מרוץ" מופיעה בכללי נטיית השם של האקדמיה ]‪ ,[13‬עמוד ‪ ,31‬בפרק של‬‫צירי מתקיים תחת סעיף "צירי הבא לתשלום דגש"‪ .‬אך שוב לא ברור שם האם הכוונה היא‬‫שבמילה זו יש תשלום דגש‪ ,‬או רק צירי מתקיים‪ .‬אם זהו תשלום דגש‪ ,‬מהו המשקל המקורי‬‫בו היה חיריק? למעשה‪ ,‬קל למצוא מילים דומות דווקא עם קמץ )מעוף‪ ,‬מנוס‪ ,‬מלון וכד'(‪.‬‬‫בשאלות ותשובות באתר האקדמיה‪ ,‬מובהר שאין במילה "מרוץ" תשלום דגש‪:‬‬‫המילה מרוץ נכתבת בלי יו"ד גם כשאיננה מנוקדת – על פי הכלל הרגיל של תנועת‬‫‪ e‬בכללי הכתיב חסר הניקוד‪) .‬את הכתיב ביו"ד אפשר היה להצדיק אילו תנועת הצירי‬‫במ"ם הייתה תוצאה של תשלום דגש‪ ,‬ואולם מקור הצירי הזה אינו ברור ובוועדת‬‫‪19‬‬

‫יו"ד לציון התנועה ‪e‬‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫הדקדוק של האקדמיה הוסכם שאין לראות בו תשלום דגש‪(.‬‬‫חיפוש בגוגל מראה ששני הכתיבים‪ ,‬עם ובלי יו"ד‪ ,‬נפוצים בציבור כמעט באותה מידה‪.‬‬‫‪ .4.15‬מיחוש או מחוש‬‫לפי החלטות האקדמיה בדקדוק ]‪ ,[13‬עמוד ‪ ,31‬יש להגות ולנקד את המילה מחוש‬‫)במשמעות כאב‪ ,‬במ"ם צרויה(‪ ,‬בחולם‪ ,‬בדיוק כמו במילה "מרוץ" לעיל‪ .‬בדיוק כמו במילה‬‫מרוץ‪ ,‬ומאותן סיבות‪ ,‬גם במילה מחוש אין להוסיף יו"ד‪ ,‬וזהו הכתיב שאנו נבחר‪.‬‬‫כמו במילה מרוץ‪ ,‬גם כאן המילונים לא מסכימים‪ ,‬ומילון ההווה ואבן־שושן החדש שניהם‬‫מוסיפים יו"ד‪ .‬אבל הפעם‪ ,‬רב־מילים לא מציע להוסיף יו"ד‪ .‬ויש אי־הסכמה בסיסית יותר‪:‬‬‫אבן־ שושן החדש אכן מנקד את המילה בחולם‪ ,‬אך מילון ההווה בשורוק ורב ־מילים מרשה‬‫את שניהם )ומעדיף שורוק(‪.‬‬‫בניגוד למילה "מרוץ"‪ ,‬ב"מחוש" נדמה שלציבור העדפה חזקה להוספת יו"ד מיותרת‪ .‬למשל‪,‬‬‫חיפוש בגוגל מעלה שהצירוף "מיחושים וכאבים" נפוץ פי שלושה מהצירוף "מחושים וכאבים"‪.‬‬‫‪ .4.16‬זיעה או זעה‬‫כפי שהזכרנו בסעיף ‪ , 3.1‬כללי הכתיב חסר הניקוד של האקדמיה אומרים שיש להוסיף יו"ד‬‫לציון הצירי בשמות עצם בלשון נקבה בני שתי הברות שבהם צירי המתקיים בכל הנטייה‬‫ושהם במשקל ‪ – pela‬מלבד שמות שנגזרו משמות בלשון זכר בתוספת ה"א שכתיבם ככתיב‬‫צורת הזכר‪ ,‬ללא יו"ד‪ .‬המילים שנוספת להן יו"ד לפי החלטה זו הן‪ :‬זיעה‪ ,‬ליחה‪ ,‬גירה‪,‬‬‫לידה‪ ,‬קיבה‪ ,‬קיבתי‪ ,‬ריאה‪ ,‬ריאתי‪ ,‬תיבה‪.‬‬‫בחלק מהמילים הנ"ל‪ ,‬לא רק שהציבור אימץ לחלוטין החלטה זו‪ ,‬הוא אף נוטה לבטא את‬‫המילים הנ"ל בתנועת ‪ ,ey‬ש"מתאים" לצירי מלא בהגייה העברית המודרנית‪ .‬כך למשל‬‫לידה‪ ,‬קיבה‪ ,‬ותיבה‪ .‬הביטוי "תיבת נגינה" נפוץ בגוגל פי ‪ 30‬מהכתיב "תבת נגינה"‪ ,‬הביטוי‬‫"הכנה ללידה" נפוץ פי ‪ 2000‬מהכתיב הלא־תקני "הכנה ללדה"‪ .‬גם במילים בהם ההגייה‬‫בצירי מלא לא השתרשה – כמו גירה – עדיין הציבור נוטה לקבל את הכתיב התקני עם‬‫יו"ד אך לא באופן כה גורף )למשל‪ ,‬הביטוי "מעלה גירה" נפוץ פי שלושה מהכתיב‬‫הלא־תקני "מעלה גרה"(‪.‬‬‫לפי ההחלטה הנ"ל‪ ,‬מילים במשקל ‪ pela‬שהצירי בהם אינו נשמר לכל אורך הנטייה ייכתבו‬‫ללא יו"ד‪ :‬פאה‪ ,‬מאה‪ ,‬עצה‪ ,‬חמה‪ ,‬עדה )קהל(‪ ,‬דעה‪ ,‬סאה‪ .‬שוב‪ ,‬רוב הציבור מסכים‪ ,‬אך לא‬‫באופן גורף )למשל‪ ,‬הביטוי "פאה נוכרית" נפוץ בחיפוש גוגל פי שניים מהכתיב הלא־תקני‬‫"פיאה נוכרית"(‪.‬‬‫המילה שינה היא יוצא־מן־הכלל מפורש בכלל האקדמיה‪ .‬למרות שהצירי לא נשמר בנטייה‬‫)למשל "שנתי"(‪ ,‬החליטה האקדמיה שיש להוסיף יו"ד גם למילה זו ולכתוב שינה‪ ,‬אך בנטיות‬‫אין להוסיף יו"ד‪ ,‬ויש לכתוב שנתי‪ ,‬שנתך‪ ,‬וכד'‪.‬‬‫העובדה שהאקדמיה החליטה על כתיב יוצא־דופן למילה "שינה" כדי להבדילה בקריאה‬‫מ"שנה" )‪ 12‬חודשים( מפתיעה‪ ,‬כי במקרים רבים אחרים החלטות האקדמיה דווקא השאירו‬‫דו־משמעות‪ .‬למשל תכנות )הרבים של תכנה‪ ,‬תתכִכנות‪ ,‬או פעולת כתיבת התכנה‪ ,‬אתכִכנוּת?(‪,‬‬‫מנהל )אדמיניסטרציה‪ ,‬או אדם שמנהל?(‪ ,‬או פרות )צורת הרבים של פרה או פרי?(‪ .‬נשאלת‬‫גם השאלה מדוע לא החליטה האקדמיה להוסיף יו"ד לשאר המילים כמו שינה )פאה‪ ,‬וכד'(‬‫במקום רק למילה שינה‪.‬‬‫‪ .4.17‬היכר או הכר‬‫לפי כללי הכתיב חסר הניקוד ]‪ [4‬שסיכמנו בסעיף ‪ ,3.1‬המקרה היחיד בו יש להוסיף יו"ד‬‫לציון סגול הוא במשקל השמות היכר‪ ,‬היתר‪ ,‬הישג‪ ,‬היקש‪ ,‬היטל‪ ,‬היקף‪ ,‬היבט‪ ,‬היגד‪ ,‬היצע‪,‬‬‫היסט‪ ,‬היסח‪ ,‬היסע‪ ,‬הינף‪ ,‬הינד‪ ,‬היצף‪ ,‬הינע‪ ,‬היסק‪ ,‬וכן בשמות הנגזרים משמות אלו‬‫‪20‬‬

‫יו"ד לציון התנועה ‪e‬‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫בתוספת סופית – היכרות‪ ,‬הישגי‪ ,‬הישגיות‪ ,‬היקפי‪ ,‬היקשי‪.‬‬‫כל המילונים מסכימים שיש להוסיף יו"ד במקרה זה‪ ,‬ונדמה שבדרך כלל הציבור מסכים‪,‬‬‫אך לא תמיד‪ .‬חיפוש בגוגל מעלה למשל שהכתיבים התקניים בתוספת יו"ד "היתר בנייה"‪,‬‬‫"מחיר היצף"‪" ,‬היבטים"‪ ,‬ו־ "היכרות" נפוצים הרבה יותר מהכתיב ללא יו"ד‪ .‬לעומת זאת‪,‬‬‫הכתיב "הנד עפעף" נפוץ הרבה־ יותר מהכתיב התקני "הינד עפעף"‪ ,‬והכתיבים "ציוד הקפי"‬‫ו"ציוד היקפי" נפוצים כמעט באותה מידה‪.‬‬‫‪ .4.18‬להיעלם או להעלם‬‫כִלסַהתעסַלם היא צורת שם־ הפועל של הפועל "נעלם"‪ .‬הצירי מופיע כתשלום דגש )השווה כִלאהתשסַבר(‬‫ולכן לפי כללי הכתיב חסר הניקוד ]‪ [4‬יש להוסיף יו"ד ולכתוב להיעלם‪ .‬באותו אופן יש גם‬‫לכתוב להיעדר‪ ,‬להיאבק‪ ,‬להיענות‪ ,‬להיעלב‪ ,‬להיעצר‪ ,‬להיעקר‪ ,‬להיערך‪ ,‬להיערם‪ ,‬להיעתר‪,‬‬‫להיראות‪ ,‬להיעשות‪ ,‬להיהנות‪ ,‬להירגע‪ ,‬להירקם‪ ,‬להיאזר‪ ,‬להיאחז‪ ,‬להיאלם‪ ,‬להיאנק‪,‬‬‫להיאסף‪ ,‬להיהפך‪ ,‬להיחלץ‪ ,‬להיחלש‪ ,‬להיענש‪ ,‬להיחשף‪ .‬יש להוסיף יו"ד גם בשאר נטיות‬‫המקור )כמו היעדר‪ ,‬היעדרו‪ ,‬וכד'(‪.‬‬‫תוספת היו"ד אינה מהווה הכשר להגיית מילים אלו בחיריק במקום צירי )כפי ששוגים רבים‬‫בחלק המקרים לעיל(‪ .‬אך היא מקלה את הכתיבה עבור אלו שלא בטוחים אם יש במילים‬‫אלו חיריק או צירי – כי יש לכתוב יו"ד בכל מקרה‪.‬‬‫מאותה סיבה של תשלום דגש יש להוסיף יו"ד גם בשמות הפעולה‪ :‬היעלמות‪ ,‬היעדרות‪,‬‬‫היאבקות‪ ,‬היענות‪ ,‬היעלבות‪ ,‬היעצרות‪ ,‬היעקרות‪ ,‬היערכות‪ ,‬היערמות‪ ,‬היעתרות‪ ,‬היראות‪,‬‬‫הירגעות‪ ,‬הירקמות‪ ,‬היאזרות‪ ,‬היאחזות‪ ,‬היאלמות‪ ,‬היאנקות‪ ,‬היאספות‪ ,‬היהפכות‪ ,‬היחלצות‪,‬‬‫היחלשות‪ ,‬היענשות‪ ,‬היחשפות‪.‬‬‫‪ .4.19‬היעדר או העדר‬‫כפי שכבר הזכרנו בסעיף הקודם‪ ,‬סַהתע סַדר הוא צורת המקור של הפועל "נעדר"‪ ,‬הצירי מופיע‬‫כתשלום דגש )השווה אהתבסַחר (‪ ,‬ולכן לפי כללי הכתיב חסר הניקוד ]‪ [4‬יש להוסיף יו"ד‬‫ולכתוב היעדר‪.‬‬‫אך זהו לא סוף הסיפור‪ .‬מתברר שהמילונים הישנים ]‪ [11] ,[9‬לא מכירים בצורת המקור‬‫סַהתע סַדר‪ ,‬אלא בשם דֹהכִע סַדר‪ ,‬באותו משקל כמו למשל דֹה כִר סַגל‪ .‬המילונים החדשים ]‪[12] ,[5] ,[6‬‬‫מכירים בכתיב זה ככתיב חליפי‪ .‬לו גם אנו היינו מכירים בכתיב חליפי זה‪ ,‬היינו צריכים‬‫להכיר גם בכתיב חסר הניקוד "העדר" ללא יו"ד‪ .‬לדעתנו‪ ,‬קבלת שני הכתיבים‪ ,‬עם ובלי‬‫יו"ד‪ ,‬מיותרת ומבלבלת‪ ,‬ולכן החלטנו לא לקבל את הכתיב המיושן יותר‪.‬‬‫במשקל דֹה כִר סַגל עדיין יש מילים נפוצות שאינן צורת המקור של בניין נפעל‪ .‬לדוגמה‪ ,‬המילה‬‫"העתק" משמשת לרוב כמילה נרדפת ל"עותק" – לא בתור מקור של בניין נפעל )נעתק(‬‫אלא בתור תוצאה של בניין הפעיל – אם מעתיקים משהו‪ ,‬נוצר דֹהכִעסַתק‪ .‬בדומה‪ ,‬אם מחזירים‬‫משהו‪ ,‬נוצר דֹהכִח סַזר‪ .‬בכתיב חסר ניקוד יש לכתוב העתק‪ ,‬החזר‪ ,‬ללא תוספת יו"ד‪.‬‬‫המקרה של "העתק" מיוחד‪ ,‬כי לעתים הוא דווקא כן משמש כמקור של בניין נפעל –‬‫"נעתק" במשמעות "הוזז ממקומו"‪ .‬במקרה זה‪ ,‬דווקא ראוי לכתוב סַהתעסַתק ובכתיב חסר‬‫ניקוד‪ ,‬היעתק ‪ ,‬ואנו מקבלים גם כתיב זה‪ .‬מילה זו נדירה בשימוש‪ ,‬וייתכן שראוי לשקול שוב‬‫את קיומה במילון‪ :‬במילון רב־מילים היא לא קיימת )שם העצם דֹהכִעסַתק משמש בו גם עבור‬‫המשמעות "הזזה או תזוזה של דבר ממקומו"(‪ ,‬ובמאגר מונחי האקדמיה ]‪ ,[28‬התוצאה היא‬‫דֹהכִעסַתק ואילו הפעולה היא יְהכִעתתתקה )בבניין הפעיל‪ ,‬לא נפעל(‪.‬‬‫‪ .4.20‬ייעלם או יעלם‬‫ראינו לעיל שבבניין נפעל‪ ,‬גם אם פ"ה הפועל גרונית בשם הפועל יופיע יו"ד )לציון הצירי( –‬‫כמו בדוגמה להיעלם ‪ .‬אותו הדבר קורה גם בנטיות העתיד והציווי‪ :‬את סַיתעסַלם יש לכתוב‬‫‪21‬‬

‫יו"ד לציון התנועה ‪e‬‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫ייעלם ‪ ,‬וחשוב לשים לב שהסיבה להכפלת היו"ד איננה היו"ד העיצורית )זו לעולם איננה‬‫מוכפלת בראשית מילה( אלא הצירי שנוצר מתשלום דגש במקום חיריק )השווה‪ :‬יַתשסַבר‬‫שנכתב יישבר(‪.‬‬‫גם את סַתתעסַלם יש לכתוב תיעלם‪ ,‬את סַנתעסַלם ניעלם‪ ,‬את סַאתעסַלם איעלם‪ ,‬ואת סַהתעסַלם! היעלם‪.‬‬‫כמובן‪ ,‬שכלל זה נכון לעוד מספר רב של פעלים בבניין נפעל עם פה"פ גרונית‪ ,‬שאת‬‫רשימתם ראינו בסעיף ‪ 4.18‬לעיל‪ .‬בכללי הכתיב חסר הניקוד ]‪ [4‬מופיעות כדוגמאות‬‫הצורות ייעשה‪ ,‬תיהנה‪.‬‬‫‪ .4.21‬ליהנות או להנות‬‫כִלסַהתהנות הוא שם־הפועל של הפועל דֹנהֶה תנה‪ ,‬וכפי שראינו בסעיף ‪ ,4.18‬הכתיב חסר הניקוד‬‫התקני שלו הוא להיהנות ‪ .‬אך בלשון חז"ל הייתה נהוגה הגייה‪ ,‬וכתיב‪ ,‬מקוצרים לשם הפועל‬‫של בניין נפעל‪ :‬במקום כִלאהתמנות‪ ,‬כתבו אלתמנות‪ ,‬ובמקום כִלסַהתהנות כתבו סַלתהנות )בבלי עירובין‬‫לא ע"א‪ ,‬חולין פט ע"א(‪ .‬בימינו‪ ,‬קיצור זה לא מקובל‪ ,‬ונשאר בשימוש רק במקרה של הפועל‬‫נהנה‪ :‬סַלתהנות‪ .‬מכיוון שהצירי מגיע מתשלום דגש )השווה אלתמנות לעיל(‪ ,‬בכתיב חסר הניקוד‬‫נוספת יו"ד‪ :‬ליהנות‪.‬‬‫אגב‪ ,‬ההגייה "דֹלהֶהנות" )במשקל דֹלהֶאפות( נחשבת לא תקנית – כאמור יש לומר סַלתהנות‪.‬‬‫‪ .4.22‬תשלום דגש בפעלים נוספים‬‫ראינו לעיל דוגמאות רבות של פעלים עם תנועת ‪ e‬שנוצר מתשלום דגש ולכן יש להוסיף‬‫יו"ד‪ ,‬אך ישנם מקרים רבים נוספים של תופעה זו‪:‬‬‫•‬‫את סַתסַאר כותבים תיאר‪ ,‬ואת סַא יְרע כותבים אירע – כמו שאת אססַפר כותבים סיפר‪.‬‬‫•‬‫את סַניְחן כותבים ניחן – כמו שאת אנ יְגר כותבים ניגר )דוברים רבים אף הוגים " אניחן”(‪.‬‬‫•‬‫את סַנאות כותבים ניאות – כמו שאת אנדון כותבים נידון‪.‬‬‫‪22‬‬

‫יו"ד לציון התנועה ‪i‬‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫‪ .5‬יו"ד לציון התנועה ‪i‬‬‫בפרק ‪ 3.2‬סיכמנו את כללי הכתיב חסר הניקוד של האקדמיה ]‪ [4‬שנוגעים לתוספת יו"ד‬‫לציון חיריק חסר‪ .‬נדון כעת במספר דוגמאות של שימוש בכללים אלו וחילוקי דעות‬‫לגביהם‪:‬‬‫‪ .5.1‬מנהל או מינהל‬‫הכלל הראשון בסיכום הנ"ל הוא שבמילה עברית לא נטויה‪ ,‬אין להוסיף יו"ד אם יש שווא‬‫נח אחרי תנועת ה ‪ .i‬כלומר‪ ,‬בתנועת ‪ i‬בהברה סגורה לא מוסיפים יו"ד‪ .‬כך למשל את שם‬‫שפתנו יש לכתוב עברית‪ ,‬ולא "עיברית"‪ ,‬ויש לכתוב מכתב‪ ,‬גרסה‪ ,‬אזמל‪ ,‬וכן הלאה‪.‬‬‫ציבור הכותבים מקבל החלטה זו בדרך כלל‪ ,‬אך לעתים קרובות מתעלם ממנה כדי לפתור‬‫בעיות של דו־משמעות‪ .‬כך למשל נפוץ הכתיב הלא־תקני "מינהל" כדי להבהיר שמדובר‬‫במשמעות אדמיניסטרציה‪ ,‬ולא אדם שכִמ יְנסַהל ‪" .‬מינהל מקרקעי ישראל" אפילו בחר בכתיב‬‫הלא תקני כשמו הרשמי‪ .‬נפוץ גם הכתיבים "מיפקד" )כדי להבהיר שלא מדובר באדם‬‫שמפקד(‪" ,‬מיחזור" )כדי להבהיר שאין מדובר ביְמכִחזור(‪" ,‬חיברות" )סוציאליזציה‪ ,‬לא‬‫ידידות(‪ ,‬ועוד‪ .‬לעתים הציבור מעדיף להוסיף יו"ד גם במקרים שאין בהם דו־משמעות –‬‫לדוגמה‪ ,‬חיפוש בגוגל מעלה שהכתיב "סיסמה" נפוץ פי ‪ 30‬מהכתיב התקני ססמה‪.‬‬‫אנו מקפידים על הכתיב התקני‪ ,‬וכותבים מנהל‪ ,‬מפקד‪ ,‬מחזור‪ ,‬חברות‪ ,‬ססמה‪ ,‬וכן הלאה‪,‬‬‫ללא תוספת יו"ד‪ .‬במקרה של חשש לדו־משמעות בקריאה‪ ,‬האקדמיה ממליצה להוסיף‬‫ניקוד חלקי‪ ,‬ולכתוב למשל אמנהל‪.‬‬‫‪ .5.2‬פתרון או פיתרון‬‫ישנן מילים בהן כותבים רבים מתלבטים בין חיריק שאחריו שווא‪ ,‬לחיריק שאחריו קמץ‪ .‬כך‬‫למשל‪ ,‬האם יש לכתוב אפכִתרון או אפתתרון? במקרה זה‪ ,‬הכתיב המנוקד התקני הוא הראשון‪,‬‬‫אפכִתרון‪ ,‬ולכן הכתיב חסר הניקוד התקני הוא פתרון‪ ,‬לא "פיתרון"‪ .‬בדומה‪ ,‬אשֶ כִויון נכתב כך‪,‬‬‫ולכן הכתיב חסר הניקוד הוא שוויון‪ ,‬ובאותו אופן יש לכתוב גם יתרון‪ ,‬דמיון‪ ,‬בדיון‪ ,‬פדיון‪,‬‬‫פריון – בכולן הניקוד התקני הוא בשווא )ולא בקמץ(‪ ,‬ולכן בכולן לא נוספת יו"ד בכתיב‬‫חסר הניקוד‪.‬‬‫הבלבול ההפוך נדיר יותר‪ ,‬אך בכל זאת קיים‪ .‬לדוגמה‪ ,‬הכתיב התקני הוא אפתתיון ולא אפכִתיון‪,‬‬‫ולכן בכתיב חסר ניקוד יש לכתוב פיתיון ‪ .‬המילה העברית לאטימולוגיה היא‪ ,‬לפי החלטת‬‫האקדמיה " אגתזרון" ולא " אג כִזרון " כפי שנכתב בעבר )למשל במילון אבן־שושן הישן‪ ,([11] ,‬ולכן‬‫בכתיב חסר ניקוד יש לכתוב אותה גיזרון‪.‬‬‫מקצת הכותבים עדיין מתלבטים בין משקל אפכִעלון לבין משקל אפתעלון‪ ,‬למרות שהאקדמיה‬‫קבעה לכל אחת מהמילים במשקלים אלו מי מבין שני המשקלים הוא הכתיב התקני‪.‬‬‫ההתלבטות נשארת מכיוון שהמשקל המתחרה עדיין מופיע במקורות שונים‪ .‬כך לדוגמה‬‫נהגו המילונים בעבר לכתוב " אג כִזרון" ולא " אגתזרון" כפי שהחליטה לבסוף האקדמיה‪ .‬במילונו‬‫של אליעזר בן־יהודה הותרו שני הכתיבים אפכִתרון ו־אפתתרון‪ ,‬כנראה מכיוון שבתנ"ך מופיעה‬‫רק צורת הנסמך )אפכִתרון ־(‪ ,‬שעשויה להתאים לשתי צורות נפרד שונות אלו‪ .‬בתנ"ך נהוג‬‫הכתיב אכִכִשֶרון ולא אכִתשרון כנהוג היום‪ ,‬והכתיב דֹחכִסרון ולא אחתסרון כנהוג היום‪ .‬ב"החלטות‬‫האקדמיה בדקדוק" ]‪ ,[13‬סעיף ‪ ,2.1.5‬מופיעה ההחלטה הבאה‪:‬‬‫שמות במשקל פפעִעלון ובמשקל פפתּעלון‪ :‬דרך המלך בצורתם של השמות האלה היא‬‫במשקל פפעִעלון‪ :‬פב עִדיון‪ ,‬פדעִמיון‪ ,‬יעִתרון‪ ,‬פפעִתרון‪ ,‬פש עִויון‪ .‬דרך המלך בצורתם של השמות‬‫האלה היא במשקל פפתּעלון‪ :‬פג תּזרון‪ ,‬פחתּסרון‪ ,‬פכתּשרון )במקרא חחסרון‪ ,‬פכעִשרון(‪ ,‬חס תּרחון‪ ,‬פפתּתיון‪,‬‬‫פרשיון‪.‬‬‫בפרוטוקול הישיבה ה־‪) 255‬רנ"ה( של האקדמיה ללשון העברית‪ 13 ,‬בנובמבר ‪ ,2000‬רשומות‬‫‪23‬‬

‫יו"ד לציון התנועה ‪i‬‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫מספר רב של דוגמאות נוספות משני הסוגים‪:‬‬‫במשקל אפכִעלון‪ :‬גלשון‪ ,‬כפיון‪ ,‬סבלון‪ ,‬פדיון‪ ,‬פזמון‪ ,‬פריון‪ ,‬צביון‪ ,‬קמרון‪ ,‬קשיון‪ ,‬רפיון‪ ,‬שלטון‪,‬‬‫שריון‪ ,‬רוויון‪ ,‬בתרון‪ ,‬גבשון‪ ,‬מריון‪ ,‬שרטון‪ ,‬תליון‪ ,‬ברכון‪ ,‬כבשון‪ ,‬שפיון‪ ,‬המנון‪ ,‬טמיון‪ ,‬סגנון‪,‬‬‫פגיון‪ ,‬גדרון‪ ,‬צפעון‪ ,‬דבקון‪ ,‬כתרון‪.‬‬‫במשקל אפתעלון‪ :‬ביזיון‪ ,‬ביטאון‪ ,‬ביטחון‪ ,‬ביצרון‪ ,‬גיליון‪ ,‬דיכאון‪ ,‬היגיון‪ ,‬זיכיון‪ ,‬זיכרון‪ ,‬חידלון‪,‬‬‫חיוורון‪ ,‬חיזיון‪ ,‬חילדון‪ ,‬חיסיון‪ ,‬חיסכון‪ ,‬חיפזון‪ ,‬כיחלון‪ ,‬כיליון‪ ,‬כישלון‪ ,‬ניכיון‪ ,‬ניצחון‪ ,‬ניקיון‪,‬‬‫עיוורון‪ ,‬עיזבון‪ ,‬עילפון‪ ,‬עיצבון‪ ,‬עישרון‪ ,‬פיסיון‪ ,‬פיקדון‪ ,‬פיתחון‪ ,‬צימאון‪ ,‬קיבעון‪ ,‬קימחון‪,‬‬‫קינמון‪ ,‬ריקבון‪ ,‬שיברון‪ ,‬שיגיון‪ ,‬שיגעון‪ ,‬שידפון‪ ,‬שיטפון‪ ,‬שיכחון‪ ,‬שיכלון‪ ,‬שיכרון‪ ,‬שיממון‪,‬‬‫תימהון‪ ,‬אידשון‪ ,‬ויתרון‪ ,‬חילזון‪ ,‬חישכון‪ ,‬כימשון‪ ,‬ניסיון‪ ,‬עיפרון‪ ,‬עיקרון‪ ,‬פיכחון‪ ,‬קיפאון‪,‬‬‫שיגרון‪ ,‬שיטיון‪ ,‬שיזפון‪ ,‬שיגשון‪ ,‬שיגדון‪ ,‬היזיון‪.‬‬‫‪ .5.3‬זיכרונות או זכרונות‬‫כאמור )כלל ‪ 2‬בסיכום לעיל( האקדמיה החליטה שאם נוספה יו"ד במילה לא נטויה כמו‬‫למשל במילה זיכרון ‪ ,‬אזיי יש להוסיף יו"ד גם בנטיותיה ולכתוב זיכרוני )הזיכרון שלי(‪,‬‬‫זיכרון־ )צורת הסמיכות(‪ ,‬זיכרונות‪ ,‬וכד'‪ ,‬למרות שבמילים אלו שווא נח‪ .‬בדומה‪ ,‬מכיוון‬‫שבמילה ביטאון נוספה יו"ד )הכתיב המנוקד הוא אבתטאון(‪ ,‬גם צורת הנסמך הנפוצה‪,‬‬‫אבכִטאון־‪ ,‬תיכתב עם יו"ד‪.‬‬‫הכלל נכון גם לצורות גזירה אחרות‪ ,‬לא רק נטיות שמות עצם‪ .‬כך‪ ,‬מכיוון שכותבים ביטחון‬‫עם יו"ד‪ ,‬גם התואר ביטחוני ייכתב עם יו"ד‪ .‬מכיוון שכותבים תימהון עם יו"ד‪ ,‬גם התואר‬‫תימהוני וגם שם העצם תימהונות ייכתבו עם יו"ד‪.‬‬‫מטרת כלל זה היא הקלה על הכותבים‪ :‬אדם שיודע לכתוב את המילה "ביטחון" )עם יו"ד(‬‫ידע מיד כיצד לכתוב נטיות ונגזרות כמו "ביטחוני"‪" ,‬ביטחונות"‪ ,‬ללא צורך לדעת מהו‬‫הכתיב המנוקד התקני – האם היה בו במקור חיריק חסר או חיריק מלא‪ .‬אדם שיודע‬‫לכתוב "כיסא " עם יו"ד‪ ,‬ידע לכתוב את צורת הרבים "כיסאות"‪ ,‬גם אם הוא לא בטוח אם‬‫בסמ"ך יש שווא או קמץ )יש שווא‪ ,‬אגב – אכִכִסאות(‪ .‬נראה עיקרון זה שוב בהמשך לגבי‬‫כללים נוספים ב ]‪ : [4‬לדוגמה‪ ,‬מכיוון שבמילה חודש נוסף וי"ו לציון החולם החסר‪ ,‬אז גם‬‫בנטיות חודשי‪ ,‬חודשים תיכתב וי"ו למרות שבמילים אלו אין חולם אלא קמץ קטן‬‫וחטף־קמץ‪ ,‬בהתאמה‪.‬‬‫למרות שכלל זה עשוי להקל על הכותבים‪ ,‬הוא אינו מקובל על רובם‪ .‬חיפוש בגוגל מעלה‬‫שהכתיב ללא יו"ד נפוץ פי שניים עד פי חמישה מהכתיב התקני‪.‬‬‫ישנם שמות עצם בהם חיריק חסר בצורה היסודית הופך בנטייה לסגול או פתח‪ .‬במקרה‬‫כזה אין להוסיף בנטייה יו"ד‪ ,‬ואין זה מקשה על הכותב‪ ,‬מכיוון שהוא שומע שהחיריק נעלם‪.‬‬‫כך לדוגמה עיפרון בנטייה הוא עפרוני‪ ,‬עפרונות‪ .‬כך נוטות גם המילים חיזיון‪ ,‬חיסרון‪,‬‬‫חיסכון‪ ,‬חיסיון‪ ,‬היגיון‪ ,‬עיקרון‪ ,‬עילפון‪ ,‬חיפזון‪ ,‬חילזון‪ ,‬חידלון‪.‬‬‫‪ .5.4‬מסים או מיסים‬‫הצד השני של הכלל שהזכרנו בסעיף הקודם‪ ,‬הוא שאם בצורה היסודית לא נוספה יו"ד‪ ,‬אז‬‫לא מוסיפים אותה בנטיות‪.‬‬‫נפוצים המקרים בהם בצורה היסודית מופיע צירי או פתח‪ ,‬אך בנטיות מופיע חיריק‪ .‬כך‬‫למשל במילה מס פתח )ולא מוסיפים בה יו"ד‪ ,‬כמובן( ולכן גם בנטייה מסים אין להוסיף‬‫יו"ד‪ ,‬למרות החיריק‪ .‬בדומה במילה עז צירי ואין יו"ד‪ ,‬ולכן גם בנטייה עזים לא נוספת יו"ד‪,‬‬‫למרות החיריק‪ .‬באותו אופן מנס נקבל נסים‪ ,‬ללא יו"ד‪ .‬גם במילה חך צירי ואין יו"ד‬‫)למרות שישנם השוגים וכותבים "חיך"( ולכן בנטייה‪ ,‬למשל‪" ,‬ערב לחכו" ללא תוספת יו"ד‪.‬‬‫במילה לב אין יו"ד ולכן גם בנטייה‪ ,‬לבי‪ ,‬לבך וכד'‪ .‬וכן הלאה‪.‬‬‫כלל זה תקף גם עבור פעלים – לדוגמה‪ ,‬הפועל "מגן" נוטה בגוף שלישי רבים כ" מגנים"‪ ,‬שיש‬‫‪24‬‬

‫יו"ד לציון התנועה ‪i‬‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫לכתוב ללא יו"ד‪ ,‬למרות החיריק בגימ"ל‪ .‬דוגמה נוספת‪ :‬צורת הנקבה של הפועל סַמסַקל היא‬‫כִמאקתלה ומכיוון שבצורה היסודית לא נוספה יו"ד אז אין להוסיף יו"ד בנטייה‪ ,‬ויש לכתוב‬‫מקלה‪.‬‬‫לעתים הקשר בין הצורה היסודית לנטייה לא בולט‪ ,‬אך בכל־זאת קיים‪ .‬כך לדוגמה המילה‬‫לעתים שיש לכתבה ללא יו"ד כיוון שהיא צורת הרבים של עת‪ .‬או המילה לצדו‪ ,‬שהיא נטייה‬‫של צד ‪ .‬אגב‪ ,‬בודק האיות יקבל גם את הצורה "לצידו"‪ ,‬בתור נטייה של המילה יְציַד‪.‬‬‫‪ .5.5‬שיניים או שניים‬‫בניגוד לאמור בסעיף הקודם‪ ,‬האקדמיה החליטה ב ]‪ [4‬שבמקרה המיוחד של המילה סַשֶן‪,‬‬‫נטיותיה כמו אשֶ יְניַם‪ ,‬אשֶ סַני‪ ,‬וכד' דווקא ייכתבו עם יו"ד )שיניים‪ ,‬שיני( – ראו כלל ‪ 7‬בסיכום‬‫שלנו בסעיף ‪ .3.2‬החלטת האקדמיה מנוסחת כך‪:‬‬‫בנטיית המילה שן יש לכתוב יו"ד‪ :‬שיניים‪ ,‬שיניהם‪ ,‬וכו'‪ ,‬כדי להבדיל בינה ובין שם‬‫המספר שניים‪.‬‬‫זהו כלל מפתיע מכיוון שבמקרים אחרים האקדמיה אינה נוטה לשנות את כתיבן של מילים‬‫ספציפיות רק כדי למנוע דו־משמעות‪ .‬ראינו ששתי המילים תפרות וסַפרות ייכתבו בצורה זהה‬‫פרות וששתי המילים אמ כִנתהל וכִמ יְנסַהל ייכתבו מנהל ‪ .‬ראינו שלציבור זה מפריע )והוא נוטה‬‫להשתמש בכתיבים "פירות" ו"מינהל" כדי להפיג את דו המשמעות(‪ ,‬אך לאקדמיה זה בדרך‬‫כלל לא מפריע‪ .‬מדוע‪ ,‬אם כן‪ ,‬דו־המשמעות בקריאת הביטוי "ירקות ופרות" אינו זקוק‬‫לפתרון ודווקא דו־המשמעות בביטוי "רופא שניים" זקוק לפתרון? לאקדמיה הפתרונים‪ .‬בכל‬‫מקרה‪ ,‬אנו מקבלים את הכתיב שקבעה האקדמיה במקרה זה‪.‬‬‫בניסוח ההחלטה הנ"ל‪ ,‬מופיעות דוגמאות לנטיות בלשון רבים בלבד‪ :‬שיניים‪ ,‬שיניהם‪.‬‬‫לדעתנו‪ ,‬לא הייתה כאן כוונה לרמוז שרק נטיות הרבים של המילה שן יוצאות מן הכלל‪,‬‬‫ולדעתנו גם בנטיות היחיד יש להוסיף יו"ד‪ :‬למשל‪ ,‬שיני )השן שלי(‪ .‬מילון רב מילים דווקא‬‫לא מוסיף יו"ד לנטיות היחיד וכותב "שני"‪ ,‬אך ייתכן שזו טעות כיוון שאת התואר "שיני"‬‫)קשור לשיניים( הוא כותב דווקא כך‪ ,‬עם יו"ד‪.‬‬‫‪ .5.6‬מצלתיים או מצילתיים‬‫ב"אקדם"‪ ,‬ידיעון האקדמיה ללשון העברית‪ ,‬גליון ‪) 20‬מאי ‪ ,(2002‬מופיעה ההחלטה הבאה‬‫לגבי הכתיב מצלתיים‪:‬‬‫שלא כפי שכתוב בכמה מילונים )בן־יהודה ואבן־שושן(‪ ,‬ואולי בניגוד לנוהג בציבור –‬‫השם הוא נקבה רבות‪ ,‬שהרי הוא צורת זוגי של שם נקבי‪ :‬ממצְצלִלה‪ ... .‬עוד החליטה‬‫ועדת הדקדוק שלמרות ההנחה כי המילה ממצְצמלתְתיַּם גזורה מן עִמפצתּלה‪ ,‬לא תידגש הלמ"ד‬‫)שהרי השם בא ‪ 13‬פעמים במקרא ללא דגש(; הכתיב חסר הניקוד הוא מצלתיים‬‫)בלא יו"ד אחרי הצד"י(‪.‬‬‫לכן גם אנו רואים במילה "מצלתיים" מילה יסודית בפני עצמה )ולא ריבוי של "מצילה"(‪,‬‬‫ולא מוסיפים בה יו"ד‪.‬‬‫‪ .5.7‬אמתי או אמיתי‬‫בסעיף ‪ 5.4‬ראינו שבנטיות של מילה יסודית בה לא נוספה יו"ד‪ ,‬גם לא נוסיף יו”ד‪ .‬למשל‪,‬‬‫אמאסים ייכתב מסים‪ .‬אך כאמור‪ ,‬כשהאקדמיה מדברת בכללי הכתיב חסר הניקוד על צורה‬‫יסודית‪ ,‬היא לא מתכוונת להגביל עצמה לנטיות בלבד‪ ,‬אלא לצורות גזירה נוספות‪:‬‬‫דוגמה מפורשת המופיעה ב ]‪ [4‬היא המילה עאאמאתי‪ ,‬הנגזרת )כפי שכתוב בדוגמה( מהצורה‬‫היסודית הֶאדֹמת ‪ ,‬ולכן הכתיב חסר הניקוד התקני הוא אמתי‪ .‬דוגמה נוספת המופיעה ב ]‪[4‬‬‫היא אאאטי הנגזרת מ־יְאט‪ ,‬ולכן יש לכתוב גם אטי ללא יו"ד‪ .‬כך יש לכתוב ללא יו"ד נוספת‬‫גם את אטיות הנגזרת ממנה‪ ,‬ובדומה גם את נטיות תואר־הפועל לאט – לאטי‪ ,‬לאטו‪ ,‬וכד'‪.‬‬‫‪25‬‬

‫יו"ד לציון התנועה ‪i‬‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫למרבה הצער‪ ,‬לא מצאנו החלטת אקדמיה שמכלילה דוגמאות אלו להגדרה כללית ומדויקת‬‫של מה היא "צורה יסודית"‪ ,‬ולכן אנו נאלצים להעשות את ההכללה בעצמנו‪ .‬את הדוגמה‬‫"אמתי" אנו מכלילים לכל מקרה של גזירת שם־תואר משם־עצם‪ .‬לדוגמה‪ ,‬משם העצם סַנץ‬‫מקבלים את התואר אנאצי ולכן נכתוב אותו בכתיב חסר־ניקוד נצי‪ ,‬ללא יו"ד‪ .‬מ־יְצד נגזר‬‫התואר אצ אדי‪ ,‬שייכתב צדי‪ .‬מערפל נגזר ערפלי – וכן הריבוי יְע כִראפאלים‪ ,‬ערפלים‪ ,‬והמונח‬‫האסטרונומי יְע כִראפאלית ערפלית‪.‬‬‫פחות ברור כיצד להכליל את הדוגמה "אטי"‪ .‬אם אאאטי נגזר מ־יְאט‪ ,‬האם לא סביר להסיק‬‫שגם אעאלי נגזר מ־יְעל? אך למעשה כל המילונים – רב־מילים‪ ,‬אבן־שושן החדש ומילון ההווה‪,‬‬‫מכירים בכתיב "אטי" ללא יו"ד ובכל־זאת כותבים "עילי" עם יו"ד‪ ...‬בגרסה זו‪ ,‬החלטנו גם‬‫אנו לכתוב עילי עם יו"ד‪ ,‬ללא הצדקה מיוחדת‪ .‬גם את עילית )מעין עברות של המילה‬‫הלועזית אליטה(‪ ,‬אנו כותבים בתוספת יו"ד‪.‬‬‫כרגיל‪ ,‬אנו מאמצים את כתיב האקדמיה‪ ,‬למרות שבמקרה זה הציבור נוטה שלא לקבל‬‫אותו‪ :‬הכתיב "אמיתיים" נפוץ בחיפוש גוגל פי ‪ 30‬מהכתיב התקני "אמתיים"‪ ,‬למשל‪ .‬מילון‬‫רב־מילים מודה בכתיבים התקניים אמתי‪ ,‬אטי‪ ,‬נצי‪ ,‬אך מציין ש"הכתיב המלא הנהוג‬‫ברב־מילים לערך" הוא אמיתי‪ ,‬איטי‪ ,‬ניצי‪.‬‬‫דוגמה נוספת המופיעה ב ]‪ [4‬היא שהמילה אאכִתךְ נחשבת נגזרת מהמילה דֹאת‪ ,‬ולכן יש‬‫לכתוב אתך וכך גם אתי‪ ,‬אתנו‪ ,‬וכד'‪ ,‬ללא יו"ד‪.‬‬‫‪ .5.8‬מיד או מייד‬‫לפי כלל ‪ 3‬בסיכום לעיל‪ ,‬אין מוסיפים יו"ד לציון החיריק במ"ם השימוש‪ .‬לדוגמה‪ ,‬יש לכתוב‬‫מחיפה ‪ ,‬לא "מיחיפה"‪ .‬כפי שכבר הזכרנו‪ ,‬יו"ד עיצורית אחרי אותיות השימוש איננה‬‫מוכפלת‪ ,‬ולכן גם את מ‪+‬ירושלים יש לכתוב מירושלים ולא "מיירושלים"‪.‬‬‫אולם יש מקרים בהם רוב הכותבים אינם מודעים לכך שבמילה שלפניהם ישנה מ"ם‬‫השימוש‪ .‬כך למשל במילים מיד )אמ תיד(‪ ,‬מדי )אמ יְדי וכן אמ סַדי(‪ .‬לפי האקדמיה‪ ,‬בכל המילים הנ"ל‬‫המ"ם היא מ"ם השימוש‪ ,‬ולכן לא נוספת יו"ד בכתיב חסר הניקוד‪ .‬לא רק זאת‪ ,‬אלא‬‫שברוח העיקרון שאין מוסיפים יו"ד בצורה נגזרת אם בצורה היסודית לא נוספה יו"ד‪,‬‬‫כותבים גם מידי‪ ,‬מידיות עם יו"ד אחת‪ .‬החלטה מפורשת בנדון מופיעה ב ]‪:[4‬‬‫בראש המילה מסמנים את העיצור ‪ y‬ביו"ד אחת‪ ,‬כגון ילד‪ ,‬ינשוף‪ ,‬יצור‪ .‬בכלל זה גם‬‫היו"ד הבאה אחר אותיות השימוש )מש"ה וכל"ב(‪ ,‬כגון הילד‪ ,‬וילד‪ ,‬כיום‪ ,‬לינשוף‪,‬‬‫מיד )וכן שם התואר מידי(‪ ,‬שיאמר‪.‬‬‫מילון רב מילים ]‪ [6‬אמנם מקבל שזהו הכתיב התקני‪ ,‬אך מציין שה"כתיב המלא הנהוג‬‫ברב מילים" הוא מייד‪ ,‬מיידי‪ ,‬מיידיות‪ .‬גם הכותבים מעדיפים להכפיל את היו"ד – בחיפוש‬‫בגוגל הכתיב "ברורה ומיידית" נפוץ פי ‪ 10‬מהכתיב "ברורה ומידית"‪.‬‬‫גם לדעתנו ההחלטה שבמילים אלו המ"ם היא מ"ם השימוש לא מתאימה לעברית המודרנית‬‫בה המילה "מיד" ושאר המילים הנ"ל הן מילים בפני עצמן‪ ,‬ומופיעות כערכים נפרדים‬‫במילון‪ .‬למרות זאת‪ ,‬בגרסה זו אנו מקבלים את החלטת האקדמיה כלשונה‪ ,‬וכותבים מילים‬‫אלו ביו"ד אחת‪.‬‬‫אגב‪ ,‬הכתיב "מיידי" יתקבל בכל־זאת כנכון‪ ,‬במשמעות אחרת – לדוגמה "מיידי האבנים"‪.‬‬‫‪ .5.9‬אימא או אמא‬‫בלבול רב ואי־הסכמה שוררים לגבי נטיות המילה "אם" )‪ (mother‬ולגבי נגזרותיה‪.‬‬‫ראשית מילת הפנייה‪ ,‬אאתמא ‪ .‬למען הסר כל ספק‪ ,‬אם היה כזה בכלל‪ ,‬כללי הכתיב חסר‬‫הניקוד ]‪ [4‬מציינים במפורש שיש להוסיף במילה זו יו"ד לציון החיריק‪ ,‬ויש לכתוב אימא‪.‬‬‫למרות שסיבת הוספת היו"ד ברורה‪ ,‬ולמרות שכל המילונים מסכימים‪ ,‬הציבור מורד‬‫‪26‬‬

‫יו"ד לציון התנועה ‪i‬‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫בהחלטה זו וחיפוש באינטרנט מעלה שהכתיב "אמא" נפוץ פי עשרה מהתקני‪ .‬ייתכן שזאת‬‫מכיוון שרוב הכותבים התרגלו לכתוב "אמא" בילדותם בכתיב מנוקד‪ ,‬ללא יו"ד‪ ,‬ייתכן שזהו‬‫רצון להחיל על המילה "אמא" את אותם כללים שחלים על שמות פרטיים )בהם היה נהוג‬‫בעבר שלא להוסיף אמות קריאה בכתיב חסר הניקוד(‪ ,‬וייתכן שהסיבה היא שהכותבים‬‫רוצים לשמור על הדמיון בצורה שבין המילים "אמא" ו"אבא"‪ .‬למרות שהציבור מתנגד‬‫נחרצות‪ ,‬החלטנו בכל־זאת לקבל את החלטת האקדמיה ולכתוב אימא‪.‬‬‫הבעיה הבאה היא צורת הרבים אאתמהות ‪ .‬כאן כבר הפלפול סביב כללי הכתיב חסר הניקוד‬‫מסובך יותר‪ :‬האם "אמהות" היא צורת רבים של המילה אם‪ ,‬או של המילה אימא? האם‬‫במקרה הראשון יש הצדקה לכתיב "אמהות" ובמקרה השני לכתיב "אימהות" בתוספת יו"ד?‬‫למעשה‪ ,‬כל המילונים וגם החלטות האקדמיה בדקדוק ]‪ ,[13‬עמוד ‪ ,36‬מסכימים שהמילה‬‫"אמהות" היא צורת הרבים של אם‪ ,‬ולא של אימא‪ .‬אך למרות זאת‪ ,‬האקדמיה מציינת‬‫בפירוש בהערת שוליים בכללי הכתיב חסר הניקוד שיש לכתוב אימהות‪ ,‬בתוספת יו"ד‪ ,‬ולכן‬‫גם אנחנו נעשה זאת למרות שההצדקה לכך לא נהירה לנו לחלוטין‪.‬‬‫באותה הערת שוליים מציינת האקדמיה שגם את המילה אאתמהוּת בשורוק יש לכתוב‬‫אימהות ‪ ,‬בתוספת היו"ד לכתיב חסר הניקוד‪ .‬באותו אופן נכתוב גם שם־התואר אימהי‬‫בתוספת יו"ד‪.‬‬‫בנטיות הסדירות יותר של המילה "אם" אין להוסיף יו"ד מכיוון שבמילה היסודית "אם" אין‬‫יו"ד‪ :‬יש לכתוב אמי‪ ,‬אמך‪ ,‬אמה )שמופיעה כדוגמה ב ]‪ ,([4‬וכן הלאה‪ ,‬ללא יו"ד‪ .‬כך גם‬‫צורת הנסמכים "אמות־"‪ ,‬והנטיות אמותיהם וכד' תיכתבנה ללא תוספת יו"ד‪ .‬כל המילונים‬‫מסכימים‪ ,‬אגב‪ ,‬שצורת הנפרדים הנכונה היא "אימהות" ואילו צורך הנסמכים )ושאר‬‫הנטיות ברבים( היא "אמות־"‪ .‬צורות כמו "אימהותיהן" נחשבות ללא־תקניות )לפחות על־פי‬‫המילונים( וגם אנו לא נקבל אותן‪.‬‬‫אגב‪ ,‬למרות שהחלטנו שהצורות "אמהות"‪" ,‬אמהותיהן" וכד' אינן תקניות כנטיות של "אם"‪,‬‬‫בודק האיות מקבל אותן בכל־ זאת‪ ,‬כיוון שהן צורות הרבים התקניות של המילה המקראית‬‫"אמה" )תאתמה‪ ,‬במשמעות שפחה(‪.‬‬‫‪ .5.10‬אשתי או אישתי‬‫בהערת שוליים בכללי הכתיב חסר הניקוד ]‪ [4‬מופיעה ההחלטה ש‪:‬‬‫במילה אשתי )פאעִשפתי( ובשאר הצורות הנטויות לא תיכתב יו"ד‪ ,‬שכן בסיסן אאשֵשת ולא‬‫אישה )פאתּשה(‪.‬‬‫שוב אנו נתקלים בדילמה לגבי ההגדרה החסרה למונח "צורה יסודית"‪ .‬ניתן היה דווקא‬‫לטעון כנגד עמדת האקדמיה‪ ,‬ש"אשת" איננה מילה יסודית‪ ,‬כי־אם צורת הנסמך המקובלת‬‫למילה היסודית "אישה" )כך מציינים המילונים‪ ,‬כמו מילון הווה ומילון רב־מילים(‪ ,‬ומשמשת‬‫למשל בביטוי "אשת איש"‪ ,‬ולכן הצורה היסודית של כל הנטיות הללו היא "אישה"‪ ,‬כמו‬‫שהצורה היסודית של "זכרון־"‪" ,‬זכרוני"‪ ,‬וכד'‪ ,‬היא "זיכרון"‪.‬‬‫ניתן אולי לתרץ החלטה זו בכך שנטיות המילה "אישה" הן לא‪ ,‬כרגיל‪ ,‬נטיות של מילה‬‫יסודית אחת‪ ,‬אלא ערבוב של נטיות מילים יסודיות שונות‪ :‬צורת הנפרד היא מילה יסודית‬‫אחת‪ ,‬אישה‪ ,‬צורת הנסמך היא מילה יסודית אחרת‪ ,‬אשת‪ ,‬וצורת הרבים היא מילה יסודית‬‫שלישית‪ ,‬נשים ‪ .‬מבחינה דקדוקית אנו מתייחסים לכולן כנטיות של אותה מילה "אישה"‪ ,‬אך‬‫מבחינה צורנית‪ ,‬מדובר בשלוש מילים ממקור שונה שעורבבו יחדיו בנטייה אחת‪ ,‬ומילים‬‫אלו לא ”נגזרו” זו מזו‪.‬‬‫‪ .5.11‬שישי או ששי‬‫אם היינו רואים במילים שישי‪ ,‬שישה‪ ,‬שישים‪ ,‬שישית ושישייה כנגזרות מהמילה שש הרי לפי‬‫כללי האקדמיה‪ ,‬לא הייתה צריכה להופיע בהן היו"ד הנוספת‪ .‬מצד שני‪ ,‬אפשר לראות‬‫‪27‬‬

‫יו"ד לציון התנועה ‪i‬‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫בסדרת המילים שלישי‪ ,‬רביעי‪ ,‬חמישי‪ ,‬שישי‪ ,‬שביעי‪ ,‬שמיני‪ ,‬תשיעי‪ ,‬עשירי‪ ,‬כסדרה של‬‫מילים שלא נגזרות בצורה שווה מהמילה המקורית‪" :‬שלוש" הופך ל"שלישי"‪" ,‬ארבע" הופך‬‫ל"רביעי"‪ ,‬ו"שבע" ל"שביעי"‪ .‬כך אפשר לראות במילים אלו מילים חדשות‪ ,‬ולא נגזרות‬‫ישירות של שמות המספרים )המונים הנקביים(‪ ,‬ולהפעיל עליהם את כללי הכתיב חסר‬‫הניקוד בלי התחשבות בקיומה או אי־קיומה של יו"ד בצורה המקורית‪.‬‬‫טיעון זה בעייתי יותר כשמנסים לתרץ הוספת יו"ד ב"שישים"‪ .‬הרי הצורות כִשֶלואשֶים‪,‬‬‫יְא כִרתבאעים‪ ,‬עחאמאשים‪ ,‬אשֶאשים‪ ,‬אשֶכִבאעים‪ ,‬כִשֶמו אנים‪ ,‬אתכִשֶאעים דווקא כן נגזרות ישירות משמות‬‫המספרים בתוספת ציון הרבים "ים"! אם היה זה ריבוי רגיל‪ ,‬הרי שלפי כללי האקדמיה‬‫הריבוי של "שש" היה צריך להיכתב "ששים"‪ ,‬ללא תוספת יו"ד לציון החיריק‪ .‬אבל‪ ,‬ניתן‬‫לתרץ את ההבדל בין מקרה זה לבין ריבוי רגיל‪ ,‬בכך שבעצם אין זה ריבוי אמתי‪ :‬שישים‬‫איננו סתם כמה שש־ ים‪ ,‬אלא מספר חדש שמשמעותו חדשה‪ .‬לכן ניתן לומר גם במקרה זה‬‫שיש להפעיל את כללי הכתיב חסר הניקוד על המילים החדשות בלי התחשבות בכתיב‬‫שמות המספרים‪.‬‬‫למרות שלא מצאנו עדיין פרסום של האקדמיה שתומך בהשקפה זו )שלפיה יש להוסיף‬‫יו"דים במילה שישי ודומותיה(‪ ,‬הרי ברור שפרשנות זו היא המקובלת‪ :‬מילון ההווה ]‪,[5‬‬‫מילון רב־מילים ]‪ [6‬ומילון אבן־שושן החדש ]‪ [12‬כולם מסכימים על כתיבת המילים שישי‪,‬‬‫שישים‪ ,‬וכד' כך‪ ,‬עם יו"ד נוספת לכתיב חסר־ניקוד‪ .‬חיפוש בגוגל מעלה שהביטוי "יום שישי"‬‫נפוץ בכתיב זה פי ‪ 40‬מהכתיב "יום ששי"‪ .‬לכן נכתוב כך גם אנחנו‪.‬‬‫אותה תופעה קיימת גם בצורות המילה חמש )חמישי‪ ,‬חמישים‪ ,‬וכד'(‪ .‬במילים תשיעי ועשירי‪,‬‬‫חיריק מלא מופיע גם בכתיב המנוקד‪.‬‬‫‪ .5.12‬שתיים או שתים‬‫בשתי הצורות של המספר המונה ‪ ,2‬שתיים )בנקבה( ושניים )בזכר(‪ ,‬מופיעה יו"ד חרוקה‬‫ולכן בכתיב חסר־ניקוד נוספת יו"ד והכתיב הוא כנ"ל‪.‬‬‫אולם‪ ,‬יש לשים לב שבמספר המונה ‪ ,12‬ההגייה והכתיב שונים מהמקרה של ‪ .2‬כאן אין‬‫מדובר באותן מילים "שתיים"‪" ,‬שניים" עם יו"ד חרוקה‪ ,‬אלא בצירי מלא‪ ,‬ולכן אין להכפיל‬‫את היו"ד‪ .‬יש לכתוב שתים־עשרה‪ ,‬שנים־עשר‪ ,‬ביו"ד אחת‪.‬‬‫‪- .5.13‬יה או ‪-‬ייה‬‫מילים המסתיימות בצליל "‪ ,”iya‬כלומר חיריק‪-‬יו"ד‪-‬ה"א‪ ,‬יקבלו לפי כללי הכתיב חסר‬‫הניקוד את הסיומת "ייה"‪ .‬לדוגמה‪ ,‬חזייה‪ ,‬עירייה‪ ,‬שנייה‪ ,‬נכרייה‪.‬‬‫ישנן מילים שאכן מנוקדות בחיריק לפני "יה" אך הציבור אינו מודע לכך – לדוגמה יש‬‫לכתוב עגבנייה‪ ,‬לחמנייה‪ ,‬חמנייה ‪ .‬ישנם גם מקרים הפוכים‪ ,‬בהם האות שלפני הסיומת "יה"‬‫מנוקדת בשווא )ולכן אין לכפול את היו"ד( אך הרוב שוגים ומבטאים חיריק ובטעות‬‫כותבים "ייה"‪ .‬כך‪ ,‬לדוגמה‪ ,‬יש לכתוב סוגיה‪ ,‬חוליה‪ ,‬קושיה‪ ,‬שוליה‪ ,‬סוליה )יש לקרוא מילים‬‫אלו על משקל חולצה‪ ,‬אך שימו לב שבחלקן שורוק ולא קיבוץ(‪ ,‬וכן כנופיה‪ ,‬נדוניה‪ ,‬קנוניה‪,‬‬‫טרוניה‪.‬‬‫הכלל הנ"ל נכון למילים עבריות‪ .‬המצב במילים לועזיות שונה‪ ,‬ויוסבר בסעיף ‪.11.19‬‬‫ישנם מקרים בהם שתי הצורות נכונות‪ .‬לדוגמה‪ ,‬לפי האקדמיה ]‪ ,[31‬שתי הצורות עח תנ תיה ו‬‫עח אנ תיה הן תקניות‪ .‬לכן בכתיב חסר ניקוד שני הכתיבים חניה וחנייה תקניים‪ .‬בדומה ניתן‬‫לכתוב גם חציה וגם חצייה‪ .‬אגב‪ ,‬בעבר )למשל ב]‪ ([31‬נהוג היה לייחס משמעות שונה לשני‬‫הכתיבים‪" :‬חציה" הוא המקום )בביטוי "מעבר חציה"( ואילו "חצייה" היא הפעולה‪ .‬מאוחר‬‫יותר האקדמיה החליטה שהבחנה זו איננה מוצדקת‪ ,‬והוסיפה עדכון‪:‬‬‫עדכון‪ :‬הצורות חחתּצ תּיה‪ ,‬חחפצ תּיה משמשות הן לציון הפעולה הן לציון המקום‪.‬‬‫‪28‬‬

‫יו"ד לציון התנועה ‪i‬‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫אגב‪ ,‬לעתים קרובות ציבור הדוברים דווקא מעדיף לבדל בין שם הפעולה לשם תוצאתה או‬‫לשם עצם הקשור לפעולה‪ :‬בסעיף ‪ 4.19‬ראינו את דֹהכִעסַתק )תוצאת הפעולה( מול יְהכִעתתתקה‬‫)הפעולה(‪ ,‬ובסעיף הבא נדבר על ” כִישֶוּב” )הלא תקני( מול ”יַשוּב”‪ .‬דוגמה מעניינת מהעברית‬‫המודרנית היא שם הפעולה החתלה‪ :‬הפועל הוא כידוע בבניין אפסַעל‪ :‬כִליְחסַתל‪ .‬אך שם הפעולה‬‫הסטנדרטי של בניין אפסַעל‪ ,‬אחתוּל )חיתול ( כבר "תפוס" לשמו של העצם שמשמש בפעולה‪,‬‬‫ולכן נוצר שם הפעולה "החתלה"‪ :‬שם זה משמש למשל בביטויים "שידת החתלה" או "משטח‬‫החתלה" – וזאת למרות שהפועל בבניין הפעיל )"החתיל"( איננו בשימוש‪.‬‬‫‪ .5.14‬יישוב או ישוב‬‫כללי הכתיב חסר הניקוד לגבי יו"ד עיצורית )ראה ‪ 3.3‬וכן פרק ‪ (6‬אומרים שאין מכפילים‬‫אותה בראשית מילה‪ ,‬ולכן רבים כותבים בטעות "ישוב" )מקום מגורים‪ ,‬כמו עיר או כפר(‬‫ביו"ד אחת‪ .‬אך למעשה‪ ,‬הניקוד התקני למילה זו )לפי ]‪ ([37‬הוא יַשוּב‪ ,‬לא כִישֶוּב‪ ,‬ולכן בכל‬‫זאת יש לכתוב יישוב בשתי יו"דים‪ :‬הראשונה היא יו"ד העיצורית )לא מוכפלת(‪ ,‬והשנייה‬‫באה לציון החיריק החסר‪ .‬מילה זו אף מופיעה כדוגמה מפורשת ב ]‪.[4‬‬‫הציבור נוטה שלא לקבל החלטה זו‪ ,‬וחיפוש בגוגל מעלה פי ‪ 4‬תוצאות לחיפוש "ישוב‬‫קהילתי" מאשר לחיפוש הכתיב התקני "יישוב קהילתי"‪ .‬ככל הנראה‪ ,‬הציבור לא מקבל גם‬‫את ההגייה " יַשוּב" ומעדיף את ההגייה " כִישֶוּב"‪ .‬איננו יודעים איזה פסול מצאו האקדמיה‬‫והמילונים בכתיב כִישֶוּב‪ ,‬במיוחד כשקיים התקדים של יַצוּר מול כִיצוּר )בכתיב חסר ניקוד‪,‬‬‫ייצור מול יצור (‪ .‬מצד שני‪ ,‬כִיצוּר הוא התקדים היחיד מסוגו‪ ,‬ובמקרים רבים אחרים של אותו‬‫המשקל אכן משמשת אותה המילה גם לפעולה וגם לתוצרה‪ :‬לדוגמה‪ :‬סיפור‪ ,‬גידול‪ ,‬ניתוח‪,‬‬‫גיבוש‪ ,‬חיסון‪ ,‬ניקוד‪ ,‬ועוד רבות אחרות‪.‬‬‫בודק האיות יקבל בכל זאת את המילה "ישוב"‪ ,‬במשמעות תישֶוּב‪ ,‬כלומר במצב ישיבה או‬‫יחזור‪.‬‬‫‪ .5.15‬דיון או דייון‬‫כפי שהסברנו בסעיף ‪ , 3.2‬אין מוסיפים יו"ד לציון חיריק חסר לפני "יו" – ‪ yu‬או ‪ .yo‬לכן‬‫הכתיב חסר־הניקוד התקני הוא דיון‪ ,‬והוא אף מופיע כדוגמה ב ]‪.[4‬‬‫במילה זו‪ ,‬לא רק שלא מוספים יו"ד לציון החיריק החסר‪ ,‬אלא שגם איננו מכפילים את‬‫היו"ד העיצורית‪ .‬היו"ד העיצורית ב"יו" לעולם לא תוכפל‪ ,‬בהתאם לכלל שראינו בסעיף ‪3.3‬‬‫– אין מכפילים יו"ד עיצורית השכנה לאם קריאה )כאן וי"ו(‪.‬‬‫‪ .5.16‬קילשון או קלשון‬‫כאמור בסעיף ‪ , 3.2‬אין מוסיפים יו"ד לציון חיריק חסר אם בא אחריו שווא נח‪ .‬במקרים‬‫נדירים מאוד‪ ,‬אחרי החיריק החסר בא דווקא שווא נע‪ ,‬ולכן לפי הכלל יש להוסיף יו"ד‪.‬‬‫מקרה אחד כזה הוא אאכִת יְרע )בביטוי איתרע מזלו(‪ ,‬ולכן לכתוב איתרע‪.‬‬‫בעבר היו נהוגים גם הכתיבים אקכִלשֶון ו־אקכִמשְּון‪ ,‬עם דגש חזק ושווא נע‪ .‬כך נכתב בתנ"ך‪ ,‬כך‬‫גם החליטה בעבר האקדמיה )]‪ ,[10‬עמוד ‪ ,(184‬וכך גם כתבו מילון ההווה ומילון אבן־שושן‬‫החדש‪ .‬אך מילון רב־מילים ולוח השמות השלם של ברקלי העדיפו את הניקוד ללא דגש‪:‬‬‫אקכִלשֶון‪ ,‬אקכִמשֶון ‪ .‬לאחרונה שינתה האקדמיה את החלטתה‪ ,‬וקבעה שיש לכתוב מילים אלו‬‫ללא דגש‪ ,‬כמו המילים האחרות במשקל אפכִעלון ]‪:[43‬‬‫בכלל המילים במשקל פפעִעלון גם פקעִלשון‪ ,‬פקעִמשון‪ .‬במקרא‪ :‬פקעִלשון‪ ,‬פקעִמשְּון‪.‬‬‫לכן בכתיב חסר הניקוד של מילים אלו אין להוסיף יו"ד‪ ,‬ויש לכתוב קלשון‪ .‬המילה "קמשון"‬‫)שמשמעותה בתנ"ך סוג של קוץ( איננה בשימוש מודרני ולכן אינה מופיעה בלקסיקון כלל‪.‬‬‫אגב‪ ,‬ראינו בסעיף ‪ 4.8‬שדווקא במילה סַז כִרעון זוכרים שאמור היה להיות בה דגש‪ ,‬אך חל‬‫‪29‬‬

‫יו"ד לציון התנועה ‪i‬‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫תשלום דגש‪ ,‬ולכן נוספת יו"ד‪ :‬זירעון‪.‬‬‫‪ .5.17‬שחרר או שיחרר‬‫בפעלים בבניין אפסַעל בזמן עבר‪ ,‬בדרך כלל ישנו חיריק שאחריו דגש חזק )ולא שווא נח( ולכן‬‫נוספת עבורו יו"ד – לדוגמה אססַפר ייכתב סיפר‪ .‬אך בשורשים מרובעים‪ ,‬הדגש החזק נעלם‬‫ומוחלף בשני עיצורים‪ ,‬הראשון עם שווא נח‪ .‬לדוגמה‪ ,‬אשכִח סַרר‪ .‬כאן כבר ישנו שווא נח אחרי‬‫החיריק‪ ,‬ולכן לא תוסף יוד‪ :‬שחרר‪ .‬כך גם שחרור‪ .‬וכך גם גלגול‪ ,‬ארגון‪ ,‬ודוגמאות רבות‬‫נוספות‪.‬‬‫אין להתבלבל ולחשוב שהיו"ד היא חלק מבניין "פיעל"‪ ,‬כי היא איננה נוספת כשהשורש‬‫מרובע‪.‬‬‫‪ .5.18‬שיעבוד או שעבוד‬‫כאמור‪ ,‬אין מוסיפים יו"ד לציון חיריק חסר אם בא אחריו שווא נח‪.‬‬‫אם בנטייה מסוימת של הפועל או במשקל שמני מסוים‪ ,‬מופיע בדרך־כלל שווא נח‪ ,‬אזיי‬‫כאשר בשורש ישנן האותיות אל"ף‪ ,‬ה"א‪ ,‬או עי"ן לעתים מחליפים את השווא הנח‬‫בחטף־פתח‪ .‬כפי שמסבירה האקדמיה בסעיף ‪ 3.2‬של כללי נטיית הפועל ]‪ ,[13‬לעתים נהוג‬‫להשאיר את השווא הנח‪ ,‬לעתים נהוג לכתוב רק עם חטף – ולעתים נהוגים שני הכתיבים‪:‬‬‫בעיצורים הגרוניים השווא הנח נשמר או מומר בחטף‪ ,‬כגון פטעִאחטא או פטחאחטא‪ ,‬חנעִעצְצב או‬‫חנהֶעצְצב‪ ,‬חנעִה תּדר או חנהֶה תּדר‪ ,‬צְלעִחפֲפף או צְלחחפֲפף‪ .‬ויש שנוהג ניקוד אחד כגון יעִה חיה‪ ,‬פלעִחיות‪,‬‬‫צְמעִהפביל‪ ,‬חהעִעפפיל )בשווא נח(; חאהֶעפֲבר‪ ,‬צְיחהפֲפך‪ ,‬חההֶאפפיל‪ ,‬חנהֶאתּמן )בחטף(‪.‬‬‫הוא הדין בשמות העצם‪ ,‬כגון צְמעִחפֲר חזת או צְמחחפֲר חזת‪ ,‬צְמעִחבופאים או צְמחחבופאים‪ ,‬צְמעִע תּגל או‬‫צְמחע תּגל‪ ,‬צְרעִחתּצה או צְרחחתּצה – בשווא נח או בחטף; ויש שנוהג ניקוד אחד כגון צְמעִעתּב תּדה‪,‬‬‫פשעִעבוד‪ ,‬פמעִחזור )בשווא נח(; צְאחהתּבה‪ ,‬פתחארוךּ )בחטף(‪.‬‬‫מכיוון שכללי הכתיב חסר הניקוד מכתיבים כתיב שונה לחיריק לפני שווא נח )אז לא‬‫נוספת יו"ד( ולחיריק לפני חטף )אז כן נוספת יו"ד(‪ ,‬במקרה של חיריק לפני שווא נח באות‬‫גרונית עשויה להיווצר הדילמה האם להעדיף את הכתיב בלי יו"ד‪ ,‬עם יו"ד‪ ,‬או אולי להתיר‬‫את שניהם‪.‬‬‫האם‪ ,‬מכיוון שנהוג לכתוב אשֶכִעבוּד ואילו אשֶעעמוּם‪ ,‬יש לכתבם בכתיב חסר ניקוד "שעבוד"‬‫אבל "שיעמום"? אם את המילה שעשע אפשר לכתוב גם אשֶעעסַשֶיְע )הצורה שמעדיף מילון‬‫אבן־שושן החדש( וגם אשֶכִעסַשֶיְע )הצורה שמעדיף רב־מילים(‪ ,‬האם עלינו לקבל את שני‬‫הכתיבים "שעשע" ו־"שיעשע"?‬‫לדעתנו‪ ,‬לא‪ :‬לשם האחידות והפשטות‪ ,‬ראוי לבחור בכל המקרים הללו צורת כתיב אחידה‪,‬‬‫שלא תלויה בהחלטת הדובר האם הוא מעדיף לבטא שווא נח או חטף‪ .‬החלטנו להפעיל את‬‫כללי הכתיב חסר הניקוד על הכתיב המקורי בשווא נח )לפני ההחלפה לחטף־פתח‪ ,‬שאולי‬‫מקובלת ואולי לא(‪ .‬כלומר – אנו לא מוסיפים יו"ד במקרים אלו‪ ,‬ונכתוב שעבוד‪ ,‬שעמום‪.‬‬‫גם שעשע ייכתב ללא יו"ד – בדיוק כמו שחרר מהסעיף הקודם‪.‬‬‫מקרה זה‪ ,‬של חיריק־חסר לפני שווא נח‪ ,‬נפוץ במיוחד בבניין אפסַעל עם שורשים מרובעים‬‫)שסקרנו גם בסעיף הקודם(‪ .‬כך אנו כותבים שעבד‪ ,‬שעבוד‪ ,‬שעמם‪ ,‬שעמום‪ ,‬געגע‪ ,‬געגוע‬‫) אגכִעגוּיְע‪ ,‬קולו של הברווז(‪ ,‬שעשע‪ ,‬בעבע‪ ,‬זעזע‪ ,‬טאטא‪ ,‬להטט‪ ,‬נענע‪ ,‬פענח‪ ,‬פעפע‪ ,‬קעקע‪,‬‬‫ראיין‪ ,‬רענן‪ ,‬שערך‪ ,‬שעתק‪ ,‬תאגד‪ ,‬תארך‪ ,‬תעדף‪ ,‬תעתע‪ ,‬תעתק‪ ,‬כולן ללא יו"ד‪.‬‬‫כאמור‪ ,‬החלטתנו במקרה זה מבוססת על שאיפתנו לאחידות‪ ,‬ולא מצאנו החלטת אקדמיה‬‫בנושא‪ .‬המילונים האחרים נוטים לא להסכים עמנו‪ ,‬אך אינם עקביים‪ :‬בחלק מהמקרים בהם‬‫הכתיב הנהוג הוא בחטף בלבד הם מוסיפים יו"ד )בניגוד להחלטתנו(‪ :‬רב־מילים‪ ,‬מילון‬‫ההווה ואבן־שושן החדש כולם מסכימים שיש לכתוב אשֶעעמוּם ובכתיב חסר ניקוד‪" ,‬שיעמום"‪.‬‬‫‪30‬‬

‫יו"ד לציון התנועה ‪i‬‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫אך מצד שני‪ ,‬אבן־שושן החדש מנקד אשֶעעסַשֶיְע ולמרות זאת לא מוסיף יו"ד בכתיב חסר‬‫הניקוד‪.‬‬‫‪ .5.19‬כתבו או כיתבו‬‫בצורת הציווי של בניין קל‪ ,‬כמו אכִכִתבוּ‪ ,‬אכִכִתאבי‪ ,‬השווא יוצא דופן‪ :‬הוא מתנהג קצת כמו שווא‬‫נע )אין אחריו דגש בבג"ד כפ"ת(‪ ,‬וקצת כמו שווא נח )יש לפניו תנועה קצרה(‪ ,‬ונקרא‬‫לעתים "שווא מרחף"‪.‬‬‫לא מצאנו החלטת אקדמיה כיצד יש להתייחס לחיריק שאחריו שווא מרחף – האם כמו‬‫לשווא נע‪ ,‬אז יש לכתוב "כיתבו"‪ ,‬או כמו לשווא נח אז יש לכתוב "כתבו"?‬‫כמו בסעיף הקודם החלטנו לשם האחידות להתייחס לשווא המרחף כשווא נח‪ ,‬ולכן לא‬‫להוסיף יו"ד‪ ,‬ולכתוב כתבו ‪ .‬לדעתנו‪ ,‬הדובר שלא מודע לקיומו של השווא המרחף לא יכול‬‫להבדיל בינו לבין השווא הנח‪ ,‬ולכן מצפה שגם פה אין צורך להוסיף יו"ד באמצע הברה‪.‬‬‫אגב‪ ,‬בודק האיות יקבל גם את המילה "כיתבו"‪ ,‬במשמעות שונה‪ :‬אכִכִתבוּ בבניין אפסַעל‪" :‬הם‬‫כיתבו אותו על המכתב"‪.‬‬‫‪ .5.20‬הסיבותי או הסבותי‬‫כאמור‪ ,‬כללי הכתיב חסר הניקוד של האקדמיה ]‪ [4‬מציינים שאם בצורה היסודית לא‬‫הייתה תנועת ‪ ,i‬לא נוסיף יו"ד גם בצורה הנטויה‪ .‬עבור פעלים‪ ,‬הם נותנים את הדוגמה‬‫הבאה‪:‬‬‫הוא הדין בפעלים כגון מסבים‪ ,‬מקלות‪ ,‬מגנה‪ ,‬תסבינה )עִמפספבים‪ ,‬עִמפקלות‪ ,‬עִמ פג תּנה‪ ,‬עִתפסחבי תּנה‪,‬‬‫מן חמחקל‪ ,‬חמחסב‪ ,‬חמ חגן‪ ,‬תּתחסב(‪.‬‬‫אבל הסיבותי )חהפסבופתי( וכד'‪.‬‬‫מדוגמה זו ניתן אולי להסיק שכוונת האקדמיה היא שה"צורה היסודית" של פועל‪ ,‬לצורכי‬‫הכתיב חסר הניקוד‪ ,‬הוא אינו הערך המילוני )צורת העבר נסתר(‪ ,‬אלא צורת היחיד‪ ,‬באותו‬‫מין וזמן כמו הפועל המקורי‪ .‬לכן צורת היסוד של )הם( "מסבים" היא )הוא( "מסב"‪ ,‬צורת‬‫היסוד של )הן( "תסבינה" היא )היא( "תסב"‪ ,‬והצורה )אני( "הסיבותי" היא כבר הצורה‬‫היסודית‪.‬‬‫לא מצאנו החלטת אקדמיה מפורשת בנושא זה‪.‬‬‫‪ .5.21‬גיהנום או גיהינום‬‫הכתיב המנוקד התקני של מילה זו הוא סַגיאהחנם‪ ,‬ולכן בכתיב חסר ניקוד יש להוסיף יו"ד‬‫לציון החיריק החסר )ווי"ו לציון החולם( ולכתוב גיהינום‪ .‬כל המילונים )ההווה‪ ,‬רב־מילים‬‫ואבן־שושן( מסכימים על ניקוד זה וכתיב חסר־ניקוד זה‪.‬‬‫אך דווקא הכתיב "גיהנום" נפוץ פי ‪ 3‬ממנו בחיפוש בגוגל‪ .‬ייתכן שהציבור מעדיף אותו‬‫מכיוון שרוב הדוברים הוגים מילה זו עם צירי בה”א‪ ,‬ולא עם חיריק‪.‬‬‫‪31‬‬

‫יו"ד עיצורית‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫‪ .6‬יו"ד עיצורית‬‫בסעיף ‪ 3.3‬סיכמנו את כללי הכתיב חסר הניקוד של האקדמיה ]‪ [4‬הנוגעים לציון יו"ד‬‫עיצורית בעזרת שתי יו"דים‪ .‬בפרק זה נדון במספר מקרים פרטיים של השימוש בכללים‬‫אלו‪.‬‬‫‪ .6.1‬אזי או אזיי‬‫לפי כללי הכתיב חסר הניקוד של האקדמיה ]‪ ,[4‬יו"ד עיצורית בסוף מילה שאין לפניה אם‬‫קריאה צריכה בדרך־כלל להיות מוכפלת‪ ,‬לדוגמה הוויי‪ ,‬אליי‪ ,‬עליי‪ ,‬גבירותיי‪ ,‬כלביי‬‫)הכלבים שלי(‪.‬‬‫אך ב]‪ [4‬מופיעה גם רשימה של יוצאים מהכלל‪ ,‬מילים שמסתיימות ביו"ד עיצורית אך בהן‬‫אין להכפיל את היו"ד‪ :‬אולי‪ ,‬מתי‪ ,‬חי‪ ,‬שי‪ ,‬ו־ די‪.8‬‬‫המילים "אזי" ו־ "אללי" לא מופיעות ברשימת היוצאים מן הכלל‪ ,‬ולכן לפי הכלל היבש יש‬‫לכתוב אזיי‪ ,‬אלליי ‪ .‬אך מבין המילונים שמופיע בהם כתיב חסר־ניקוד‪ ,‬רק מילון אבן־שושן‬‫החדש ]‪ [12‬כותב אזיי ואלליי‪ ,‬ואילו מילון ההווה ]‪ [5‬ומילון רב־מילים ]‪ [6‬כותבים אזי‪,‬‬‫אללי‪.‬‬‫כך גם יש לכתוב כיליי‪ ,‬דוויי ‪ .‬הפעם מסכימים אבן־שושן החדש ומילון ההווה‪ ,‬ורק מילון‬‫רב־מילים כותב יו"ד אחת‪.‬‬‫נשאלת השאלה‪ ,‬מדוע מתוך מילים כה מעטות שבהן פתח‪-‬יו"ד )ללא אל"ף( מציינים את‬‫הצליל "‪ ," ai‬בחרה האקדמיה לכתוב את חציין )בערך( עם יו"ד אחת‪ ,‬וחציין עם שתיים‪.‬‬‫במה שונה‪ ,‬למשל‪ ,‬המילה אזי מהמילה מתי? ייתכן שלמען העקביות עדיף היה לקבוע כלל‬‫שאומר שבכל המקרים הנ"ל לא תוכפל היו"ד‪ .‬אך כל עוד האקדמיה לא תעדכן כלל זה‪,‬‬‫בחרנו ב־ ‪ Hspell‬לקבל את הכלל היבש ולכתוב אזיי‪ ,‬אלליי‪ ,‬כיליי‪ ,‬דוויי‪.‬‬‫‪ .6.2‬הילד או היילד‬‫כאמור בסעיף ‪ , 3.3‬יו"ד עיצורית בראשית מילה איננה מוכפלת‪ ,‬וכך גם יו"ד אחרי אותיות‬‫השימוש )משה וכל"ב( לא תוכפל‪ .‬לכן יש לכתוב הילד ולא "היילד”‪ ,‬וכך גם וילד‪ ,‬וכד'‪.‬‬‫בסעיף ‪ 5.8‬ראינו שגם המילה מיד נוצרה מתוספת התחילית "מ" למילה "יד" ולכן היו"ד לא‬‫מוכפלת‪ ,‬ואנו כותבים "מיד" ביו"ד בודדת – וכך גם מילים הנגזרות ממנה כמו "מידי"‪.‬‬‫‪ .6.3‬בעיה או בעייה‬‫כאמור בסעיף ‪ , 3.3‬אין מכפילים יו"ד עיצורית שיש לפניה או אחריה אם קריאה‪ .‬כך למשל‬‫במילה בעיה לא מכפילים את היו"ד‪ ,‬כי יש לידה ה"א‪ .‬גם בצורת הרבים‪ ,‬בעיות‪ ,‬ישנה אם‬‫קריאה ליד היו"ד )הפעם וי"ו(‪ ,‬ולכן שוב היו"ד אינה מוכפלת‪ .‬אך בנטיות אחרות‪ ,‬אין‬‫אם־קריאה‪ ,‬ולכן היו"ד כן תוכפל‪ :‬כך למשל בעיית־‪ ,‬ובעייתי )הבעיה שלי‪ ,‬וכן שם התואר‬‫שמתאר בעייתיות(‪.‬‬‫מאותה סיבה יש לכתוב היה‪ ,‬עם יו"ד אחת‪ ,‬אבל הייתה בשתיים‪.‬‬‫את השאלה האם לכפול את היו"ד העיצורית יש לבחון לכל נטייה בנפרד‪ .‬זהו עיקרון שונה‬‫מזה שקובעים כללי הכתיב חסר הניקוד עבור‪ ,‬למשל‪ ,‬החיריק והחולם‪ ,‬שם ההחלטה עבור‬‫המילה היסודית משפיעה על כל הנטיות‪.‬‬‫‪ 8‬לפי האקדמיה‪ ,‬די יכול להיכתב גם דיי או דאי ‪ .‬אנו לא מכירים בכתיבים אלו‪ ,‬אך למעשה בודק האיות‬‫מקבל אותם‪ :‬דיי הוא גם די‪+‬אני )צורה נוספת‪ :‬דייני(‪ ,‬דאי הוא ציווי של הפועל דאה‪.‬‬‫‪32‬‬

‫יו"ד עיצורית‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫‪ .6.4‬מסוים או מסויים‬‫כאמור בסעיף ‪ , 3.3‬אין מכפילים יו"ד עיצורית שיש לפניה או אחריה אם קריאה‪ .‬ההנחה‬‫היא‪ ,‬כנראה‪ ,‬שאם מטרת ההכפלה היא להבהיר שמדובר בעיצור ולא בחיריק‪ ,‬הרי‬‫שאם־הקריאה השנייה כבר מבהירה שלא מדובר בחיריק‪ .‬כך במילה כִמהס תים‪ ,‬מוסיפים וי"ו‬‫לציון הקיבוץ וכותבים מסוים – ללא הכפלת היו"ד כי עכשיו היא שכנה של אותה‬‫אם־קריאה הוי"ו שהוספנו‪ .‬בדומה כמובן כמובן כל הפעלים מבניין הפיְעל כשעי”ן הפועל היא‬‫יו”ד‪ :‬מצוין‪ ,‬יצוין‪ ,‬צוין‪ ,‬מצויר‪ ,‬מאויר‪ ,‬וכן הלאה‪.‬‬‫בסעיף ‪ 5.13‬דיברנו על מילים המסתיימות ב ‪ ,iya‬כמו אעי אר תיה‪ ,‬אותה יש לכתוב בשתי יו"דים‪,‬‬‫עירייה‪ .‬צורת הסמיכות של מילה זו היא עיריית־ ‪ ,‬גם היא בשתי יו"דים – וזוהי גם דוגמה‬‫לכלל עליו אנו מדברים כעת‪ :‬ראשית הוספנו אם־קריאה יו"ד לציון החיריק החסר‪ ,‬ואז‬‫איננו מכפילים את היו"ד העיצורית‪ ,‬מכיוון שהיא כבר שכנה של אם קריאה יו"ד‪ .‬ללא כלל‬‫זה‪ ,‬היינו מגיעים לצורה "עירייית"‪.‬‬‫בדומה‪ ,‬צורת הנקבה של שם־התואר מצוי היא מצויה‪ ,‬וגם בצורת הסמיכות מצוית־ היו"ד‬‫איננה מוכפלת בגלל הוי"ו )השוו עם קריה – קריית בה היו”ד כן מוכפלת(‪.‬‬‫‪ .6.5‬יופייה או יופיה‬‫בנטייה "היופי שלה"‪ ,‬יש לכתוב יופייה ‪ ,‬בהכפלת היו"ד בכתיב חסר הניקוד‪.‬‬‫אמנם כללי הכתיב חסר הניקוד מציינים שאין להכפיל את היו"ד ליד אם קריאה‪ ,‬כמו‬‫למשל במילים קריה ומצוין‪ ,‬אך במקרה שלנו הה"א אינה אם קריאה‪ .‬במקרה זה‪ ,‬תיכִפ תיה‪,‬‬‫הה"א היא עיצור‪ ,‬ומפיק מופיע בה לציון עובדה זו בדיוק )בנטיית השייכות "שלה" תמיד‬‫יופיע מפיק בה"א(‪ .‬לכן בכל־זאת יש להכפיל את היו"ד‪.‬‬‫דוגמאות נוספות למקרה זה הן המילים שווייה‪ ,‬חצייה )החצי שלה(‪ ,‬בורייה )כמו בביטוי‬‫"על בורייה"(‪ ,‬דייה )כמו בביטוי "דייה לצרה בשעתה"(‪ .‬דוגמה מוזרה עוד יותר היא המילה‬‫ארייה – האריה שלה‪.‬‬‫‪ .6.6‬ביצה או בייצה‬‫בפרק זה אנו עוסקים ביו"ד עיצורית‪ ,‬אך עדיין לא הגדרנו מה היא בדיוק יו"ד "עיצורית"‪.‬‬‫יו"ד המנוקדת בתנועה‪ ,‬או אפילו בשווא‪ ,‬היא עיצורית‪ ,‬ואילו אם הקריאה שאחרי חיריק‬‫איננה עיצורית‪.‬‬‫אך מה הדין לגבי צירי מלא‪ ,‬או סגול מלא‪ ,‬למשל במילה סַביתצה? האם זו יו"ד עיצורית? רוב‬‫דוברי העברית היום יאמרו שכן – היו"ד פה בהחלט נשמעת כמו עיצור‪ .‬אך בדקדוק העברי‬‫הקלסי‪ ,‬היא נחשבת כאם־קריאה‪ ,‬לא כעיצור‪ ,‬ולכן היא איננה מנוקדת בשווא‪ .‬לא תמיד‬‫מבוטא הצירי המלא בשונה מצירי חסר )וצורת ההגייה של הצירי החסר והצירי המלא‬‫משתנה(‪ .‬לכן מקובל לראות בצירי המלא )ובסגול המלא( כאם קריאה‪ ,‬ולא להכפיל את‬‫היו"ד‪.‬‬‫לכן כותבים ביצה‪ ,‬לא "בייצה"‪ .‬כך גם כותבים גם עלי־ )עעסַלי־(‪ ,‬עליה )תעדֹליתה ‪" -‬העלים שלה”‬‫או על‪+‬היא( ולא "עלייה" )שגם היא‪ ,‬אגב‪ ,‬מילה חוקית‪ ,‬במשמעות עעאל תיה(‪.‬‬‫‪ .6.7‬ילדיי‪ ,‬ילדיך‪ ,‬ילדייך‬‫צורת השייכות רבים־שלי מסתיימת ביו"ד עיצורית‪ ,‬למשל כִיתל יְדי‪ ,‬ולכן לפי כללי הכתיב חסר‬‫הניקוד יש לכפול אותה‪ ,‬ולכתוב ילדיי ‪ .‬בכך אנו מקלים בהבחנה בין ילדי )הילד שלי( לילדיי‬‫)הילדים שלי(‪.‬‬‫בצורת השייכות רבים־שלך נוצר הבדל מעניין בכתיב לפי מין האדם‪:‬‬‫‪33‬‬

‫יו"ד עיצורית‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫‪ .1‬הילדים שלךְ הם כִיתל דֹדיךְ ובכתיב חסר הניקוד ילדיך‪.‬‬‫‪ .2‬הילדים שלךַ הם כִיתל יְדיַךַ ‪ ,‬עם יו"ד עיצורית ולכן בכתיב חסר הניקוד היו"ד מוכפלת‪:‬‬‫ילדייך‪.‬‬‫‪ .6.8‬קיץ או קייץ‬‫כפי שהסברנו בסעיף ‪ 3.3‬האקדמיה קבעה ב־]‪ [4‬שאין מכפילים את היו"ד העיצורית בשמות‬‫במשקל יְביַת‪ .‬כך בית‪ ,‬זית‪ ,‬חיל )יְחיַל(‪ ,‬קיץ‪ ,‬תיש‪ ,‬ליל‪ ,‬עין‪ ,‬עיר‪ ,‬ליש‪ ,‬סיף‪ ,‬גיס‪ ,‬תיל‪ ,‬פיס‪ ,‬דיש‪,‬‬‫כולן ביו"ד אחת‪.‬‬‫עוד קבעה האקדמיה שאין מכפילים את היו"ד העיצורית גם במילים הנ"ל בתוספת הסיומת‬‫ה"א‪ .‬כך יש לכתוב הביתה‪ ,‬לילה – ביו"ד אחת‪ .‬אך כלל זה אינו תקף לשאר הנטיות‬‫והנגזרות של המילים הנ"ל‪ ,‬ובהן יש להשתמש בכללי הכתיב חסר הניקוד הרגילים‪ .‬לדוגמה‪,‬‬‫צורת הרבים של תיש היא כִת תיאשֶים‪ ,‬ומכיוון שיש בה יו"ד עיצורית ואיננה במשקל " יְביַת" יש‬‫להכפיל את היו"ד ולכתוב תיישים ‪ .‬לעומת זאת צורת הריבוי של זית היא סַזיאתים‪ ,‬היו"ד‬‫איננה עיצורית )כפי שראינו בסעיף הקודם( ואין להכפיל אותה‪ :‬זיתים‪ .‬בצורת הריבוי של‬‫בית‪ ,‬בתים‪ ,‬אין כלל יו"ד‪.‬‬‫במקצת המילים‪ ,‬גם הכתיב עם יו"ד כפולה הוא תקני אך במשמעות שונה‪ .‬כך למשל דיג‬‫משמעותו יְדיַג ואילו דייג הוא יְד תיג‪ .‬חיל הוא יְחיַל וחייל הוא יְח תיל‪.‬‬‫‪ .6.9‬שמים או שמיים‬‫המילים מילים מים‪ ,‬שמים גם הן‪ ,‬לפי ]‪ ,[4‬במשקל "בית"‪ ,‬וגם בהן היו"ד העיצורית איננה‬‫מוכפלת‪ .‬הכתיב "שמיים" יתקבל גם הוא‪ ,‬במשמעות שונה‪ :‬סַשֶאמ איים )כלומר‪ ,‬קשורים לשמות‬‫או קשורים לגזע השמי(‪.‬‬‫‪ .6.10‬גרביים או גרבים‬‫בצורת הריבוי הזוגי‪ ,‬מופיעה יו"ד עיצורית שבה חיריק חסר – למשל יְג כִריְביַם‪ .‬לפי כללי‬‫הכתיב חסר הניקוד ]‪ [4‬נוספת יו"ד לציון החיריק החסר‪ ,‬אך לא נוספת יו"ד שלישית לציון‬‫היו"ד העיצורית )כי כאמור יו"ד עיצורית איננה מוכפלת בסמיכות ליו"ד(‪ .‬בסך הכול נוספת‬‫יו"ד אחת‪ ,‬ויש לכתוב גרביים ‪ .‬כלומר‪ ,‬בכתיב חסר הניקוד קל להבחין בין הריבוי הזכרי‬‫הרגיל )ים( לריבוי הזוגי )יים(‪ .‬לדוגמה‪ ,‬הריבוי הרגיל של רגל הוא רגלים והריבוי הזוגי‬‫רגליים‪.‬‬‫בסעיף ‪ 17.2‬נראה שכלל זה אינו תקף לכתיב שמות פרטיים‪ ,‬ויש לכתוב למשל ירושלים ללא‬‫הכפלת היו"ד‪.‬‬‫‪ .6.11‬תהיה‪ ,‬תיהיה‪ ,‬תהייה או תיהייה‬‫כתיבן חסר־הניקוד של נטיות הפועל "היה" מבלבל בגלל שבחלקן נוספת יו"ד ובחלקן לא‪.‬‬‫כפי שכבר ציינו לעיל )‪ ,(6.3‬במילה היה היו"ד העיצורית איננה מוכפלת כי היא סמוכה לאם‬‫קריאה )הה"א השנייה(‪ ,‬ואילו בצורת הנקבה הייתה‪ ,‬היו"ד דווקא כן מוכפלת כי היא‬‫סמוכה לתי"ו ולא לאם קריאה )הה"א הראשונה איננה‪ ,‬כמובן‪ ,‬אם קריאה אלא עיצור(‪.‬‬‫צורת העתיד נסתרת או נוכח‪" ,‬אתכִה דֹיה"‪ ,‬בעייתית במיוחד‪ .‬בכתיב חסר הניקוד יש לכתוב‬‫אותה ללא תוספת יו"ד – תהיה – מהסיבות הבאות‪:‬‬‫‪ .1‬היו"ד העיצורית איננה מוכפלת מכיוון שהיא סמוכה לאם הקריאה ה"א‪.‬‬‫‪ .2‬לא נוספת יו"ד לציון חיריק בה"א הראשונה‪ ,‬מכיוון שבה"א הראשונה אין כלל‬‫חיריק אלא שווא‪.‬‬‫‪34‬‬

‫יו"ד עיצורית‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫‪ .3‬לא נוספת יו"ד לציון חיריק בת"א מכיוון שאחריה יש שווא נח‪.‬‬‫הכתיב "תהייה" גם הוא מתקבל על־ידי בודק האיות‪ ,‬עבור מילה שונה‪ :‬כִתאה תיה‪.‬‬‫‪ .6.12‬ליישב או לישב‬‫כפי שקבעה האקדמיה )והבאנו בסעיף ‪ ,( 3.3‬הלמ"ד בצורת המקור איננה למ"ד השימוש –‬‫ולכן יו"ד עיצורית אחריה תיחשב ליו"ד באמצע המילה‪ .‬לכן יש לכתוב ליישב )כִל יְיסַשב(‪ ,‬וכך‬‫גם את המקור הנטוי‪ ,‬ליישבו )ליישב אותו(‪.‬‬‫לא מצאנו החלטה דומה למקור הנטוי שלא באמצעות למ"ד‪ ,‬אך לדעתנו גם במקרה זה יש‬‫להכפיל את היו"ד‪ ,‬למשל ביישבו )עם שתי משמעויות‪ :‬כִב יְיכִשבו ‪ -‬כשיישב אותו‪ ,‬וגם כִב תיכִשֶבו ‪-‬‬
‫בהיותו יושב‪ .‬סעיף ‪ 9.8‬מסביר מדוע במקרה השני לא נוספת וי"ו לציון הקמץ הקטן(‪.‬‬‫‪35‬‬

‫וי"ו לציון התנועה ‪u‬‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫‪ .7‬וי"ו לציון התנועה ‪u‬‬‫הכלל במקרה זה‪ ,‬שיש לסמן כל תנועת ‪ u‬באם הקריאה וי"ו‪ ,‬הוא כה פשוט‪ ,‬עד שאיננו‬‫מכירים אף לא מקרה אחד שנוי במחלוקת‪.‬‬‫‪36‬‬

‫וי"ו לציון חולם חסר‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫‪ .8‬וי"ו לציון חולם חסר‬‫‪ .8.1‬למצוא או למצא‬‫בכללי הכתיב חסר הניקוד ]‪ [4‬מופיעה רשימה של מילים בהן לא תופיע וי"ו לציון חולם‬‫חסר‪ :‬זאת‪ ,‬לא‪ ,‬מאזניים‪ ,‬נאד‪ ,‬צאן‪ ,‬ראש‪ ,‬שמאל‪ ,‬כה‪ ,‬פה‪ ,‬איפה‪ ,‬וכן המקור המוחלט של נחי‬‫שה( והעתיד בבניין קל של נחי פ"א )כמו תאמר(‪.‬‬‫ל"י )כמו ע ש‬‫הכלל לא מסביר מדוע דווקא מילים אלו יוצאות דופן‪ .‬אך קל לראות את המשותף ביניהן‪:‬‬‫בכל המילים הנ"ל כבר מופיעה אם קריאה – אל"ף או ה"א – אחרי החולם החסר‪ ,‬ולכן‬‫הגיוני שאין צורך להוסיף עוד אם קריאה‪ ,‬וי"ו‪ .‬כפי שהסברנו בסעיף ‪ ,3.5‬לדעתנו אין‬‫להסתפק ברשימה הנ"ל‪ ,‬וחשוב לעשות את ההכללה‪ ,‬כי יש מילים נוספות שנשמטו מרשימת‬‫האקדמיה שגם בהן אין להוסיף וי"ו‪ :‬כמו שכותבים ראש ללא וי"ו‪ ,‬יש לכתוב גם ראשן‬‫)פגית הצפרדע ודו־חיים אחרים(‪ ,‬ראשתן )מין לוויתן(‪ .‬כך גם פארה )ענף(‪ ,‬והשמות שלמה‬‫ופרעה ‪ ,‬כולן ללא וי"ו למרות שאינן מופיעות ברשימה הנ"ל‪.‬‬‫כל המילונים – מילון ההווה‪ ,‬רב מילים ואבן־שושן החדש – מסכימים בקשר למילים‬‫נוספות אלו‪ ,‬וכותבים גם אותן ללא תוספת וי"ו‪.‬‬‫למרות ההכללה שניסינו לעשות‪ ,‬בצורת המקור של נחי ל"א‪ ,‬נהוג להוסיף וי"ו למרות‬‫האל"ף‪ :‬כך מצוא )לדוגמה‪ :‬למצוא‪ ,‬בעת מצוא – בכתיב מנוקד אלכִמחצא‪ ,‬כִמחצא(‪ ,‬קרוא‬‫)לדוגמה‪ :‬לקרוא‪ ,‬קרוא וכתוב – בכתיב מנוקד אלכִקחרא‪ ,‬כִקחרא(‪ .‬כך עושים מילון רב־מילים‬‫ומילון ההווה‪ ,‬כך עושים רוב הכותבים באינטרנט )חיפוש בגוגל מעלה שהכתיב "קרוא‬‫וכתוב" נפוץ פי ‪ 20‬מהכתיב "קרא וכתוב"( וכך גם אנו כותבים בגרסה זו‪ .‬כאמור‪ ,‬כתיב זה‬‫דווקא מתאים ללשון החלטת האקדמיה‪ ,‬גם אם לא להכללה שניסינו לעשות‪ .‬אגב‪ ,‬ניסיון‬‫להציל את הכללה בכך שהאלף ב"כִמחצא " איננה אם קריאה אלא עיצור שורשי לא עולה יפה‪,‬‬‫תאיְמר " האל"ף היא שורשית‪ ,‬אך נכתבת כמו אם קריאה )ללא‬‫מא כִז יְניַם" וגם ב" ח‬‫כי גם ב" ח‬‫ניקוד( ואין מוסיפים וי"ו‪.‬‬‫‪ .8.2‬במלאת או המלאות‬‫לאת‪ .‬זוהי צורת מקור מקראית של הפועל‬‫מילה שנויה במחלוקת עוד־יותר היא המילה כִמ ח‬‫לאת” ‪ .‬מילון ההווה ומילון רב־מילים שניהם מוסיפים וי"ו‬‫תמתלא‪ ,‬הנפוצה בעיקר בביטוי "אבכִמ ח‬‫בכתיב חסר הניקוד‪ ,‬וכותבים "מלאות"‪" ,‬במלאות" – שימו לב שהוי"ו נוספה במקום מפתיע‬‫– לא אחרי הלמ"ד החלומה‪ ,‬אלא אחרי האלף הנחה שאחריה‪ .‬לא מצאנו החלטת אקדמיה‬‫שיכולה להסביר כתיב זה‪ ,‬ולדעתנו איננו תואם את כללי הכתיב חסר הניקוד‪ .‬יתר על כן‪,‬‬‫הכתיב חסר הניקוד "במלאות" עלול לגרום לקוראים לבטא מילה זו כמו את המילה‬‫"בראות" )במשמעות כשראה(‪ ,‬עם אל"ף חלומה במקום )כראוי( עם אל"ף נחה‪ .‬אנו‪ ,‬אם כן‪,‬‬‫בחרנו לכתוב מלאת‪ ,‬במלאת ‪ ,‬ללא תוספת וי"ו‪ .‬ייתכן שבהתאם להחלטתנו לעיל לכתוב‬‫מצוא‪ ,‬קרוא‪ ,‬היינו צריכים לכתוב "מלואת" – בוודאי נשקול שוב את ההחלטות בסעיף זה‬‫בעתיד‪.‬‬‫אגב‪ ,‬את המילה מלוא יש לכתוב כך‪ ,‬עם וי"ו‪ ,‬שנהוגה כבר בכתיב המנוקד – לא ברור לנו‬‫מדוע )בניגוד למילים מצוא‪ ,‬קרוא‪ ,‬שנכתבות בחולם חסר‪ ,‬כפי שראינו לעיל(‪.‬‬‫‪37‬‬

‫וי"ו לציון קמץ קטן או חטף־קמץ‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫‪ .9‬וי"ו לציון קמץ קטן או חטף־קמץ‬‫כפי שהסברנו בסעיף ‪ , 3.6‬לפי כללי הכתיב חסר הניקוד של האקדמיה ]‪ [4‬יש להוסיף וי"ו‬‫לציון קמץ קטן או חטף־קמץ )שכידוע נהגים שניהם כתנועת ‪ (o‬רק אם הקמץ הקטן או‬‫חטף הקמץ נוצרו מחולם )חסר( בצורה היסודית של המילה‪ .‬אם הקמץ הקטן או חטף‬‫הקמץ מופיעים כבר בצורה היסודית של המילה‪ ,‬או שכלל לא הייתה תנועת ‪ o‬בצורה‬‫היסודית‪ ,‬הרי שאין להוסיף וי"ו‪.‬‬‫למרות שהחלטת האקדמיה בנושא ברורה‪ ,‬רוב הכותבים לא מקיימים אותה‪ ,‬אלא כלל‬‫פשוט יותר‪ :‬מוסיפים וי"ו תמיד בכל תנועת ‪ .o‬ייתכן שהסיבה לכך היא שרוב הציבור כלל‬‫אינו מודע להבדל )הלא נשמע( שבין חולם חסר לקמץ קטן או חטף־קמץ‪ .‬לדוגמה‪ ,‬חיפוש‬‫בגוגל מעלה שהכתיב הלא־תקני "קורבנות" נפוץ פי ‪ 10‬מהכתיב התקני "קרבנות"‪ ,‬והכתיב‬‫"קודקודים" נפוץ פי ‪ 10‬מהכתיב התקני "קדקודים" )שימו לב שהוי"ו השני הוא חולם מלא(‪.‬‬‫מילון רב־מילים ]‪ [6‬החליט שלמרות הכתיב התקני של האקדמיה )אותו הוא מזכיר(‪,‬‬‫ה"כתיב המלא הנהוג ברב מילים" הוא עם וי"ו‪ :‬תוכנית‪ ,‬תוכנה‪ ,‬קורבן‪ ,‬חוכמה‪ ,‬יוזמה‪,‬‬‫אומנם‪ ,‬אונייה‪ ,‬קודקוד‪ ,‬אומנות‪ ,‬וכד'‪ .‬מילון רב מילים‪ ,‬והציבור‪ ,‬מוסיפים וי"ו בכל המילים‬‫מסוג זה מלבד המילים צהריים‪ ,‬טהרה‪ ,‬צהלה‪ ,‬מחרת‪ ,‬ו־ מחרתיים שנכתבות כמעט תמיד‬‫ללא וי"ו‪ ,‬הן על־ידי הציבור והן על־ידי מילון רב־מילים‪ .‬במקרה או לא במקרה )לא ברור‬‫מה היא הסיבה‪ ,‬ומה הוא המסובב(‪ ,‬הציבור נוטה לשבש את הגיית מילים אלו‪ ,‬ולעתים‬‫הוגה אותן עם תנועת ‪ .a‬מילון רב־מילים אף מקבל את הכתיבים יְטעה תרה‪ ,‬יְצעהתלה ככתיב‬‫חלופי‪ ,‬אך שאר המילונים ]‪ [11] ,[5‬מתעקשים על תטחה תרה‪ ,‬תצחהתלה‪.‬‬‫אנחנו מקבלים את כלל האקדמיה‪ ,‬למרות שהוא נוגד את נוהגי‪ 9‬רוב הציבור‪ ,‬וכותבים‬‫תכנית‪ ,‬תכנה‪ ,‬קרבן‪ ,‬דרבן‪ ,10‬אבדן‪ ,‬חכמה‪ ,‬יזמה‪ ,‬אמנם‪ ,‬אנייה‪ ,‬קדקוד‪ ,‬אמנות‪ ,‬אמנותי‪ ,‬וכן‬‫הלאה‪.‬‬‫‪ .9.1‬חכמה או חוכמה‬‫מבין המשקלים היוצרים מילים עם קמץ קטן‪ ,‬המשקל הפורה ביותר הוא משקל תחכִכתמה עם‬‫המילים‪ :‬חכמה‪ ,‬יזמה‪ ,‬עצמה‪ ,‬ישרה‪ ,‬רגזה‪ ,‬ערמה‪ ,‬אמנה‪ ,‬תכנה‪ ,‬חמרה‪ ,‬למדה‪ ,‬קשחה‪ ,‬אפנה‬‫)ואפנתי(‪ ,‬עגמה‪ ,‬אשיה‪ ,‬חגלה‪ ,‬ערלה‪ ,‬שכרה‪ ,‬שבעה‪ ,‬חרמה‪ ,‬חפזה‪ ,‬לחמה‪ ,‬שפכה‪ ,‬אזלה‪ ,‬וגם‬‫)עם חטף־קמץ במקום שווא בה"א( זהמה‪ ,‬יהרה‪ ,‬צהלה‪ ,‬טהרה‪ .‬כל אלו בכתיב התקני של‬‫האקדמיה‪.‬‬‫אך הציבור נוטה להוסיף וי"ו לכל אחת מהמילים הנ"ל‪ ,‬גם מהסיבה שרובו כלל לא יודע‬‫שיש במילים אלו קמץ קטן‪ ,‬אך גם מהסיבה שכפי שאפשר לראות לעיל‪ ,‬הכתיב ללא וי"ו‬‫הוא כמעט תמיד דו־משמעי‪ .‬לדוגמה‪ ,‬ללא ניקוד "חכמה" עשוי לציין אישה חכמה‪ ,‬או את‬‫התכונה בה היא ניחנה‪ .‬מילון רב־מילים ]‪ [6‬מודע להחלטת האקדמיה במשקל זה‪ ,‬אך כופר‬‫בה בעקביות‪ :‬הוא כותב עבור כל אחת מהמילים הנ"ל את הכתיב התקני‪ ,‬ללא וי"ו‪ ,‬אך‬‫מציין ש"הכתיב המלא הנהוג ברב מילים" הוא עם וי"ו‪ .‬זאת לכל המילים הנ"ל מלבד‬‫המילים טהרה וצהלה‪ ,‬שהוא כותב ללא וי"ו מכיוון שהוא מכיר גם בכתיבים החלופיים‬‫יְטעה תרה‪ ,‬יְצעהתלה‪.‬‬‫אגב‪ ,‬לפי חלק מהמילונים‪ ,‬בחלק מהמילים ברשימה לעיל ניתן‪ ,‬או אפילו חייבים‪ ,‬לכתוב‬‫קיבוץ במקום קמץ קטן‪ .‬למשל היעה תרה‪ ,‬הר כִג תזה‪ ,‬הזעהתמה‪ .‬לו היה זה הכתיב המנוקד‪ ,‬בכתיב‬‫חסר־ ניקוד היינו צריכים להוסיף וי"ו‪ ,‬וכך היה עלינו להכיר גם בכתיבים יוהרה‪ ,‬רוגזה‪,‬‬‫‪ 9‬נוהגי‪ ,‬בכתיב מנוקד תנחה סַגי‪ .‬כפי שהסברנו קודם‪ ,‬הקמץ הקטן שמקורו בחולם )במילה חניְהג( נכתב עם וי"ו‪,‬‬‫ואילו חטף הקמץ שמקורו בפתח נכתב ללא וי"ו‪.‬‬‫‪ 10‬בעבר נהוג היה לנקד את שם החיה הקוצנית יְד כִרתבן בפתח‪ ,‬ואילו את שם אחד מקוציה‪ ,‬או כלי חד אחר‪,‬‬‫תד כִרתבן או תד כִרתבן‪ .‬לאחרונה קבעה האקדמיה שיש לנקד )ולהגות( את כל המילים הנ"ל כ־ תד כִרתבן‪ ,‬בקמץ קטן‪.‬‬‫ובכתיב חסר ניקוד – דרבן ‪ -‬ללא וי"ו‪ .‬כך גם בנטייה לא תוסף וי”ו‪ :‬לדוגמה הביטוי דברים כדרבנות‬‫בנות" )כאמור‪ ,‬הניקוד המקראי הנ"ל נחשב לא־תקני כיום(‪.‬‬‫הלקוח מקוהלת פרק י"ב‪ " :‬אדכִב סַרי עחתכאמים יְכִתד כִר ח‬‫‪38‬‬

‫וי"ו לציון קמץ קטן או חטף־קמץ‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫זוהמה‪ .‬לדעתנו‪ ,‬בודק איות צריך להחליט‪ ,‬ולבחור באחד משני כתיבים מתחרים אלו‪ ,‬ואנו‬‫בחרנו את הכתיב ללא וי"ו לכל המילים במשקל חכמה – גם לשלוש המילים הנ"ל‪.‬‬‫‪ .9.2‬תוכני או תכני‬‫כמו שהזכרנו בפרק ‪ , 5‬האקדמיה לא מגדירה מהי בדיוק "צורה יסודית"‪ .‬האם שם התואר‬‫"תוכני"‪ ,‬שמנוקד תתכִכ אני ‪ ,‬הוא צורה יסודית בפני עצמה‪ ,‬או נגזרת של שם העצם "תוכן"?‬‫ובהתאם לזאת‪ ,‬האם יש לכתוב בכתיב חסר־ניקוד "תכני" או "תוכני"?‬‫בכללי הכתיב חסר הניקוד ]‪ [4‬מופיעות מספר דוגמאות שמבהירות שיש לראות בשמות‬‫תואר שנגזרים משמות עצם כאילו הם אינם צורות יסודיות‪ .‬בתור דוגמאות מופיעים שם‬‫שמות התואר חומרי‪ ,‬חומרני‪ ,‬שורשי‪ ,‬תקשורתי‪ ,‬גולמי ואפילו אופייני‪ ,‬כולם עם וי"ו‪ .‬לכן גם‬‫יש לכתוב תוכני כך‪ ,‬בתוספת וי"ו‪.‬‬‫בדומה אנו מוספים וי"ו לציון הקמץ הקטן גם במילים הבאות‪ :‬עורפי‪ ,‬חודשי‪ ,‬קוטבי‪ ,‬רובדי‪,‬‬‫חורפי‪ ,‬עונשי‪ ,‬אופקי‪ ,‬חופשי‪ ,‬אורכי‪ ,‬מותני‪ ,‬בוסרי‪ ,‬פועלי‪ ,‬גועלי‪ ,‬כוהלי‪ ,‬נוהלי‪ ,‬רוחבי‪,‬‬‫תזמורתי‪ ,‬מסורתי‪ ,‬ביקורתי‪.‬‬‫‪ .9.3‬נוכרי או נכרי‬‫בסעיף הקודם ראינו עשרים תארים במשקל תקכִטאלי‪ ,‬ובכולם החלטנו שהכתיב חסר הניקוד‬‫קדֹטל קיים‪ ,‬וניתן לראות‬‫הוא בתוספת וי"ו‪" ,‬קוטלי"‪ .‬בכולם התירוץ היה שהעצם הסגולי ח‬‫בתואר כנגזר ממנו‪ ,‬ומכיוון שבשם העצם מוסיפים וי"ו לציון החולם‪ ,‬נעשה זאת גם בשם‬‫התואר בו מופיע קמץ קטן‪.‬‬‫שם התואר תנכִכ ארי גם הוא באותו משקל‪ ,‬אך לא קיים שם העצם " חנדֹכר"‪ ,‬ולכן לפי כללי‬‫האקדמיה אין הצדקה לתוספת וי"ו‪ ,‬ויש לכתוב נכרי ללא וי"ו‪ .‬כל המילונים מסכימים שזהו‬‫הכתיב חסר הניקוד התקני‪ ,‬למרות שמילון רב מילים מוסיף ש"הכתיב המלא הנהוג‬‫ברב־מילים לערך תנכִכ ארי‪ :‬נוכרי"‪.‬‬‫העובדה שרק מילה אחת ממשקל שלם יוצאת דופן מטרידה אותנו‪ .‬מטרידה עוד־יותר‬‫התלות של כתיב מילה אחת במשמעות ועצם קיומה של מילה אחרת – שעשויים להיות‬‫מוטלים בספק או אף להשתנות במהלך ההיסטוריה‪ .‬בסעיף ‪ 11.15‬נדון במילה "פרובלמטי"‪,‬‬‫ונראה שאחת הסיבות לכך שאנו )והאקדמיה( מעדיפים את הכתיב בטי"ת‪ ,‬הוא שהכתיב‬‫בתי"ו )"פרובלמתי”( דורש החלטה חד־משמעית האם "פרובלמה" היא מילה או לא‪ ,‬ואין‬‫לכך תשובה חד משמעית‪ :‬כידוע בעבר מילה זו בהחלט הייתה בשימוש‪ ,‬אולם כיום היא‬‫איננה בשימוש‪ .‬בדומה‪ ,‬התשובה לשאלה האם קיים שם עצם "חנדֹכר" עשויה הייתה להשתנות‬‫במהלך ההיסטוריה‪ .‬אפילו במילים אחרות שראינו לעיל‪ ,‬קיום שם העצם כבר היום מתחיל‬‫להתערפל‪ :‬האם משמעות התואר "גולמי" בכלל קשורה למשמעות שם העצם "גולם"? כידוע‪,‬‬‫המילה "גולמי" בביטויים כמו "נפט גולמי"‪“ ,‬טחינה גולמית"‪“ ,‬רווח גולמי" וכד'‪ ,‬לא מרמזת‬‫על קשר לגולם הפרפר או למהר"ל מפראג‪ .‬ניתן היה לדמיין את שם העצם יוצא לחלוטין‬‫משימוש‪ ,‬אך שם התואר ממשיך להתקיים לתיאור נפט‪ ,‬טחינה ורווחים – האם אז היה‬‫עלינו לשנות את כתיבו ל”גלמי”? בדומה‪ ,‬גם לשם התואר "אופקי" קשר היסטורי בלבד לשם‬‫העצם "אופק"‪ .‬ניתן לדמיין חיים על תחנת חלל ללא שום אופק ואת שם העצם "אופק" יורד‬‫לתהום הנשייה‪ ,‬אך עדיין ממשיכים לדבר על הציר האופקי בגרף‪ ,‬למשל‪ .‬האם אז היה עלינו‬‫לשנות את כתיב המילה "אופקי"?‬‫‪ .9.4‬אופייני או אפייני‬‫כאמור‪ ,‬הכתיב אופייני ‪ ,‬עם וי"ו מוספת‪ ,‬מופיע כדוגמה מפורשת בכללי האקדמיה‪ .‬לנו לא‬‫ברורה ההצדקה לכך‪ :‬האם סביר לראות במילה "אופייני" כנגזרת של המילה אחדֹפן? מילון‬‫רב־מילים דווקא מכיר בשם העצם תאכִפ תין‪ ,‬תכונה מאפיינת )אגב‪ ,‬שם־עצם זה אינו מופיע‬‫בלקסיקון שלנו( ומציין שהכתיב חסר הניקוד התקני שלה הוא "אפיין"‪ ,‬ללא וי"ו‪ .‬לו היה‬‫‪39‬‬

‫וי"ו לציון קמץ קטן או חטף־קמץ‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫שם התואר נגזר דווקא משם זה‪ ,‬הרי שלא היה צריך להיות בו וי"ו‪.‬‬‫למרות ההסבר הלא משכנע )לדעתנו(‪ ,‬אני מקבלים הכתיב שקבעה האקדמיה‪ :‬אופייני‪,‬‬‫בתוספת וי"ו‪.‬‬‫‪ .9.5‬תכנית או תוכנית‬‫הכתיב תכנית ‪ ,‬ללא וי"ו‪ ,‬מופיע כדוגמה מפורשת בכללי הכתיב חסר הניקוד‪ .‬אין סיבה‬‫טובה לחשוב שהמילה "תכנית" נגזרת מהמילה "תוכן"‪ ,‬למשל – הן פשוט שתיהן נוצרו‬‫מאותו השורש‪ .‬לכן במילה תכנית קמץ קטן בצורה היסודית‪ ,‬ויש לכתבה ללא וי"ו‪.‬‬‫אגב‪ ,‬בודק האיות יקבל בכל־זאת גם את הצורה "תוכנית"‪ ,‬כצורת הנקבה של שם התואר‬‫"תוכני " שנזכר לעיל‪ .‬מעניין לציין שכתיבן המנוקד של שתי המילים‪ ,‬תתכִכ אנית‪ ,‬זהה‪ ,‬ולמרות‬‫זאת כללי האקדמיה דורשים כתיב חסר־ניקוד שונה לשתיהן‪.‬‬‫‪ .9.6‬צהריים או צוהריים‬‫הכתיב צהריים מופיע כדוגמה מפורשת בכללי הכתיב חסר הניקוד של האקדמיה ]‪ ,[4‬ולכן‬‫יש לכתוב כך‪ .‬כאמור‪ ,‬גם הציבור וגם המילונים אכן מקפידים לכתוב כך‪ ,‬ללא ו"וים‪ ,‬וכתיב‬‫זה כה מושרש עד שיש הטועים והוגים תנועת ‪ a‬בצד"י ובה"א‪ .‬אך כידוע‪ ,‬יש תנועת ‪o‬‬‫בשתיהן – הכתיב המנוקד הוא תצחה יְריַם כשהקמץ בצד"י הוא קמץ קטן‪ :‬המילה תצחה יְריַם היא‬‫צורת ריבוי זוגי של חציְהר‪ ,‬בדיוק כפי שהמילה תא כִז יְניַם היא ריבוי זוגי של אח דֹזן‪ ,‬ולכן בצד"י של‬‫תצחה יְריַם יש קמץ־קטן כמו באל"ף של תא כִז יְניַם‪ .‬חטף־הקמץ בה"א נוצר מכיוון שה"א לא יכולה‬‫להיות מנוקדת בשווא‪.‬‬‫אך אם "צהריים" נגזרת מ"צוהר"‪ ,‬שלה צד"י חלומה‪ ,‬מדוע אין כותבים "צוהריים"‪ ,‬עם וי"ו‬‫אחד‪ ,‬בדיוק כמו שיש לכתוב אוזניים? )גם היא‪ ,‬אגב‪ ,‬דוגמה מפורשת שמופיעה ב ]‪([4‬‬‫ההסבר האפשרי היחיד הוא הטענה שלמעשה‪ ,‬המילה "צהריים" לא נגזרת מהמילה "צוהר"‬‫)שמשמעותה חלון(‪ ,‬אלא היא מילה נפרדת‪ ,‬גם אם לשתיהן אותו שורש – צהר‪ ,‬שמשמעותו‬‫דומה למשמעות השורש זהר‪ .‬אגב גם בשפות שמיות נוספות‪ ,‬למילה צהריים שורש דומה‪:‬‬‫בערבית ظ ظههر )ז'והר( ובארמית טיהרא‪.‬‬‫אליעזר בן־יהודה שם לב )ומספר על כך במילונו( שבמצבת מישע‪ ,‬שנכתבה במואבית‬‫)הקרובה מאוד לעברית מקראית( במאה התשיעית לפני הספירה והתגלתה ב ‪ ,1868‬מופיע‬‫הכתיב "צהרם"‪ .‬לא מופיעה בו יו"ד לפני המ"ם‪ ,‬ואין זה ריבוי זוגי )כי בלשון מצבת מישע‪,‬‬‫הריבוי הזוגי מסומן בנו"ן – למשל המילה "מאתן" – מאתיים(‪ .‬ייתכן שרק מאוחר יותר חל‬‫שיבוש וכותבי העברית החלו לחשוב שמדובר פה בריבוי זוגי של המילה "צוהר"‪ ,‬והכתיב של‬‫הריבוי הזוגי אומץ‪ .‬ייתכן שכך קיבלנו מילה שאיננה קשורה לצוהר‪ ,‬אבל בכל־זאת אימצה‬‫את הכתיב של הריבוי הזוגי שלה‪.‬‬‫ראו גם דיון דומה לעיל‪ ,‬בשאלה האם המילה "אופייני" נגזרת מ"אופן"‪ ,‬וכן בסעיף ‪5.11‬‬‫בשאלה האם המילים "שישי" ו"שישים" נגזרות מהמילה "שש"‪ .‬גם במקרה הנוכחי‪ ,‬וגם‬‫במקרים ההם‪ ,‬הטיעונים שהבאנו מעניינים אך לא משכנעים‪ ,‬ובסופו של דבר פשוט אימצנו‬‫את הכתיב הרשמי שקבעה האקדמיה לכל אחת מהמילים‪ .‬לדעתנו‪ ,‬דרושה הגדרה מדויקת‬‫יותר של המונח "הצורה היסודית של המילה" )לצערנו‪ ,‬לא מצאנו כזאת(‪.‬‬‫אגב‪ ,‬כמו שראינו בסעיף הקודם‪ ,‬גם הפעם קורה התופעה הלא רצויה ששתי מילים שניקודן‬‫זהה מקבלות כתיב חסר־ניקוד שונה‪ .‬המילה תצחה סַרי תיכתב צהרי אם מדובר בנטייה של‬‫צהריים )למשל בביטוי "צהרי היום"(‪ ,‬ואילו צוהרי אם מדובר בנטייה של צוהר )למשל‬‫במשפט "הנוסעים הציצו דרך צוהרי הספינה"(‪.‬‬‫בדומה לצהריים‪ ,‬גם את המילה אבניים אנו כותבים ללא וי"ו‪ :‬למרות שעשוי להיראות שזו‬‫צורת רבים‪ ,‬בעצם זוהי צורה יסודית )צורת ה"יחיד" אובן לא קיימת( ולכן אין להוסיף וי"ו‬‫לציון הקמץ הקטן‪.‬‬‫‪40‬‬

‫וי"ו לציון קמץ קטן או חטף־קמץ‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫‪ .9.7‬כל או כול‬‫בעברית המודרנית‪ ,‬החולם החסר מתקיים בדרך־כלל בצורת הנסמך‪ ,‬ואינו הופך‬‫תף אמ כִר תים(‪ ,‬וכך גם חרב‪ ,‬בנפרד וגם בנסמך )חרב‬‫תף‪ ,‬בנפרד ובנסמך ) ח‬‫לקמץ־קטן‪ .‬כך למשל ח‬‫האנשים(‪ .‬בכתיב חסר־ניקוד‪ :‬תוף‪ ,‬רוב‪.‬‬‫יוצאת דופן מכלל זה היא המילה "חכִל”‪ :‬האקדמיה קבעה שאת צורת הנפרד יש לכתוב חכִל‪,‬‬‫ואילו את צורת הנסמך – תכִל ‪ .‬צורת הנסמך נפוצה יותר‪ ,‬ומשמשת בצירופים כמו "תכִל‬‫הכלבים"‪ ,‬ואילו צורת הנפרד מופיע בדרך כלל מיודעת כמו בדוגמה "ראיתי החכִל"‪ ,‬ולעתים‬‫נדירות לא מיודעת‪ ,‬כמו בדוגמה "אוכל חכִל"‪.‬‬‫בכתיב חסר ניקוד‪ ,‬קבעה האקדמיה ]‪ [4‬שאת צורת הנפרד )חכִל( יש לכתוב כול‪ ,‬ואילו את‬‫צורת הנסמך )תכִל( יש לכתוב כל‪ .‬לכן יש לכתוב "כל הכלבים"‪ ,‬אך "ראיתי הכול" ו־ "אוכל‬‫כול"‪.‬‬‫כלל זה מנוגד לכלל הרגיל ב־]‪ [4‬שאומר יש להוסיף וי"ו עבור קמץ קטן אם במילה‬‫היסודית היה חולם‪.‬‬‫‪ .9.8‬בעמדו או בעומדו‬‫בצורות המקור הנטוי של פעלים מבניין קל בתוספת כינויים חבורים‪ ,‬יכול להופיע קמץ קטן‪.‬‬‫כך גם במקרה של כינויי נושא חבורים כמו כִב תיכִשֶבו )כשהוא ישב(‪ ,‬כִבתעכִמ כִדךְ )כשאתה עמדת(‪,‬‬‫וגם במקרה של כינויי מושא חבורים בפעלים יוצאים‪ ,‬כמו כִלתשֶכִב תרן )לשבור אותן(‪ ,‬כִלתה כִרגו‬‫)להרוג אותו(‪ .‬האם יש להוסיף וי"ו עבור קמץ קטן זה? בדיוק כמו שכבר ראינו מספר‬‫פעמים קודם‪ ,‬גם הפעם התשובה תלויה בשאלה מה היא "הצורה היסודית" של המילים‬‫הנ"ל‪.‬‬‫גם אם רואים בצורה היסודית של פועל את צורת העבר הנסתר שלו וגם אם דווקא בוחרים‬‫כצורה היסודית את שם הפועל )ללא הכינויים החבורים(‪ ,‬הרי שאין להוסיף וי"ו‪ :‬בצורות‬‫העבר הנסתר "עמד"‪" ,‬ישב"‪" ,‬שבר"‪" ,‬הרג" יש בפ"א הפועל קמץ‪ ,‬ולא חולם‪ ,‬ובשמות הפועל‬‫גם אין חולם‪ :‬לעמוד‪ ,‬ליישב‪ ,‬לשבור‪ ,‬להרוג‪ .‬לכן יש לכתוב בעמדך‪ ,‬ביישבו‪ ,‬לשברם‪ ,‬ואת‬‫הפתגם‪" :‬הקם להרגך‪ ,‬השכם להרגו "‪ .‬האקדמיה מסכימה כנראה עם תפיסה זו‪ ,‬מכיוון‬‫שהדוגמאות לשמרו ו־ בשכבך מופיעות בכללי הכתיב חסר הניקוד ]‪.[4‬‬‫המצב במילון רב מילים ]‪ [6‬פחות עקבי‪ .‬לדעתו‪ ,‬במילה "בעומדו" נוספת וי"ו‪ ,‬והיא נטייה‬‫של שם העצם חעדֹמד‪ ,‬שנכתב בכתיב חסר־ניקוד "עומד" )ומשמש למשל בביטוי "על עומדו"(‪.‬‬‫מצד שני‪ ,‬הוא מכיר בתואר־הפועל המוזר "כִב תיכִשֶב"‪ ,‬שנכתב בכתיב חסר ניקוד ללא וי"ו‪,‬‬‫ומכיר את "בישבו"‪ ,‬ללא וי"ו ומשום מה ביו”ד אחת‪ ,‬בתור נטייה שלו‪ .‬אבל ברוב המקרים‬‫האחרים‪ ,‬מילון רב־מילים מסכים עם החלטתנו‪ :‬כִבתשֶכִמרו רשום כמקור נטוי של פועל‪ ,‬ובכתיב‬‫חסר־ניקוד לא נוספת וי"ו‪ :‬בשמרו‪.‬‬‫אגב‪ ,‬צריך להיזהר שלא להתבלבל בין הכתיב של "ביישבו" )כשהוא יושב(‪ ,‬לבין שם הפעולה‬‫הנטוי "יושביו " )התושבים שלו(‪ .‬הראשון ייכתב ללא תוספת וי"ו‪ ,‬והשני בכלל נכתב בחולם‬‫מלא‪ .‬בדומה‪ ,‬כאמור כותבים "להרגו"‪ ,‬אך "הורגו" )ההורג שלו‪ ,‬במשמעות דומה ל"רוצחו"(‬‫עם חולם מלא‪ ,‬ווי”ו כמובן‪ .‬אגב "ליישבו" הוא גם הכתיב חסר הניקוד של כִל יְיכִשבו )ליישב‬‫אותו – ראו סעיף ‪.(6.12‬‬‫‪ .9.9‬צורכי או צרכי‬‫כיצד יש לכתוב את נטיות הרבים של המילה חצ דֹרךַ? לדוגמה‪ ,‬רבים מתלבטים האם יש‬‫לכתוב בצורת הנסמכים "צורכי־" או "צרכי־"‪ ,‬ובכלל נשאלת השאלה האם יש לנקד תצ כִרסַכי‬‫)בקמץ קטן( או כִצ תרסַכי‪ .‬התשובה היא שיש לנקד תצ כִרסַכי‪ ,‬ובכתיב חסר הניקוד לכתוב צורכי‪:‬‬‫‪41‬‬

‫וי"ו לציון קמץ קטן או חטף־קמץ‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫•‬‫בצד"י קמץ־קטן ולא שווא‪ :‬המילה חצ דֹרך היא במשקל המלעיליים‪) 11‬הנקראים גם‬‫“דֹסגוליים”(‪ ,‬כמו המילה דֹמדֹלך ‪ .‬אצל המלעיליים‪ ,‬התנועה באות הראשונה אובדת‬‫בצורת הנפרדים‪ :‬כך כִמתלאכים וגם כִצ תראכים‪ .‬אך בנטיות צורת הרבים‪ ,‬התנועה חוזרת‬‫תוך שינוי )חזרה לתנועה המקורית במקור הפרוטו־שמי(‪ :‬כך יְמכִלסַכי וגם תצ כִרסַכי‪.‬‬‫•‬‫הכ"ף רפויה‪ :‬השווא במילים יְמכִלסַכי‪ ,‬תצ כִרסַכי מקורו בתנועה‪ ,‬ולכן אחריו לא מופיע דגש‬‫קל – הכ"ף בשתי המילים הנ"ל רפויה‪ .‬אגב‪ ,‬קשה להגדיר שווא זה כשווא נע‪ ,‬כיוון‬‫לפניו תנועה קצרה והוא נהגה באפס תנועה גם בהגייה הספרדית‪ ,‬ואלו תכונות‬‫דווקא של שווא נח‪ .‬לכן יש המכנים שווא זה "שווא מרחף"‪.‬‬‫יש לכתוב גם גם "קובצי מחשב"‪“ ,‬תואריהם" )מבוטא אגב "תואוריהם" – באל”ף חטף־קמץ(‪,‬‬‫וכד'‪.‬‬‫‪ .9.10‬יוארך‬‫כפי שכבר ציינו בסעיף ‪ , 3.6‬האקדמיה קבעה‪ ,‬בתור יוצא מן הכלל‪ ,‬שבפעלים בבניין תהכִפיְעל‬‫תוסף וי "ו לציון הקמץ הקטן‪ .‬כלומר‪ ,‬צורת פעלים אלו בכתיב חסר הניקוד תהיה זהה‬‫לכתיב אותו פועל בבניין ההכִפיְעל‪ .‬כך הפועל תיחא יְרךַ יכתב יוארך ‪ :‬עבור הקמץ הקטן נוספת וי"ו‬‫)לפי הכלל לבניין תהכִפיְעל ( ועבור חטף־הקמץ איננה נוספת וי"ו‪ ,‬כי חטף הקמץ לא נוצר‬‫מחולם‪.‬‬‫‪ 11‬המלעיליים נקראים גם ה"סגוליים" משום צורת רוב המילים הללו‪ .‬אך למעשה המלעיליים מתחלקים‬‫לשלושה סוגים עיקריים‪ ,‬שנוצרו משלושה משקלים פרוטו־שמיים עתיקים שקדמו לשפה העברית‪:‬‬‫‪ .1‬משקל יְקכִטל‪ :‬לדוגמה יְכִכִלב )כמו בערבית של ימינו(‪ .‬צורת היחיד בעברית הפכה ל־ דֹכִדֹלב‪ ,‬בשני סגולים‪,‬‬‫אך הצורה המקורית של המילה חוזרת בנטיות‪ ,‬כמו למשל יְכִכִלאבי‪ ,‬או נגזרות כמו יְכִכִלתבה‪.‬‬‫‪ .2‬משקל אקכִטל‪ :‬לדוגמה אסכִפר‪ ,‬אד כִגל ‪ .‬שוב‪ ,‬בעברית צורת היחיד הפכה לשני סגולים או צירי־סגול – סַסדֹפר‪,‬‬‫דֹד דֹגל‪ ,‬אך הצורה המקורית חוזרת בנטיות כמו למשל אסכִפ ארי‪ ,‬אד כִגאלי‪.‬‬‫‪ .3‬משקל הקכִטל‪ :‬לדוגמה הכִכִתל‪ ,‬הצ כִרךַ ואפילו השֶ כִוק ‪ .‬כאן צורת היחיד קיבלה חולם חסר )חכִדֹתל‪ ,‬חצ דֹרך(‪ ,‬ואילו‬‫הנטיות בדרך־כלל קמץ קטן )תכִכִתאלי‪ ,‬תצ כִראכִי(‪.‬‬‫‪42‬‬

‫וי"ו עיצורית‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫‪ .10‬וי"ו עיצורית‬‫בסעיף ‪ 3.7‬סיכמנו את כללי הכתיב חסר הניקוד של האקדמיה ]‪ [4‬הקובעים מתי יש‬‫להכפיל וי"ו המציינת עיצור )ובמקרים מסוימים‪ ,‬להוסיף יו"ד(‪ .‬נדון כעת במספר דוגמאות‪,‬‬‫ובמקרים בעייתיים‪.‬‬‫‪ .10.1‬שלו או שליו‬‫שתי המילים שלו ו־ שליו נכונות‪ ,‬אך משמעותן שונה‪ :‬לפי כללי הכתיב חסר הניקוד שראינו‬‫לעיל‪ ,‬את שם־התואר תשֶסַלו המציין מצב של שלווה יש לכתוב "שלו"‪ ,‬ללא תוספת יו"ד‪ ,‬ואילו‬‫את שם הציפור כִשְּתלו יש לכתוב "שליו"‪ ,‬בתוספת יו"ד‪ .‬כאמור‪ ,‬צורת הרבים זהה‪" :‬שלווים"‪.‬‬‫‪ .10.2‬ועד או וועד‬‫כאמור‪ ,‬אין מכפילים וי"ו עיצורית אם היא באה בראשית מילה‪ ,‬ויש לכתוב את המילה ועד‬‫עם וי"ו אחת‪ .‬גם המילה "וועד" תתקבל על־ידי בודק האיות‪ ,‬אבל במשמעות שונה – כאן‬‫הוי"ו הראשונה היא וי"ו החיבור )וּ יְויְעד(‪.‬‬‫‪ .10.3‬ואללה או וואללה‬‫בעברית לא קיימת אות עם הצליל של ‪ w‬האנגלית או של و הערבית‪ .‬לכן נהוג לכתוב‬‫במקומן את האות וי"ו‪ ,‬וכלל זה אף מופיע בכללי התעתיק של האקדמיה ]‪ .[20] ,[18‬יש‬‫היגיון רב מאחורי תעתיק זה‪ :‬וי"ו היא אכן האות המקבילה ל و הערבית )בעבר הרחוק‪ ,‬הן‬‫אף נהגו בצורה זהה(‪ ,‬ואילו בשפות אירופאיות שונות‪ ,‬כמו למשל גרמנית‪ ,‬האות ‪ w‬נהגית‬‫בדיוק כמו הווי"ו שלנו‪ ,‬ולא כמו ‪ w‬האנגלית‪ .‬כך לדוגמה‪ ,‬האם קיבלנו את המילה "ופל"‬‫מהמילה האנגלית ‪ ,waffle‬או מהמילה הגרמנית ‪?waffel‬‬‫וי"ו זו מופיעה בכתיב המנוקד‪ ,‬ובכתיב חסר־ניקוד יש להכפילה )או לא להכפילה( לפי‬‫הכללים הרגילים המתוארים לעיל‪ .‬בפרט‪ ,‬יש להכפילה באמצע מילה בלבד‪ ,‬ואין שחר לנוהג‬‫לכתוב ‪ w‬בראש מילה כשתי וי"ווים‪ .‬יש לכתוב‪ ,‬למשל ואללה‪ ,‬ואדי‪ ,‬ולשי‪ ,‬ויסקי‪ ,‬ופל‪ ,‬ואט‪,‬‬‫ויסקונסין עם וי"ו אחת – גם במקרים בהם נוהגים להגות את המילה עם העיצור ‪ ,w‬לא ‪.v‬‬‫מובן שיופיעו שתי ו"וים במקרים בהם מופיעה וי"ו נוספת כאם קריאה – למשל וושינגטון‪,‬‬‫)בימינו נהוגה ההגייה וושינגטון‪ ,‬לא יְושינגטון(‪ ,‬ווק‪.‬‬‫מילון רב־מילים ]‪ [6‬לא עקבי‪ ,‬וכותב )רק בכתיב חסר־ניקוד( וואללה‪ ,‬אולי בגלל שנהוג‬‫לומר מילה זו עם העיצור ‪ w‬ולא ‪ ,v‬אך מצד שני כותב ויסקי בוי"ו אחת‪ ,‬למרות שהוא‬‫מודה שגם פה "הוי"ו נהגית כ־‪ w‬אנגלית"‪ .‬חיפוש בגוגל מעלה שגם הציבור לא עקבי‪ ,‬וכותב‬‫"ויסקי" ו־"וויסקי" במידה דומה – לעתים קרובות אפילו באותו עמוד‪...‬‬‫‪43‬‬

‫מילים לועזיות‪ ,‬משפות שאינן שמיות‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫‪ .11‬מילים לועזיות‪ ,‬משפות שאינן שמיות‬‫"מילה לועזית" היא מילה משפה זרה שאומצה לעברית תוך טרנסליטרציה )תעתיק ‪ -‬שימוש‬‫באותיות עבריות לכתיבת מילה משפה זרה(‪ ,‬ותוך התאמה מסוימת לפונולוגיה העברית‬‫)העיצורים והתנועות הקיימים או המקובלים בעברית(‪ .‬המילה הלועזית עברה לעתים‬‫קרובות שינויים נוספים בצורתה ‪ -‬אך לא קיבלה עליה באופן מלא משקל עברי מוכר‪,‬‬‫שורש‪ ,‬וכד’‪.‬‬‫מכיוון שמילים אלו אינן במסגרת שורש או משקל מוכר‪ ,‬אין מסורת שיכולה לעזור להחליט‬‫מתי יש להשתמש בהן בחיריק חסר ומתי בחיריק מלא‪ ,‬מתי להשתמש בחולם מלא ומתי‬‫בחולם חסר או קמץ קטן‪ ,‬מתי בשורוק ומתי בקיבוץ‪ ,‬וכן הלאה‪ .‬לכן‪ ,‬כפי שנראה מיד נהוג‬‫במילים לועזיות להוסיף אמות קריאה כבר בכתיב המנוקד – וכללי הכתיב חסר־הניקוד של‬‫האקדמיה‪ ,‬בהם עסקנו בסעיפים הקודמים‪ ,‬בדרך־כלל אינם רלוונטיים‪ .‬למרות זאת‪ ,‬עולות‬‫שאלות רבות אחרות לגבי כתיב מילים לועזיות‪ ,‬ובהן נעסוק בארבעת הפרקים הבאים‪:‬‬‫הפרק הנוכחי וזה שאחריו עוסקים במילים לועזיות מכל השפות מלבד השפות השמיות )כגון‬‫ערבית וארמית(‪ .‬לשפות השמיות יש דמיון מיוחד לעברית ולכן עולות שאלות מיוחדות‬‫בתעתיק של מילים מהן‪ ,‬ולכן נשאיר את השפות השמיות לפרק השלישי‪ .‬את הפרק הרביעי‬‫נקדיש למילים שהתחילו את חייהן כמילים לועזיות אך "אומצו" לחיק העברית וקיבלו על‬‫עצמם כתיב עברי יותר‪.‬‬‫שאלה מעניינת שנוגעת לפרק זה היא מאיזו שפה עושים את התעתיק‪ ,‬ומדוע‪ .‬מדוע למשל‬‫אנחנו אומרים "טרנסליטרציה" ולא "טרנסליטריישן" כמו באנגלית? למעשה‪ ,‬כל דור ודור‬‫קיבל מילים מהשפה הלועזית שהייתה מוכרת לו‪ .‬אם בעבר הרחוק אומצו מילים מהיוונית‬‫והארמית‪ ,‬בזמן תחיית העברית השפות הלועזיות המוכרות היו פולנית‪ ,‬רוסית‪ ,‬גרמנית‬‫וצרפתית‪ ,‬ואילו היום‪ ,‬השפה המוכרת היא אנגלית‪ .‬נראה בהמשך דוגמאות למילים שצורת‬‫ההגייה שלהן )וכתיבן( הושפע מכל אחת מהשפות הנ"ל‪ ,‬ואף נראה דוגמאות של מילים‬‫שונות שמקורן האטימולוגי זהה )למשל‪ ,‬מילה יוונית עתיקה( אך אומצו לעברית משפות‬‫שונות בתקופות שונות‪ ,‬וקיבלו כתיב שונה‪ .‬לעתים אנו אף שואלים מילה משפה אחת‪ ,‬אך‬‫מלבישים אותה בצורה של שפה אחרת – כך לדוגמה את מונח המחשבים ‪virtualization‬‬‫שאלנו מאנגלית‪ ,‬אך הלבשנו בצורה רוסית‪" ,‬וירטואליזציה"‪ ,‬כי כך התרגלו דוברי העברית‬‫לתעתק מילים עם סיומת ‪ ,tion‬משום השפעת הרוסית בעבר‪.‬‬‫‪ .11.1‬אמות קריאה לציון ‪i, u, o‬‬‫התנועות ‪ o‬ו־ ‪ u‬במילה לועזית תיכתבנה תמיד בווי"ו‪ ,‬והתנועה ‪ i‬תיכתב תמיד ביו"ד‪.‬‬‫אמות קריאה אלו מופיעות כבר בכתיב המנוקד‪ ,‬וכמובן נשארות גם בכתיב חסר הניקוד‪.‬‬‫לדוגמה‪ ,‬המילה היסטוריה מנוקדת בחיריק מלא‪ ,‬ואין לנקדה בחיריק חסר – הכתיב‬‫"הסטוריה" שגוי‪.‬‬‫כלל זה מופיע בהחלטות האקדמיה בדקדוק ]‪ [13‬בסעיף על ניקודן של מילים לועזיות‪:‬‬‫כל תנועת ‪ i‬נכתבת בחיריק מלא גם בניקוד‪ .‬למשל‪ :‬צילינדרי‪ ,‬הידרודינמי‪ ,‬היסטוריה‪,‬‬‫טיפוס‪ ,‬דיסקוס‪ ,‬סינתטי‪.‬‬‫כל תנועת ‪ o‬נכתבת בווי"ו חלומה‪ .‬למשל‪ :‬קואורדינציה‪ ,‬אוביקטיבי ]בכתיב מנוקד‪,‬‬‫יו"ד אחת[‪ ,‬גאולוגיה‪ ,‬אופטימלי‪.‬‬‫כל תנועת ‪ u‬נכתבת בווי"ו שרוקה‪ .‬למשל‪ :‬מולקולה‪ ,‬מולטי‪ ,-‬טורבינה‪ ,‬פונקציה‬‫]בכתיב מנוקד[‪.‬‬‫כאמור‪ ,‬כלל זה תקף עבור מילים לועזיות בלבד‪ .‬במילים עבריות‪ ,‬דווקא כן תיתכן תנועת ‪i‬‬‫שתיכתב ללא תוספת יו"ד )במקרים מסוימים של חיריק חסר(‪ ,‬ותנועת ‪ o‬שתיכתב ללא‬‫תוספת וי"ו )במקרים מסוימים של קמץ קטן או חטף־קמץ(‪ .‬לעתים‪ ,‬עבור מילה מסוימת‬‫‪44‬‬

‫מילים לועזיות‪ ,‬משפות שאינן שמיות‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫קשה להחליט האם להגדירה כמילה לועזית או מילה עברית‪ .‬נחזור לסוגיה זו בסעיף ‪.14.2‬‬‫כפי שנראה בסעיף ‪ ,13.5‬אפילו בתעתיק מערבית יש להוסיף יו"ד ווי"ו‪.‬‬‫למרות הניסוח הגורף של האקדמיה‪ ,‬למעשה לכלל ש"כל תנועת ‪ i‬נכתבת בחיריק מלא" יש‬‫יוצא דופן אחד בהחלטות האקדמיה‪ .‬זהו המקרה שבו אחרי תנועת ‪ i‬ישנה תנועה נוספת‪.‬‬‫לדוגמה‪ ,‬התחילית הלועזית ‪ bio‬תיכתב אביו – ולא "אבייו" או "אביאו"‪ .‬את הניקוד אביו‪ ,‬ביו"ד‬‫דגושה‪ ,‬ניתן למצוא למשל במאגרי המונחים של האקדמיה לספרות לספרנות ולביולוגיה‬‫)במילים כמו ביוגרפיה‪ ,‬ביולוגיה‪ ,‬ועוד(‪ .‬אגב‪ ,‬מילון רב־מילים מנקד דווקא אביו )ללא דגש‬‫ביו”ד(‪ .‬באופן דומה‪ ,‬האקדמיה כותבת גם אביכִבאליו כִג יְרכִפ תיה )ראו סעיף ‪ ,(11.38‬וכך גם במקרה‬‫של תנועת ‪ a‬אחרי ‪ i‬במילה כִפרופו כִראצ תיה )ראו דיון נרחב במילה זו בסעיף ‪.(11.19‬‬‫‪ .11.2‬אל"ף לציון ‪a‬‬‫האם יש לכתוב פרגמטי או פרגמאטי? קלסי או קלאסי? פרדוקס‪ ,‬פאראדוקס‪ ,‬או אולי‬‫פארדוקס או פראדוקס? פארק או פרק? אנו בחרנו כמעט ולא להשתמש באל"ף לציון‬‫תנועת ‪ a‬במילים לועזיות‪ ,‬וכותבים פרגמטי‪ ,‬קלסי‪ ,‬פרדוקס‪ ,‬הקר‪ ,‬פרק‪ .‬בסעיף זה נסביר‬‫מדוע‪.‬‬‫מן הידוע הוא שלאמות הקריאה בעברית אין הגייה יחידה‪ :‬וי"ו עשויה לציין את התנועה ‪o‬‬‫או ‪ ,u‬יו"ד מציינת ‪ i‬או ‪ ,e‬וה"א מציינת בדרך־כלל ‪ a‬אך גם ‪ o‬או ‪ .e‬אם הקריאה אל"ף‬‫ניתנת לקריאה בדרכים כה רבות‪ ,‬שלפעמים עולה השאלה האם היא בכלל עוזרת לקריאה‪.‬‬‫אל"ף עשויה לציין‪:‬‬‫‪ .1‬תנועת ‪ :o‬ראש‪ ,‬ראשן‪ ,‬ראשתן‪ ,‬שמאל‪ ,‬נאד‪ ,‬צאן‪ ,‬פארה‪ ,‬לא‪ ,‬זאת‪ ,‬מאזניים ובפעלים‬‫בגזרת נחי פ"א כמו למשל תאמר‪ ,‬יאכל‬‫‪ .2‬תנועת ‪ :i‬ראשון‪ ,‬ראשוני‬‫‪ .3‬תנועת ‪ :e‬ראשית‪ ,‬מגוון פעלים בגזרת נחי ל"א )למשל‪ ,‬שונא‪ ,‬שונאת‪ ,‬שנאתי‪ ,‬אצא‪,‬‬‫לצאת‪ ,‬צא‪ ,‬להימצא‪ ,‬ועוד רבים(‪ ,‬וחלק מהשמות עם סיומת אל"ף‪ :‬גא‪ ,‬פלא‪ ,‬דשא‪,‬‬‫פרא‪ ,‬כלא‪ ,‬טנא‪ ,‬מטאטא‪ ,‬שונא‪ ,‬בורא‪ ,‬רופא‪ ,‬קורא‪ ,‬ירא‪ ,‬טמא‪ ,‬צמא‪ ,‬מלא‪ ,‬גומא‪,‬‬‫נושא‪ ,‬הימצא‪ ,‬לולא‬‫‪ .4‬חוסר תנועה‪ :‬חטא‪ ,‬גיא‪ ,‬שווא‬‫‪ .5‬לעתים אל"ף באה בסוף מילה אחרי אם קריאה אחרת‪ ,‬ולא מוסיפה כלום‪ :‬קישוא‪,‬‬‫מצוא‪ ,‬בוא‪ ,‬קרוא‪ ,‬בריא‪ ,‬בקיא‪ ,‬נביא‪ ,‬נשיא‪ ,‬שיא‪ ,‬קיא‪ ,‬לביא‪ ,‬מצביא‪ ,‬מספוא‪ ,‬משוא‪,‬‬‫מלוא‪ ,‬מבוא‪ ,‬מחבוא‪ ,‬קפוא‪ ,‬יצוא‪ ,‬יבוא‪ ,‬ברוא‪ ,‬אפוא‬‫‪ .6‬תנועת ‪ :a‬כל שמות העצם עם סיומת "אי" )כגון בנאי‪ ,‬פנאי‪ ,‬ועוד עשרות(‪ ,‬חלק‬‫מהשמות עם סיומת אל"ף )שווא‪ ,‬סומא‪ ,‬מושא‪ ,‬מופלא‪ ,‬אימא‪ ,‬אבא‪ ,‬סבא‪ ,‬סבתא‪,‬‬‫תוצא‪ ,‬מוצא‪ ,‬דודא‪ ,‬אמורא‪ ,‬צאצא‪ ,‬מקפא‪ ,‬ממצא‪ ,‬מבטא‪ ,‬מורא‪ ,‬נורא‪ ,‬מקרא‪ ,‬תא‪,‬‬‫משא‪ ,‬נפלא‪ ,‬מירכא(‪ ,‬השמות ראשי‪ ,‬ראשים‪ ,‬ראשות‪ ,‬שמאלי‪ ,‬צוואר‪ ,‬נאווה‪ ,‬נאקה‪,‬‬‫מלאכה‪ ,‬מלאכותי‪ ,‬כאן‪ ,‬לאו ופעלים כמו קרא‪ ,‬לקראת‪.‬‬‫התפתח נוהג להוסיף אל"ף לציון התנועה ‪ a‬במילים לועזיות‪ .‬נדמה לנו שנוהג זה לא התפתח‬‫על דרך העברית‪ ,‬כי בדוגמאות לעיל רואים שבפחות ממחצית המקרים‪ ,‬אל"ף באמצע מילה‬‫מציין תנועת ‪ .a‬לכן לדעתנו נוהג זה הושפע משפות זרות כמו ארמית‪ ,‬ערבית ויידיש‪.‬‬‫הנוהג לציין את התנועה "‪ "a‬בתעתיק מילים לועזיות על־ידי אם הקריאה אל"ף אינו חדש‪,‬‬‫והוויכוח מתי ראוי להוסיף אל"פים ומתי לא‪ ,‬נמשך כבר כמאה שנה‪.‬‬‫בספרו יד הלשון ]‪ ,[17‬עמוד ‪ ,2‬מצטט יצחק אבינרי פרסום שלו משנת ‪ ,1943‬שטען בזכות‬‫השימוש באל"ף לתעתיק ‪ ,a‬בכל מקום‪ ,‬ללא יוצא מן הכלל‪ .‬להלן קטעים ממאמרו של‬‫אבינרי‪:‬‬‫במילים זרות אלף נחוצה‪ .‬בכנוס הארצי של הרגיסטראטורים‪ ,‬שנתכנס בתל־אביב‬‫‪45‬‬

‫מילים לועזיות‪ ,‬משפות שאינן שמיות‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫בשבט תרצ"ה‪ ,‬הרציתי על הטראנסקריפציה של שמות זרים בעברית‪) .‬ההרצאה‬‫נדפסה אח"כ בחוברת הסתדרות הפקידים ובעתון "הדאר"(‪ .‬בקורת־רוח יצוין כאן‬‫שהצעה אחת זכתה לצאת מגדר הצעה לפעל ממש‪ .‬כוונתי לשמוש האלף במקום ‪:a‬‬‫יאפאן ולא יפן‪ [...] .‬עם ראשית תחית הדבור העברי‪ ,‬עוד ראו מעין "זרגוניזמוס"‬‫בכתיבת אלפין בשמות זרים ]‪ [...‬אבל בדורנו זה כבר אין "צחות" ממין זה מקובלת‬‫ביותר ]‪ [...‬עכשיו כבר כותבים יאפאן )לפני שנים מעטות כתבו הכל יפן( אך במקום‬‫מאדאגאסקר עוד כותבים לרוב מדגסקר וכיוצא בזה בשאר מילים ממין זה‪ [...] .‬אל‬‫נא יאמרו‪ :‬הכתיב המלא מאריך את צורתן הכתבית של המלים ]‪ [...‬פתרון ראדיקאלי‬‫זה‪ ,‬של קביעת אלף במקום ‪ a‬בכל המילים הלועזיות‪ ,‬מקיל את הקריאה והוא הכרחי‬‫ומותר לנו‪.‬‬‫אולם למעשה‪ ,‬הקביעה הנחרצת שיש לכתוב אל"ף עבור כל תנועת ‪ a‬מעולם לא התקבלה‪:‬‬‫בהערות שאבינרי מצטט ממתנגדיו דווקא יש היגיון‪ :‬הוספת האל"פים באמת מקנה למילים‬‫צורה זרה לעברית‪ ,‬וללא צורך גורמת להן להיראות מסובכות )"זרגוניזמוס"‪ ,‬בפי אבינרי(‪.‬‬‫היא באמת מאריכה ומקשה על הכתיבה‪ .‬היום הכתיב "יאפאן" שעליו ממליץ אבינרי אינו‬‫מקובל כלל‪ ,‬והכתיב "יפן" הוא הנפוץ‪ .‬למעשה‪ ,‬גם אבינרי עצמו הבין שלא סביר להוסיף‬‫אל"פים בכל מקום ללא הבחנה‪ ,‬ובשנת ‪ 1944‬מפרסם המשך )ששוב מופיע ב"יד הלשון"(‪,‬‬‫ולהלן קטעים ממנו‪:‬‬‫במילים זרות אלף יתרה‪ .‬הצעתי להטיל אלף במלים זרות במקום ‪ a‬זכתה להתגשם‬‫במלואה‪ .‬אולם כבר יש מפריזים בענין זה עד כדי כך שיש להציב גבולות לדבר‪.‬‬‫קודם־כל אין להטיל אלף במלים זרות שבתלמוד‪ ,‬כגון‪ :‬איטליה‪ ,‬גרמניה‪ ,‬פדגוג‪ ,‬ולא‬‫קאתידרה במקום קתידרה‪ .‬גם אין לכתוב אמריקאני‪ ,‬אפריקאני‪ ,‬כי אלף זו אינה‬‫הכרחית להקלת הקריאה‪ ,‬והיא חוצצת בין הסיום העברי – ני ובין גוף השם ]‪ [...‬רבים‬‫התחילו לכתוב "גאז"‪ ,‬באלף‪ ,‬אך מוטב לכתוב גז ]‪ [...‬אלף זו מעידה מיד על מקור‬‫לועזי‪ ,‬ואילו בכתבנו גז – הרינו מקרבים אותה למקור ישראל]‪ [...‬אין כשורש גוז )"גז‬‫חיש"‪" ,‬נגוזו ועבר"( הולם את הגז ]‪ [...‬יש לכתוב מסה‪ ,‬כי האלף היתרה נותנת טעם‬‫לפגם‪ ,‬ומה גם שיש חוקרים נודעים‪ ,‬המוכיחים כי המסה הלועזית לקוחה ממקור עברי‬‫]‪ [...‬קפה‪ ,‬בלא אלף‪ ,‬הוא על משקל שדה‪ ,‬קצה‪ ,‬קנה‪ .‬ולמה נטיל כאן אלף יתרה‪,‬‬‫הפוגמת את הצורה העברית של התבה? מכני – אף בתיבה‪ 12‬זו אין להכניס אלף‬‫לא מצאנו החלטה רשמית ועדכנית של האקדמיה לגבי הכמות הראויה של אל"פים‪ .‬בעבר‬‫האקדמיה נהגה להרבות באל"פים‪ ,‬במיוחד בשמות פרטיים לועזיים )אנשים‪ ,‬מוסדות‬‫ומקומות(‪ .‬ב"כללי התעתיק מלועזית לעברית" ]‪ [7‬מ־ ‪ ,1977‬קבעה האקדמיה ש‪:‬‬‫א היא סימן לתנועת ‪ a‬בתחילת התיבה ובאמצעה‪ .‬בסוף התיבה יהיה הסימן ל‪ a-‬ה‪,‬‬‫כגון‪ :‬אראגון‪ ,‬אנאטוליה‪ ,‬אלבאניה‪ ,‬גראנאדה‬‫אך בעדכון האחרון של התעתיק של השמות הפרטיים‪ [18] ,‬מ ‪ ,2007‬האקדמיה כבר‬‫ממליצה פחות על אל"פים‪:‬‬‫‪ a‬באם הקריאה א או ללא סימן מיוחד‪ .‬דוגמאות‪ :‬אמריקה‪ ,‬טוסקנה‪ ,‬דבלין‪ ,‬מנהיים‪.‬‬‫בשמות קצרים ב־א‪ :‬קאן‪ ,‬באק‪ ,‬נפאל‪ ,‬ת'אצ'ר‪.‬‬‫‪ a‬אפשר לציינה באל"ף במקום שהיעדרה עלול לגרום שיבוש בקריאה‪ ,‬וראוי לכתבה‬‫בשמות קצרים בני שתיים־שלוש אותיות )בלי האל"ף(‪ .‬בשמות הקצרים היא נכתבת‬‫גם בכתיב מנוקד‪ .‬שמות שכבר נשתרש בהם הכתיב בלי אל"ף ייכתבו בלי אל"ף‪ ,‬כגון‬‫יפן‪.‬‬‫דוגמאות נוספות‪ :‬הנובר‪ ,‬טיימז‪ ,‬פררה‪ ,‬פלרמו‪ ,‬ז'נווה‪ ,‬טהרן‪ ,‬בנגלדש‪ ,‬צ'אד‪ ,‬קניה‪,‬‬‫סנגל‪ ,‬פרגווי‬‫כששאלנו את האקדמיה ב ‪ 2006‬על תוספת אל"פים במילים לועזיות )ולא רק שמות פרטיים‬‫‪ 12‬הציטוטים מ"יד הלשון" הם כלשונם‪ ,‬בכתיב ששימש בספר‪ .‬מעניין לשים לב שהכתיב הנהוג אז היה חסר‬‫יותר מזה הנהוג היום‪ ,‬ואחיד פחות )למשל הכתיב "תבה" ו "תיבה" מופיע במרחק מילים ספורות זו מזו(‪.‬‬‫‪46‬‬

‫מילים לועזיות‪ ,‬משפות שאינן שמיות‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫לועזיים( קיבלנו תשובה עם ההנחיה הבאה ]‪:[32‬‬‫הדרך שהמזכירות המדעית ממליצה עליה‪ ,‬והיא אף הדרך שבה נערכים כתבי העת‬‫של האקדמיה‪ ,‬היא למעט באל"פין בכל הנוגע למילים לועזיות‪ .‬לשיטתנו אפוא קלסי‪,‬‬‫פרדוקס‪ ,‬פרגמטי‪ ,‬ניטרלי‪.‬‬‫מאותה תשובה ניתן גם להבין שגם עבור שמות פרטיים הנוהג העדכני הוא למעט באל"פים‪,‬‬‫וכן שעבור מילים קצרות כמו ‪ park‬ניתן להוסיף אל"פים כדי להפחית את דו המשמעות‪:‬‬‫האקדמיה דנה לאחרונה בשאלת התעתיק מלועזית לעברית – הנוגע כפי שציינת‬‫לשמות פרטיים – ואישרה את המגמה לכתוב אל"ף לציון תנועת ‪ a‬רק בשמות קצרים‪.‬‬‫מגמה זו מוסברת בסיכוי הגבוה להיווצרות הומוגרפים ככל שמדובר בשמות קצרים‬‫ולאו דווקא בצורך לציין את תנועת ‪ .a‬אותה התופעה קיימת גם במילים לועזיות‬‫)שאינן שמות פרטיים(‪ ,‬דוגמת פארק‪ ... .‬נראה שאפשר לעמוד על מגמה נוספת והיא‬‫שככל שהמילה או השם הפרטי שגורים יותר בעברית הצורך באל"ף פוחת‪ ,‬ובוודאי‬‫כאשר אין חשש להומוגרפיות‪ .‬כך אנו מוצאים פחות ופחות יאפאן‪ ,‬יפאן‪ ,‬ויותר ויותר‬‫יפן‪.‬‬‫לשם האחידות‪ ,‬אנו כותבים גם מילים קצרות ודו־משמעיות‪ ,‬כמו פרק‪ ,‬פזל‪ ,‬הקר‪ ,‬פנל ו־‬‫מדם ללא אל"ף‪ .‬ייתכן שבעתיד יש לשקול זאת שוב לאור החלטות האקדמיה הנ”ל‪ .‬את‬‫שמות המדינות נפאל ו צ'אד אנו כותבים כך‪ ,‬עם אל"ף‪ ,‬מכיוון שכתיבים אלו מופיעים‬‫בפירוש בהחלטות הנ”ל‪ .‬גם שם המדינה מאלי מופיע באתר האקדמיה‪ .‬כרגע‪ ,‬גם ואט אנו‬‫כותבים עם אל"ף‪.‬‬‫מילון ההווה ומילון אבן־ שושן החדש מקפידים כמונו שלא להשתמש באל"ף כאם קריאה‬‫ברוב המילים לועזיות‪ ,‬אך יש מקרה אחד בו גם הם‪ ,‬וגם אנחנו‪ ,‬החלטנו להשתמש באם‬‫הקריאה אל"ף במילים לועזיות )כרגע‪ ,‬לא מצאנו לו הצדקה מפורשת בכללי האקדמיה(‪:‬‬‫כאשר יש יו"ד עיצורית שבכל מקרה היינו אמורים להוסיף עבורה אם קריאה )יו"ד נוספת(‪,‬‬‫אז אם התנועה היא ‪ ,a‬אנו נוטים להוסיף את אם הקריאה אל"ף במקום יו"ד – ובכך בעצם‬‫מקלים על הקריאה פעמיים ב"מחיר" אם קריאה בודדת‪ :‬אם הקריאה מבהירה שלא מדובר‬‫בחיריק אלא ביו"ד עיצורית‪ ,‬והאל"ף מבהירה )עם ההסתייגות מראשית הפרק( שמדובר‬‫בתנועת ‪ a‬אחרי היו”ד‪ .‬אפשר לראות מקרה זה בדוגמאות הבאות‪:‬‬‫‪ .1‬את הסיומת ‪-‬יאלי אנו כותבים כך )ולא ‪-‬יילי(‪ .‬לדוגמה לויאלי‪ ,‬אקספוננציאלי‪,‬‬‫קולגיאלי‪ ,‬סקטוריאלי‪ ,‬מיניסטריאלי‪ ,‬מטריאלי‪ ,‬בקטריאלי‪ ,‬פריפריאלי‪ ,‬פרובינציאלי‪,‬‬‫אקזיסטנציאלי‪ ,‬קולוניאלי‪ ,‬טריטוריאלי‪ ,‬אימפריאלי‪ ,‬פוטנציאלי‪ ,‬טריביאלי‪,‬‬‫סטודנטיאלי‪ ,‬רדיאלי ‪ .‬כך גם מילים הנגזרות ממילים אלו‪ ,‬כגון לויאליסט‪,‬‬‫מטריאליזם‪ ,‬אקזיסטנציאליזם וכד'‪.‬‬‫‪ .2‬כפי שביקש יצחק אבינרי בציטוט לעיל‪ ,‬בדרך כלל לא מוסיפים אל"ף לפני הסיומת‬‫"‪-‬ני" – כמו אמריקני‪ ,‬מאוריטני‪ ,‬ג'מייקני‪ .‬סיומת זו היא כמובן תעתיק הסיומת‬‫הלועזית ‪ .-an‬אך במקרה הפרטי של הסיומת ‪ ,-ian‬אנו כותבים ‪-‬יאני )במקום ‪-‬ייני(‪.‬‬‫לדוגמה קסטיליאני‪ ,‬קולומביאני‪ ,‬יוליאני‪ ,‬גרגוריאני‪ ,‬ויקטוריאני‪ ,‬קונפוציאני‪,‬‬‫פרוידיאני‪ ,‬טרויאני‪ ,‬פיג'יאני‪ ,‬סיציליאני‪ ,‬ונציאני‪.‬‬‫‪ .3‬במקרים רבים אחרים בהם מופיע הצליל ‪ ,ya‬נכתוב אותו כ "יא" במקום "יי"‪:‬‬‫אסוציאציה‪ ,‬ביליארד‪ ,‬פלגיאט‪ ,‬קוניאק‪ ,‬קיאק‪ ,‬מקיאבליזם‪ ,‬יארד‪ ,‬מיליארד‪,13‬‬‫אולימפיאדה‪ ,‬פיאנו‪ ,‬מקיאטו‪.‬‬‫במקרה של צליל ‪ ya‬בראשית מילה‪ ,‬היו"ד העיצורית לא אמורה להיות מוכפלת‪,‬‬‫ולכן לשם חיסכון לא מוסיפים לא יו"ד ולא אל"ף‪ .‬לדוגמה‪ ,‬יפן‪ .‬כנ"ל במקרה של‬‫צליל ‪ ya‬אחרי או לפני אם קריאה‪ ,‬אז )לפי כללי הכתיב חסר הניקוד( היו"ד לא‬‫‪ 13‬הכתיב המנוקד הרשמי שקבעה האקדמיה הוא אמיכִל יְי כִרד‪ ,‬והאל"ף נוספת רק בכתיב חסר הניקוד‪ .‬לעומת‬‫זאת‪ ,‬מילון רב־מילים מוסיף את האל"ף כבר בכתיב המנוקד‪.‬‬‫‪47‬‬

‫מילים לועזיות‪ ,‬משפות שאינן שמיות‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫אמורה להיות מוכפלת‪ ,‬ולכן לשם חיסכון לא מוסיפים גם אל"ף‪ .‬לדוגמה‪ ,‬גויבה‬‫)השווה‪" :‬מצוין"(‪.‬‬‫ישנם מקרים בהם אנחנו עדיין כותבים ‪ ya‬כ יי – ראה למשל דיון בסעיף ‪11.37‬‬‫במילה אוקיינוס ‪) .‬נצטרך ודאי בעתיד לתת דעתנו לחוסר עקביות זו(‪.‬‬‫כאמור‪ ,‬אנחנו‪ ,‬מילון ההווה ומילון אבן שושן החדש מקפידים )בדרך כלל( שלא להוסיף‬‫אל"פים במילים לועזיות‪ .‬מילון רב־מילים בחר בדרך שונה ודווקא כן מוסיף אל"פים‪,‬‬‫ומעניין לנסות להבין מדוע ומתי‪ .‬כידוע‪ ,‬בודק האיות של מיקרוסופט מבוסס על רב־מילים‪,‬‬‫ולכן משתמשים רבים מכירים ומעדיפים את הכתיב שרב־מילים ממליץ‪.‬‬‫קל לראות שלמרות שרב־מילים מוסיף אל"פים לרוב‪ ,‬הוא אינו מוסיף אל"ף בכל מקום שבו‬‫יש תנועת ‪ .a‬ניקח לדוגמה את המילה הלועזית ‪ .pragmatic‬הכתיב התקני‪ ,‬ללא תוספת‬‫אל"פים‪ ,‬הוא פרגמטי‪ .‬רב־מילים מעדיף "פרגמאטי"‪ .‬אבל מדוע לא פראגמאטי למשל‪ ,‬שהוא‬‫הצורה שהיינו מקבלים לו היינו מוסיפים אל"ף בכל מקום בו הייתה ‪ a‬במילה המקורית?‬‫לדעתנו‪ ,‬מילון רב־ מילים מושפע פה מערבית‪ .‬בערבית‪ ,‬אם הקריאה אליף )ا( מופיעה לא‬‫בכל תנועת ‪ ,a‬אלא רק עבור תנועת ‪ a‬ארוכה‪ .‬מיקום התנועה הארוכה )שמסומנת על־ידי‬‫אליף או וו( קובעים את מיקום הטעם‪ .‬כך ב "פרגמאטי" יבוא הטעם על ההברה השניה‪ ,‬כמו‬‫שאנו רוצים‪ ,‬אך לו היינו כותבים "פראגמטי" היה בא הטעם דווקא על ההברה הראשונה‪.‬‬‫אנלוגיה זו לערבית מראה גם מתי רב־מילים לא יוסיף אל"ף‪ .‬לדוגמה בשם העיר פריז‪ ,‬אין‬‫להוסיף אל"ף‪ ,‬מכיוון שהכתיב "פריז" גורר הגייה מלרעית )כראוי(‪ ,‬ואילו "פאריז" גורר הגייה‬‫מלעילית‪ ,‬לא נכונה‪ .‬דוגמה נוספת‪ :‬המילה פרדוקס‪ .‬רב־מילים‪ ,‬שבדרך כלל לא נרתע‬‫מהוספת אלפ"ים‪ ,‬לא מוסיף פה אף א"לף – לא ב ‪ a‬הראשון‪ ,‬ולא ב ‪ a‬השני‪ .‬לדעתנו‪ ,‬זה‬‫מכיוון שההגייה שמדגישה את ההברה עם אם הקריאה וי"ו )כלומר‪ ,‬קריאת פרדוקס‬‫במלרע( היא כבר נכונה‪ ,‬ואין צורך להוסיף אמות קריאה שאמורות )כמו בערבית( לשנות‬‫את ההטעמה‪ .‬אבל‪ ,‬במילה פרדוקסלי‪ ,‬רב־מילים כן מוסיף אל"ף אחד‪ :‬פרדוקסאלי‪ .‬מדוע?‬‫כנראה כדי להבהיר שההטעמה נשארת על ההברה האחרונה )כלומר מלרע( ולא בהברה‬‫לפני האחרונה )מלעיל(‪.‬‬‫שיטת רב־ מילים להוספת אל"פים במילים לועזיות היא מעניינת‪ ,‬ויש בה היגיון פנימי רב‪.‬‬‫אך לדעתנו‪ ,‬היא אמנם מתאימה לשפה הערבית‪ ,‬אך זרה לדרכה של העברית‪ .‬בעברית אם‬‫הקריאה לא קובעת את אורך התנועה )למשל‪ ,‬חולם חסר וחולם מלא שניהם תנועות‬‫ארוכות(‪ ,‬ומיקום אם הקריאה לאו־ דווקא קובע את מיקום הטעם‪ ,‬ולעתים קרובות להפך‪:‬‬‫דווקא במילה חבדֹקר ההברה הראשונה מוטעמת‪ ,‬אך כשמוסיפים וי"ו מקבלים בוסַקר שבו‬‫דווקא ההברה השנייה מוטעמת‪ .‬כמו כן‪ ,‬למרות ששיטה זו לא מוסיפה אל"פים בכל מקום‪,‬‬‫היא עדיין מוסיפה אל"פים שלטעמנו הם מיותרים כיוון שלא תורמים דבר לקריאה‪ :‬האם‬‫"פרגמאטי" קל יותר לקריאה מ"פרגמטי"? "פרדוקסאלי" ברור יותר מ "פרדוקסלי"? אגב‪,‬‬‫במילים בנות הברה אחת כמו "פארק"‪ ,‬האל"ף שרב־מילים מוסיף לא יכולה להיות מוסברת‬‫על־ידי ההסבר הנ"ל ודרוש כלל נוסף‪.‬‬‫אגב‪ ,‬גם אם מוסיפים אל"ף במילים לועזיות‪ ,‬ראוי לעשות זאת כבר בכתיב המנוקד‪ .‬מילון‬‫רב־ מילים נוהג לא להוסיף אל"פים כלל בכתיב המנוקד ולהוסיף אותם רק עבור הכתיב‬‫חסר הניקוד‪ ,‬אך אין לכך כל צידוק בכללי הכתיב חסר הניקוד של האקדמיה )מלבד‬‫המקרה ‪ ya‬שראינו לעיל(‪.‬‬‫‪ .11.3‬פורמאלדהיד או פורמלדהיד‬‫כיצד יש לכתוב את שם החומר המשמר ‪ formaldehyde‬בעברית – האם פורמאלדהיד עם‬‫אל"ף‪ ,‬או פורמלדהיד ללא אל"ף? אמנם‪ ,‬בסעיף הקודם החלטנו שלא להוסיף אל"ף לציון‬‫תנועת ‪ ,a‬אך במקרה זה נשאלת השאלה האם זו בכלל תנועת ‪ ,a‬או אל"ף עיצורית‪ :‬האם‬‫בכתיב מנוקד כותבים פו כִריְמכִל כִדאהיד או פו כִרכִמיְאכִל כִדאהיד? באנגלית‪ ,‬לא ניתן לכתוב הבדל זה‪,‬‬‫כי אין את העיצור אל"ף‪.‬‬‫‪48‬‬

‫מילים לועזיות‪ ,‬משפות שאינן שמיות‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫במובן מסוים‪ ,‬הכתיב הראוי הוא ”פורמאלדהיד”‪ ,‬עם אל"ף עיצורית‪ ,‬משום שמילה זו היא‬‫הלחם של המילים אלדהיד )שהוא סוג של תרכובת אורגנית( וחומצה פורמית )חומצת‬‫נמלים(‪.‬‬‫אך הכתיב הנהוג הוא ללא אל"ף‪ :‬מילון רב־מילים ]‪ [6‬כותב ללא אל"ף‪ ,‬מילון אבן שושן‬‫החדש ]‪ [12‬כותב גם הוא ללא אל"ף )בערך פורמלין (‪ ,‬וחיפוש בגוגל מעלה שהכתיב ללא‬‫אל"ף נפוץ פי ‪ 13‬מהכתיב עם אל"ף‪ .‬יתר על כן‪ ,‬הכתיב ללא אל"ף קיבל גושפנקה רשמית‬‫)אך עקיפה־משהו( מאקדמיה‪ :‬במאגר מונחי הצילום ]‪ [27‬בערך "פורמלין"‪ ,‬מוסבר שהוא‬‫תמיסת ‪ 40%‬פורמלדהיד – כך‪ ,‬ללא אל"ף‪.‬‬‫הסבר אפשרי לנוהג זה הוא תעתיק "כפשוטו" של המילה הלועזית‪ ,‬בלא ליחס חשיבות‬‫מיוחדת לעובדה שנוצרה מהלחם‪ ,‬ולכן תעתיק התנועה ‪ a‬במילה זו זהה לתעתיק כל ‪ a‬אחר‬‫– לא נוספת אל"ף‪.‬‬‫החלטנו ללכת בעקבות האקדמיה‪ ,‬המילונים והציבור‪ ,‬ולקבל את הכתיב ללא אל"ף‪,‬‬‫פורמלדהיד‪.‬‬‫אותם שיקולים בדיוק עולים בהתלבטות בין הכתיבים יְא כִנכִטיְא כִרכִקאטיתקה ויְא כִניְט כִרכִקאטיתקה‪ ,‬ושוב‬‫אנחנו בוחרים בכתיב ללא האל"ף‪ :‬אנטרקטיקה‪.‬‬‫‪ .11.4‬יו"ד לציון ‪e‬‬‫בעבר היה נוהג להוסיף את אם הקריאה יו"ד לציון צירי במקרים רבים‪ ,‬ובמיוחד במילים‬‫לועזיות‪ ,‬למשל "דימוקרטיה"‪" ,‬מתימטיקה"‪" ,‬תיזה"‪ .‬נוהג זה התאים לתקופה שבה רוב‬‫הדוברים הגו את הצירי החסר והצירי המלא בצורה זהה )כפי שקורה היום במקרה החיריק‬‫והחולם(‪ .‬אך היום‪ ,‬כאשר דוברים רבים נוהגים להגות צירי מלא כדיפתונג "‪ ,”ei‬תוספת יו"ד‬‫זו עשויה לבלבל ולהפריע‪.‬‬‫כללי הכתיב חסר הניקוד של האקדמיה ברורים )כפי שכבר סקרנו בסעיף ‪ 3.1‬ובפרק ‪:(4‬‬‫מלבד במספר מקרים מוגדרים‪ ,‬אין להוסיף יו"ד לציון תנועת ‪ e‬מעבר ליו"דים שכבר נהוגים‬‫בכתיב המנוקד‪ .‬לכן אם מחליטים להוסיף יו"ד יש לעשות זאת כבר בכתיב המנוקד‪:‬‬‫החלטת מילון רב־מילים לנקד סַגאו כִג יְרכִפ תיה אך בכתיב חסר ניקוד לכתוב "גיאוגרפיה" אינה‬‫תואמת את תקן האקדמיה‪.‬‬‫בכתיב המנוקד‪ ,‬האקדמיה ממליצה להשתמש בצירי מלא בתעתיק מילים לועזיות רק עבור‬‫צמד האותיות הלועזי ‪) eu‬ראו בסעיף הבא(‪ ,‬ואילו בשאר המקרים לא נהוג להשתמש בצירי‬‫מלא במילים לועזיות בכתיב המנוקד‪ ,‬ולכן אין להוסיף יו"ד גם בכתיב חסר הניקוד‪.‬‬‫רוב הכותבים‪ ,‬והמילונים‪ ,‬אכן מסכימים שיש לכתוב דמוקרטיה‪ ,‬מתמטיקה‪ ,‬תזה‪ ,‬ארוטיקה‪,‬‬‫וכד' ללא יו"ד‪ .‬למילון רב־מילים יש מנהג‪ ,‬שכאמור נוגד את תקן האקדמיה‪ ,‬להוסיף את‬‫אם הקריאה יו"ד )בכתיב חסר הניקוד בלבד( בכל מקרה של תנועת ‪ e‬לפני אל"ף – ורק‬‫במקרה זה‪ .‬ניתן להבין מנהג זה במילים בהן האל"ף עלול להיראות כאם הקריאה אל"ף‬‫שרב־מילים נוטה להוסיף לציון התנועה ‪) a‬ראו סעיף ‪ 11.2‬לעיל(‪ ,‬כמו למשל במילים ראלי‬‫ותאטרון‪ .‬אך קשה להבין את תוספת היו"ד במקרים אחרים בהם בלבול זה אינו אפשרי‪,‬‬‫כמו במילה גאוגרפיה‪.‬‬‫בכל מקרה‪ ,‬כאמור‪ ,‬אין להוסיף יו"ד – גם לא לפני אל"ף‪ .‬יש לכתוב למשל גאוגרפיה )ושאר‬‫המילים המתחילות ב”גאו”(‪ ,‬תאטרון‪ ,‬תאוריה‪ ,‬ראלי‪ ,‬ראליטי‪ ,‬כוראוגרפיה‪ ,‬טוראדור‪,‬‬‫תאולוגיה )ושאר המילים עם "תאו" או "תאי”(‪ ,‬נאון‪ ,‬נאוליתי )ושאר "נאו"(‪ ,‬פלאוליתי )ושאר‬‫"פלאו"(‪ ,‬סטראו‪ ,‬אידאל‪ ,‬אידאולוגיה‪ ,‬גנאלוגיה‪ ,‬הומאופתיה – כולן ללא תוספת יו"ד לציון‬‫תנועת ה ‪.e‬‬‫ישנם מקרים בהן במילה הלועזית המקורית מופיעה לא התנועה " ‪ "e‬אלא צירוף אותיות‬‫מסובך יותר כמו "‪ ”ae‬או "‪ ,”oe‬ויש ויכוח האם זו בכלל תנועת ‪ .e‬נדון בהמשך במקרים אלו‪,‬‬‫תעתיק הצירופים ‪ ae‬ו‪ ,oe -‬שקובע את כתיבן של המילים ארכאולוגיה‪ ,‬אטמוספרה‪ ,‬פניקי‪,‬‬‫‪49‬‬

‫מילים לועזיות‪ ,‬משפות שאינן שמיות‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫ועוד‪ .‬כפי שנראה‪ ,‬גם בהן אין להוסיף יו”ד‪.‬‬‫ברבות מן המילים שנזכרו בסעיף זה‪ ,‬ישנו ויכוח האם יש בהן בכלל תנועת ‪ .e‬לדוגמה‪,‬‬‫במילה ‪ stereo‬יש בכתיב הלועזי אמנם שתי אותיות ‪ ,e‬אך באנגלית‪ ,‬למשל‪ ,‬מבטאים את ה ‪e‬‬‫השנייה כחיריק‪ ,‬ולא כסגול‪ .‬אז האם יש לכתוב "סטראו"‪“ ,‬סטריאו" או "סטיריאו"? לדעתנו‪,‬‬‫אין ליחס חשיבות מיוחדת להגיית המילה באנגלית דווקא‪ ,‬ואנו מאמצים את ההגייה‬‫הנהוגה בעברית‪ ,‬עם סגול בניקוד וללא יו"ד בכתיב חסר ניקוד וכותבים סטראו‪ .‬מסיבות‬‫דומות אנו כותבים גם פטפון‪ ,‬דיזנטריה‪ ,‬אידאל‪ ,‬אידאולוגיה‪ ,‬הרואי – כולן ללא יו"ד‪.‬‬‫אפילו את המילה ראליטי ‪ ,‬שאין עוררין שנשאלה מאנגלית )שהרי סוגת "תכניות המציאות"‬‫התפתחה בארה"ב בסוף המאה העשרים‪ ,(reality show :‬ושמבוטאת במקור בתנועת ‪ ,i‬אנו‬‫כותבים ללא יו"ד‪.‬‬‫צריך להיזהר גם מהשיבוש ההפוך – תעתיק תנועת ‪ i‬במילה אנגלית ללא יו"ד בהנחה‬‫שמדובר באות ‪ ,e‬למרות שבמילה האנגלית באמת דווקא הופיעה האות ‪ .i‬כך למשל את‬‫‪ cognitive‬יש לכתוב קוגניטיבי ‪ ,‬עם יו"ד‪ ,‬ולא השיבוש הנפוץ "קוגנטיבי"‪ ,‬ובדומה יש לכתוב‬‫דסקריפטיבי ולא דסקרפטיבי‪.‬‬‫המילה מוזאון היא מקרה מיוחד‪ .‬מילה זו מגיעה במקורה מהמילה היוונית ‪,Μουσεῖον‬‬‫שבוטאה כ"מוסַסיאון"‪ ,‬בסמ"ך ובדיפתונג ‪ .ei‬אך זוהי לא הצדקה מספיקה לקבל כתיב זה‬‫בעברית‪ .‬בעברית החדשה השתרשה ההגייה "מוזאון" )בזי"ן ובצירי ללא דיפתונג(‪ ,‬בדומה‬‫להגייה בשפות אירופה )כמו למשל גרמנית(‪ .‬הכתיב התקני מבוסס על הגייה זו‪ ,‬ולא על‬‫תעתיק המילה היוונית המקורית‪ .‬ראה גם סעיף ‪ 11.20‬לגבי סמ"ך מול זי"ן במילה מוזאון‪,‬‬‫וציטוט של החלטת אקדמיה שיש לכתוב מוזאון כך‪ ,‬ללא יו"ד‪.‬‬‫‪eu .11.5‬‬‫בניסיון לקבוע תעתיק אחיד לצמד האותיות ‪ ,eu‬שמקורו ביוונית‪ ,‬אנו נתקלים בבעיה‪.‬‬‫העברית שאלה מילים אלו בתקופות שונות‪ ,‬משפות שונות )יוונית‪ ,‬לטינית‪ ,‬גרמנית‪ ,‬רוסית‪,‬‬‫אנגלית( שהוגות את הצמד ‪ eu‬בצורות שונות‪ ,‬ולכן השתרש כתיב שונה לכל מילה‪.‬‬‫למרות זאת‪ ,‬האקדמיה החליטה לכפות אחידות בנושא‪ .‬ובהחלטות האקדמיה בדקדוק ]‪13‬‬‫[‪ ,‬עמוד ‪ ,82‬מופיעה ההחלטה הבאה‪:‬‬‫התנועה שמקורה ב־‪ eu‬נכתבת בצירי מלא‪ .‬למשל‪ :‬איקליפטוס‪ ,‬רימטיזם‪ ,‬נירולוגיה‪,‬‬‫ניטרלי‪.‬‬‫‪ Hspell‬מקבל החלטה זו במילים כמו אירופה‪ ,‬אירו‪ ,‬אירוויזיון‪ ,‬ניטרלי‪ ,‬נירולוגיה‪ ,‬נירון‪,‬‬‫נירוטי‪ ,‬ניטרון‪ ,‬איקליפטוס‪ ,‬ליקמיה‪ ,‬רימטיזם‪ ,‬איפוריה‪ ,‬פסידו־‪ ,‬היריסטיקה‪ .‬אנו משאירים‬‫את הצירי המלא כיו"ד אחת גם בכתיב חסר הניקוד‪ ,‬כפי שעושים זאת גם מילון ההווה ]‪,[5‬‬‫מילון רב־מילים ]‪ [6‬ומילון אבן־שושן החדש ]‪) [12‬השווה לסעיף הבא‪ ,‬הדיפתונג ‪.(ei‬‬‫אך למעשה‪ ,‬ברוב המילים הנ"ל‪ ,‬הכתיב התקני – וההגייה בצירי מלא – כמעט שלא‬‫בשימוש הציבור‪ .‬לפי גוגל‪" ,‬נוירולוגיה" דוחק כמעט לחלוטין את כתיב האקדמיה נירולוגיה‬‫)וכך גם בשאר המילים בהם נירו‪/‬נוירו = עצב(‪ ,‬והכתיב "אקליפטוס" )בצירי חסר( נפוץ‬‫הרבה יותר מאיקליפטוס‪ .‬הכתיבים "לוקמיה"‪" ,‬לוקימיה" ו"לויקמיה" דחקו לחלוטין את‬‫כתיב האקדמיה ליקמיה‪ .‬מילון רב־מילים ]‪ [6‬אף מציין את הכתיב לויקמיה כערך העיקרי‪,‬‬‫ואת הצורה ליקמיה ככתיב התקני שלה‪ .‬לפי גוגל‪ ,‬הכתיב "אופוריה" נפוץ פי ‪ 250‬מהכתיב‬‫התקני איפוריה‪ .‬הכתיב "ראומטיזם" נפוץ פי ‪ 10‬מ הכתיב התקני רימטיזם )אפילו הכתיב‬‫"רומטיזם" נפוץ ממנו(‪ .‬על הכתיב "אירו" עדיין ניטש מאבק – הוחלט שיש לכתוב )ולהגות(‬‫כך‪ ,‬על בסיס "אירופה"‪ ,‬אך בלשון הדיבור רווחת בעיקר ההגייה האנגלית "יורו"‪ .‬הכתיב‬‫"היוריסטיקה" נפוץ בהרבה מכתיב האקדמיה "היריסטיקה"‪ .‬הכתיב "פסאודו" נפוץ בהרבה‬‫מהכתיב התקני "פסידו"‪.‬‬‫מכאן‪ ,‬נראה שבעתיד יהיה עלינו לשקול שוב האם לאמץ במקרים אלו את החלטת‬‫‪50‬‬

‫מילים לועזיות‪ ,‬משפות שאינן שמיות‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫האקדמיה‪ .‬יתר על כן‪ ,‬לדעתנו על האקדמיה לשקול שוב את החלטתה בנושא זה‪ ,‬ולא‬‫לכפות על כל המילים הנ"ל הגייה אחידה )ולא רק כתיב אחיד!( למרות שנקלטו לשפתנו‬‫בתקופות שונות ומשפות שונות‪.‬‬‫בכל מקרה‪ ,‬החלטות אחרות של האקדמיה‪ ,‬ונהגי כתיב מושרשים‪ ,‬מונעים מאיתנו לאמץ‬‫את הכלל הזה ללא סייג‪ .‬לדוגמה‪ ,‬בכללי התעתיק משנת ‪ 1977‬עבור שמות אנשים‪ ,‬מוסדות‬‫ומקומות ]‪ ,[7‬מופיעה הקביעה‬‫או ]עם סגול באל"ף[ הן תעתיק של הדו־תנועה ‪ ,eu‬כגון‪ :‬זאוס‪.‬‬‫והיא חוזרת גם בעדכון כללי התעתיק‪ .[18] ,‬לכן בחרנו בכתיב זאוס‪.‬‬‫שיטה שלישית לתעתיק נמצאת במילים פרמצבטיקה‪ ,‬פסבדונים )הכתיב של מילון‬‫רב־מילים( ‪ .‬אנו מכירים בכתיבים אלו‪ ,‬אך מכירים גם בכתיב פסידונים שתואם את החלטת‬‫האקדמיה שמצוטטת לעיל‪ ,‬ומועדף על־ידי מילון ההווה‪ ,‬אך נפוץ הרבה פחות בשימוש‬‫)עשירית התפוצה‪ ,‬לפי גוגל(‪.‬‬‫שיטה רביעית לתעתיק ‪ ,eu‬הפעם ממקור לא־יווני‪ ,‬נמצאת למילה ‪ .feudal‬מילון ההווה‬‫ומילון רב־מילים מסכימים על כתיב מנוקד פאודל )צירי חסר בפ"א‪ ,‬וחולם(‪ ,‬אך מסיבה לא‬‫ברורה לנו רב־ מילים מוסיף יו"ד לכתיב חסר הניקוד‪" :‬פיאודל"‪ .‬אנו בחרנו את הכתיב של‬‫מילון ההווה‪.‬‬‫‪ie .11.6‬‬‫בעיה דומה לזו שראינו עם תעתיק צמד האותיות ‪ ,eu‬ישנה גם עם צמד האותיות ‪.ie‬‬‫הדוגמאות הבולטות הן המילים ‪.hieroglyphics, hierarchy‬‬‫רוב דוברי העברית מבטאים את תחילתן של מילים אלו עם חיריק‪ ,‬ולכן כותבים היררכיה‬‫)או היררכייה‪ ,‬ראו ‪ ,(11.19‬היררכי‪ ,‬הירוגליפים‪ .‬כך כותב גם מילון רב־מילים ]‪ ,[6‬וכך גם‬‫בחרנו בינתיים לכתוב ב־ ‪ ,Hspell‬כל עוד לא מצאנו החלטת אקדמיה רלוונטית‪.‬‬‫לעומת זאת‪ ,‬מילון ההווה ]‪ [5‬ומילון אבן־שושן החדש ]‪ ,[12‬שניהם מנקדים מילים אלו עם‬‫חיריק חסר בה"א )דבר שלא תואם את החלטת האקדמיה – ראו דיון על כך בסעיף ‪(11.1‬‬‫וצירי ביו"ד‪ ,‬ובהתאם כותבים שתי יו"דים בכתיב חסר ניקוד‪ :‬הייררכי‪ ,‬היירוגליפים‪.‬‬‫‪ae .11.7‬‬‫בעיה דומה יש גם עם תעתיק צמד האותיות ‪ ae‬במילים ממקור לטיני‪ .‬בלטינית קלסית‪ ,‬זה‬‫היה דיפתונג שבוטא כמו ‪) ai‬כלומר‪ ,‬פתח שאחריו יו"ד שוואית(‪ ,‬ואף שימש לתעתיק‬‫הדיפתונג היווני ‪) αι‬אלפה יוטה(‪ .‬אולם בימי הביניים הלכה ההגייה והתקרבה לתנועת‬‫סגול‪ .‬באנגלית אמריקאית‪ ,‬אפילו מקובל בחלק מהמילים לכתוב ‪ e‬במקום ‪ :ae‬כך למשל‬‫הפכה ‪ encyclopaedia‬ל ‪.encyclopedia‬‬‫לדוגמה נוספת‪ ,‬המילה ארכאולוגיה החלה ביוונית ‪ ,ἀρχαιολογία‬עם הדיפתונג ‪) ai‬מאותה‬‫מילה יוונית "ארכאיוס" – עתיק – קיבלנו את שם התואר ארכאי(‪ .‬משם עברה ללטינית‬‫ולשפות כמו אנגלית בצורה ‪ ,archaeology‬כאשר ‪ ae‬מבוטא כמו ‪ e‬רגילה )ובשפה‬‫האנגלית‪ ,‬התופעה של ‪ open syllable lengthening‬בשילוב עם ה‪ great vowel shift -‬גרמה‬‫לתנועה זו להיות מבוטאת כמו חיריק(‪ .‬במאה העשרים‪ ,‬אף החלה נטייה לכתוב מילה זו ב‬‫‪ ,e‬אף שהרוב עדיין כותבים ‪.ae‬‬‫במילון רב־מילים ]‪ , [6‬חוסר־עקביות ניכר בכתיב מילים אלו‪ .‬המילה ארכאולוגיה נכתבת‬‫בצירי חסר‪ ,‬אך יו"ד נוספת בכתיב חסר ניקוד )ללא הצדקה בכללי הכתיב חסר הניקוד(‪.‬‬‫המילים אירובי‪ ,‬אירוסול וכד' נכתבות בצירי מלא )כלומר עם יו"ד כבר בכתיב המנוקד(‪,‬‬‫המילים אנציקלופדיה‪ ,‬אגאי‪ ,‬נכתבות בסגול )וללא יו"ד‪ ,‬גם לא בכתיב חסר הניקוד(‪.‬‬‫לעומתו‪ ,‬מילון אבן־שושן החדש ]‪ [12‬כותב את הכל המילים הנ"ל בצירי או סגול‪ ,‬ללא יו"ד‬‫‪51‬‬

‫מילים לועזיות‪ ,‬משפות שאינן שמיות‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫נוספת‪.‬‬‫לדעתנו‪ ,‬בהיעדר החלטת אקדמיה בנושא‪ ,‬ברירת המחדל היא לכתוב כל מילה בהתאם‬‫לצורה בה נהוג להגות אותה‪ .‬לדעתנו‪ ,‬מלבד המילה ‪ caesar‬שאומצה כמילה עברית קיסר‬‫)ראו סעיף ‪ ,(Error: Reference source not found‬בכל שאר המילים הציבור נוהג להגות את‬‫התנועה ‪ ,e‬ולא ‪ ei‬או ‪ ,ai‬ולכן יש לכתוב צירי או סגול ואין להוסיף יו"ד‪.‬‬‫לכן אנו כותבים כך עבור ‪) aero‬ארובי‪ ,‬אנארובי‪ ,‬ארובטיקה‪ ,‬ארוסול(‪) paed ,‬אנציקלופדיה‪,‬‬‫אורתופדיה‪ ,‬פדיאטריה(‪) haem ,‬המטולוגיה‪ ,‬המוגלובין(‪) archaeo ,‬ארכאולוגיה(‪sphaera ,‬‬‫)אטמוספרה וכד'(‪ ,‬הים האגאי‪ ,‬אזופוס‪ ,‬אסתטי‪ .‬כולם ללא יו"ד נוספת‪.‬‬‫מקצת המילים עם התחילית ‪ aero‬נהוג דווקא לומר בעברית עם התחילית העברית אווירו־‪:‬‬‫אווירודינמיקה‪ ,‬אווירונאוטיקה‪.‬‬‫מילים לועזיות בהן ה ‪ ae‬אינו מגיע מלטינית או יוונית‪ ,‬נכתבות גם הן בצורה )השונה( בה‬‫הוגים אותן‪ .‬כך למשל מאסטרו )מאיטלקית(‪.‬‬‫‪ .11.8‬דיאטה‪ ,‬דיאט‬‫דוגמה נוספת של ‪ ae‬מהסעיף הקודם היא המילה דיאטה‪ .‬אמנם‪ ,‬באנגלית יש ב ‪ diet‬סתם‬‫‪ ,e‬אך בלטינית כתבו ‪ ,diaeta‬וביוונית ‪ Δίαιτα‬עם צמד האותיות האמור‪ ,‬שכאמור אנו‬‫כותבים כסגול או צירי‪ ,‬והוגים אדיסַאתטה ולא תד דֹיט כמו באנגלית‪ .‬את המילים דיאטטי‪ ,‬דיאטן‬‫גם יש להגות בסגול באל"ף )למרות שדוברים רבים הוגים דווקא קמץ(‪.‬‬‫אך המילה האנגלית ‪ ,diet‬תד דֹיט‪ ,‬נכנסה לעברית גם דרך שמות מוצרים דיאטטיים‪ .‬לדוגמה‬‫המוצר האנגלי "‪ ”diet cola‬תורגם ישירות ל "דיאט קולה"‪ .‬אך מילה זו‪" ,‬דיאט"‪ ,‬בעייתית‬‫מאוד מבחינה תחבירית )מדוע שם התואר מקדים את שם העצם? מדוע לא לומר פשוט‬‫"קולה דיאטטית"?(‪ ,‬וגם בעייתית מבחינת הכתיב‪ :‬הכתיב חסר הניקוד של תד דֹיט צריך היה‬‫להיות "דייט"‪ .‬הוספת אל"פים מיותרים )ראו לעיל( הייתה מביאה אותנו ל"דאייט"‪ .‬אך‬‫מילון רב־מילים כותב דווקא " תד דֹיאט" )מדוע האל”ף במקום זה?( ובכתיב חסר־ניקוד‪,‬‬‫”דייאט”‪ .‬גם הניקוד יְדידֹאט מביא אותנו לכתיב חסר־הניקוד "דייאט"‪ .‬מרבית הכותבים לא‬‫מקבלים כתיב זה‪ ,‬וממשיכים לכתוב "דיאט"‪ ,‬כנראה בגלל הדמיון לכתיב "דיאטה" –‬‫למרות ההגייה השונה לחלוטין‪.‬‬‫מסיבות אלו‪ ,‬בגרסה זו של ‪ hspell‬החלטנו שלא לקבל את המילה "דיאט" )או "דייאט" וכד'(‬‫כלל‪ .‬ייתכן שכדאי יהיה לשקול החלטה זו שוב בעתיד‪.‬‬‫‪oe .11.9‬‬‫מחיפוש ברשת‪ ,‬עולה שציבור הכותבים מתלבט כיצד יש לכתוב‪" :‬פניקי" או "פיניקי"‪.‬‬‫המילונים לא מתלבטים‪ ,‬וגם מילון רב־מילים ]‪ [6‬וגם מילון אבן־שושן החדש ]‪[12‬‬‫מסכימים‪ :‬פניקי )אגב‪ ,‬הראשון מנקד בסגול בפ"א‪ ,‬השני בצירי(‪ .‬גם כללי התעתיק של‬‫האקדמיה ]‪ [18‬קובעים‪ :‬פניקיה‪ .‬מדוע?‬‫מקור השם "פניקיה" ביוונית ‪) Φοινίκη‬פויניקי(‪ ,‬שעבר ללטינית כ ‪ .Phoenicia‬בראשית ימי‬‫הלטינית‪ ,‬הצירוף "‪ "oe‬עדיין היה דיפתונג שבוטא כ "‪ "oi‬כמו ביוונית‪ ,‬אך בלטינית מאוחרת‬‫הצירוף כבר בוטא פשוט כ ‪ .e‬לכן התעתיק הסביר ביותר לצירוף ‪ oe‬ממקור לטיני הוא סגול‬‫או צירי – ובוודאי לא חיריק ויו"ד‪.‬‬‫לכן אנו בוחרים בכתיב פניקי‪ ,‬ובדומה פניקס )הדמות המיתולוגית(‪ ,‬אמבה‪ ,‬אדיפוס‪.‬‬‫מדוע‪ ,‬אם כן‪ ,‬רבים כותבים "פיניקי" עם פ"א חרוקה? נראה שזה נובע מהכרות הדוברים‬‫עם שפות כמו האנגלית או הרוסית‪ ,‬שבהן ‪ oe‬עברה שינוי הגייה נוסף )אותו שינוי שהוזכר‬‫לעיל‪ ,‬מסגול לחיריק( וכעת כבר נהגית כחיריק‪ .‬לעומת זאת‪ ,‬בשפות אחרות כמו צרפתית‬‫וגרמנית‪ ,‬מילה זו עדיין נהגית בסגול‪.‬‬‫‪52‬‬

‫מילים לועזיות‪ ,‬משפות שאינן שמיות‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫אגב‪ ,‬כאשר ברור שמילה לועזית עם ‪ oe‬נשאלה משפה מסוימת שאינה לטינית‪ ,‬מובן שיש‬‫לכבד את כללי ההגייה של שפה זו ולא של הלטינית‪ .‬למשל‪ ,‬את שמם של‬‫האיכרים־מתיישבים ההולנדים בדרום אפריקה יש לכתוב "בורים" מכיוון שהמילה ההולנדית‬‫‪ Boer‬נהגית בשפה זו כ"בוּר "‪ ,‬וכללי ההגייה בלטינית לא רלוונטיים כאן‪.‬‬‫‪au .11.10‬‬‫האקדמיה קבעה )למשל ב ]‪ ([28‬שאת המילה הלועזית ‪ hydraulic‬יש לכתוב בעברית‬‫הידרולי ‪ ,‬ולא "הידראולי"‪ ,‬ולכן זה גם הכתיב שאנו מקבלים‪ .‬זאת למרות שרוב הכותבים‬‫)כפי שמעלה חיפוש בגוגל( מעדיפים את הכתיב "הידראולי”‪.‬‬‫לעומת זאת‪ ,‬את המילה הלועזית ‪ claustrophobia‬בחרנו לכתוב קלאוסטרופוביה‪ ,‬וכך גם‬‫כותבים כל המילונים )ההווה‪ ,‬רב־מילים ואבן־שושן(‪ .‬הכתיב הנפוץ באינטרנט הוא דווקא‬‫"קלסטרופוביה"‪ ,‬והכתיב בוי"ו )התואם את הכתיב של "הידרולי"(‪" ,‬קלוסטרופוביה" הוא‬‫הנדיר ביותר‪ .‬לא מצאנו החלטת אקדמיה בנושא )במאגר מונחי הפסיכולוגיה‪ ,‬האקדמיה‬‫ממליצה דווקא לתרגם‪" :‬בעת סגר"(‪.‬‬‫‪ .11.11‬כירורג או כרורג‬‫לפי מאגר מונחי הרפואה של האקדמיה‪ ,‬יש לכתוב ולהגות מילה זו אכירוּ כִר אג תיה‪ ,‬עם חיריק‬‫בכ”ף ולא בצירי כפי שרבים חושבים‪ .‬לכן )ראו גם ‪ (11.19‬נכתוב כירורגיה‪ .‬הרופא העוסק‬‫במקצוע זה הוא כירורג‪.‬‬‫החיריק מגיע מצירוף האותיות ‪ ει‬במילה היוונית ‪) .Χειρουργική‬מ ‪ ,Χειρ‬יד ‪,ουργία +‬‬‫עבודה(‪ .‬ביוונית מוקדמת ‪ ει‬עוד היה דיפתונג‪ ,‬אבל כבר בתקופה ההלניסטית הוא הפך‬‫לתנועת חיריק‪ ,‬וכך אנו ורוב שפות העולם קיבלנו אותו‪ .‬מאותו שורש יווני‪" ,‬אכיר" שמשמעו‬‫יד‪ ,‬קיבלנו גם את כירופרקט וכירליות‪.‬‬‫אגב‪ ,‬רבים המכירים אנגלית תוהים כיצד אנו קיבלנו את המילה "כירורגיה"‪ ,‬ובאנגלית מילה‬‫שונה כל כך‪ .surgery ,‬למעשה‪ ,‬המילים דווקא דומות‪ :‬מ ‪ Χειρουργία‬הגיעה לאנגלית‬‫הצורה ‪ ,cheirurgery‬וזו התעוותה מאוחר יותר ל ‪ surgery‬המוכרת‪.‬‬‫‪ .11.12‬הדיפתונג ‪ei‬‬‫בעברית קיים הניקוד "צירי מלא"‪ ,‬שמסומן על־ידי צירי מתחת לעיצור ואחריו יו"ד לא‬‫מנוקדת‪ ,‬ולעתים קרובות הוא משמש בהגייה הישראלית המודרנית לסימון הדיפתונג "‪."ei‬‬‫נשאלת השאלה‪ ,‬האם יש לכתוב צירי מלא במקום בו במילה הלועזית נשמע ‪ ,ei‬או אולי יש‬‫לסמן צירי )או סגול( שאחריו יו"ד עם שווא מתחתיה? ובמקרה השני‪ ,‬האם יש לכתוב יו"ד‬‫שוואית זו כשני יו"דים בכתיב חסר ניקוד?‬‫האקדמיה ענתה לשאלה זו כאשר הדיפתונג הנ"ל מגיע מ־ ‪ eu‬היווני )ראו סעיף ‪ ,(11.5‬אך‬‫לא מצאנו עדיין החלטה במקרה הכללי‪ .‬הבעיה מופיעה בעיקר במילים השאולות מאנגלית‬‫)אך לא רק(‪ ,‬כגון קמפיין‪ ,‬אימייל‪ ,‬מייל‪ ,‬סטייק‪ ,‬סטייקיה‪ ,‬סייסמי )וסייסמולוגיה‪ ,‬וכד'(‪,‬‬‫שווייצרי‪ ,‬קוקטייל‪ ,‬איידס‪ ,‬לייזר‪ ,‬גייזר‪ ,‬בייביסיטר‪ ,‬בייג'ינג‪ ,‬שייקספיר‪ ,‬טריילר‪ ,‬מילקשייק‪,‬‬‫שייק‪ ,‬סטרייט‪ ,‬סיישל‪ ,‬סקייטבורד‪ ,‬סקייט‪ ,‬פנקייק‪ ,‬קניידלך‪ ,‬פלייבק‪ ,‬רייטינג‪ ,‬בייסבול‪,‬‬‫בומביי‪ ,‬גיישה‪ ,‬גיימר‪ ,‬ליידי‪ ,‬סלוטייפ‪ ,‬ספריי‪ ,‬פייבוריט‪ ,‬פריים‪ ,‬קווייקר‪ ,‬פלייאוף‪ ,‬בייגל‪,‬‬‫בייגלה‪ ,‬וקייטרינג )כל אלו כתובים לדוגמה ביו"ד כפולה(‪.‬‬‫קשה להסיק מסקנות מהכתיב הלא עקבי שבמילונים‪ .‬מילון ההווה ]‪ [5‬מכיר רק ב ‪12‬‬‫מהמילים הנ"ל‪ ,‬סטיק‪ ,‬קוקטיל‪ ,‬סיסמי‪ ,‬ליזר‪ ,‬גיזר‪ ,‬ביבי‪-‬סיטר‪ ,‬פנקיק‪ ,‬ביסבול‪ ,‬גישה‪ ,‬לידי‪,‬‬‫סלוטיפ ו־ אידס – בכתיב חסר־ניקוד זה‪ ,‬עם יו"ד אחת‪ .‬הוא מנקד את ‪ 11‬הראשונות ביו"ד‬‫שוואית‪ ,‬אותה הוא משום־מה אינו מכפיל עבור כתיב חסר־ניקוד‪ ,‬ואת האחרונה בצירי‬‫מלא‪ ,‬ושוב היו"ד איננה מוכפלת‪ .‬יתר על כן‪ ,‬מילון ההווה מציין שהוא מעדיף את הכתיב‬‫‪53‬‬

‫מילים לועזיות‪ ,‬משפות שאינן שמיות‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫ססמי )בסגול( על־פני סיסמי‪ ,‬וכותב סקטבורד ו־ סקטים רק בסגול‪.‬‬‫הכתיב ברב־מילים ]‪ [6‬עקבי פחות‪ :‬המילים קמפיין‪ ,‬קייטרינג‪ ,‬בחריין‪ ,‬איידס‪ ,‬לייזר‪ ,‬גייזר‪,‬‬‫בייביסיטר‪ ,‬מילק שייק‪ ,‬סטרייט‪ ,‬סיישל‪ ,‬פלייבק‪ ,‬פנקייק‪ ,‬רייטינג‪ ,‬בייסבול‪ ,‬גיישה‪ ,‬ליידי‪,‬‬‫סלוטייפ‪ ,‬פריים וסטייק מנוקדות ביו"ד שוואית שמוכפלת בכתיב חסר־ניקוד‪ ,‬אימייל‪ ,‬גיימר‪,‬‬‫פייבוריט ו־ בייג'ינג מנוקדות בצירי מלא אך גם פה היו"ד מוכפלת בכתיב חסר־ניקוד‪ ,‬ואילו‬‫סיסמי‪ ,‬שוויצרי‪ ,‬קנידלך‪ ,‬בומבי וקוקטיל מנוקדים גם הם בצירי מלא אך היו"ד איננה‬‫מוכפלת‪ .‬סקטבורד ו־ סקט מנוקדים בסגול‪ ,‬ללא יו"ד‪.‬‬‫מילון אבן־שושן החדש ]‪ [12‬עקבי הרבה יותר‪ :‬כל המילים הנ"ל אשר מופיעות במילון זה‪,‬‬‫נכתבות ביו"ד שוואית‪ ,‬ובכולן היו"ד נכפלת בכתיב חסר־ניקוד‪ :‬קמפיין‪ ,‬אי‪-‬מייל‪ ,‬סטייק‪,‬‬‫סטייקייה‪ ,‬סייסמי )וכד'(‪ ,‬שווייצרי‪ ,‬קוקטייל‪ ,‬איידס‪ ,‬לייזר‪ ,‬גייזר‪ ,‬בייבי סיטר‪ ,‬קייטרינג‪ ,‬מילק‬‫שייק‪ ,‬טריילר‪ ,‬סקייטבורד‪ ,‬סקייט‪ ,‬פלייבק‪ ,‬פנקייק‪ ,‬קניידלך‪ ,‬בייסבול‪ ,‬גיישה‪ ,‬ליידי‪ ,‬סלוטייפ‪,‬‬‫פריים‪ ,‬פייבוריט‪ .‬במילה ספריי ‪ ,‬שבה היו"ד בסוף המילה‪ ,‬נתקל מילון אבן־שושן בדילמה‪:‬‬‫לא נהוג לכתוב שווא בסוף מילה‪ ,‬וללא שווא צירי‪-‬יו"ד נראה בדיוק כמו צירי מלא‪.‬‬‫אבן־ שושן החדש מנקד מילה זו עם צירי מלא )יו"ד סופית ללא ניקוד( אך עדיין כותב שתי‬‫יו"דים בכתיב חסר הניקוד‪.‬‬‫בשלב זה‪ ,‬כל עוד לא מצאנו החלטת אקדמיה רלוונטית‪ Hspell ,‬מאמץ את הבחירה שיש‬‫לכתוב את כל המילים הנ"ל ביו"ד שוואית )ולא בצירי מלא(‪ ,‬ושיש להכפיל יו"ד זו בכתיב‬‫חסר־ניקוד‪ Hspell .‬מכפיל את היו"ד אפילו במקרה שהיא סופית‪ ,‬כמו במילים ספריי או‬‫בומביי‪.‬‬‫ישנו יתרון אחד בולט בכתיבת מילים לועזיות ביו"ד שוואית ולא בצירי מלא‪ :‬למרות שהרבה‬‫דוברי עברית מקשרים בין הגיית "‪ ”ei‬לצירי המלא‪ ,‬למעשה קישור זה הוא מנהג חדש‬‫)שהוצע על־ידי דוד ילין בראשית המאה העשרים( ולא כולם נוהגים לפיו‪ .14‬ישנן מסורות‬‫הגייה בהן הצירי והצירי המלא נהגים בדיוק באותו אופן )היו”ד היא פשוט אם־קריאה‪,‬‬‫והגיית צירי חסר ומלא זהות‪ ,‬בדיוק כמו שהגיית חולם מלא וחסר זהות(‪ .‬ישנם גם מקרים‬‫לא מעטים בהם דוברי עברית רבים הוגים ‪ ei‬עבור צירי חסר )למשל "תשע"(‪ ,‬והוגים ‪ e‬עבור‬‫צירי מלא )למשל "ריק"‪ ,‬וכמובן המילה "צירי”(‪ .‬לכן אם רוצים להבטיח שכל הדוברים‪ ,‬בעלי‬‫כל המבטאים‪ ,‬יקראו "‪ ”ei‬במילה לועזית‪ ,‬יש צורך בכתיבת יו"ד שוואית‪ ,‬ולא צירי מלא‪.‬‬‫מספירת מופעים במנוע החיפוש גוגל‪ ,‬ניתן לראות שברוב המקרים‪ ,‬מרבית האנשים‬‫מעדיפים לכתוב שתי יו"דים עבור הדיפתונג ‪ ei‬במילים לועזיות‪ .‬לדוגמה "קוקטייל" נפוץ פי‬‫אלף מ"קוקטיל" )הכתיב שמילון ההווה ומילון רב־מילים מסכימים עליו(‪ .‬בהמשך נראה את‬‫אותה תופעה גם בכתיב שמות האותיות באנגלית ‪) A‬הכתיב איי נפוץ יותר מ אי(‪) H ,‬הכתיב‬‫אייץ' נפוץ יותר מאיץ'(‪ .‬אבל‪ ,‬תופעה זו לא מתקיימת בכל המילים‪ ,‬ודווקא הכתיב "שוויצרי"‬‫נפוץ פי ‪ 20‬מ־"שווייצרי"‪.‬‬‫ראוי לציין שישנן מילים מבין הנזכרות לעיל בהן אין כלל הסכמה שיש בהן דיפתונג ‪.ei‬‬‫מילון ההווה מעדיף לנקד דווקא את "ססמי" בסגול וללא יו"ד‪ .‬לעומת זאת‪ ,‬המילה סטייק‬‫נהגית על־ ידי רוב דוברי העברית כ"סטק" )בסגול(‪ ,‬ולמרות זאת שלושת המילונים שהוזכרו‬‫מעדיפים את ההגייה האנגלית עם הדיפתונג ‪ .ei‬גם המילים סקייט‪ ,‬סקייטבורד נהגות‬‫על־ ידי רוב הדוברים כ"סקט" )בסגול(‪ ,‬והמילונים חלוקים על הכתיב הראוי )במילון ההווה‬‫ורב־ מילים ללא יו"ד‪ ,‬באבן שושן כתיב עם שתי יו"דים שמתאים להגייה במקור האנגלי(‪,‬‬‫וכך גם המשתמשים )חיפוש באינטרנט מעלה שכיחות שווה לשניהם(‪ .‬הכתיב "שקספיר" גם‬‫הוא בשימוש נפוץ )אם כי לפי גוגל‪ ,‬שכיחות הכתיב שייקספיר עדיין כפולה(‪ .‬יתכן שיהיה‬‫עלינו בעתיד לשקול שוב את הכתיב הראוי של חמש מילים אלו‪ ,‬אך בינתיים אנו כותבים‬‫אותן עם הדיפתונג ‪ ,ei‬ושתי יו"דים‪.‬‬‫ראו גם סעיף ‪ 13.8‬בהמשך‪ ,‬על הדיפתונג ‪ ei‬במילים לועזיות ממקור שמי‪.‬‬‫‪ 14‬ראו דיון בנושא בתשובת האקדמיה לשאלה "הגיית הצירי המלא"‪ ,‬באתר האקדמיה‪.‬‬‫‪54‬‬

‫מילים לועזיות‪ ,‬משפות שאינן שמיות‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫‪ .11.13‬הדיפתונג ‪ai‬‬‫גם לגבי הדיפתונג ‪ ai‬במילים לועזיות לא מצאנו עדיין החלטת אקדמיה מיוחדת‪ .‬דיפתונג‬‫זה מופיע במילים סיינטולוגיה‪ ,‬מובייל‪ ,‬ניילון‪ ,‬אלצהיימר‪ ,‬אפרטהייד‪ ,‬ג'מייקה‪ ,‬שווייץ‪,‬‬‫ליכטנשטיין‪ ,‬אייטם‪ ,‬אייקון‪ ,‬אימובילייזר‪ ,‬סיידר‪ ,‬פורמייקה‪ ,‬פריימריז‪ ,‬פרנהייט‪ ,‬רוטוויילר‪,‬‬‫שטריימל‪ ,‬איינשטיין‪ ,‬פייטר‪ ,‬פיילה‪ ,‬פיינליסט‪ ,‬פיירקס‪ ,‬סמיילי‪ ,‬קומביין‪ ,‬קופירייטר‪ ,‬פיילוט‪,‬‬‫לייב‪.‬‬‫אולם במקרה זה ישנה פחות אי־ ודאות‪ .‬בכתיב מנוקד‪ ,‬ברור שיש לכתוב דיפתונג זה כפתח‬‫שאחריו יו"ד שוואית – פשוט אין אפשרות ניקוד נוספת‪ .‬אם מקבלים את כללי הכתיב חסר‬‫הניקוד ]‪ [4‬גם עבור מילים לועזיות‪ ,‬הרי שיו"ד שוואית זו צריכה להיכתב כשתי יו"דים )כמו‬‫בדוגמאות לעיל(‪ .‬מילון ההווה ]‪ ,[5‬מילון רב־מילים ]‪ ,[6‬ומילון אבן־שושן החדש ]‪ [12‬אכן‬‫כותבים מילים אלו עם שתי יו"דים‪ ,‬וכך נעשה גם אנחנו‪.‬‬‫כמו במקרה של הדיפתונג ‪ ,ei‬גם במקרה הנוכחי ישנן מילים שבהן אין הסכמה האם בכלל‬‫יש בהן דיפתונג ‪ . ai‬לדוגמה‪ ,‬האם יש לומר "פינליסט" בחיריק‪ ,‬כפי שכותב מילון רב־מילים‪,‬‬‫או "פיינליסט" עם הדיפתונג ‪ ,ai‬כפי שהוגים וכותבים רוב הכותבים? לדעתנו מכיוון שרוב‬‫הכותבים היום רואים במילה זו שאילה מאנגלית )ולא‪ ,‬למשל‪ ,‬מאיטלקית שנתנה לנו את‬‫המילה פינלה (‪ ,‬יש לכתוב אותה לפי ההגייה מאנגלית‪ ,‬כולל הדיפתונג ‪ .ai‬לכן ‪ Hspell‬בוחר‬‫בכתיב פיינליסט‪.‬‬‫כאשר מדובר בדיפתונג ‪ ai‬בסוף מילה‪ ,‬יש בעברית צורת כתיב מתאימה נוספת‪ :‬הצירוף‬‫"אי" )ללא ניקוד באל"ף(‪ ,‬כמו למשל במילים "גבאי"‪" ,‬פנאי"‪ .‬במילים לועזיות שמסתיימות ב‬‫‪ , ai‬נדמה שאנשים מעדיפים להשתמש בסיומת "אי" ולא ב־ "יי"‪ .‬לדוגמה ואי או אפילו וואי‬‫)עבור האות ‪" ,(Y‬אמריקן פאי" )שנפוץ בגוגל פי ‪ 3‬מאשר "אמריקן פיי"(‪ ,‬וכדומה‪ .‬כך גם אנו‬‫כותבים אורוגוואי‪ ,‬פרגוואי‪.‬‬‫במילון רב־מילים יוצא־דופן מכללים אלו‪ :‬הוא כותב את הדיפתונג ‪ ai‬בשמות האותיות‬‫האנגליות ‪ Y, I‬כיו"ד בודדת‪ :‬וי‪ ,‬אי‪ .‬בפרק המוקדש לשמות האותיות באנגלית נסביר מדוע‬‫אנחנו לא מקבלים את הכתיב של מילון רב־מילים במקרה זה‪.‬‬‫‪ .11.14‬טי"ת או תי"ו‬‫האקדמיה קבעה מתי להשתמש בטי"ת‪ ,‬ומתי בתי"ו‪ ,‬במילים לועזיות‪[44] :‬‬‫בדרך כלל ההגה ‪ t‬במילים לועזיות נכתב באות ט‪ ,‬למשל היסטוריה‪ ,‬טלפון‪ .‬מן הכלל‬‫הזה יוצאות מילים לועזיות בין־לאומיות שמקורן ביוונית ובשפה זו הן נכתבות באות‬‫‪) θ‬חתתּטה(‪ .‬האות ‪ θ‬מייצגת הגה הנשמע כמו ‪ th‬במילים ‪ .think, thank‬ואמנם‬‫גלגולה של האות ‪ θ‬בכתיב באנגלית הוא ‪ ,th‬כגון במילים ‪θεωρία – theory,‬‬‫‪ .θεραπεία – therapy‬את ההצעה לכתוב באופן שיטתי ט תמורת ‪ t‬ות תמורת‬‫‪ th‬העלה יוסף קלוזנר כמה פעמים בכתביו‪ .‬הצעה זו מבוססת על כתיבים רווחים‬‫בספרות חז"ל ובספרות הרבנית כגון 'תיאטרון'‪' ,‬קתדרא'‪' ,‬אתליטיס' ואף על הכתיב‬‫'קתרוס' שבספר דניאל )עם זאת יש במקורות גם כתיבים אחרים(‪ .‬הבחנה שיטתית זו‬‫התקבלה בעברית החדשה‪ ,‬ובדרך זו הלכו גם מילוני ועד הלשון והאקדמיה ושאר‬‫המילונים העבריים‪.‬‬‫לכן אנו כותבים ממותה )ולא ממוטה כפי שמעדיף מילון ההווה(‪ ,‬תזה‪ ,‬מתמטיקה‪ ,‬תאוריה‪,‬‬‫מטר‪ ,‬סטטיסטיקה ‪ ,‬ועוד עשרות מקרים של החלטות מעין אלו‪ .‬ישנם מקרים בהם עלו‬‫התלבטויות‪ ,‬ובהם נעסוק בסעיפים הבאים‪:‬‬‫‪ .11.15‬דרמטי או דרמתי‬‫כשמילה לועזית מסתיימת בה"א‪ ,‬כגון דרמה‪ ,‬סכמה‪ ,‬או טראומה‪ ,‬נשאלת השאלה כיצד יש‬‫לכתוב את שם התואר הנגזר‪ ,‬בטי"ת או בתי"ו – האם דרמטי‪ ,‬סכמטי‪ ,‬טראומטי – או‬‫‪55‬‬

‫מילים לועזיות‪ ,‬משפות שאינן שמיות‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫דרמתי‪ ,‬סכמתי‪ ,‬טראומתי?‬‫שאלה זו משפיעה על כתיב מילים רבות כמו דוגמטי‪ ,‬דרמטי‪ ,‬מלודרמטי‪ ,‬סכמטי‪ ,‬סיסטמטי‪,‬‬‫פרובלמטי‪ ,‬אקסיומטי‪ ,‬טראומטי‪ ,‬ארומטי‪ ,‬אניגמטי‪ ,‬אסתמטי‪ ,‬כריזמטי‪ ,‬פרוגרמטי‪ ,‬פריזמטי‪,‬‬‫ומילים הנגזרות מהן כמו דוגמטיות‪ ,‬דרמטיות‪ ,‬דרמטיזציה‪ ,‬מלודרמטיות‪ ,‬פרובלמטיות )כל‬‫הדוגמאות בכתיב עם טי"ת(‪.‬‬‫אילו היינו מבצעים את המעבר מעצם לתואר כאילו מדובר במילה עברית רגילה‪ ,‬היינו‬‫מקבלים תי"ו )השווה‪ :‬שנה‪/‬שנתי‪ ,‬השוואה‪/‬השוואתי‪ ,‬וכד'(‪ .‬אולם‪ ,‬אילו חשבנו על‬‫שם־ התואר כאילו נובע גם הוא ממילה לועזית )למשל‪ ,‬דרמטי נובע מ־ ‪ ,(dramatic‬אזיי כללי‬‫התעתיק חלים ויש להשתמש בטי"ת‪.‬‬‫לשימוש בטי"ת מספר יתרונות‪ :‬הוא מאפשר עקביות כאשר מדובר על נגזרות מסובכות‬‫יותר )לדוגמה‪ ,‬דרמטי ודרמטיזציה שניהם יכתבו בטי"ת(‪ .‬הוא מאפשר עקביות עם תארים‬‫לועזיים אחרים שאינם נגזרים משם־עצם המסתיים בה"א ולכן בכל־מקרה יכתבו בטי"ת‪,‬‬‫כגון רומנטי‪ ,‬תאורטי‪ ,‬אנליטי ‪ .‬הכתיב בטי"ת גם מקל בכך שאינו דורש החלטה במקרים‬‫גבוליים‪ :‬לדוגמה‪ ,‬האם יש לומר שהתואר פרובלמטי נגזר מהמילה "פרובלמה"‪ ,‬למרות שזו‬‫איננה בשימוש כיום?‬‫ואכן‪ ,‬באתר האקדמיה ]‪ [1‬מופיעה החלטה מ ‪ 1‬במארס ‪) 2004‬ישיבה רע"ה(‪ ,‬שבוחרת‬‫בטי"ת‪:‬‬‫שמות התואר הלועזיים המסתיימים בהגה ‪ – ti‬מומלץ לכתבם טי‪ ,‬כגון דרמטי‪,‬‬‫סיסטמטי‪.‬‬‫אם נסתכל על מילונים שיצאו לפני החלטה זו‪ ,‬נגלה שמילון ההווה ]‪ [5‬דווקא מעדיף את‬‫הכתיב עם תי"ו )ושם מראי־מקום עבור הצורות עם טי"ת(‪ ,‬וכך גם מילון אבן־שושן החדש ]‬‫‪ [12‬שמעדיף תי"ו בכל המילים הנ"ל מלבד )משום־מה( דוגמטי‪ ,‬אניגמטי‪ ,‬אסתמטי‬‫ודרמטיזציה‪ .‬מילון רב־מילים ]‪ [6‬דווקא מעדיף טי"ת ברוב המקרים‪ ,‬אבל לא בכולם‪ :‬הוא‬‫מעדיף )משום־מה( סכמתי‪ ,‬סיסטמתי‪ ,‬טראומתי‪ ,‬פרוגרמתי‪.‬‬‫בהתאם להחלטת האקדמיה‪ Hspell ,‬מקבל רק את הכתיב בטי"ת‪.‬‬‫‪ .11.16‬סימפתי או סימפטי‬‫לא ניתן להשתמש במסקנת הסעיף הקודם להצדקת הכתיב "סימפטי"‪ ,‬בטי"ת‪ .‬במילה זו‪,‬‬‫צליל ה ‪ t‬אינו מגיע מסיומת לועזית עם האות "‪) "t‬כמו ‪problematic, dogmatic‬‬‫האנגליים( אלא דווקא מהאותיות ‪ th‬במילה הלטינית־המאוחרת ‪ sympathia‬שמקורה‬‫ביוונית ‪ ,συμπάθεια‬מ ‪) σύν‬סין‪ ,‬יחד( ‪) πάθος +‬פתוס‪ ,‬סבל(‪ .‬גם את ‪ th‬הלטיני וגם את‬‫‪) θ‬תטה( היווני נהוג לתעתק לאות תי"ו בעברית‪ .‬לכן יש לכתוב סימפתיה בתי"ו‪ ,‬ובדומה‬‫אמפתיה‪ ,‬אנטיפתיה ואפתיה‪ .‬מכיוון שהתואר סימפתי נגזר משם העצם סימפתיה‪ ,‬יש לכתוב‬‫גם אותו כך‪ ,‬בתי"ו‪ ,‬ובדומה יש לכתוב גם אמפתי‪ ,‬אנטיפתי‪ ,‬ואפתי‪ ,‬בתי"ו‪.‬‬‫המילונים מסכימים עם החלטה זו )מילון ההווה ואבן שושן החדש מכירים רק את הכתיב‬‫סימפתיה ומילון רב־מילים מכיר בסימפטיה כ"כתיב חלופי"(‪ .‬אך למרבה הפלא‪ ,‬הציבור לא‬‫מקבל זאת וחיפוש בגוגל מעלה שהכתיב "סימפטיה" נפוץ פי ‪ 14‬מהכתיב התקני בתי"ו‪,‬‬‫ו”סימפטי” נפוץ פי ‪ 30‬מהכתיב בתי”ו‪ .‬למרות זאת‪ ,‬החלטנו לראות בכתיב בטי"ת שיבוש‬‫ולא לקבלו‪.‬‬‫מעניין שברוב המילים אחרות שמסתיימות ב"‪-‬פתיה"‪-" ,‬פתי"‪ ,‬הציבור דווקא נוטה לקבל‬‫את הכתיב בתי"ו‪ .‬כך למשל טלפתיה וטלפתי נפוצים פי ‪ 5‬בגוגל מטלפטיה וטלפטי‪ .‬דוגמאות‬‫נוספות‪ :‬נטורופתיה )נפוץ פי ‪ 10‬מהכתיב בטי"ת(‪ ,‬סוציופתיה )פי ‪ (8‬פסיכופתיה והומאופתיה‬‫)נפוצים במעט מהכתיב בטי"ת(‪.‬‬‫אגב‪ ,‬לרבים נדמה שהתואר "סימפתי" במשמעותו המקובלת )חביב‪ ,‬נחמד( הוא המצאה‬‫עברית‪ ,‬כי באנגלית לא קיים התואר ‪ sympathic‬באותה המשמעות‪ .‬אולם למעשה תואר‬‫‪56‬‬

‫מילים לועזיות‪ ,‬משפות שאינן שמיות‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫דומה דווקא קיים בשפות אחרות‪ ,‬כמו למשל צרפתית ) ‪ ,sympathique‬שאף מקוצר ל‬‫‪ (sympa‬וגרמנית )‪ .(sympathisch‬דבר דומה קרה גם עם התואר "אקטואלי"‪ ,‬שמשמעותו‬‫עכשווי‪ ,‬כמו המשמעות של ‪ actuel‬בצרפתית למשל‪ ,‬אבל באנגלית למילה ‪ actual‬יש‬‫משמעות שונה )והם משתמשים במילה ‪ current‬למשהו אקטואלי(‪.‬‬‫‪ .11.17‬אוטוריטה או אותוריטה‬‫לו הייתה המילה "אוטוריטה" תעתיק של המילה האנגלית " ‪ ,”authority‬היינו ודאי כותבים‬‫"אותוריטה"‪ .‬אך מילה זו לא מגיעה מאנגלית‪ ,‬וגם לא מיוונית‪ ,‬בהן יש את הצליל ‪ th‬או ‪,θ‬‬‫אלא מלטינית ‪ ,auctoritas‬בה היה ‪ ,t‬וכך גם בשפות נוספות כמו למשל ‪Autorität‬‬‫בגרמנית‪ .‬אגב גם באנגלית רק בתקופה מאוחרת של השפה הופיע הצליל "‪ ”th‬במילה זו‪.‬‬‫לכן אנו כותבים אוטוריטה‪ ,‬בטי"ת‪.‬‬‫בדומה‪ ,‬יש לכתוב האדם הנאנדרטלי ‪ ,‬בטי"ת‪ ,‬על פי הכתיב הגרמני של שם המקום בו‬‫התגלה – ‪ ,Neandertal‬עמק )‪ (tal‬נאנדר – ולא על פי הכתיב האנגלי ‪.Neanderthal‬‬‫מעניינת הסיבה מדוע באנגלית מופיעה ‪ ,th‬ומדוע בכל־זאת ההגייה המקצועית גם באנגלית‬‫היא עם ‪ : t‬כשהתגלה האדם הנאנדרטלי‪ ,‬כתיב המילה עמק בגרמנית היה ‪ – thal‬כשה־‪h‬‬‫לא השפיעה על ההגייה‪ ,‬בניגוד לנוהג באנגלית‪ .‬האנגלית שאלה כתיב זה – אך החוגים‬‫המקצועיים אמצו את ההגייה הגרמנית הנכונה )ב ‪ t‬רגיל(‪ .‬ברפורמת הכתיב של ‪ ,1901‬שונה‬‫הכתיב הגרמני מ ‪ thal‬ל ‪) tal‬ללא שינוי הגייה‪ ,‬כאמור( אך הכתיב האנגלי כבר התקבע‪.‬‬‫‪ .11.18‬יקינתון או יקינטון‬‫שם הצמח יקינתון הוא תעתיק שם הצמח בשפות לועזיות‪ .Hyacinth ,‬שם הצמח נגזר‬‫מהשם ‪ Ὑάκινθος‬במיתולוגיה היוונית‪ .‬מכיוון שתעתיק ‪ th‬או ‪ θ‬אלו הוא תי"ו‪ ,‬הרי שיש‬‫לכתוב יקינתון כך‪ ,‬בתי"ו ולא בטי"ת‪.‬‬‫‪ .11.19‬יה או ייה‬‫בהחלטות האקדמיה בדקדוק ]‪ ,[13‬עמוד ‪ ,81‬מופיעה ההחלטה הבאה‪:‬‬‫שמות שמוצאם בלעז והמסתיימים בסיומת יה ‪ -‬האות שלפני היו"ד מנוקדת בשווא‬‫כאשר לפניה תנועה‪ .‬למשל‪ :‬דמוקרטיה‪ ,‬ביולוגיה‪ ,‬היסטוריה‪ ,‬אקדמיה‪ .‬האות שלפני‬‫הסיומת מנוקדת בחיריק )ויו"ד הסיומת דגושה( כאשר לפניה אות בשווא‪ .‬למשל‪:‬‬‫גאומטריה‪ ,‬סימטריה‪ ,‬אנגליה‪ ,‬פונקציה‪ .‬בכתיב חסר ניקוד‪ :‬דמוקרטיה‪ ,‬ביולוגיה וכיו"ב‬‫לעומת גאומטרייה‪ ,‬סימטרייה‪ ,‬וכיו"ב‪ .‬אין דברים אלו אמורים במילים שבאה בהן‬‫תנועת ‪ a‬או ‪ e‬לפני הסיומית ‪-‬יה )כגון פפיה(‪ ,‬ואין צריך לומר תנועת ‪ o‬או ‪) u‬כגון‬‫פרנויה(‪.‬‬‫כפי שנראה מיד‪ ,‬זוהי כנראה אחת ההחלטות הכי פחות פופולריות של האקדמיה‪ ,‬הן אצל‬‫הציבור והן אצל המילונים‪ .‬גם אנחנו ב־‪ Hspell‬לא מקיימים אותה‪ .‬זהו אחד המקרים‬‫הבודדים שבהם הגרסה הנוכחית של ‪ Hspell‬לא מקיימת במודע החלטת אקדמיה‪ ,‬ולכן‬‫נקדיש לה כאן דיון ארוך במיוחד‪ ,‬וצפוי שנבחן מחדש נושא זה בגרסאות הבאות‪.‬‬‫אם נחפש בגוגל‪ ,‬נראה שרוב הכותבים דוחים החלטה זו מכול וכול‪ ,‬ובמילים לועזיות‬‫כותבים תמיד את הסיומת "יה" ולעולם לא "ייה"‪ .‬הכתיבים הלא תקניים פרופורציה‪,‬‬‫אנגליה‪ ,‬סימטריה‪ ,‬ופונקציה נפוצים עשרות מונים עד אלפי מונים )!( יותר מהכתיבים‬‫התקניים עם שתי יו"דים‪.‬‬‫ההתנגדות להחלטה זו עולה משני טעמים – הטעם הראשון הוא התנגדות לניקוד שקבעה‬‫האקדמיה‪ ,‬והטעם השני הוא קבלת הניקוד‪ ,‬אך התנגדות לתוספת יו"ד‪:‬‬‫•‬‫לדעת האקדמיה‪ ,‬העברית אינה סובלת צרור עיצורים )שני עיצורים ברצף בתוך‬‫‪57‬‬

‫מילים לועזיות‪ ,‬משפות שאינן שמיות‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫אותה הברה‪ ,‬ללא תנועה ביניהם( כמו למשל במילה כִפרופו כִרכִצ תיה‪ ,‬ובטח במילה‬‫פוּ כִנכִקכִצ תיה ‪ .‬לכן קבעה האקדמיה את כלל הניקוד שמצוטט לעיל שאומר שהאות לפני‬‫היו"ד לא תנוקד בשווא‪ ,‬אלא בחיריק חסר‪ ,‬אם האות שלפניה כבר מנוקדת בשווא‪.‬‬‫כך יש לכתוב כִפרופו כִראצ תיה‪ ,‬פוּ כִנכִקאצ תיה‪.‬‬‫הבעיה היא שהציבור‪ ,‬ברוב המקרים‪ ,‬דווקא כן מוכן לבטא ולכתוב צרורות של‬‫עיצורים במילים לועזיות‪ .‬דווקא צורת הביטוי עם חיריק ועם הברה נוספת –‬‫כִפרופו כִראצ תיה‪ ,‬פוּ כִנכִקאצ תיה – נשמעת מוזרה ומאולצת לדובר העברית המודרני‪ .‬גם‬‫המילונים רב־מילים ]‪ [6‬ומילון ההווה ]‪ [5‬מנקדים בניגוד לכלל האקדמיה‪ ,‬אך‬‫בהתאם לרחשי הציבור‪ ,‬בשוואים‪ :‬כִפרופו כִרכִצ תיה‪ ,‬פוּ כִנכִקכִצ תיה‪ .‬רק מילון אבן שושן החדש‬‫]‪ [12‬מקבל את ניקוד האקדמיה )מילון אבן שושן הישן פחות עקבי‪ ,‬וכותב פוּ כִנכִקאצ תיה‬‫בחיריק אבל כִפרופו כִרכִצ תיה בשווא(‪.‬‬‫לדעתנו‪ ,‬כלל הניקוד שמצוטט לעיל אינו סביר‪ .‬הוא יוצר ניקוד שאינו מתאים‬‫להגייה המודרנית‪ ,‬והוא מוסיף חיריק חסר שנוגד את הכלל שאומר שכל חיריק‬‫במילה לועזית יהיה מלא )ראה סעיף ‪.(11.1‬‬‫אם לא מקבלים את כלל הניקוד של האקדמיה‪ ,‬ומנקדים מילים אלו ברצף שוואים‬‫וללא חיריק – כפי שנוהגים לבטא מילים אלו דוברי עברית של ימינו – הרי‬‫שבוודאי אין להכפיל את היו"ד בכתיב חסר ניקוד‪ ,‬ולכן יש לכתוב פרופורציה‪,‬‬‫פונקציה‪ ,‬וכד' ביו"ד אחת‪ .‬רוב המילים שלפי כלל האקדמיה נכתבות בחיריק ולכן‬‫שתי יו"דים‪ ,‬נופלות תחת מקרה זה )מבוטאות בשווא על־ידי הציבור( ולכן לדעתנו‬‫יש בכל מקרה לכתבם ביו"ד בודדת‪.‬‬‫כך למשל נוהגים מילון ההווה ומילון רב־מילים בניגוד לכלל הניקוד של האקדמיה‪,‬‬‫וברוב המקרים מנקדים את האות לפני סיומת "יה" במילים לועזיות בשווא‪ ,‬ולכן גם‬‫לא כותבים ייה בכתיב חסר־הניקוד של רוב המילים הלועזיות‪ .‬שני המילונים הנ"ל‬‫אפילו כותבים אסידֹמכִט כִר תיה בשווא ברי"ש‪ ,‬למרות שרוב הציבור לא מבטא מילה זו כך‪,‬‬‫כי אם עם חיריק‪ .‬אך במילונים אלו גם יוצאים מכלל זה – במילון רב־מילים‬‫היוצאים מהכלל היחידים שמצאנו אותו כותב עם "ייה" הן המילים‪ :‬אנגלייה‪,‬‬‫פלנדרייה‪ ,‬לטבייה‪ ,‬פיצרייה‪ ,‬פנצ'רייה‪ ,‬סטיקייה‪ ,‬גלידרייה‪ ,‬כפייה‪ ,‬גלבייה‪ ,‬טורייה‪,‬‬‫בטרייה‪ ,‬וטורטייה‪.‬‬‫•‬‫גם במילים המועטות שבהן הציבור נוהג להגות חיריק לפני היו"ד‪ ,‬כמצוות‬‫האקדמיה‪ ,‬הוא אינו נוהג להכפיל את היו"ד‪ .‬דוגמה בולטת היא המילה "סימטריה"‪,‬‬‫שהציבור אכן נוהג להגות בחיריק‪ ,‬אך חיפוש בגוגל מעלה שהכתיב "סימטריה" נפוץ‬‫פי ‪ 15‬מכתיב האקדמיה "סימטרייה"‪.‬‬‫דוגמה בולטת נוספת )שראינו לעיל‪ ,‬ועוד נעסוק בה בהמשך( הן שמות ארצות כמו‬‫אנגליה‪ ,‬לטביה‪ ,‬ופלנדריה שכולם מסכימים שיש להגות בחיריק‪ .‬גם כאן חיפוש‬‫בגוגל מעלה רוב מוחץ לכתיב ביו"ד אחת‪ .‬דוגמאות נוספות הן פיצריה ובטריה‪.‬‬‫ישנם מקרים גבוליים רבים בהם כלל לא ברור איזו דרך הגייה מועדפת על רוב הדוברים‪.‬‬‫כך למשל המילה היררכיה – האם יש להגות את הכ"ף בחיריק )כמו בתואר "היררכי"( או‬‫בשווא? גם המילונים לא מסכימים ביניהם – מילון רב־מילים ומילון ההווה חושבים שווא‪,‬‬‫ואילו מילון אבן־שושן החדש חושב חיריק‪ .‬ראינו אפילו דוגמה‪ ,‬פרופורציה‪ ,‬ששתי מהדורות‬‫של אותו מילון )אבן שושן( החליטו אחרת‪ .‬ושאלה נוספת‪ :‬האם באמת הציבור מסכים שיש‬‫לנקד "טורקיה"‪" ,‬קולומביה" ו"בלגיה" בשווא‪ ,‬ואילו "אנגליה"‪" ,‬פלנדריה" ו"לטביה" בחיריק‪,‬‬‫כפי שחושב מילון רב־מילים?‬‫אמנם‪ ,‬בכתיב מנוקד דרושה החלטה – חיריק או שווא – אך בכתיב חסר־ניקוד ניתן‬‫להחליט שלא להחליט‪ ,‬ולכתוב יו"ד בודדת בכל מקרה‪ .‬זו ההחלטה שאימצנו בגרסה זו של‬‫ׁ‪ – Hspell‬החלטנו שבמילים לועזיות שמסתיימות ב "יה"‪ ,‬היו"ד לעולם לא תוכפל‪ .‬אנו‬‫מקפידים על כלל זה‪ ,‬ואפילו כותבים אנגליה‪ ,‬בטריה‪ ,‬פיצריה‪ ,‬אונקיה‪ ,‬סטייקיה‪ ,‬גלידריה‪,‬‬‫‪58‬‬

‫מילים לועזיות‪ ,‬משפות שאינן שמיות‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫טורטיה וסימטריה‪.‬‬‫אגב‪ ,‬גם המילה אנגלייה תתקבל על־ידי בודק האיות‪ ,‬כצורת הנקבה של שם־התואר אנגלי‪.‬‬‫אנחנו מודעים לבעייתיות ששתי מילים בעלות ניקוד זהה לפי האקדמיה )הארץ אנגליה‬‫ואישה אנגלייה( מקבלות כתיב חסר־ניקוד שונה‪ .‬מעניין לשים לב שבמילה זו תופעה‬‫ייחודית נוספת‪ :‬שתי מילים בעלות ניקוד זהה‪ ,‬אך ההטעמה הנפוצה שונה )בשם הארץ‬‫ההברה הראשונה מוטעמת‪ ,‬בשם התואר ההברה האחרונה מוטעמת(‪.‬‬‫בגרסה זו במילים ממקור שמי אנחנו כן כותבים ייה‪ :‬כפייה‪ ,‬גלבייה‪ ,‬טורייה‪ .‬נצטרך בהמשך‬‫לשקול החלטה לא־עקבית זו שוב‪.‬‬‫‪ .11.20‬מוזיקה או מוסיקה‬‫בהחלטות האקדמיה בדקדוק ]‪ ,[13‬עמוד ‪ ,81‬מופיעה ההחלטה הבאה‪:‬‬‫מילים ממוצא יווני שנתגלגלו לעברית מלשונות אירופה ונוהגים להגות בהן זי"ן ולא‬‫סמ"ך ‪ -‬נכתבות בזי"ן‪ .‬למשל‪ :‬פיזיקה‪ ,‬פיזיותרפיה‪ ,‬מוזאון‪.‬‬‫אכן‪ ,‬ביוונית האות ‪ Σ‬בוטאה כסמ"ך‪ ,‬ומאוחר יותר התגלגלה לאות הלטינית ‪ S‬ששוב‬‫בוטאה כסמ"ך‪ .‬אך כשזו התגלגלה למספר שפות אירופאיות‪ ,‬כמו צרפתית וגרמנית‪ ,‬היא‬‫בוטאה לעתים קרובות כזי"ן‪ .‬העברית החדשה שאלה מילים אלו מהשפות האירופאיות‬‫שהביאו אתם העולים החדשים‪ ,‬ובדורות האחרונים מאנגלית – ולא מן היוונית – ולכן‬‫נהוגה ההגייה בזי"ן‪ .‬מכיוון שזו ההגייה הנפוצה‪ ,‬הרי הגיוני להעדיף כתיב שתואם לה – גם‬‫אם פעם הכתיב בסמ"ך‪ ,‬כמו "מוסיקה" או "פיסיקה”‪ ,‬היה נפוץ‪.‬‬‫דוגמאות למילים שאנו כותבים בזי"ן למרות שבשפת המקור הופיעה האות ‪ :s‬מוזיקה‪,‬‬‫פיזיקה‪ ,‬מוזאון‪ ,‬פיזיולוגיה‪ ,‬פלזמה‪ ,‬קתרזיס‪ ,‬פנטזיה‪ ,‬קורוזיה‪ ,‬צלזיוס‪ ,‬טנזור‪ ,‬אזוטרי‪,‬‬‫טלוויזיה‪ ,‬בלזה‪ ,‬פריימריז והסיומת יזם‪.‬‬‫למרות שהציבור בדרך־ כלל אכן מעדיף את הכתיב בזי"ן‪ ,‬בחלק מהמילים הנ"ל המילונים‬‫מתנגדים‪ .‬כך למשל מילון ההווה כותב את רוב המילים הנ"ל בזי"ן‪ ,‬אך פלסמה וקתרסיס‬‫בסמ"ך‪ .‬לדעתנו‪ ,‬השאלה היחידה שצריכה להישאל בבואנו להחליט על כתיבת סמ"ך מול‬‫זי"ן היא מה היא ההגייה הנפוצה היום‪ ,‬ואין עוררין שההגייה הנפוצה היום היא‪ ,‬למשל‪,‬‬‫פלזמה ולא פלסמה‪ .‬אגב‪ ,‬מעניין שהמילים פלזמה ופלסטיק נוצרו מאותה מילה יוונית‬‫‪ , πλάσσειν‬פועל שמשמעותו לעצב‪ ,‬אך המילה פלזמה הגיעה לאנגלית דרך גרמנית )בה ה‬‫‪ s‬נהגית כזי"ן( ואילו פלסטיק הגיעה לאנגלית דרך לטינית )בה ה ‪ s‬נהגית כסמ"ך(‪ .‬אגב גם‬‫המילה העברית פלסתר מגיעה מאותו מקור יווני )ואומצה על־ידי חז"ל‪ ,‬כך עם תי"ו‪,‬‬‫במשמעות זיוף‪ ,‬כלומר אמת "מעוצבת”(‪ .‬דוגמה נוספת הן המילים פנטזיה ופנטסטי‪ ,‬שתיהן‬‫מאותו מילה מקורית‪ ,‬אך הראשונה נהגית )ולכן נכתבת( בזי"ן‪ ,‬ואילו השנייה בסמ"ך‪.‬‬‫כפי שאומר הכלל המצוטט לעיל‪ ,‬יש לכתוב זי"ן רק במילים אכן נהוגה ההגייה בזי"ן בפועל‪.‬‬‫במילים ממוצא יווני בהן ההגייה הנפוצה היא בסמ"ך‪ ,‬יש להשאיר סמ"ך‪ .‬כאמור יש לכתוב‬‫פלסטיק‪ ,‬ובדומה יש לכתוב טלסקופ‪ ,‬מיסטיקה‪ ,‬פילוסופיה ועוד רבות אחרות )אגב‪ ,‬מילון‬‫ההווה מעדיף את הכתיב "פילוזופיה"(‪ .‬אנו מעדיפים את הכתיב צלזיוס כי כך הוגים רוב‬‫הדוברים )ה ‪ s‬הראשונה כזי"ן‪ ,‬והשנייה כסמ"ך(‪ ,‬ואגב זו גם בדיוק ההגייה בגרמנית‪.‬‬‫אגב‪ ,‬אפשר למצוא שיטה מאחורי תעתיק ‪ s‬במילון ההווה‪ :‬נדמה ש ‪ s‬שאחריו תנועה נכתב‬‫בזי"ן )ולכן מוזיקה‪ ,‬מוזאון‪ ,‬פנטזיה‪ ,‬אך גם פילוזופיה(‪ ,‬ו ‪ s‬שאחריו עיצור נכתב בסמ"ך‬‫)ולכן פלסמה‪ ,‬פנטסטי(‪ .‬זוהי אולי שיטה הגיונית‪ ,‬אבל כאמור לא תואמת את החלטת‬‫האקדמיה שמסתכלת על ההגייה הנהוגה‪.‬‬‫‪ .11.21‬אקסיומה או אכסיומה‬‫באתר האקדמיה ]‪ [3‬מופיעה הקביעה הבאה‪:‬‬‫‪59‬‬

‫מילים לועזיות‪ ,‬משפות שאינן שמיות‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫מילים לועזיות שיש בהן רצף העיצורים ‪ – ks‬נכתבות בעברית באותיות קס‪ .‬לדוגמה‪:‬‬‫טקסט‪ ,‬אקסיומה‪ ,‬מקסימום‪ ,‬טקסטיל‪ .‬יוצא מכלל זה השם אלכסנדר שכבר נתקבע‬‫כתיבו‪ .‬גם המילה טקס נכתבת בקו"ף‪.‬‬‫אגב‪ ,‬לא ברור מדוע המילה "טקס" מוזכרת בכלל זה‪ ,‬כי הרי היא כבר לא ממש מילה‬‫לועזית‪ ,‬אבל בכל זאת‪ ,‬אולי ניתן לראות בה כנגזרת מהמילה היוונית ‪ ,τάξις‬טקסיס‪ .‬אגב‪,‬‬‫גזרנו מילים נוספות מאותה מילה יוונית‪ ,‬כמו תכסיס‪ ,‬לטכס )עצה(‪ ,‬טקטיקה‪ ,‬וטקסונומיה‪.‬‬‫‪ .11.22‬קרטוגרפיה או כרטוגרפיה‬‫ההחלטה שהזכרנו לעיל מדברת רק על הצירוף ‪ ,ks‬אבל מה לעשות כשמופיעה רק ‪ ,k‬האם‬‫יש לכתוב כ"ף או קו"ף? גם במקרה זה נעדיף את הקו"ף‪ :‬בכללי התעתיק של האקדמיה‪,‬‬‫שלכאורה חלים רק על שמות אנשים ומקומות אך למעשה מבטאים את רוח האקדמיה‪,‬‬‫נקבע הכלל הבא‪:‬‬‫‪] k‬מועתק בעברית ל[ ק‪ .‬הערה‪ :‬כ רק כשיש נוהג כתיבה מושרש ]לדוגמה[‬‫כורדיסטאן‪ ,‬אלכסנדר‪.‬‬‫אנו נוהגים ברוח החלטה זו‪ ,‬ומעדיפים את הכתיב בקו"ף על הכתיב בכ"ף‪ ,‬ולכן למשל‬‫כותבים קרטוגרפיה‪ ,‬ולא "כרטוגרפיה”‪ .‬גם האקדמיה קבעה כתיב זה ]‪.[41‬‬‫לעובדה שהמילה הלועזית נכתבת באות ‪ c‬ולא ‪ k‬אין חשיבות‪ ,‬כי הגיית שתי האותיות זהה‪.‬‬‫אגב‪ ,‬מקור המילה קרטוגרפיה‪ ,‬כמו מקור המילה הוותיקה יותר בעברית‪ ,‬כרטיס‪ ,‬היא‬‫המילה היוונית ‪" ,χάρτης‬חרטיס"‪ ,‬שמשמעותה פפירוס או נייר‪ .‬אך בניגוד למילה "כרטיס"‬‫שהגיעה אלינו מהיוונית דרך הארמית שכתבה "כרטיסא" עם כ”ף )ולכן נשארה כך‬‫בעברית(‪ ,‬את המילה "קרטוגרפיה" אימצנו משפות שכבר כתבו אותה ב ‪ k‬או ב ‪ c‬שנהגית‬‫בדיוק כמו ‪ ,k‬ולכן נעדיף את התעתיק בקו”ף‪ .‬אגב גם המילה קרטון‪ ,‬מאותו מקור יווני‪,‬‬‫כותבים בקו"ף‪.‬‬‫יש סיבה חשובה להימנע משימוש באות כ"ף במילים לועזיות‪ :‬כללי הדגש הקל גורמים‬‫לשינוי הגיית אות זו לפי מיקומה‪ .‬כך למשל‪ ,‬הוגים כִרטוגרפיה כראוי‪ ,‬בכ"ף דגושה‪ ,‬אך מה‬‫אם לפניה וי"ו החיבור‪ ,‬האם יש לכתוב ולבטא "וכרטוגרפיה" בכ"ף רפויה? עדיף פשוט‬‫לכתוב את המילה בקו"ף ולהבהיר שהגיית האות הראשונה לא משתנה‪.‬‬‫למרות האמור לעיל‪ ,‬ישנן מילים בהן הכתיב באות כ"ף דגושה כבר התקבע ונחשב לכתיב‬‫התקני‪ .‬כך כאמור במילה כרטיס‪ ,‬וכך גם במילה אסכולה )מיוונית‪ (σχολή ,‬שנהוג לכתוב‬‫כך‪ ,‬בכ”ף‪ ,‬וכך גם קבעה האקדמיה ]‪ .[40‬כך גם כאוס )תכִאוס‪ ,‬במאגר מונחי הפיזיקה‬‫המודרנית )‪ (1993‬של האקדמיה(‪ ,‬מלנכוליה )במאגר מונחי הפסיכולוגיה‪ ,(1994 ,‬כולסטרול‪,‬‬‫אסכרה )רפואה‪ ,(1999 ,‬כלמידיה )רפואת עור‪ (2010 ,‬ובדומה )אך עם גיזרון שונה( אלכוהול‪.‬‬‫‪ .11.23‬כימיה או חימיה‬‫בסעיף הקודם ראינו שמילים לועזיות אותן נהוג להגות עם הצליל " ‪ ”k‬ייכתבו עם האות‬‫קו"ף‪ ,‬ולא כ"ף – גם אם גיזרון המילה מקורו באות היוונית ‪.χ‬‬‫במקצת המילים שמקורן באות היוונית ‪) χ‬או באות דומה בשפות לא־שמיות אחרות(‪ ,‬נהוגה‬‫דווקא ההגייה בכ"ף רפויה כמו במקור‪ .‬כך למשל במילה כימיה‪ ,‬אותה נהוג להגות בכ"ף‬‫רפויה ולא בכ"ף דגושה‪ .‬למרות הבלבול האפשרי )בג”ד כפ”ת בראש מילה(‪ ,‬נהוג להשתמש‬‫במילים אלו בכ"ף רפויה ולא בחי"ת – וכך אנו כותבים כימיה ולא "חימיה"‪ .‬דוגמאות‬‫נוספות הן כרום‪ ,‬כרומטי‪ ,‬כלור‪ ,‬כימרה‪ ,‬כולרה )אבל מאותו מקור יווני‪ ,‬כולסטרול בכ"ף‬‫דגושה ומוזכרת בסעיף הקודם(‪ ,‬כירורגיה )ראו ‪ ,(11.11‬כוראוגרפיה‪ ,‬סכמה‪ ,‬מכניקה‪,‬‬‫פסיכולוגיה‪ ,‬כרונולוגי‪ ,‬ארכיון‪ ,‬ארכאי‪ ,‬ארכאולוגיה‪ ,‬ארכיטקט‪ ,‬טכני‪ ,‬מיטוכונדריה‪ ,‬אנרכיה‪,‬‬‫היפוכונדר‪ ,‬סכרין‪ ,‬סטריכנין‪ ,‬דיכוטומיה‪ ,‬דרכמה‪ ,‬סכיזופרניה )כך‪ ,‬בכ"ף רפויה וזי"ן(‪ ,‬וכן‬‫בוכטה )מפולנית(‪ ,‬שפכטל‪ ,‬מזוכיסט‪ ,‬בוכהלטריה )מגרמנית(‪ ,‬יכטה‪ ,‬ועוד – כולן בכ"ף רפויה‪.‬‬‫‪60‬‬

‫מילים לועזיות‪ ,‬משפות שאינן שמיות‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫ישנן מילים בהן נהוגה הייתה בעבר הגייה בכ"ף רפויה‪ ,‬על דרך היוונית והפולנית )למשל(‪,‬‬‫אך היום נפוצה לעתים הגייה בקו"ף על דרך האנגלית‪ .‬במילים אלו‪ ,‬מקצת הכותבים‬‫כותבים כ"ף רפויה ומקצתם כף דגושה – אך בכל מקרה לא קו"ף‪ .‬כך למשל אנו כותבים‪,‬‬‫ארכנופוביה‪ ,‬כריזמה‪ .‬בדומה גם כינין‪.‬‬‫ראו גם סעיף ‪ ,13.7‬העוסק בחי"ת או כ"ף במילים שמגיעות מערבית‪.‬‬‫‪ .11.24‬קריסמס או כריסטמס‬‫השם העברי של החג ‪ Christmas‬הוא כידוע "חג המולד"‪ ,‬אך שמו האנגלי של החג נפוץ גם‬‫הוא בעברית‪ .‬חיפוש בגוגל מעלה שהתעתיק הנפוץ ביותר הוא "קריסמס" )‪164,000‬‬‫מופעים(‪ ,‬ואחריו "כריסמס" )‪" ,(65,000‬כריסטמס" )‪ 37,000‬מופעים(‪" ,‬קריסטמס" )‪.(17,000‬‬‫אנו מקבלים את הכתיב הנפוץ ביותר‪ ,‬קריסמס ‪ .‬זהו גם התעתיק המדויק יותר מאנגלית –‬‫עם קו"ף ולא כ"ף‪ ,‬וכנדרש מתאים להגייה באנגלית ולאו דווקא לכתיב‪ .‬תעתיק זה קיבל גם‬‫גושפנקה עקיפה מהאקדמיה‪ :‬מחלה בשם "מחלת קריסמס" מופיעה במאגר מונחי הרפואה‬‫מ ‪.1999‬‬‫‪ .11.25‬דיסלקציה או דילקסיה‬‫את המילה הלועזית ‪ dyslexia‬יש לכתוב דיסלקסיה‪ ,‬עם סמ"ך‪ ,‬כמו שהמילה ‪lexicon‬‬‫נכתבת לקסיקון ‪ .‬שוב‪ ,‬במילים לועזיות שיש בהן רצף עיצורים ‪ ,ks‬יש לכתוב "קס"‪.‬‬‫למרות זאת‪ ,‬הכתיב בצד"י – "דיסלקציה" – רווח מאוד‪ ,‬ונפוץ בגוגל פי ‪ 10‬מהכתיב התקני‪.‬‬‫ייתכן שהסיבה לכך היא ההקבלה השגויה מצמדים כמו קומוניקט‪-‬קומוניקציה‪,‬‬‫קונספט‪-‬קונספציה אל הצמד דיסלקט‪-‬דיסלקציה‪ .‬אך המילים שמתועתקות לעברית עם‬‫סיומת "ציה" בעברית מסתיימות ב ‪ tion‬וזהו לא המקרה פה‪ .‬יש לכתוב דיסלקסיה‪ ,‬וגם‬‫להגות מילה זו בסמ"ך‪ ,‬ולא בצד"י‪.‬‬‫‪ .11.26‬טריוויאלי או טריביאלי‬‫כאשר במילה לועזית נשמע העיצור ‪ ,v‬נשאלת השאלה האם יש לכתוב בי"ת רפה‪ ,‬או שמא‬‫וי"ו‪ .‬האם יש לכתוב "טלוויזיה" או "טלביזיה"? האם יש לכתוב "דיווידנד" או "דיבידנד"?‬‫האם יש להעדיף תמיד וי"ו‪ ,‬להעדיף תמיד בי"ת‪ ,‬או אולי לפעמים כך ולפעמים כך – כי הרי‬‫הכול )מילון ההווה‪ ,‬מילון רב־מילים‪ ,‬והציבור לפי גוגל( מעדיפים את הכתיב "טלוויזיה"‬‫בוי"ו ואילו "דיבידנד" בבי"ת?‬‫ב"כללי התעתיק מלועזית לעברית" של האקדמיה ]‪ [18‬מופיעה ההחלטה הבאה‪:‬‬‫‪ : v‬ו – בראש מילה‪ ,‬וכן באמצעה כשאינה סמוכה לחולם או לשורוק‪ .‬ב )רפה( – בסוף‬‫מילה‪ ,‬וכן באמצעה בסמוך לחולם או לשורוק‪.‬‬‫למרבה הצער‪ ,‬כללי תעתיק אלו מסירים את ידם מרוב המילים הלועזיות‪ :‬הם "מכוונים‬‫לשמות של אנשים‪ ,‬של מקומות‪ ,‬של מוסדות וכיו"ב מלשונות זרות‪ ,‬שאינן שמיות‪ ,‬ואינם‬‫חלים בהכרח על מילים לועזיות" )נדון בשמות אלו בפרק הבא – ראו סעיף ‪ .(12.1‬באופן‬‫רשמי כלל התעתיק לעיל אינו חל על מילים לועזיות שאינן שמות מקומות וכיו"ב‪ .‬אך‬‫למעשה‪ ,‬הוא מדגים את העדפת האקדמיה של וי"ו על פני בי"ת רפה‪ ,‬בכל מקום שאיננה‬‫מבלבלת )כלומר‪ ,‬בכל מקום מלבד ליד וי"ו אחרת(‪.‬‬‫בגרסה הנוכחית‪ ,‬הלכנו לפי הכלל הנ"ל ברוב המילים‪ ,‬אך עדיין לא בכולן – וודאי נצטרך‬‫לשקול זאת שוב בעתיד‪ .‬המילים בהן הכתיב שבחרנו מנוגד לכלל הנ"ל הן‪ :‬דיבידנד‪,‬‬‫ציביליזציה‪ ,‬טריביאלי‪ ,‬רביזיוניזם‪ ,‬גרביטציה‪ ,‬טבטוני‪ ,‬סילבסטר‪ ,‬ריביירה‪ ,‬דיברטימנטו‪,‬‬‫קונבנציונלי‪ ,‬פריבילגיה‪ ,‬גויבה‪ ,‬בולשביזם ‪ ,‬כל המילים עם הסיומת הסיומת ‪-‬יאבי‪ :‬ספורטיבי‪,‬‬‫פרימיטיבי‪ ,‬אינטואיטיבי‪ ,‬נאיבי‪ ,‬נורמטיבי‪ ,‬רצסיבי‪ ,‬אולטימטיבי‪ ,‬אפקטיבי‪ ,‬אובססיבי‪,‬‬‫‪61‬‬

‫מילים לועזיות‪ ,‬משפות שאינן שמיות‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫אינטנסיבי‪ ,‬מסיבי‪ ,‬אופנסיבי‪ ,‬דפנסיבי‪ ,‬רטרוספקטיבי‪ ,‬מדיטטיבי‪ ,‬אסוציאטיבי‪ ,‬אינסטינקטיבי‪,‬‬‫אסרטיבי‪ ,‬אלקטיבי‪ ,‬אקספרסיבי‪ ,‬אינפורמטיבי‪ ,‬אקטיבי )וגם רדיואקטיבי‪ ,‬היפראקטיבי‪,‬‬‫רטרואקטיבי‪ ,‬פרואקטיבי‪ ,‬ראקטיבי‪ ,‬אינטראקטיבי‪ ,‬פסיכואקטיבי (‪ ,‬וכל המילים עם הסיומת‬‫יתבה‪ :‬אלטרנטיבה‪ ,‬פרספקטיבה‪ ,‬רטרוספקטיבה אופנסיבה‪ ,‬דפנסיבה‪ ,‬פררוגטיבה‪ .‬כך גם‬‫מילים הנגזרות מהמילים הנ"ל – כמו למשל נאיביות‪.‬‬‫מכיוון שחלק מכתיבים אלו נפוצים מאוד )למשל‪" ,‬אלטרנטיבה" נפוץ בחיפוש ברשת פי ‪400‬‬‫מ"אלטרנטיווה"!( יהיה קשה לאמץ כלל זה כלשונו כמתאר את העדפות הציבור‪ .‬אך נדמה‬‫שהציבור אכן נוטה לכיוון כלל זה‪ :‬בעבר היו נפוצים הכתיבים "דיביזיה" ואפילו "טלביזיה"‪,‬‬‫ואילו היום הכתיבים "דיוויזיה" ו"טלוויזיה" נפוצים יותר‪.‬‬‫‪ .11.27‬קונצפציה או קונספציה‬‫תעתיק האות ‪ C‬במילים לועזיות תלוי באות שאחרי ה ‪ .C‬אם אין ‪ E, I‬או ‪ Y‬אחרי ה ‪ ,C‬אזיי‬‫התעתיק הוא תמיד קו"ף‪ .‬לדוגמה‪ :‬אקוסטי‪ ,‬קולגה‪ ,‬קלסי‪ ,‬דיאלקטי‪ ,‬אקלקטי‪ ,‬אלקטרון‪,‬‬‫הסיומת ‪-‬קה )כגון רומנטיקה‪ ,‬רפובליקה(‪ ,‬הסיומת ‪-‬קן )כגון רומנטיקן‪ ,‬ציניקן(‪ ,‬והסיומת‬‫העברית ‪-‬קאי שנגזרת מ ‪-‬קה )כגון מתמטיקאי(‪.‬‬‫מה הוא התעתיק הראוי לאות ‪ C‬כשאחריה ‪ E, Y‬או ‪ ?I‬האם יש לכתוב סמ"ך‪ ,‬צד"י או אולי‬‫קו"ף?‬‫נדמה שהתשובה היא לרוב שיש לכתוב צד"י‪ ,‬אך אין תשובה אחידה לשאלה זו )לא מצאנו‬‫כלל מתאים של האקדמיה(‪ .‬נראה שלכל מילה התקבע כתיב לפי השפה הזרה שהייתה‬‫נפוצה באותה תקופה‪ ,‬וההגייה הנהוגה בה‪ .‬כך‪ ,‬למשל‪ ,‬מאותה מילה לועזית ‪) cell‬תא(‬‫שאלנו בעבר את המילה צלולוזה )תאית( ולאחרונה את סלולרי )טכנולוגיית טלפון אלחוטי‬‫שעובדת עם "תאי" שטח(‪.‬‬‫כך נדמה שהנטייה היא לכתוב מילים שאולות ותיקות בצד"י‪ ,‬ואילו מילים שנשאלו מאנגלית‬‫לאחרונה בסמ"ך )כפי שנהוגה ההגייה באנגלית(‪ .‬אולם לא תמיד יש תמימות דעים בין‬‫הכותבים‪ ,‬ונדמה שככל שגוברת ההשפעה האנגלית על הדוברים‪ ,‬כך הולך ונפוץ הכתיב‬‫בסמ"ך‪ ,‬גם במילים ותיקות‪.‬‬‫ברוב המילים הרלוונטיות‪ ,‬הכתיב בצד"י שולט כמעט ללא עוררין‪ :‬קונצרן‪ ,‬קונצרט‪,‬‬‫קונצרטנטי‪ ,‬קונצרטי‪ ,‬קונצרטינה‪ ,‬ספציפי‪ ,‬ספציפיקציה‪ ,‬רצפטור‪ ,‬צנטר )אגוצנטרי‪ ,‬גאוצנטרי‪,‬‬‫אתנוצנטרי‪ ,‬אנתרופוצנטרי‪ ,‬קונצנטרי‪ ,‬הליוצנטרי‪ ,‬צנטריפוגה‪ ,‬צנטריפוגלי‪ ,‬צנטריפטלי‪,‬‬‫צנטרליזציה‪ ,‬צנטרליזם‪ ,‬צנטרליסטי‪ ,‬צנטרליסט(‪ ,‬צלולוזה‪ ,‬צלולואיד‪ ,‬צלוליט‪ ,‬צלוליטיס‪,‬‬‫צלופן‪ ,‬סיציליה‪ ,‬ציטופלזמה‪ ,‬צלזיוס‪ ,‬ציביליזציה‪ ,‬צנזורה‪ ,‬צנזור‪ ,‬רצסיבי‪ ,‬אנציקלופדיה‪,‬‬‫אנציקלופדי‪ ,‬סוציו )סוציאלי‪ ,‬סוציאליזם‪ ,‬סוציאליסט‪ ,‬סוציאליסטי‪ ,‬סוציופת‪ ,‬סוציולוג‪,‬‬‫סוציולוגיה‪ ,‬סוציולוגי‪ ,‬סוציוביולוגיה‪ ,‬סוציוביולוגי‪ ,‬סוציומטרי‪ ,‬סוציאליזציה(‪ ,‬ציני‪ ,‬ציניות‪,‬‬‫ציניקן‪ ,‬אסוציאציה‪ ,‬אסוציאטיבי‪ ,‬אגנוסטיציזם‪ ,‬דצי )דציבל‪ ,‬דציליטר‪ ,‬דצימטר(‪ ,‬פובליציסט‪,‬‬‫פובליציסטיקה‪ ,‬אצטון‪ ,‬גליצרין‪ ,‬טריגליצריד‪ ,‬פניצילין‪ ,‬פציפיזם‪ ,‬פציפיסט‪ ,‬ציאניד‪ ,‬ציקדה‪,‬‬‫פינצטה‪ ,‬ציסטה‪ ,‬פרובינציה‪ ,‬פרובינציאלי‪ ,‬צילינדר‪ ,‬מוניציפלי‪ ,‬ציטטה‪ ,‬מדיצינה‪ ,‬מדיציני‪,‬‬‫פורצלן‪ ,‬פרוצדורה‪ ,‬פרוצדורלי‪ ,‬פרינציפ‪ ,‬פרינציפיוני‪ ,‬ציקלי‪ ,‬ציקלון‪ ,‬ציקלמט‪ ,‬קרצינוגני‪,‬‬‫רצפטור‪ ,‬דפיציט‪ ,‬סצנה‪ ,‬פרמצבטיקה‪ ,‬פרמצבטי‪ ,‬אגנוסטיציזם‪ ,‬קלציום‪.‬‬‫במעט מילים אחרות‪ ,‬הכתיב בסמ"ך שולט באינטרנט ובמילונים‪ :‬קונספט‪ ,‬קונספציה‪,‬‬‫קונספטואלי‪ ,‬סנטר )למרות התפוצה של "צנטר" כחלק ממילה‪ ,‬כפי שראינו לעיל(‪,‬‬‫סירקולציה‪ ,‬סלוטייפ )למרות שההגייה "צלוטייפ" עדיין נפוצה(‪.‬‬‫במעט מילים נוספות‪ ,‬הכתיב בקו"ף הוא הנפוץ‪ :‬פניקיה‪ ,‬קיברנטי‪ ,‬קיברנטיקה )אך יש לציין‬‫שמאותו שורש לועזי‪ ,‬שאלנו מאוחר יותר מאנגלית את הצורות סייבר ו־ סייברספייס(‪.‬‬‫ישנן מילים בהם שני כתיבים נפוצים‪ .‬כך יש למשל את "פלסבו" מול "פלצבו"‪" ,‬ציקלופ" מול‬‫"קיקלופ"‪" ,‬אמנסיפציה" מול "אמנציפציה"‪" ,‬אימפליציטי" מול "אימליסיטי"‪” ,‬פרצלציה” מול‬‫“פרסלציה”‪ .‬כל עוד איננו מכירים החלטת האקדמיה מפורשת בנושא‪ Hspell ,‬מנסה‬‫‪62‬‬

‫מילים לועזיות‪ ,‬משפות שאינן שמיות‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫להשתמש בכתיב שמתאים להגייה הנפוצה‪ ,‬וכאן‪ :‬פלסבו‪ ,‬ציקלופ‪ ,‬אימפליציטי‪ ,‬אקספליציטי‪,‬‬‫פרסלציה‪ .‬בחרנו להשתמש בכתיב אמנציפציה מכיוון שדווקא במונח אוטואמנציפציה הכתיב‬‫בצד"י נפוץ הרבה יותר‪.‬‬‫מילים ממקור איטלקי בנושא מוזיקה נכתבות עם צ'‪ :‬קונצ'רטו‪ ,‬צ'לו‪ ,‬צ'לן‪ ,‬צ'מבלו‪.‬‬‫במילים בהם מופיעה במילה הלועזית האות ‪ S‬ומיד אחריה האות ‪ ,C‬נוצר קושי מסוים‬‫בהגייה עבור דוברי העברית‪ .‬לעתים דוברי העברית מוכנים לקבל את צמד "סצ"‪ ,‬כמו למשל‬‫במילה סצנה ‪ .‬גם במקרים שבהם הם מתקשים בהגייה הנכונה בדיבור )והוגים בסמ"ך‬‫בלבד(‪ ,‬ממשיכים רוב הכותבים לכתיב "סצ"‪ ,‬כמו ב‪ :‬דיסציפלינה‪ ,‬דיסציפלינרי‪,‬‬‫טרנסצנדנטלי‪ ,‬טרנסצנדנטי‪.‬‬‫במילים הלועזיות ‪ ,fluorescence, fluorescent‬הבלגן חוגג‪ :‬מילון רב־מילים מכיר בתעתיק‬‫המדויק עבור מילה אחת – פלואורסצנטי‪ ,‬אבל בתעתיק פחות מדויק – פלואורסנציה‬‫)במקום פלוארסצנציה(‪ .‬הציבור הרחב לא מסתדר עם סדרת העיצורים והתנועות שכה‬‫זרים לעברית‪ :‬השיבוש "פלורסנטי" נפוץ בחיפוש ברשת פי שלוש מהתעתיק המדויק‬‫"פלואורסצנטי"‪ .‬למרבה ההפתעה‪ ,‬התעתיק המדויק )והמפלצתי משהו( "פלואורסצנציה"‬‫דווקא נפוץ קצת יותר משיבושיו )כמו פלואורסנציה או פלורסנציה(‪ .‬כרגע ‪ Hspell‬מקבל רק‬‫את התעתיקים המדויקים‪ :‬פלואורסצנטי‪ ,‬פלואורסצנציה‪ .‬תעתיקים מדויקים אלו מופיעים גם‬‫המילון אבן שושן החדש )עם "ייה" במקום "יה"‪ ,‬כמובן – ראו ‪.(11.19‬‬‫‪ .11.28‬אקסצנטרי או אקצנטרי‬‫מילה בעייתית עוד יותר היא ‪) eccentric‬בלטינית של ימי הביניים‪ .(eccentricus ,‬מילון‬‫רב־מילים ומילון אבן־שושן החדש כותבים אקסצנטרי‪ .‬מדוע לא "אקצנטרי" )או‬‫"אקסנטרי"( כמו שאר המילים בסעיף הקודם? מהיכן מגיע הסמ"ך הנוסף?‬‫הסמ"ך אינו נמצא בכתיב הלטיני או במקור היווני ‪") έκκεντρος‬מחוץ למרכז"(‪ .‬בניגוד‬‫לנהוג במילים לטיניות‪ ,‬ביוונית התחילית ‪ ex‬שונתה ל ‪ ek‬לפני עיצור‪ ,‬כדי למנוע שלושה‬‫עיצורים עוקבים‪ ,‬וצורה זו נשמרה כשמילה זו אומצה ללטינית )בימי הביניים(‪ ,‬ומאוחר יותר‬‫לאנגלית‪.‬‬‫אולם‪ ,‬כשמילה זו אומצה לשפות אירופאיות אחרות – מלבד אנגלית – ה"‪ "x‬לרוב חזר‪ .‬כך‬‫למשל בצרפתית ‪ ,excentrique‬ברוסית ‪ эксцентрик‬ובגרמנית ‪ .exzentrisch‬דוברי‬‫העברית אימצו מילה זו מאחת משפות אלו )כנראה שמגרמנית או רוסית‪ ,‬בהם גם נהוג‬‫הצד"י(‪ ,‬ולא ישירות מלטינית‪ ,‬ובוודאי שלא מאנגלית‪.‬‬‫כאמור בסעיף הקודם‪ ,‬רוב דוברי העברית היום יודעים אנגלית כשפה שנייה‪ ,‬ולא רוסית או‬‫גרמנית‪ .‬לכן‪ ,‬כותבים רבים שמכירים את המילה האנגלית נוטים היום לכתוב "אקצנטרי" או‬‫אפילו "אקסנטרי"‪ .‬היום‪ ,‬הכתיב אקצנטרי הפך לנפוץ ביותר באינטרנט‪ ,‬וזאת למרות שכל‬‫המילונים מחשיבים אותו כשגיאה‪ .‬ניתן היה להעריך שהיה נפוץ עוד יותר לו בודקי האיות‬‫היו מקבלים אותו‪.‬‬‫בשלב זה‪ Hspell ,‬מקבל את הכתיב הוותיק אקסצנטרי‪ .‬ייתכן שכדאי יהיה בעתיד לשקול‬‫החלטה זו מחדש‪ ,‬ולקבל דווקא את הכתיב שנאמן יותר למקור היווני ולשפה הזרה הנפוצה‬‫היום – אנגלית‪.‬‬‫‪ .11.29‬קונצנזוס או קונסנסוס‬‫כיום‪ ,‬תעתיק האות הלועזית ‪ S‬הוא לרוב סמ"ך או זי"ן )ראו "מוזיקה" לעיל(‪ .‬בתקופת‬‫המשנה‪ ,‬כשאומצו מילים רבות מיוונית‪ ,‬לעתים תועתק ‪ S‬לסמ"ך – למשל אסטרטגיה )מ‬‫‪ ,(strategia‬פולמוס )‪ (polemos‬ולעתים לצד"י‪ ,‬כמו למשל אצטדיון )מ ‪,(stadion‬‬‫אצטרולב )מ ‪ ,(astrolabos‬אצטרובל ) ‪ ,(strobilos‬ועוד‪.‬‬‫במקרים נדירים‪ ,‬בתעתיק האות הלועזית ‪ S‬יש עדיין התלבטות בין סמ"ך לצד"י‪ .‬כך במילה‬‫‪63‬‬

‫מילים לועזיות‪ ,‬משפות שאינן שמיות‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫קונצנזוס ‪ ,‬שלמרבה האירוניה אין קונצנזוס איך לכתוב אותה‪ .‬מילון רב־מילים ]‪ [6‬מעדיף‬‫את הכתיב "קונצנזוס" אך מציין את "קונסנזוס" בתור "כתיב נפוץ פחות"‪ ,‬ואילו מילון‬‫אבן־שושן החדש ]‪ [12‬כותב "קונסנסוס"‪.‬‬‫מבין הכתיבים המתחרים‪ ,‬קונצנזוס‪ ,‬קונסנזוס וקונסנסוס‪ ,‬הכתיב "קונסנסוס" הוא בוודאי‬‫התעתיק הנכון־יותר של המילה הלטינית ‪ .consensus‬אין כלל תעתיק שיכל להפוך את‬‫אחד ה ‪ s‬לצד"י או לסמ"ך‪ ,‬ואילו את השני דווקא לזי"ן‪ .‬אולם‪ ,‬על מילים לועזיות רבות‬‫שנשאלו לעברית עברו תהליכים שונים ומשונים‪ ,‬ואנו לא משתמשים בתעתיק המדויק – כך‬‫למשל אנו כותבים אצטדיון ולא "סטדיון"‪ ,‬אגזוז ולא "אקסהוסט"‪ ,‬ספסל ולא "סובסליום"‬‫וכד'‪ .‬ניתן היה לחשוב על המילה "קונצנזוס" כעל מילה שמקורה לועזי‪ ,‬אך איננה תעתיק‬‫מדויק של מילה לועזית בשפה מסוימת‪ .‬התומכים בכתיב "קונסנסוס" מעלים בתגובה את‬‫הטענה שעל המילים האחרות עברו תהליכים לשוניים מוכרים וארוכי שנים‪ ,‬ואילו‬‫"קונצנזוס" היא שגיאה חדשה‪ ,‬שפשוט נובעת מבורות )חוסר ידיעה שבלטינית כותבים‬‫‪ ,consensus‬ולא ‪ ,concensus‬ואין לה קשר למילים "צנזוס" או "צנזורה"(‪ ,‬ולא מתהליך‬‫לשוני‪.‬‬‫לפי גוגל‪ ,‬הכתיב קונצנזוס נפוץ פי חמישה מהכתיבים המתחרים יחד‪ ,‬והוא גם תואם את‬‫ההגייה הנפוצה היום )בצד"י ובזי"ן‪ ,‬ולא בשני סמ"כים(‪ .‬לכן ‪ Hspell‬בוחר כתיב זה כל עוד‬‫לא מצאנו החלטת אקדמיה בנושא‪.‬‬‫‪ .11.30‬קרפצ'ו או קרפצ'יו‬‫באיטלקית‪ ,‬פרוסות הבשר הנא נקראות ‪ .carpaccio‬האות ‪ i‬במילה זו איננה נשמעת‪ ,‬אלא‬‫רק משמשת להפוך את העיצור ‪ c‬מהצליל "ק" לצליל "צ'” )ראו דיון נוסף בנושא בסעיף‬‫‪ .(11.27‬לכן יש לומר‪ ,‬ולכתוב‪ ,‬קרפצ'ו ולא "קרפצ'יו"‪.‬‬‫בדומה‪ ,‬יש לכתוב אדג'ו‪.‬‬‫‪ .11.31‬בירוקרטיה או ביורוקרטיה‬‫את המילה הלועזית ‪ ,bureaucracy‬האם יש לכתוב כִביוּרוכִק יְרכִט תיה או אבירוכִק יְרכִט תיה?‬‫במשך שנים רבות‪ ,‬הכתיב הראשון נחשב למועדף‪ :‬במאגר מונחי המנהל הכללי של‬‫האקדמיה משנת ‪ [33] 1960‬הופיע הכתיב ביורוקרטיה‪ .‬במילוני אבן־שושן ורב־מילים הערך‬‫הראשי הוא ביורוקרטיה )ואילו "בירוקרטיה" מפנה אליו(‪ ,‬ובמילון ההווה רק הכתיב‬‫ביורוקרטיה מופיע‪.‬‬‫אולם‪ ,‬לדעתנו כתיב זה‪" ,‬ביורוקרטיה" הפך למיושן‪ .‬הוא אינו תואם להגייה הנפוצה – שהיא‬‫"בירוקרטיה"‪ .‬הוא כבר איננו הכתיב הנפוץ באינטרנט )“בירוקרטיה" נפוץ פי ‪ 9‬ממנו(‪.‬‬‫אפילו האקדמיה הוסיפה ל‪ [33] -‬את הטקסט "עדכון‪ :‬גם אבירוכִק יְרכִט תיה"‪ .‬מכיוון שאנו נוטים‬‫בדרך־כלל שבודק האיות לא יקבל שני כתיבים מתחרים )כדי למנוע חוסר־עקביות‬‫בכתיבה(‪ ,‬אנו מעדיפים לקבל את הכתיב הנפוץ והמעודכן יותר – כלומר בירוקרטיה‪.‬‬‫הכתיב שבחרנו‪ ,‬בירוקרטיה‪ ,‬לא רק נאמן יותר להגייה הנפוצה‪ ,‬הוא גם נאמן יותר להגייה‬‫במקור הצרפתי של המילה‪ :‬המילה נוצרה לראשונה בצרפת‪ ,‬מעט לפני המהפכה הצרפתית‪,‬‬‫משילוב של המילה הצרפתית ‪) bureau‬אבירו(‪ ,‬שולחן כתיבה )ובהשאלה‪ ,‬משרד הפקיד‪,‬‬‫המשתמש בשולחן מעין זה(‪ ,‬עם הסיומת היוונית ־קרטיה שמציינת שלטון )השווה –‬‫דמוקרטיה‪ ,‬אריסטוקרטיה‪ ,‬וכד'(‪ .‬ייתכן שההגייה עם "כִביוּ" במקום "אבי" הגיעה לעברית‬‫מאנגלית‪ ,‬או‪ ,‬סביר יותר‪ ,‬מרוסית – את המילה הרוסית ‪ бюрократия‬ניתן לתעתק‬‫"כִביוּרוקרטיה"‪.‬‬‫‪ .11.32‬בישופ או בישוף‬‫לפי כללי התעתיק מלועזית של האקדמיה ]‪ ,[18‬העיצור ‪ p‬מועתק לאות פ כפופה )לא‬‫‪64‬‬

‫מילים לועזיות‪ ,‬משפות שאינן שמיות‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫סופית( גם בסוף מילה‪ ,‬ולכן לו רצינו לתעתק את המילה האנגלית ‪ bishop‬לעברית‪ ,‬היינו‬‫צריכים לכתוב "בישופ"‪ ,‬עם פ"א דגושה‪.‬‬‫אך למעשה נהוג לכתוב בישוף‪ ,‬ולהגות מילה זו בפ"א רפויה‪ .‬ייתכן שהמילה אומצה מהמילה‬‫הגרמנית ‪ bischof‬שנהגית כך‪ ,‬וייתכן שפשוט נבחרה הגייה הקרובה יותר לדרכי העברית‬‫)בה לא מופיעה פ"א דגושה בסוף מילה(‪.‬‬‫‪ .11.33‬גלוקוז או גלוקוזה‬‫האם לסוכר ענבים‪ ,glucose ,‬יש לקרוא )ולכתוב( גלוקוזה‪ ,‬או גלוקוז?‬‫מתברר שבעבר הרחוק היה נהוג הכתיב גלוקוזה )ובשם זה קראו לו המורים של חלק‬‫מהמבוגרים של היום(‪ ,‬אולם כיום דווקא הכתיב גלוקוז נחשב לכתיב התקני‪ .‬במאגר מונחי‬‫הרפואה של ועד הלשון מ־‪ [14] 1939‬מופיע עבור המונח ‪ glucose‬התרגומים "סוכר ענבים"‬‫ו־ "גלוקוזה"‪ .‬במאגר מונחי האפייה של האקדמיה מ־ ‪ [15] 1957‬כבר הוחלף הכתיב‬‫ל"גלוקוז" )בנוסף לעוד שני תרגומים‪ :‬סוכר ענבים ודקסטרוז(‪ ,‬וכתיב זה נחשב לתקני עד‬‫היום )ראו למשל מאגר מונחי הרפואה מ־‪.([16] 1999‬‬‫לא מצאנו הסבר מדוע החליטה האקדמיה להחליף את כתיב )והגיית( המונח הנ"ל‪ ,‬אבל‬‫ייתכן שאחת הסיבות לכך היא הרצון שהמילה עבור סוג סוכר זה תהיה ממין זכר‪ ,‬כמו‬‫המילה "סוכר" עצמה‪.‬‬‫בהתאם להחלטת האקדמיה‪ Hspell ,‬מקבל את הכתיב גלוקוז‪ ,‬ובדומה שמות סוכרים‬‫נוספים‪ :‬פרוקטוז‪ ,‬לקטוז‪ ,‬דקסטרוז‪ ,‬סוכרוז‪.‬‬‫במילון ההווה ]‪ [5‬מופיע הכתיב התקני גלוקוז‪ ,‬אך במילון רב־מילים ]‪ [6‬ובמילון אבן־שושן‬‫החדש ]‪ [12‬מופיע דווקא הכתיב הישן גלוקוזה‪ .‬בחיפוש בגוגל עולה שהציבור מקבל את‬‫החלטת האקדמיה במקרה זה‪ :‬הכתיב התקני גלוקוז נפוץ הרבה יותר מהכתיב הישן‪.‬‬‫הוויכוח שבין גלוקוז לגלוקוזה הוא חלק מוויכוח נרחב הרבה יותר‪ :‬בשנת ‪) 1965‬ישיבה ס"ח(‬‫התנהל באקדמיה דיון ארוך לגבי מילים לועזיות שעשויות או לא לקבל את הסיומת תה )ואת‬‫המין נקבה( בהתאם לשפה ממנה הן נשאלו‪ .‬כך לדוגמה גלוקוז מול גלוקוזה‪ ,‬שוקולד מול‬‫שוקולדה‪ ,‬מרגרין מול מרגרינה‪ ,‬דיאגרם מול דיאגרמה‪ ,‬פונם מול פונמה‪ ,‬ממות מול ממותה‪,‬‬‫וכן הלאה‪ .‬מליאת האקדמיה הקימה ועדה‪ ,‬שבחנה מאות מילים שאולות והחליטה‪:‬‬‫לאחר שעיינה הוועדה במאות מילים )לקט מחומר זה נשלח לחברים(‪ ,‬ומהן כמו אלה‬‫המובאות לדיון‪ ,‬היא ממליצה לפני המליאה לקבוע את צורתן בעברית בתוספת תּ ה‬‫ובלשון נקבה‪ .‬המלצה זו חלה אפוא על המילים המובאות לעיל ועל הדומות להן‬‫המשמשות בעם בשתי הצורות‪ ,‬ומיועדת לשמש הדרכה לגבי קביעת צורתן העברית‬‫של מילים מעין אלה‪ ,‬שאין להן בשעה זו נוהג קבוע‪.‬‬‫המליאה החליטה לקבל את הצעת הוועדה‪ ,‬והחליטה ש‪:‬‬‫הנטייה הכללית היא לקבל מילים לועזיות במין נקבה‪ ,‬להוציא אותן המילים שיהיו‬‫בהן נימוקים מכריעים לסטייה‪.‬‬‫נדמה שהחלטה זו התקבלה בציבור חלקית – אמנם כולם אומרים היום מרגרינה‪ ,‬דיאגרמה‬‫פונמה‪ ,‬וממותה‪ ,‬אך מצד שני‪ ,‬גלוקוז‪ ,‬וכמובן שוקולד‪ ,‬דווקא התקבלו בלשון זכר‪.‬‬‫‪ .11.34‬אונומטופיה או אונומטופאה‬‫המילה הלועזית ‪) onomatopoeia‬שהגיעה לאנגלית דרך הלטינית והיוונית( מסתיימת‬‫בשרשרת תנועות הזרה לעברית‪ ,‬ונשאלת השאלה כיצד לכתוב אותה‪ .‬המילונים מציעים שני‬‫כתיבים שונים‪" ,‬אונומטופיה" ו"אונומטופאה"‪ .‬מילון ההווה ]‪ [5‬מכיר רק בכתיב הראשון‪,‬‬‫מילון אבן־שושן החדש ]‪ [12‬מכיר בשניהם‪ ,‬וגם מילון רב־מילים הממוחשב ]‪ [6‬מכיר‬‫בשניהם ודורש )כמו שהוא נוהג במקרה של צירי לפני אל”ף( להוסיף יו"ד לכתיב האחרון‬‫‪65‬‬

‫מילים לועזיות‪ ,‬משפות שאינן שמיות‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫בכתיב חסר־ניקוד בלבד‪ :‬אונומטופיאה‪.‬‬‫ב ‪ Hspell‬החלטנו לקבל את הכתיב הראשון‪ ,‬אונומטופיה‪ ,‬בלבד‪ .‬זאת ממספר סיבות‪ :‬זהו‬‫הכתיב היחיד שמוכר על־ידי כל המילונים )כמפורט לעיל(‪ ,‬וזהו הכתיב הנאמן יותר למקור‬‫)בו יש יו"ד עיצורית(‪ .‬כמו כן‪ ,‬נדמה שהאקדמיה מעדיפה כתיב זה‪ :‬באתר האקדמיה ]‪[19‬‬‫מופיעה ההחלטה הבאה מ ‪ 29‬באוקטובר ‪ 2007‬לגבי מונחי ספרות‪:‬‬‫תצליל – אונומטופיה ]שימוש במילים או בצירוף מילים שצלילם מזכיר את‬‫הוראתם‪[ ... .‬‬‫ההחלטה מדברת על מונח עברי חדש )"תצליל"(‪ ,‬אך בעקיפין רומזת על הכתיב המועדף של‬‫המילה הלועזית‪.‬‬‫מהבחירה בכתיב אונומטופיה עבור שם העצם‪ ,‬נובעת גם הבחירה בכתיב אונומטופיי‪ ,‬ולא‬‫אונומטופאי‪ ,‬עבור שם התואר‪ .‬למרבה הצער‪ ,‬המילה "אונומטופיי" קשה להגייה‪ ,‬ומוזרה‬‫לנטייה – למשל בריבוי‪ ,‬יש לכתוב "אונומטופייים"‪ ,‬בשלוש יו"דים! אך לריבוי מוזר זה יש‬‫תקדים‪ :‬למשל‪ ,‬לפי אתר האקדמיה ]‪,[1‬‬‫צורת הרבים של שם התואר "ניסויי" תיכתב "ניסוייים" )בשלוש יו"דים‪ ,‬גם בכתיב‬‫חסר הניקוד(‪.‬‬‫‪ .11.35‬סינתסייזר או סינתיסייזר‬‫מהו התעתיק הנכון למילה הלועזית ‪ ?synthesizer‬ראשית‪ ,‬ברור שיש לתעתק את ה־‪th‬‬‫לתי"ו‪ ,‬ולא לטי"ת‪ ,‬ולכן הכתיבים )הנפוצים מאוד בחיפוש ברשת( "סינטסייזר" ו־‬‫"סינטיסייזר" אינם נכונים‪ .‬לנו נראה שהתעתיק הנכון הוא סינתסייזר‪ .‬מילון אבן־שושן‬‫החדש ]‪ [12‬בחר גם הוא בכתיב זה‪.‬‬‫מילון רב מילים ]‪ , [6‬ורוב הכותבים ברשת‪ ,‬מעדיפים דווקא להוסיף חיריק )ויו"ד( ולכתוב‬‫"סינתיסייזר"‪ .‬לדעתנו‪ ,‬החלטה זו איננה מוצדקת‪ .‬היא איננה תואמת את המקור האנגלי‬‫)באנגלית‪ ,‬במקרים רבים האות ‪ e‬נהגית כחיריק‪ ,‬אך דווקא במילה זו היא לרוב נהגית‬‫כתנועה קצרה(‪ .‬היא גם איננה תואמת את ההגייה העברית הנפוצה‪ .‬גם לא ברור מדוע‬‫להוסיף חיריק דווקא במילה "סינתסייזר"‪ ,‬אך לא במילים "סינתטי"‪" ,‬סינתזה"‪ ,‬וכד'‪.‬‬‫‪ .11.36‬צימעס או צימס‬‫בבואנו לכתוב מילה ממקור יידי‪ ,‬כמו "צימעס"‪ ,‬יש שתי אפשרויות‪:‬‬‫‪ .1‬האפשרות הראשונה‪ ,‬מכיוון שיידיש נכתבת באותיות עבריות‪ ,‬היא פשוט לכתוב את‬‫המילה כמו שהיא – צימעס – תוך התעלמות מהעובדה שבעברית לא נוהגים‬‫להשתמש בעי"ן כאם קריאה שמציינת תנועת ‪ .e‬רוב הכותבים ברשת בחרו‬‫באפשרות זו‪.‬‬‫‪ .2‬האפשרות השנייה היא להתעלם מהכתיב באותיות עבריות‪ ,‬להתייחס ליידיש כמו‬‫לכל שפה זרה‪ ,‬ולתעתק את המילה לעברית לפי צורת ההגייה של המילה – ולכתוב‬‫אצידֹמס‪ .‬כל המילונים – מילון רב־מילים‪ ,‬מילון אבן שושן החדש‪ ,‬ומילון ההווה‪ ,‬בחרו‬‫באפשרות זו‪.‬‬‫גם לדעתנו האפשרות השנייה היא הראויה יותר‪ .‬ליידיש‪ ,‬למרות שהיא משתמשת באותיות‬‫עבריות‪ ,‬חוקי כתיב והגייה זרים לרוח העברית‪ .‬לדוגמה‪ ,‬ביידיש המילה "דתיים" נהגית כמו‬‫"דוסים"‪ , 15‬וכשמילה זו אומצה לסלנג העברי מיידיש היא נכתבה כך‪ ,‬ולא בכתיב העברי‬‫המקורי‪ .‬המילה "תכלס " גם היא נכתבת כתעתיק ולא לפי הכתיב ביידיש )שהוא פשוט‬‫המילה העברית "תכלית"(‪ .‬לכן ראוי לעשות זאת גם בשאר המקרים‪.‬‬‫לכן בחרנו באפשרות השנייה )תעתיק(‪ ,‬ואנו כותבים צימס‪.‬‬‫‪ 15‬ביידיש‪ ,‬קמץ נהגה כחולם‪ ,‬ותי"ו רפה נהגית כסמ"ך‪.‬‬‫‪66‬‬

‫מילים לועזיות‪ ,‬משפות שאינן שמיות‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫בדומה‪ ,‬אנו כותבים גם פרייר ‪ ,‬ולא פרייער )ואגב‪ ,‬גם לא פראייר(‪ ,‬כותבים בלינצ'ס ולא‬‫בלינטשעס‪ ,‬קרפלך ולא קרעפלעך‪ ,‬רוגלך ולא ראגאלעך‪ ,‬חסידות בלז ולא בעלז או בעלזא(‪.‬‬‫אגב‪ ,‬חיפוש בגוגל העלה תופעה מעניינת‪ .‬את הכתיב היידי "געפילטע פיש"‪ ,‬ואת הכתיב‬‫העברי "גפילטה פיש"‪ ,‬מנצח בגדול השעטנז המוזר "גפילטע פיש"‪ .‬נפוץ עוד־יותר הוא הלחם‬‫הכתיב היידי למילה אחת‪“ ,‬געפילטעפיש"‪ ,‬למרות שביידיש עצמה שם המאכל נכתב בשתי‬‫מילים‪ .‬בגרסה זו‪ hspell ,‬אינו מכיר באף אחד מכתיבים אלו‪.‬‬‫‪ .11.37‬אוקיאנוס או אוקיינוס‬‫שתי צורות ההגייה‪ ,‬אוקיאנוס )קו"ף חרוקה‪ ,‬ואלף קמוצה( ו"אוקיינוס" )יו"ד קמוצה(‬‫נשמעות דומות לדובר העברית‪ .‬הכתיב הראשון דומה מעט יותר למקור היווני‪ ,‬בו יש שתי‬‫תנועות ולא יו"ד עיצורית )‪ ,(Ωκεανός‬והשני דומה מעט יותר לצורה בה רוב דוברי העברית‬‫המודרנית מבטאים את המילה )ביו"ד עיצורית(‪.‬‬‫רוב מוחץ של המופעים באינטרנט הוא של הכתיב אוקיינוס‪ ,‬וכך מעדיפים לכתוב גם מילון‬‫רב־מילים ומילון ההווה‪ ,‬וכך נכתוב גם אנחנו‪.‬‬‫מילון אבן־שושן החדש בחר באפשרות ניקוד שלישית‪ :‬אוכִק תיאנוס )אוקיאנוס בכתיב חסר‬‫הניקוד(‪ ,‬כלומר האל”ף היא אם קריאה‪ ,‬ולא עיצור‪ .‬כתיב זה מתאים לנטייה שלנו‬‫בדרך־כלל להוסיף אם קריאה אל"ף במקום יו"ד בהברה "‪ ,”ya‬כפי שראינו בסעיף ‪ ,11.2‬ולכן‬‫ייתכן שבעתיד יהיה ראוי לאמצו לשם האחידות‪.‬‬‫בצורה דומה נכתוב מילים נוספות הגזרות מהמילה אוקיינוס‪ ,‬כגון אוקייני ו־ אוקיינוגרפיה‪.‬‬‫באותו אופן‪ ,‬אזור אוסטרליה ייכתב אוקייניה ‪ .‬כאן כבר אי ההסכמה עם החלטתנו גדולה‬‫יותר‪ :‬הכותבים באינטרנט דווקא מעדיפים )ביחס ‪ 100‬ל ‪ (!1‬את הכתיב "אוקיאניה"‪ .‬מילון‬‫רב מילים מעדיף‪ ,‬כמונו‪ ,‬אוקייניה‪.‬‬‫‪ .11.38‬ביבליוגרפיה או ביבליאוגרפיה‬‫הכתיב שקבעה האקדמיה הוא אביכִבאליו כִג יְרכִפ תיה )]‪ ,([42‬וכך גם בכתיב חסר הניקוד‪:‬‬‫ביבליוגרפיה )כזכור‪ ,‬אין מוסיפים יו"ד לציון חיריק לפני ‪ – yo‬ראו סעיף ‪ .(3.2‬גם המילונים‬‫רב־מילים וההווה מסכימים‪ ,‬וכך גם רוב הכותבים )חיפוש בגוגל מעלה שהכתיב התקני נפוץ‬‫פי ‪ 10‬מהכתיב "ביבליאוגרפיה"(‪.‬‬‫אגב‪ ,‬מילה זו מדגימה שכאמור בסעיף ‪ , 11.1‬העיקרון שקבעה האקדמיה שכל תנועת "‪”i‬‬‫במילה לועזית תיכתב כחיריק מלא – למעשה אינו מתקיים תמיד‪ .‬בכתיב אביכִבאליו כִג יְרכִפ תיה‪,‬‬‫האקדמיה החליטה להשתמש בחיריק חסר כדי להימנע מהכתיב המוזר אביכִבאלייו כִג יְרכִפ תיה‪.‬‬‫בסעיף ‪ 11.19‬ראינו מקרים נוספים בהם האקדמיה משתמשת בחיריק חסר לפני יו"ד דגושה‪.‬‬‫‪ .11.39‬קנגורו או קנגרו‬‫הכתיב המנוקד התקני הוא דֹק כִנגוּרוּ‪ ,‬כפי שנקבע במאגר מונחי האקדמיה לבעלי חיים נכר‬‫משנת ‪ ,[34] ,1972‬ולכן יש לכתוב קנגורו‪ .‬הכתיב הלא תקני "קנגרו" דומה יותר להגייה‬‫האנגלית של שם בעל חיים זה )‪ ,(kangaroo‬אך הכתיב התקני דומה דווקא להגייה בשפות‬‫אחרות – למשל בגרמנית‪ ,‬שם החיה הוא ‪ ,Känguru‬וברוסית ‪.кенгуру‬‬‫אגב‪ ,‬צורת הרבים המקובלת של קנגורו הוא קנגורואים‪.‬‬‫‪ .11.40‬פינגווין או פנגווין‬‫באותו מאגר מונחים נקבע גם שהכתיב התקני הוא אפי כִנכִג אוין‪ ,‬ולכן יש לכתוב פינגווין‪ .‬שוב‪,‬‬‫הכתיב התקני נראה שונה מזה האנגלי )‪ ,(penguin‬אך דומה לזה הגרמני )‪ (Pinguine‬והרוסי‬‫)‪.(Пингвиновые‬‬‫‪67‬‬

‫מילים לועזיות‪ ,‬משפות שאינן שמיות‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫‪ .11.41‬אינץ' או אינטש‬‫במאגר מונחי המדידה של האקדמיה משנת ‪ 1965‬נקבע שהכתיב התקני הוא אינץ'‪ .‬הכתיב‬‫"אינטש" הוא מיושן‪ ,‬ומשתמש ב"טש" כמנהג היידיש‪ ,‬בניגוד למקובל בעברית המודרנית‪.‬‬‫בדומה יש לכתוב את רוב המילים עם הצליל צ' כך‪ :‬אפצ'י‪ ,‬צ'יפס‪ ,‬צ'יטה‪ ,‬צ'ק וכד'‪.‬‬‫המילים היחידות אותן אנו כותבים עם "טש" והוגים צ' הן‪ :‬טשרניחובסקי‪ ,‬רוטשילד‪,‬‬‫ו־קטשופ‪.‬‬‫‪ .11.42‬גירוסקופ או ג'ירוסקופ‬‫במאגר מונחי הפיזיקה של האקדמיה משנת ‪ 1973‬נקבע שהכתיב התקני הוא גירוסקופ‪.‬‬‫הכתיבים "ג'ירוסקופ" ואף "ג'יירוסקופ"‪ ,‬הדומים יותר להגייה האנגלית‪ ,‬קיימים בשימוש‬‫הציבור אך נחשבים ללא תקניים‪ ,‬ואף נפוצים פחות בחיפוש גוגל מאשר הכתיב התקני‪.‬‬‫‪ .11.43‬קנרי‪ ,‬קנרית או כנרית‬‫יש בציבור ובמילונים מחלוקת האם לקרוא לציפור ‪ Serinus canaria‬בשם "קנרי"‪" ,‬קנרית" או‬‫"כנרית"‪ :‬מילון ההווה ומילון רב מילים מעדיפים "קנרי"‪ ,‬מילון אבן־שושן החדש מעדיף‬‫"כנרית"‪ ,‬וחיפוש בגוגל מעלה שדווקא הכתיב "קנרית" הוא הנפוץ יותר )בהפרש קטן(‪.‬‬‫במאגר מונחי בעלי החיים של האקדמיה משנת ‪ ,1963‬קבעה האקדמיה ששם הציפור הוא‬‫יְב כִזבוּז תקתנ ארי‪ .‬לכן‪ ,‬בהתאם לאקדמיה ולרוב המילונים‪ ,‬אנו כותבים קנרי‪.‬‬‫אגב‪ ,‬הכתיב בקו"ף הגיוני יותר מזה בכ"ף‪ ,‬כיוון שהציפור קרויה על שם האיים הקנריים –‬‫ששמם נכתב בקו"ף לפי כללי התעתיק‪ .‬ייתכן שהכתיב "קנרית" נפוץ בציבור שמעדיף שם‬‫ממין נקבה )כמו המילה "ציפור"(‪ ,‬או שיו"ד בסוף מילה נראית לו מוזרה‪ .‬אך למעשה‬‫הסיומת יו"ד נפוצה מאוד בשמות ציפורים‪ :‬השוו תוכי‪ ,‬ירגזי‪ ,‬שכווי‪ ,‬קיכלי‪ ,‬עורבני‪ ,‬נחליאלי‪,‬‬‫עפרוני‪.‬‬‫‪ .11.44‬אולטרסאונד‪ ,‬אולטראסאונד או אולטרה־סאונד‬‫חיפוש בגוגל מעלה שהכתיבים "אולטרסאונד"‪" ,‬אולטראסאונד"‪" ,‬אולטרה סאונד" נפוצים‬‫בערך באותה מידה‪ .‬המילונים מעדיפים את הכתיב "אולטרה סאונד"‪ ,‬אך לדעתנו רוב‬‫הדוברים רואים במילה זו מושג אחד‪ ,‬ורובם לא משתמשים במילה העצמאית "סאונד"‪ ,‬ולכן‬‫יש להעדיף את הכתיב במילה אחת – אולטרסאונד‪ .‬גם באנגלית ובשפות נוספות כותבים‬‫מילה זו ללא רווח‪ .‬שימוש במילה אחת מאפשר גם נטיות נוחות – כמו אולטרסאונדים‪.‬‬‫אגב‪ ,‬קיים גם הכתיב "אולטרהסאונד"‪ ,‬במילה אחת אך עם ה"א‪ .‬חיפוש בגוגל מעלה שכתיב‬‫זה נדיר הרבה יותר משאר הכתיבים שנזכרו לעיל‪ ,‬ולדעתנו לא רצוי כיוון שלא נהוג‬‫בעברית להשתמש בה"א כאם קריאה באמצע מילה‪.‬‬‫אנו מקבלים גם את הכתיב בשתי מילים‪ ,‬אולטרה סאונד‪ ,‬כיוון ששתי המילים בנפרד‬‫מופיעות גם הן במילון‪.‬‬‫במושגים אחרים כמו למשל אולטרה סגול‪ ,‬ואינפרה אדום‪ ,‬המילה השנייה היא מילה‬‫עצמאית שימושית‪ ,‬ולכן הכתיב בשתי מילים הוא הכתיב המקובל ואנו לא מכירים בכתיב‬‫במילה אחת‪ ,‬כמו "אולטרסגול" וכד'‪.‬‬‫‪ .11.45‬מגה־ואט‪ ,‬מגהואט‪ ,‬מגהוואט‪ ,‬מגאווט או מגוואט‬‫בדומה נשאלת השאלה כיצד לנהוג בתחיליות המציינות הכפלת יחידות‪ ,‬כגון קילו‪ ,‬מגה‪,‬‬‫‪68‬‬

‫מילים לועזיות‪ ,‬משפות שאינן שמיות‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫גיגה‪ ,‬סנטי‪ ,‬מילי ‪ ,‬וכד'‪ .‬בחלק מהמקרים נהוג הלחם למילה אחת‪ ,‬כגון קילומטר‪ ,‬ולא "קילו‬‫מטר"‪ ,‬אך גם המילים הבודדות קיימות במילון )קילו‪ ,‬במשמעות קילוגרם‪ ,‬ומטר( ולכן אפילו‬‫במקרה זה לא נזהה את "קילו מטר" כשגיאה‪ .‬ברוב המקרים אנו מכירים בתחילית וביחידה‬‫כמילים נפרדות‪ ,‬ובמקצת מהמקרים מכירים גם בכתיב המולחם‪ .‬לדוגמה‪ ,‬מילי־אמפר וגם‬‫מיליאמפר‪ ,‬מיקרו־שנייה וגם מיקרושנייה‪.‬‬‫כמו שראינו לעיל‪ ,‬כאשר התחילית מסתיימת בה"א )כגון מגה‪ ,‬גיגה(‪ ,‬הה"א נופלת בהלחם‪,‬‬‫ואנו כותבים למשל מגבייט‪ ,‬מגהרץ‪ ,‬מגטון‪ .‬חיפוש בגוגל מעלה שהציבור לא מסכים‪ ,‬אך‬‫בצורה לא עקבית‪ :‬הוא מעדיף אכן לכתוב מגטון‪ ,‬אך "מגהבייט" במקום מגבייט‪ .‬לדעתנו‪,‬‬‫מי שרוצה לשמור על הה"א צריך לכתוב בשתי מילים‪ :‬מגה־בייט‪ ,‬מגה־הרץ‪ ,‬מגה־טון‪.‬‬‫כמו כן‪ ,‬ההלחם צריך גם לקיים את כללי הכתיב חסר הניקוד‪ .‬לדוגמה‪ ,‬ניתן לכתוב‬‫מגה־ואט אך בהלחם נוצר מגוואט )וי"ו מוכפלת באמצע מילה(‪ .‬קילו־ואט הופך ל קילוואט‬‫)הוי"ו לא מוכפלת בשכנות לוי"ו אחרת(‪ ,‬ואילו קילו־וולט הופך ל־קילווולט )כל שלוש הו"וים‬‫מופיעות כבר בכתיב המנוקד‪ ,‬ואינן מוכפלות בכתיב חסר הניקוד(‪.‬‬‫‪ .11.46‬ג'יגה או גיגה‬‫במילון "מידע ‪ : 01-1‬מושגים בסיסיים – השלמות" )תשע"ד( במאגר מונחי האקדמיה‪ ,‬נקבעו‬‫הכתיבים הבאים עבור התחיליות‪ :‬אטו־ )‪ ,(10-18‬פמטו־ )‪ ,(10-15‬פיקו־ )‪ ,(10-12‬ננו־ )‪,(10-9‬‬‫מיקרו־ )‪ ,(10-6‬מילי־ )‪ ,(10-3‬סנטי־ )‪ ,(10-2‬קילו־ )‪ ,(103‬מגה־ )‪ ,(106‬גיגה־ )‪ ,(109‬טרה־ )‪,(1012‬‬‫פטה־ )‪ ,(1015‬אקסה־ )‪ ,(1018‬זטה־ )‪ ,(1021‬יוטה־ )‪.(1024‬‬‫בפרט קבעה האקדמיה שיש לכתוב )ולהגות( גיגה‪ ,‬לא "ג'יגה"‪ .‬ההגייה עם ג' מגיעה כנראה‬‫מאנגלית אמריקאית‪ :‬התחילית ‪ giga‬בשימוש רק משנות העשרים של המאה העשרים‪,‬‬‫ובארצות הברית קבע ה ‪ National Bureau of Standards‬בשנות השישים שהגייתה תהייה‬‫"ג'יגה"‪ .‬לדוגמה‪ ,‬בסרט האמריקאי "חזרה לעתיד" משנת ‪ 1985‬ניתן לשמוע בברור את‬‫ההגייה "ג'יגה־ואט"‪ .‬אך רוב דוברי האנגלית הבריטים‪ ,‬למשל‪ ,‬הוגים דווקא "גיגה"‪ .‬ולדעת‬‫האקדמיה כך צריכים לעשות גם דוברי העברית‪.‬‬‫רוב דוברי העברית אינם מסכימים )למשל‪ ,‬חיפוש בגוגל מעלה ש"ג'יגה בייט" נפוץ פי שתיים‬‫מ"גיגה בייט"(‪ .‬אך ‪ hspell‬מקבל בכל זאת את כתיב האקדמיה‪.‬‬‫‪ .11.47‬אורתודונט או אורתודנט‬‫הכתיבים "אורתודנט" ו‪”-‬אורטודנט" נפוצים באותה מידה בחיפוש בגוגל‪ .‬ברור שהשני הוא‬‫תעתיק משובש‪ ,‬אך למעשה כך גם הראשון‪ :‬המילה הלועזית היא ‪ ,orthodontia‬ולכן התעתיק‬‫המדויק הוא אורתודונט ‪ ,‬עם חולם‪ ,‬וזהו גם הכתיב שקבעה האקדמיה במאגר מונחי רפואת‬‫השיניים ]‪.[39‬‬‫שימו לב להבדל בהגייה בין ‪ orthodontist‬לבין ‪ dentist‬גם באנגלית‪ :‬הראשון נגזר מהמילה‬‫היוונית לשן‪ ,ὀδών ,‬והשני מהמילה הלטינית לשן‪) dens ,‬שתיהם‪ ,‬אגב‪ ,‬נגזרו מאותו מקור‬‫פרוטו־הינדו־אירופאי(‪ .‬הציבור דובר העברית לא מקבל הבחנה זו‪ ,‬ולמרות שהמילונים‬‫והאקדמיה מכירים בכתיב התקני אורתודונט‪ ,‬חיפוש בגוגל מעלה שהוא בשימוש מועט‬‫יחסית לשתי החלופות שנזכרו לעיל‪.‬‬‫אגב‪ ,‬השיבוש ההפוך – הוספת וי"ו שלא לצורך בסמיכות לוי"ו קיימת – נפוץ במילים רבות‪.‬‬‫כך משובש פרופגנדה לכתיב "פרופוגנדה" )לפי גוגל‪ ,‬מספר הדפים עם הכתיב המשובש מגיע‬‫למחצית מספר הדפים עם הכתיב הנכון(‪ ,‬וגנאלוגיה )מאנגלית ‪ (genealogy‬משובש‬‫לגנאולוגיה‪.‬‬‫‪ .11.48‬קונטרוברסלי או קונטרוברסיאלי‬‫כמו שראינו בסעיף ‪ ,11.2‬הסיומת "יאלי" נפוצה בתארים לועזיים‪ .‬לפעמים‪ ,‬התואר נגזר משם‬‫‪69‬‬

‫מילים לועזיות‪ ,‬משפות שאינן שמיות‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫עצם‪ ,‬למשל מבקטריה קיבלנו בקטריאלי‪ ,‬מפריפריה פריפריאלי‪ ,‬מטריטוריה את‬‫וכן האלה‪ .‬באותו אופן‪ ,‬מקונטרוברסיה )מחלוקת( נגזר התואר‬‫טריטוריאלי‪,‬‬‫"קונטרוברסיאלי"‪ .‬למרות זאת‪ ,‬חיפוש בגוגל מעלה שרוב דוברי העברית מעדיף לכתוב‬‫קונטרוברסלי ‪ ,‬ללא היו"ד העיצורית‪ .‬לדעתנו דוברי העברית כותבים כך מכיוון שהם הוגים‬‫מילה זאת כך‪ ,‬ללא היו"ד העיצורית‪ ,‬ולכן החלטנו גם אנו להעדיף כתיב זה‪ .‬שוב‪ ,‬לדעתנו‬‫חשוב יותר שהכתיב יתאים להגייה המקובלת‪ ,‬מאשר לתעתיק ולאטימולוגיה המדויקים‪ .‬גם‬‫מילון רב־מילים מעדיף כתיב זה‪ ,‬ומפנה אליו מהכתיב עם ה "‪-‬יאלי"‪.‬‬‫אגב‪ ,‬גם באנגלית יש שתי צורות להגיית ‪ – controversial‬הגייה עם "‪-‬יְשֶל" ועם "‪-‬אסיתאל"‪.‬‬‫ההגייה הראשונה נפוצה יותר‪ ,‬וייתכן שהושפענו ממנה‪.‬‬‫‪ .11.49‬אקווריום או אקווריון‬‫בעבר הרחוק‪ ,‬העברית שאלה מילים רבות מיוונית‪ ,‬ונוצרה נטייה להלביש גם מילים לועזיות‬‫משפות אחרות בצורות יווניות מוכרות‪ .‬כמו אקרוסטיכון‪ ,‬יקינתון‪ ,‬ומילים אחרות ממקור‬‫יווני‪ ,‬גם מהפועל הלטיני ‪) notare‬לכתוב(‪ ,‬קיבלו חז"ל את נוטריקון ואת נוטריון‪ .‬גם‬‫בהמשך‪ ,‬למרות ירידת קרנה של היוונית‪ ,‬המשיכה העברית ליצור מילים לועזיות במשקל‬‫יווני כמו מוזאון ודירקטוריון‪ .‬כך גם הטכניון הוא מעין עברות )התייוונות?( של ה"טכניקום"‬‫הגרמני‪ ,‬וה ‪) curatorium‬חבר המנהלים( שלו נקרא קורטוריון‪ .‬ה ‪ ,conservatorium‬או‬‫בגרמנית ‪ ,Konservatorium‬הפך לקונסרבטוריון )המופיע במאגר מונחי המוזיקה של‬‫האקדמיה‪.(1955 ,‬‬‫‪aquarium‬‬‫באותה צורה‪" ,‬התייוונה" בעבר גם המילה המודרנית )מהמאה ה ‪(19‬‬‫ל"אקווריון" וכתיב זה אף מופיע במילון ההווה‪ .‬אך מילון רב־מילים מעדיף את הכתיב‬‫אקווריום ‪ ,‬וכך גם רוב דוברי העברית היום‪ ,‬ולכן זהו הכתיב שאנו מקבלים‪ .‬לא מצאנו‬‫החלטת אקדמיה בנושא‪.‬‬‫‪ .11.50‬טריאומווירט או טריומווירט‬‫בסעיף ‪ 11.3‬לעיל עלתה השאלה האם להוסיף אל"ף עיצורית במקרה של הלחם בו המילה‬‫השנייה מתחילה בתנועה‪ .‬השאלה האם להוסיף אל"ף עולה גם במקרים של שתי תנועות‬‫רצופות במילה אחת‪ ,‬ובמיוחד כשהתנועה הראשונה היא ‪ i‬ואז יש התלבטות בין יו"ד לאל"ף‬‫עיצורית‪:‬‬‫לדוגמה במילה הלועזית ‪ triumvirate‬יש שתי תנועות נפרדות‪ ,iu ,‬ללא עיצור ביניהם‪.‬‬‫בעברית‪ ,‬יש שתי דרכים אפשריות לכתוב ‪ :riu‬אריוּ או אריאוּ‪ .‬לא מצאנו הנחיה של האקדמיה‬‫בנושא‪ ,‬והמילונים חלוקים‪ :‬מילון ההווה מעדיף "טריומווירט"‪ ,‬ואילו מילון רב־מילים מעדיף‬‫"טריאומווירט"‪ .‬חיפוש בגוגל מעלה שהכתיב טריאומווירט נפוץ פי שניים מהכתיב המתחרה‪,‬‬‫ולכן בגרסה זו בחרנו בו‪ .‬סיבה נוספת להעדיף כתיב זה היא שאין בו חיריק חסר‪,‬‬‫שלכאורה לא אמור להיות בתעתיק )נושא שעלה כבר מספר פעמים בפרק זה(‪.‬‬‫למרות זאת‪ ,‬אולי משום האפשרות להימנע מחיריק חסר‪ ,‬במילים המסתיימות ב ‪ ius‬או‬‫‪ ium‬אנו כותבים יו"ד עיצורית )ללא חיריק לפניה( ולא באל”ף‪ :‬כך למשל‪ ,‬רדיוס‪ ,‬גניוס‪,‬‬‫צלזיוס‪ ,‬רדיום )ומספר רב של יסודות כימיים וחומרים נוספים עם סיומת זו(‪ ,‬אקווריום‪,‬‬‫אודיטוריום‪ ,‬דולפינריום‪ ,‬פודיום‪ ,‬קונסיליום‪ ,‬קולוקוויום‪ ,‬מדיום‪ ,‬מילניום‪ ,‬פלנטריום‪,‬‬‫קרמטוריום‪ ,‬ווליום‪.‬‬‫ייתכן שכדי להיות עקביים עם החלטותינו בסעיף ‪) 11.3‬פורמלדהיד ואנטרקטיקה ללא אל"ף(‬‫ועם המילים המסתיימות ב־‪ ius‬או ‪ ,ium‬וכדי לפשט ולקצר את הכתיב )בלא פגיעה‬‫בקריאות(‪ ,‬כדאי יהיה בעתיד לשנות את החלטתנו ולהעדיף את הכתיב ללא אל"ף‬‫"טריומווירט"‪.‬‬‫דוגמה נוספת לרצף תנועות המתחיל ב־‪ i‬היא ‪ ia‬כמו במילים עם ‪ :dia‬דיאגרמה‪ ,‬דיאלקט‪,‬‬‫דיאלוג‪ ,‬דיאגנוזה‪ ,‬דיאקריטי‪ ,‬דיאפרגמה‪ ,‬דיאטוני‪ ,‬דיאכרוני‪ ,‬דיאלקטי‪ ,‬דיאליזה‪ ,‬רדיאטור‪,‬‬‫‪70‬‬

‫מילים לועזיות‪ ,‬משפות שאינן שמיות‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫רדיאן‪ ,‬מרידיאן‪ ,‬גלדיאטור‪ ,‬מונדיאל ‪ .‬שוב‪ ,‬נעדיף לכתוב אותן עם אל"ף ולא יו"ד עיצורית‪.‬‬‫‪ .11.51‬יידיש או אידיש‬‫שפת ה־יידיש נקראת כך בשפה עצמה‪ .‬אך לדוברי העברית יש קושי לבטא יו"ד עיצורית‬‫חרוקה – דיברנו על "יישוב" בסעיף ‪ 5.14‬והשוו גם למילה "ישראל" אותו הוגים רוב‬‫הדוברים כ־ ‪ israel‬ולא ‪ .yisrael‬לכן נפוצה גם ההגייה – והכתיב – אידיש‪ .‬כרגע אנו‬‫מקבלים את שני הכתיבים‪ ,‬יידיש ואידיש‪ ,‬ונצטרך בעתיד לקבל החלטה‪.‬‬‫בנוסף‪ ,‬משני כתיבי שם השפה אנו מקבלים גם שני תארים‪ :‬יידי ו־אידי‪ .‬צורת הנקבה של‬‫התואר אידי הוא כמובן "אידית"‪ ,‬דבר שיצר שם שלישי לשפה‪ :‬השפה האידית‪.‬‬‫‪ .11.52‬רוגבי או רגבי‬‫לספורט שנקרא באנגלית ‪ Rugby‬נהוג משום־מה לקרוא בעברית רוגבי‪ ,‬למרות שזה איננו‬‫התעתיק הנכון של השם האנגלי‪ .‬חיפוש ברשת מעלה שרוב הכותבים‪ ,‬האנציקלופדיות‪,‬‬‫ואפילו איגוד הרוגבי הישראלי‪ ,‬מעדיפים את הכתיב הזה‪ ,‬רוגבי‪ .‬לכן כרגע זה גם הכתיב‬‫אותו אנו מעדיפים‪ .‬גם מילון רב־מילים מעדיף כתיב זה‪ ,‬אבל מילון ההווה ומילון אבן־שושן‬‫החדש מעדיפים דווקא "רגבי"‪.‬‬‫‪ .11.53‬קלישאה או קלישה‬‫בצרפתית ברוב שפות אירופה ששאלו מילה זו ממנה‪ ,‬המילה ‪) cliché‬שמשמעותה המקורית‬‫הייתה גלופה( מבוטאת כ־כִקאלידֹשה ‪ .‬מילון אבן־שושן ומילון ההווה כותבים כך גם בעברית‪,‬‬‫קלישה ‪ ,‬עם סגול בשי"ן‪ .‬מעניין שמילונים אלו לא מסכימים על מין שם העצם‪ :‬מילון הווה‬‫אומר זכר )הגיוני‪ ,‬בהינתן הסגול(‪ ,‬רב־מילים אומר נקבה‪.‬‬‫גם מילון רב־מילים מקבל את הכתיב "קלישה" אך מנקד בקמץ בשי"ן במקום סגול‪ .‬החלפת‬‫הסגול בקמץ בסוף מילה לועזית קרתה במילים נוספות – כמו למשל המילה הגרמנית‬‫‪ Schablone‬אומצה בעברית כשבלו תנה ‪ .‬בכל מקרה‪ ,‬מילון רב־מילים מפנה מכתיב זה לכתיב‬‫המועדף עליו‪ ,‬קלישאה‪.‬‬‫נראה שהכתיב "קלישאה" נולד כגזירה לאחור שגויה מצורת הרבים קלישאות )השוו‬‫"הרפתקאה" בסעיף ‪ ,( 14.1‬אך היום זהו הכתיב המקובל וההגייה המקובלת‪ ,‬ומסיבה זו‬‫לדעתנו ראוי להעדיף אותו‪ ,‬אך בגרסה זו אנו מקבלים את שני הכתיבים – קלישה‬‫וקלישאה‪.‬‬‫בכל מקרה‪ ,‬צורת הרבים היחידה היא קלישאות‪.‬‬‫‪ .11.54‬קנבוס או קנביס‬‫שמו של הצמח שנקרא ביוונית ‪) κάνναβις‬קנביס( נקרא על־ידי חז"ל יְק כִנבוס‪ .‬השם‬‫הרשמי שקבעה האקדמיה דומה‪ ,‬אך השתנה במשך השנים כפי שניתן לראות במאגר מונחי‬‫האקדמיה‪ :‬יְק כִנבוּס )בוטניקה‪ ,(1913 ,‬יְק תנבוס )טכניקה‪ ,(1929 ,‬יְק יְנבוּס )חשמל‪ ,(1935 ,‬יְק יְנבוס‬‫)טקסטילים‪ (1947 ,‬ולאחרונה‪ ,‬תק יְנבוס )מאגר מונחי האקדמיה‪ ,‬ביולוגיה כללית‪ .(2009 ,‬לכן‬‫אנו מקבלים את הכתיב קנבוס‪.‬‬‫אך הכתיב‪ ,‬וההגייה‪ ,‬הנפוצים יותר לשמו של צמח זה הוא קנביס‪ ,‬וכתיב זה גם מתאים יותר‬‫לשמו המדעי המודרני של צמח זה‪.Cannabis sativa ,‬‬‫באנגלית נהוג לתת שם נפרד לזן של צמח זה המשמש ליצור סיבים לבדים‪ ,hemp ,‬כדי‬‫להבדילו מהזן המשמש ליצור סמים‪ ,‬וכך התפתח גם בעברית הנוהג לקרוא לזן המשמש‬‫לסיבים "קנבוס" להבדיל מ"קנביס" המשמש לייצור סמים‪ .‬מסיבה זו אנו מקבלים את שני‬‫הכתיבים‪.‬‬‫‪71‬‬

‫שמות לועזיים‪ ,‬משפות שאינן שמיות‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫‪ .12‬שמות לועזיים‪ ,‬משפות שאינן שמיות‬‫בפרק זה נדון בשמות לועזיים )משפות שאינן שמיות(‪ ,‬כגון שמות אנשים‪ ,‬ארצות‪ ,‬ערים‪,‬‬‫עמים‪ ,‬וכן הלאה‪.‬‬‫הקדשנו לשמות אלו פרק‪ ,‬מכיוון שגם האקדמיה בחרה להקדיש להם תקן נפרד‪ :‬התעתיק‬‫התקני לעברית של שמות הוגדר במסמך "התעתיק מלועזית לעברית – כללים חדשים" ]‪.[18‬‬‫המבוא לכללים אלו מדגיש שהם חלים על שמות פרטיים בלבד‪ ,‬ולא על מילים ממקור לועזי‪:‬‬‫כללי התעתיק שלהלן מכוונים לשמות של אנשים‪ ,‬של מקומות‪ ,‬של מוסדות וכיו"ב‬‫מלשונות זרות שאין שמיות‪ ,‬ואינם חלים בהכרח על מילים לועזיות‪.‬‬‫דיון על מספר שמות לועזיים מופיע כבר בסעיפים קודמים‪ .‬כך הזכרנו את שווייצריה‪,‬‬‫שווייץ‪ ,‬אורוגוואי‪ ,‬פרגוואי וג'מייקה בסעיפים ‪) 11.12‬הדיפתונג ‪ (ei‬ו־ ‪) 11.13‬הדיפתונג ‪.(ai‬‬‫דיברנו גם על ההבדל בין ‪-‬יה ל ‪-‬ייה )למשל‪ ,‬אנגליה ואנגלייה( בסעיף ‪ ,11.19‬ואת אוקייניה‬‫הזכרנו בסעיף ‪ .11.37‬דיברנו על האל"ף בצ'אד‪ ,‬מאלי ונפאל בסעיף ‪ .11.2‬על שמות ערביים‬‫כמו בחריין‪ ,‬כוויית‪ ,‬ביירות‪ ,‬עומאן‪ ,‬עיראק‪ ,‬בגדאד‪ ,‬סודאן‪ ,‬איראן‪ ,‬קטר‪ ,‬עות'מאני נדבר‬‫בנפרד בפרק הבא‪ ,‬שעוסק במילים לועזיות משפות שמיות‪.‬‬‫‪ .12.1‬נורווגיה או נורבגיה‬‫בסעיף ‪ 11.26‬דנו בכתיב הצליל ‪ v‬במילים לועזיות – האם יש להתמש בבי"ת או בוי"ו‪ ,‬כמו‬‫למשל טלביזיה או טלוויזיה‪ .‬כאשר מדובר לא במילים ממקור לועזי אלא בשמות לועזיים –‬‫של אנשים‪ ,‬מקומות או מוסדות – כללי התעתיק "כללי התעתיק מלועזית לעברית" של‬‫האקדמיה )]‪ ,[18‬והגרסה הישנה ]‪ ,([7‬ברורים‪ ,‬והם כוללים את ההחלטה הבאה‪:‬‬‫‪ : v‬ו – בראש מילה‪ ,‬וכן באמצעה כשאינה סמוכה לחולם או לשורוק‪ .‬ב )רפה( – בסוף‬‫מילה‪ ,‬וכן באמצעה בסמוך לחולם או לשורוק‪.‬‬‫כלל זה שימושי עבור שמות לא־שמיים של ארצות ומקומות‪ :‬לפיו יש לכתוב נורווגיה‪,‬‬‫שוודיה‪ ,‬לוונט‪ ,‬אקוודור‪ ,‬קווקז‪ ,‬שווייצריה‪ ,‬פרגוואי‪ ,‬אורוגוואי‪ ,‬ונצואלה‪ ,‬בווריה‪ ,‬זימבבווה‪,‬‬‫סווזילנד‪ ,‬בווי"ו ולא בבי"ת‪ ,‬ומצד שני סלובניה‪ ,‬סלובקיה‪ ,‬צ'כוסלובקיה‪ ,‬הרצגובינה‪,‬‬‫מולדובה‪ ,‬טובלו‪ ,‬בבי"ת‪ .‬כך גם אנו כותבים‪.‬‬‫בגרסה הנוכחית אנחנו כותבים‪ ,‬בניגוד לתקן‪ ,‬בבי"ת את השמות הבאים‪ :‬בוליביה‪ ,‬מולדביה‪,‬‬‫סלבי‪ ,‬יוגוסלביה‪ ,‬סקנדינביה‪ ,‬טרנסילבניה‪ ,‬אבחזיה‪ ,‬לטביה‪ ,‬מורביה‪ .‬לכן סביר שנשקול‬‫מחדש כתיבים אלו בגרסאות הבאות‪ .‬אגב‪ ,‬בכל השמות הנ"ל הציבור מראה העדפה מוחצת‬‫לכתיב הלא תקני בבי"ת שאנו מקבלים – ומספר הדפים שגוגל מוצא עם הכתיב בבי"ת‬‫גדול עשרות עד אלפי מונים ממספר הדפים עם הכתיב בוי"ו‪ .‬בנוסף‪ ,‬גם ברשימת הארצות ]‬‫‪ [24‬שפרסם מכון התקנים הישראלי‪ ,‬מופיעים הכתיבים הנ"ל בבי"ת – בוליביה‪ ,‬מולדובה‪,‬‬‫לטבייה )בשני יו"דים – ראה ‪ .( 11.19‬אפילו האקדמיה הביעה כניעה באתרה )סוגיות‬‫בעברית‪ ,‬לשאלת תעתיקם של שמות מדינות(‪:‬‬‫העיצור ‪ v‬מתועתק בדרך כלל בווי"ו‪ ,‬אלא אם כן הוא בא בסוף המילה או באמצעה‬‫בסמוך לתנועות ‪ .o, u‬לכן בעיקרון אין בוליוויה ולטווייה שונות משוודיה או‬‫נורווגיה‪ .‬עם זאת מכיוון ששגור הכתיב בבי"ת )בוליביה‪ ,‬לטבייה( ייתכן שאין צורך‬‫להתעקש על וי"ו‪.‬‬‫אגב‪ ,‬את שם המדינה סרביה יש לכתוב כך‪ ,‬בבי"ת‪ ,‬מכיוון שמדובר בצליל בי"ת דגושה גם‬‫במקור ‪ Србија‬וגם בשפות אחרות )כמו ‪ Serbia‬באנגלית(‪ .‬ההגייה בבי"ת רפה שגויה‪,‬‬‫ונובעת כנראה מהקבלה שגויה לשמות המדינות כמו לטביה‪ ,‬בוליביה‪ ,‬וכד'‪.‬‬‫‪72‬‬

‫שמות לועזיים‪ ,‬משפות שאינן שמיות‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫‪ .12.2‬סטוקהולם או שטוקהולם‬‫בעבר היה נפוץ הכתיב "שטוקהולם" לשם בירתה של שוודיה‪ .‬אך השי"ן איננה מוצדקת‪:‬‬‫בשוודית‪ ,‬וברוב השפות האחרות‪ ,‬השם ‪ Stockholm‬נהגה דווקא בסמ"ך‪ ,‬לא בשי"ן‪ .‬ייתכן‬‫שההגייה והכתיב בשי"ן אומצה מההגייה בשפה הגרמנית‪ ,‬בה הצירוף "‪ "st‬נהגה כ"שט"‪,‬‬‫אבל ברור שאין היגיון רב מאחורי כינוי עיר שוודית בהגייה גרמנית דווקא‪.‬‬‫לאחרונה‪ ,‬התעתיק המדויק יותר‪ ,‬סטוקהולם‪ ,‬הולך והופך לנפוץ‪ ,‬וחיפוש בגוגל מעלה שהוא‬‫כבר נפוץ פי שניים מהכתיב הישן בשי"ן‪ .‬יתר על כן‪ ,‬הכתיב בסמ"ך מופיע בפירוש כדוגמה‬‫בכללי התעתיק של האקדמיה ]‪ . [18‬מכל הסיבות הנ"ל‪ ,‬זהו הכתיב אותו אנו מקבלים –‬‫סטוקהולם‪.‬‬‫בניגוד לבירת שוודיה‪ ,‬עבור בירת הונגריה הכתיב התקני הוא דווקא בודפשט‪ ,‬בשי"ן ולא‬‫בסמ"ך‪ .‬זוהי ההגייה הנכונה בהונגרית‪ ,‬זהו הכתיב הנפוץ בגוגל‪ ,‬וגם הוא מופיע כדוגמה‬‫מפורשת בכללי התעתיק של האקדמיה‪.‬‬‫באופן דומה‪ ,‬גם עיר הבירה של רומניה תיכתב בוקרשט‪ ,‬בשי"ן‪ .‬שוב זוהי ההגייה הנכונה‬‫ברומנית‪ ,‬והכתיב הנפוץ יותר‪ .‬מעניין שרב־מילים מעדיף גם הוא את הכתיב בשי"ן‪ ,‬אך‬‫מנקדו בשי"ן שמאלית‪ .‬כללי התעתיק של האקדמיה לא מכירים באפשרות זו‪ ,‬ומציינים‬‫בפירוש ש"ההגה ‪ s‬לא יתועתק ב־שְּ"‪.‬‬‫‪ .12.3‬תאילנד או תיילנד‬‫כללי התעתיק חד־משמעיים‪ ,‬וקובעים שאת הדיפתונג ‪ ay‬יש לתעתק בכתיב חסר־ניקוד "יי"‪.‬‬‫למרות זאת‪ ,‬באתר האקדמיה )סוגיות בעברית‪ ,‬לשאלת תעתיקם של שמות מדינות( מופיעה‬‫ההחלטה הבאה‪:‬‬‫עוד קובעים כללי התעתיק כי הדו‪-‬תנועה )דיפתונג( ‪ ay‬נכתבת בשתי יו"דים‪ .‬על פי‬‫זה אמורים לכתוב למשל תיילנד‪ ,‬ואולם כבר השתרש הכתיב תאילנד בשל נוהג‬‫הכתיבה הרווח של הדו‪-‬תנועה ‪ ay‬ב‪-‬אי‪ ,‬בעיקר בסוף מילה‪ :‬מאי‪ ,‬פאי‪.‬‬‫לכן אנו כותבים תאילנד ‪ ,‬למרות שכתיב זה לא מתיישב היטב עם מה שכתבנו לעיל ב ‪11.2‬‬‫וב ‪ .11.13‬כפי שכתבנו בסעיפים אלו‪ ,‬אמנם מקובל ש ‪ ai‬בסוף מילה יכתב "אי" )גם במילים‬‫עבריות‪ ,‬כמו "פנאי"(‪ ,‬אך באמצע מילה אנו משתמשים תמיד ב "יי"‪ .‬לכן הכתיב "תאילנד"‬‫הוא יוצא דופן‪.‬‬‫‪ .12.4‬וטיקן או ותיקן‬‫באתר האקדמיה מופיעה ההחלטה הבאה‪:‬‬‫העיצור ‪ t‬מתועתק בדרך כלל בטי"ת; לכן וטיקן )ולא ותיקן(‪.‬‬‫למרות זאת‪ ,‬מילון אבן־שושן החדש‪ ,‬מילון רב־מילים ורוב הכותבים מעדיפים דווקא את‬‫הכתיב ותיקן ‪ .‬בגרסה זו‪ ,‬גם אנו בוחרים בכתיב זה‪ ,‬בניגוד לדעתה המפורשת של‬‫האקדמיה‪ ,‬ולכן ודאי נאלץ בעתיד לשקול מחדש את החלטתנו )אלא אם כן האקדמיה‬‫תשקול שוב החלטתה‪ ,‬ותכריז על יוצא דופן כפי שעשתה עבור תאילנד לעיל(‪.‬‬‫‪ .12.5‬ליטא או ליטה‬‫באתר האקדמיה מופיעה ההחלטה הבאה‪:‬‬‫שמות המסתיימים ב‪ a-‬מתועתקים דרך כלל בה"א‪ ,‬כגון אסטוניה‪ ,‬אנגלייה‪ ,‬שוודיה‪.‬‬‫ואולם יש שמות שבהם הכתיב באל"ף מושרש‪ :‬רומא וליטא‪.‬‬‫לכן אנו כותבים רומא‪ ,‬ליטא‪.‬‬‫‪73‬‬

‫שמות לועזיים‪ ,‬משפות שאינן שמיות‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫‪ .12.6‬זימבבווה או זימבבואה‬‫את שם שם המדינה ‪ Zimbabwe‬ראוי לתעתק זימבבווה‪ ,‬ולא זימבבואה‪ :‬מדובר בעיצור "‬‫‪ ,'”w‬לא בדיפתונג ‪ ,ue‬וכאמור בסעיף ‪ 10.3‬התעתיק של ‪ w‬לעברית הוא האות וי"ו‪ .‬מכון‬‫התקנים בחר גם הוא בכתיב זימבבווה ]‪ ,[24‬וכך גם מילון רב־מילים‪.‬‬‫למרות זאת‪ ,‬לציבור העדפה מוחצת לכתיב "זימבבואה"‪ ,‬והוא נפוץ פי ‪ 30‬בחיפוש בגוגל‪,‬‬‫וייתכן שבעתיד כדאי יהיה להתחשב בה‪.‬‬‫‪ .12.7‬בוצוונה‪ ,‬בוצואנה‪ ,‬בוצוואנה או בוטסואנה‬‫בשם המדינה ‪ Botswana‬ישנן שתי שאלות כתיב נפרדות – איך לכתוב את ה ‪ ,w‬ואיך‬‫לכתוב את ‪.ts‬‬‫לגבי ה ‪ , w‬החלטתנו זהה לזו בסעיף הקודם – מדובר בעיצור‪ ,‬ולא בדיפתונג‪ ,‬ולכן בכתיב‬‫מנוקד נכתוב בוכִצ תו תנה‪ ,‬ולא בוצוּתא תנה‪ .‬בכתיב חסר ניקוד‪ :‬בוצוונה‪ .‬מילון רב־מילים מסכים‬‫עם כתיבים אלו‪ ,‬המנוקד וחסר־הניקוד‪ .‬מכון התקנים ]‪ [24‬מוסיף אל"ף לציון תנועת ה ‪a‬‬‫וכותב בוצוואנה‪ ,‬אך כאמור אנו לא נוהגים להוסיף אל"פים כאלו‪ .‬אתר ויקיפדיה כותב‬‫)נכון למאי ‪ (2013‬בוטסואנה ומנקד בוכִטכִס תוא תנה אך זהו שיבוש שנראה כערבוב של הכתיב‬‫עם דיפתונג ‪ ua‬והכתיב עם עיצור ‪) w‬אם מדובר בעיצור‪ ,‬כפי שמציין הניקוד‪ ,‬מדוע איננו‬‫מוכפל בכתיב חסר ניקוד?(‪.‬‬‫לגבי ה ‪ , ts‬ישנו ויכוח האם לתעתק אותו כ־"צ”‪ ,‬או אולי כ־"טס" כי הרי באנגלית )השפה‬‫הרשמית של המדינה( האות צ איננה קיימת‪ .‬אנו נוטים‪ ,‬כמו האקדמיה‪ ,‬להעדיף את‬‫התעתיק צ‪ .‬האקדמיה מציינת בכללי התעתיק ]‪ [18‬ש‪:‬‬‫בכללים מונח העיקרון שאין מתעתקים את השמות על פי כתיבם במקורם‪ ,‬כי אם על‬‫פי הגייתם הנשמעת לנו‪.‬‬‫כלומר‪ ,‬אם דוברי העברית הוגים את שם המדינה ב־"צ”‪ ,‬אין חשיבות לשאלה האם בשפת‬‫המקור היה כתוב דווקא "טס”‪ .‬יתר על כן‪ ,‬כללי התעתיק הנ"ל מציינים בפירוש שתעתיק‬‫ההגה ‪ ts‬הוא צ )אך להגנת תומכי ה־"טס" ניתן לציין שכל הדוגמאות שהם נותנים הן‬‫דווקא לתעתיק משפות שיש להן מקבילה לאות צ שלנו – ולא מתעתיק משתי אותיות‬‫נפרדות ‪.(ts‬‬‫חיפוש בגוגל מעלה שהכתיב שבחרנו‪ ,‬בוצוונה‪ ,‬הוא דווקא הכתיב הנדיר ביותר‪ ...‬הכתיב עם‬‫אל"ף נוספת‪“ ,‬בוצוואנה"‪ ,‬נפוץ פי חמש ממנו‪ .‬הכתיב שמניח דיפתונג ‪“ ,ua‬בוצואנה"‪ ,‬נפוץ פי‬‫‪ 70‬מהכתיב שבחרנו‪ .‬הכתיב הנפוץ ביותר הוא זה שנבחר בוויקיפדיה‪“ :‬בוטסואנה"‪ ,‬והוא‬‫נפוץ פי ‪ 300‬מהכתיב שבחרנו‪ ,‬אך עיון במבחר עמודי אינטרנט הכוללים כתיב זה מעלה‬‫שרבים מהם נוצרו אוטומטית מתוך ויקיפדיה‪ ,‬או מתוך רשימת ארצות כלשהי‪ ,‬ולא ברור‬‫שזהו אכן הכתיב שרוב הכותבים מעדיפים‪.‬‬‫‪ .12.8‬קירגיסטן או קירגיזסטן‬‫לכאורה‪ ,‬למדינת הקירגיזים ראוי לקרוא קירגיזסטן‪ ,‬עם זי"ן‪ ,‬וכך אכן נכתב שמה באותיות‬‫לטיניות )‪ (Kyrgyzstan‬ובשפה הקירגיזית )‪ .(Кыргызстан‬אך גם בעברית וגם בשפות‬‫האחרות‪ ,‬קשה לבטא את את צרור העיצורים חסרי התנועה " כִזכִס"‪ ,‬ובהגייה הזי"ן איננו‬‫נשמע‪.‬‬‫אך בניגוד לאנגלית‪ ,‬למשל‪ ,‬שבה נפוצות המילים שבהן ההגייה שונה מהכתיב‪ ,‬בעברית אנו‬‫מצפים בדרך־כלל שהכתיב ישקף את ההגייה‪ .‬לכן נהוג‪ ,‬כאמור בסעיף הקודם‪ ,‬שתעתיק‬‫שמות מלועזית ישקף את ההגייה הנשמעת לנו ולא את הכתיב המקורי‪ .‬מכיוון שאנו )ואפילו‬‫הקירגיזים( אומרים "קירגיסטן"‪ ,‬ללא ז'‪ ,‬אז לדעתנו כדאי גם לכתוב כך‪ :‬קירגיסטן‪.‬‬‫‪74‬‬

‫שמות לועזיים‪ ,‬משפות שאינן שמיות‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫‪ .12.9‬טאלין או טלין‬‫כפי שהסברנו בהרחבה בסעיף ‪ ,11.2‬אנו נוטים שלא להוסיף אל"פים לציון התנועה ‪a‬‬‫במילים ובשמות לועזיים‪ ,‬וכותבים למשל יפן ולא "יאפאן"‪ .‬ראינו בסעיף זה מספר יוצאי‬‫דופן כמו צ'אד‪ ,‬מאלי ונפאל אך ככלל‪ ,‬לא נוסיף אל"ף‪ .‬לכן בירת אסטוניה תיכתב טלין‪,‬‬‫למרות שהכתיב "טאלין" נפוץ יותר ברשת‪.‬‬‫‪75‬‬

‫מילים לועזיות‪ ,‬משפות שמיות‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫‪ .13‬מילים לועזיות‪ ,‬משפות שמיות‬‫‪ .13.1‬קבאב או קבב‬‫לפי כללי התעתיק מערבית לעברית של האקדמיה ]‪ ,[20‬אמות קריאה שמופיעות במקור‬‫הערבי יש לכתוב גם בעברית‪:‬‬‫אמות הקריאה ا‪ ,‬و‪ ,‬ي יסומנו באמות הקריאה א‪ ,‬ו‪ ,‬י‬‫לכן יש לכתוב את המילים הבאות עם אל"ף‪ ,‬כפי שמופיע במקור הערבי‪ :‬איסלאם‪ ,‬סולטאן‪,‬‬‫עומאן‪ ,‬עיראק‪ ,‬בגדאד‪ ,‬סודאן‪ ,‬איראן‪ ,16‬רבאט‪ ,‬קאדי‪ ,‬מוח'תאר‪ ,‬חמאס‪ ,‬ערפאת‪ ,‬סאדאת‪,‬‬‫ג'יהאד‪ ,‬אינתיפאדה‪ ,‬והאבי‪ ,‬ואימאם )לגבי היו"ד והוי"ו שלא מופיעות במקור הערבי‪ ,‬ראו‬‫סעיף ‪ 13.5‬מיד(‪ .‬כך גם מופיעה אל"ף גם בנגזרות של אותן מילים ערביות‪ ,‬כמו למשל‬‫איסלאמיזם‪ ,‬סולטאנות‪ .‬כך גם לגבי מילים ממקור פרסי‪ ,‬כמו ח'אן )במשמעות פונדק(‪.‬‬‫כך גם לגבי המילה "קבאב "‪ .‬יש הטוענים שהמילה הגיעה לעברית מהשפה הטורקית‪ ,‬אך‬‫הטורקית שאלה אותה כנראה מערבית‪ ,‬ואנו מבטאים את המילה כמו הערבים‪ ,‬לא כמו‬‫הטורקים‪ .‬בערבית המילה קבאב נכתבת کباب ‪ ,‬עם אל"ף‪ ,‬ולכן יש לכתוב כך גם בעברית‪.‬‬‫שאלה דומה של מקור המילה קיימת גם במילה סילאן ‪ :‬זוהי איננו שמו הערבי המקובל של‬‫سي لللناَ –‬‫סירופ התמרים )שהוא דווקא הרב‪ ,‬ظرب (‪ ,‬אך מתברר שבניב העיראקי נקרא נוזל זה ل‬‫יְס יְילאן – שמשמעותו זרימה‪ ,‬ושם זה אומץ לעברית תוך שינויים בניקוד התחלתו אך שמירה‬‫על סופו‪ ,‬עם האל"ף‪.‬‬‫‪ .13.2‬קטר או קטאר‬‫מצד שני‪ ,‬במילים ערביות בהן אין אם קריאה אל"ף‪ ,‬אין להוסיפה )ראו גם סעיף ‪ 11.2‬לגבי‬‫תוספת אל”ף במילים לועזיות(‪ .‬כך למשל את שם המדינה קטר יש לכתוב כך‪ ,‬ללא אל"ף‬‫נוספת‪ ,‬מכיוון שבמקור הערבי הכתיב הוא قطر ‪ ,‬ללא אל"ף‪ .‬אגב‪ ,‬מכיוון שבמקור הערבי‬‫אין אל"ף התנועה השנייה קצרה‪ ,‬ויש להגות את המילה במלעיל‪.‬‬‫כותבי עברית רבים שוגים וכותבים "קטאר"‪ ,‬ובעקבות כך גם שוגים והוגים שם המדינה‬‫במלרע )כמו שהוגים את שם הקרון שמושך את הרכבת(‪.‬‬‫ج (‪ ,‬העלייה לרגל למכה‪ ,‬ללא אל"ף‪ .‬אך את תואר הכבוד לאדם‬‫בדומה יש לכתוב גם חג' )ح ر‬‫מבוגר‪ ,‬שעלה )אולי( לרגל למכה‪ ,‬יש לכתוב כמו בערבית עם אל"ף‪ :‬חאג' )حاج(‪.‬‬‫‪ .13.3‬דובאי או דוביי‬‫ي ולכן‬‫בשם האמירות דובאי נתקלים באותה בעיה של קטר – במקור הערבי אין אלף‪ :‬دب ر‬‫לכאורה אין להוסיפה ויש לכתוב "דוביי"‪ .‬אולם כפי שראינו בסעיף ‪ ,11.13‬את הדיפתונג ‪ai‬‬‫בסוף מילה מעדיפים כותבי העברית כ"אי"‪ ,‬כמו למשל במילה העברית "פנאי"‪ .‬לכן נהוג‬‫לכתוב דובאי‪ ,‬וכך אנו עושים בגרסה הנוכחית של ‪ .hspell‬בדומה‪ ,‬אגב‪ ,‬אנו כותבים גם‬‫שנגחאי‪.‬‬‫‪ .13.4‬תוניסיה או טוניסיה‬‫שם המדינה תוניסיה מגיע מערבית‪ ,‬الجمهورريةّ التونسريةّ )יְאכִל הג'כִמהוּ אר סַיה אלתוּ אנאס יְיה(‪ ,‬שבה האות‬‫תי"ו ולכן ראוי לכתוב תוניסיה‪ ,‬ולא טוניסיה‪ .‬שם עיר בירתה – תוניס‪.‬‬‫‪ 16‬פרסית‪ ,‬כידוע‪ ,‬איננה שפה שמית‪ ,‬אך היא נכתבת באותיות ערביות ולכן התעתיק ממנה הוא אותו תעתיק‬‫כמו מערבית‪.‬‬‫‪76‬‬

‫מילים לועזיות‪ ,‬משפות שמיות‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫‪ .13.5‬אינתיפאדה או אנתפאצ'ה‬‫בסעיף ‪ 11.1‬ראינו את כלל האקדמיה לפיו התנועות ‪ o‬ו־ ‪ u‬במילה לועזית תכתבנה תמיד‬‫בווי"ו‪ ,‬והתנועה ‪ i‬תכתב תמיד ביו"ד‪ .‬בכלל זה לא נאמר שהוא תקף רק למילים משפות‬‫שאינן שמיות‪ ,‬ומכאן שראוי להחיל אותו גם על מילים לועזיות משפות שמיות‪ ,‬כמו ערבית‪.‬‬‫זאת למרות שבערבית קיים ההבדל – כמו בעברית – בין תנועות ‪ i, o, u‬שנכתבות בעזרת‬‫סימני ניקוד )תנועות "חסרות"( ותנועות ארוכות שנכתבות בתוספת אמות קריאה‪ .‬כך למשל‬‫במילה "אא כִנתפאדה" )انتفاضةّ ( נכתבת האל"ף בערבית בחיריק חסר שאחריו שווא‪ ,‬ולכן לו‬‫הייתה זו מילה עברית לא היינו מוסיפים יו"ד בכתיב חסר הניקוד‪ .‬אך זוהי לא מילה‬‫עברית‪ ,‬ולכן נוסיף יו"ד בכל אחת מתנועות ה־ ‪ i‬במילה זו‪ ,‬ונכתוב אינתיפאדה‪.‬‬‫אגב‪ ,‬במקור הערבי‪ ,‬במילה "אינתיפאדה" האות שכתבנו כדל"ת איננה דל"ת רגילה )דאל(‬‫כי אם דאד‪ ,‬עיצור ייחודי לערבית שאיננו קיים בעברית‪ ,‬גרסה נחצית של הדל”ת הרגילה‪.‬‬‫ה"תעתיק המדויק" של עיצור זה )ראו הסבר בהמשך( הוא צ' )צד"י שאחריה גרש(‪ ,‬אך‬‫למעשה תעתיק זה איננו מקובל ומבלבל‪ ,‬כי צ' בעברית המודרנית משמש עבור תעתיק ‪ch‬‬‫האנגלי ו־טש היידי )למשל(‪ ,‬ולא דאד הערבית‪ .‬לכן‪ ,‬ומכיוון שדאד הערבית נשמעת לדובר‬‫העברית דומה מאוד לדל"ת‪ ,‬נהוג להשתמש בתעתיק בדל"ת רגילה וכותבים אינתיפאדה‪,‬‬‫לא אינתיפאצ'ה‪.‬‬‫בדומה לאינתיפאדה בה הוספנו יו"דים‪ ,‬יש לכתוב גם איסלאם‪ ,‬איסלאמי‪ ,‬איסלאמיסט‪,‬‬‫איסלאמיסטי‪ ,‬איסלאמיזם‪ ,‬עיראק‪ ,‬ג'יהאד‪ ,‬אימאם וחיזבאללה‪ ,‬וזאת למרות שהיו"דים לא‬‫מופיעים במקור הערבי‪.‬‬‫באותו אופן יש לכתוב סולטאן ח'ומייני‪ ,‬ח'וביזה‪ ,‬מוח'תאר‪ ,‬ו־ מוחמד עם וי"ו‪ ,‬למרות שהוי"ו‬‫לא מופיעה במקור הערבי‪.‬‬‫המילונים לא מסכימים עם החלטה זו‪ .‬מילון רב מילים ]‪ ,[6‬אבן שושן ]‪ [12‬ומילון ההווה ]‪5‬‬‫[ כולם טוענים שיש לכתוב "אסלאם" ללא יו" ד‪ .‬רב־מילים ואבן שושן דווקא כותבים את‬‫כל שאר המילים עם יו"ד‪ ,‬כמונו – אך משום מה‪ ,‬בחלקן היו"ד מופיעה כבר בכתיב המנוקד‬‫ובחלקן היו"ד נוספת רק בכתיב חסר הניקוד‪ .‬מילון ההווה דווקא כותב את כולן באופן‬‫עקבי ללא יו"ד‪.‬‬‫כללי התעתיק מערבית לעברית של האקדמיה ]‪ [20‬מכירים בשתי שיטות תעתיק שונות‪.‬‬‫"התעתיק המדויק" הוא תעתיק מנוקד שבו כל אות וניקוד ערבי מועתקים לאות עברית‬‫אחת )לעתים אות עברית שנקודה מעליה(‪ ,‬ואין מוסיפים אמות קריאה כלל‪ .‬מכיוון שזהו‬‫כתיב מנוקד‪ ,‬שיטה זו איננה רלוונטית לענייננו‪ .‬שיטת התעתיק הרלוונטית יותר היא שיטת‬‫"התעתיק הפשוט"‪ .‬בתעתיק הפשוט מצוין בפירוש שיש להוסיף וי"ו גם עבור תנועת ‪ u‬קצרה‪,‬‬‫ולכתוב למשל מוחמד‪ .‬אך עבור תנועת ‪ i‬קצרה הכלל משום־מה החלטי פחות‪ ,‬ומציין‬‫‪ i‬קצרה תסומן ביו"ד במידת הצורך כגון איכסאל‪ ,‬ג'יסר א‪-‬זרקא‬‫איך יש להתייחס לכלל תעתיק זה? מה היא "מידת הצורך"‪ ,‬ובכלל‪ ,‬האם כללי התעתיק‬‫הפשוט נועדו בכלל למילים לועזיות‪ ,‬או רק לשמות פרטיים )כמו בדוגמאות הנ"ל(?‬‫בתכתובת פרטית‪ ,‬האקדמיה הבהירה לנו ]‪:[26‬‬‫בתעתיק פשוט נכתבות מילים אלו ]איסלאם‪ ,‬אינתיפאדה‪ ,‬עירק‪ ,‬ג'יהאד‪ ,‬אימאם‪,‬‬‫חיזבאללה[ ודומותיהן ב‪ -‬י במקום תנועת ‪ .i‬מילה שאין במקורה האות ي הערבית‬‫כאם קריאה‪ ,‬וברור לכול שיש לקרוא אותה בתנועת ‪ ,i‬או בכתב עת מדעי בנושא‬‫הערבית או האיסלאם‪ ,‬שכל קוראיו יודעים שהמילה נקראת בתנועת ‪ – i‬הכלל מתיר‬‫לכתוב אותה בלי יו"ד‪ .‬אבל כאמור בדרך כלל היא נכתבת בתנועת ‪ .i‬על כך כל‬‫המילים שציינת נוהגות להיכתב ביו"ד‪ :‬אינתיפאדה‪ ,‬עיראק וכו'‪.‬‬‫כאמור‪ ,‬החלטנו להוסיף יו"ד בכל מקרה של תנועת ‪ ,i‬גם במקרה של‬‫בערבית‪.‬‬‫תנועה קצרה‬‫אגב‪ ,‬גם המילה "אסלם " תתקבל על־ידי בודק האיות‪ ,‬כפועל )המיר את דתו של מישהו‬‫‪77‬‬

‫מילים לועזיות‪ ,‬משפות שמיות‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫לאיסלאם(‪.‬‬‫‪ .13.6‬תמרינדי‪ ,‬תמרהינדי או תמרהנדי‬‫אין הסכמה איך יש לכתוב את שם הפרי – תמרהינדי )כמו שכותבים רב‪-‬מילים ומילון אבן‬‫שושן החדש(‪ ,‬תמראהנדי )כמו שכותב מילון ההווה(‪ ,‬או תמרינדי‪ ,‬כפי שכותבים )והוגים(‬‫רבים‪ .‬חיפוש באינטרנט מעלה שכל שלושת הכתיבים נפוצים בערך באותה מידה‪ ,‬כשהכתיב‬‫תמרהינדי נפוץ אך במעט מהאחרים‪.‬‬‫לכתיב עם החיריק החסר‪" ,‬תמרהנדי"‪ ,‬יש הצדקה רק אם רואים במילה זו מילה עברית‪.‬‬‫אחרת‪ ,‬אם רואים בה מילה לועזית‪ ,‬אז כאמור לא חשוב אם משפה שמית או שאיננה‬‫שמית‪ ,‬חייבים להשתמש ביו"ד‪ .‬לדעתנו אין זו מילה עברית‪ ,‬אלא תעתיק מלועזית –‬‫מנאו‪-‬לטינית )‪ ,(tamarindus‬מאנגלית ) ‪ ,(tamarind‬או מערבית )تمر هندي‪ ,‬תמר אה כִנ אדי(‪.‬‬‫לדעתנו‪ ,‬מכיוון שאנו קוראים לפרי תמרינדי ולא טמרינד )בטי"ת!( או טמרינדוּס‪ ,‬סביר‬‫יותר לומר שמדובר בתעתיק מערבית‪ .‬לכן בחרנו לכתוב תמרהינדי‪.‬‬‫‪ .13.7‬ח'‪ ,‬ח או כ‬‫בשפה הערבית‪ ,‬ישנן שתי אותיות שונות‪ ,‬ح ו־ خ ‪ .‬הראשונה נהגית כמו חי"ת בהגייתה‬‫העברית המקורית הגרונית )שהשתמרה היום במבטא המזרחי(‪ ,‬והשנייה נהגית כמו כ"ף‬‫רפה‪ .‬נשאלת השאלה כיצד לכתוב מילים לועזיות שמקורן הערבי מכיל אחת משתי האותיות‬‫הללו‪.‬‬‫האות ح נחשבת למקבילתה של האות העברית ח‪ ,‬ולכן משתמשים בה בתעתיק‪ ,‬למרות‬‫ج נכתוב חג' ועבור‬‫שבעברית הישראלית המודרנית הגייתן כבר לא זהה‪ .‬לכן למשל עבור ح ر‬‫حةّ פדיחה‪ ,‬וכך גם חמולה‪ ,‬חפלה‪ .‬כך גם שחטה‪ ,‬למרות שהכתיבים הנפוצים הם דווקא‬‫فل ض‬‫ضي ل‬‫המשובשים‪" :‬שכטה" או "שאכטה" )במקור הערבי‪ ,‬החי"ת גרונית ואין אל"ף(‪.‬‬‫את האות خ ניתן היה לתעתק ככ"ף רפה‪ ,‬כפי שהיה נהוג בעבר במילים "כליף" ו”מוכתר”‪,‬‬‫ובשם העיר ”סכנין"‪ .‬אך לכ"ף בעברית חוקי הגייה משונים )כגון דגש בראשית מילה( ולכן‬‫תעתיק זה מבלבל‪ .‬היום האקדמיה מעדיפה להשתמש בתעתיק ח' – חי"ת שאחריו גרש –‬‫כאשר הגרש הוא כמובן המקביל של הנקודה מעל החי"ת בשפה הערבית‪ .‬התעתיק ח' נקבע‬‫בכללי התעתיק הפשוט מערבית של האקדמיה‪ ,‬ומילים לועזיות עם ח' מופיעות במאגרי‬‫המונחים של האקדמיה – למשל ח'אן מופיעה במאגר מונחי הארכאולוגיה )‪.(1942‬‬‫לכן אנו כותבים מילים שמקורן באות خ עם ח'‪ :‬ח'ליף‪ ,‬ח'ליפות‪ ,‬ח'וביזה‪ ,‬שיח'‪ ,‬ח'רא‪ ,‬סח'נין‪,‬‬‫ח'מסה‪ ,‬ח'ומייני‪ ,‬מוח'תאר‪ ,‬ח'אן‪.‬‬‫בעתיד נרצה ודאי לשקול מחדש החלטה זו‪ ,‬שאף שהיא מדייקת יותר לגבי המקור הערבי‬‫של המילים‪ ,‬היא זרה לפונולוגיה העברית המודרנית ולכתיב העברי הנפוץ‪ .‬מילים בשימוש‬‫נפוץ איבדו זה מכבר את הגרש‪ ,‬ולמשל חיפוש בגוגל מעלה שהכתיב "חוביזה" ללא גרש‬‫נפוץ פי ‪ 30‬מהכתיב המדויק יותר "ח'וביזה"‪ .‬המילה "חרא" כה נפוצה‪ ,‬עד שהפכה לשורש‬‫ממנו נולדו מילים חדשות כמו "מחראה " – כל זה ללא הגרש‪ .‬בגרסה הנוכחית‪ ,‬החלטנו‬‫לאפשר גם את הכתיב "חרא"‪ ,‬אך להקפיד על הגרש בכל שאר המילים לעיל‪.‬‬‫לגבי המילה ח'אן‪ ,‬יש בעיה נוספת‪ :‬למילה זו שתי משמעויות שונות לחלוטין‪:‬‬‫‪ .1‬פונדק‪ ,‬מהמילה הפרסית خاناَ )ח'אן(‪.‬‬‫‪ .2‬שליט מונגולי )כמו‪ ,‬למשל‪ ,‬ג'ינגיס ח'אן(‪ ,‬מהמילה המונגולית ‪.хаан‬‬‫בשתי המילים‪ ,‬מדובר בצליל ח' )כמו כ"ף רפויה‪ ,‬לא חי"ת גרונית(‪ ,‬ולכן התעתיק ח' סביר‪,‬‬‫למרות שנראה מאולץ בתעתיק משפה לא־שמית כמו מונגולית‪ .‬גם האל"ף בתעתיק‬‫ממונגולית מיותר‪ .‬אך למרות שמדובר בשתי מילים כה שונות‪ ,‬נהוג לכתבן בצורה זהה )כך‪,‬‬‫אגב‪ ,‬נהוג גם בפרסית(‪ ,‬ולכן נשתמש בכתיב "ח'אן" לא רק למשמעות הראשונה‪ ,‬אלא גם‬‫‪78‬‬

‫מילים לועזיות‪ ,‬משפות שמיות‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫לשנייה‪.‬‬‫‪ .13.8‬הדיפתונג ‪ei‬‬‫כמו במקרה של דיפתונג זה במילים לועזיות ממקור שאינו שמי‪ ,‬גם פה נשאלת השאלה‬‫האם לכתוב יו"ד בודדת או כפולה‪ .‬השאלה מסתבכת מכיוון שבערבית הספרותית אין כלל‬‫תנועת ‪ ,e‬והדיפתונג ‪ ei‬כלל לא נמצא במקור הערבי‪.‬‬‫מילון ההווה ]‪ ,[5‬מילון רב־מילים ]‪ ,[6‬ומילון אבן־שושן החדש ]‪ [12‬מסכימים כולם על‬‫כתיב המילה שיח' )מערבית(‪ ,‬בצירי מלא בכתיב מנוקד‪ ,‬וביו"ד בודדת בכתיב חסר ־ניקוד‪.‬‬‫מעניין‪ ,‬אבל‪ ,‬שבמילון רב־מילים ישנו חוסר־עקביות מוזר שהוא בוודאי טעות לא מכוונת‪:‬‬‫הוא מכיר גם בכתיב ללא הגרש‪ ,‬אך בכתיב זה הוא מציין שהכתיב חסר הניקוד הוא שייח‪,‬‬‫עם צירי מלא שנכתב כשתי יו"דים‪.‬‬‫דוגמאות נוספות הם שמות המקומות בחריין‪ ,‬כוויית‪ ,‬ביירות‪ ,‬ובהם מילון רב־מילים איננו‬‫עקבי‪ :‬בחריין מנוקדת ביו"ד שוואית שמוכפלת בכתיב חסר־ניקוד‪ ,‬ואילו כווית‪ ,‬ובירות‬‫מנוקדות בצירי מלא אך היו"ד איננה מוכפלת‪.‬‬‫המילה כיף שמקורה בערבית אך אומצה על־ידי הסלנג העברי )ומבוטאת "כף"‪ ,‬בסגול(‪,‬‬‫מופיע כך )ביו"ד אחת( במילון ההווה ובמילון אבן־שושן החדש‪.‬‬‫כמו בסעיף ‪ 11.12‬על הדיפתונג ‪ ei‬בשפות שאינן שמיות‪ ,‬גם פה אנו לא מכירים החלטת‬‫אקדמיה מפורשת‪ ,‬ולא מבינים את הסיבות שהביאו לכתיב הלא־עקבי של מילון רב־מילים‬‫)ואגב‪ ,‬הכתיב הנפוץ בגוגל דומה לו‪ ,‬ייתכן בגלל השימוש במילון רב־מילים לבדיקת איות(‪.‬‬‫החלטה מעורפלת בנושא ניתן למצוא בכללי התעתיק מערבית ב ]‪ ,[20‬שם מצוין ש‪:‬‬‫בתעתיק חסר ניקוד מכפילים וי"ו ויו"ד עיצוריות שלא בראש המילה‪ ,‬כגון קלנסווה‪,‬‬‫שוויכה )צירי בוי"ו(‪ ,‬ח'וואלד‪ ,‬טייבה‪ ,‬מועאווייה‪.‬‬‫בשמות שבהם יש פער גדול בין ההגייה העממית להגייה הספרותית‪ ,‬ייקבע התעתיק‬‫לפי ההגייה העממית‪ .‬לדוגמה‪ :‬ג'דידה )ולא ג'ודיידה(‪.‬‬‫שימו לב כיצד‪ ,‬למרות שבערבית הספרותית אין צירי‪ ,‬ובטח לא צירי מלא )אלא פתח‬‫ואחריו יו"ד שוואית(‪ ,‬בתעתיקים הנ"ל משתמשים בכל זאת בצירי מלא )עם יו"ד שאינה‬‫מוכפלת(‪.‬‬‫בהעדר החלטת אקדמיה ברורה יותר‪ ,‬החלטנו‪ ,‬בדומה להחלטתנו עבור ‪ ei‬במילים לועזיות‬‫לא שמיות‪ ,‬לכתוב שתי יו"דים בכל מקרה בו דיפתונג זה נהגה‪ :‬בחריין‪ ,‬כוויית‪ ,‬ביירות‪,‬‬‫ח'ומייני ‪ .‬למרות זאת‪ ,‬יש שלוש מילים שהן בשימוש נפוץ בעברית ונהגות בדרך־כלל ללא‬‫דיפתונג ‪ ,ei‬ואותן נכתוב ביו"ד בודדת )צירי מלא‪ ,‬שנהגה כ ‪ ,e‬לא ‪ :(ei‬שיח' ‪ ,‬ח'וביזה וכיף‪.‬‬‫‪ .13.9‬עות'מאני או עותומאני‬‫כיצד יש לכתוב את שמה של המדינה הטורקית שהתקיימה מהמאה ה־‪ 16‬עד תחילת המאה‬‫ה־‪ ?20‬האם יש לכתוב האימפריה ה־עות'מאנית‪ ,‬עותמאנית‪ ,‬עותמנית‪ ,‬עותומנית‪ ,‬או אולי‬‫בכלל אוסמנית? לכל אחד מחמישה כתיבים אלו הצדקה וקהל חסידים‪:‬‬‫שמו של מייסד האימפריה נכתב בטורקית מודרנית ‪ .osman‬שם האימפריה‪Osmanlı :‬‬‫‪ .İmparatorluğu‬לפי זה‪ ,‬שם האימפריה בעברית צריך היה להיות "האימפריה האוסמנית"‪,‬‬‫ומילה זו כלל לא הייתה צריכה להופיע בפרק זה )הדן בשפות שמיות‪ ,‬שטורקית איננה אחת‬‫מהן(‪.‬‬‫אולם השם הטורקי "אוסמן" הוא למעשה גרסה טורקית של השם הערבי عثماناَ‪" ,‬העת'מאן"‬‫)בקיבוץ שנהגה בערבית מדוברת גם כחולם(‪ .‬זהו שם מוסלמי מקובל‪ ,‬על שם אחד‬‫הח'ליפים הראשונים – עות'מאן בן עפאן‪ .‬לכן בערבית נקראה האימפריה עות'מאנית‪,‬‬‫‪79‬‬

‫מילים לועזיות‪ ,‬משפות שמיות‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫ت‬‫ולמעשה שמה נכתב כך גם בכתיב הטורקי הישן )הערבי( שהיה נהוג בזמן האימ פריה‪ :‬دول ه‬‫علریهّ عثمانریهّ – אך בניגוד לשפה הערבית‪ ,‬בטורקית ה"ת'" נהגתה כסמ"ך והתנוע ה אחרי‬‫העי"ן נהגתה כחולם‪ .‬כתיב ערבי זה לשם האימפריה נהוג עד היום בשפה הערבית‪ .‬בחוגי‬‫מזרחנות ומחקר בישראל‪ ,‬הכתיב המקובל של שם האימפריה הוא התעתיק העברי של‬‫הכתיב הערבי‪" :‬האימפריה העות'מאנית"‪.‬‬‫אולם‪ ,‬בעברית לא קיים העיצור ת' )שמבוטא בערבית בדומה ל ‪ th‬באנגלית(‪ ,‬והעיצור העברי‬‫הקרוב ביותר הוא ת‪ ,‬ולכן יש שכותבים "עותמאנית"‪ .‬ויש אפילו )ראו בהמשך( שכותבים‬‫"עותמנית"‪.‬‬‫באנגלית )ובשפות האירופאיות האחרות(‪ ,‬שובשה שמה של האימפריה והיא נקראת‬‫‪ ,ottoman‬אוטומנית‪ .‬בארץ אומץ שעטנז מוזר בין ההגייה האירופית והכתיב הערבי –‬‫עותומנית או עותומאנית‪.‬‬‫הבלבול גדל אם בודקים את המילונים‪ :‬כל מילון בחר בכתיב שונה! מילון רב־מילים ]‪[6‬‬‫מע דיף את הכתיב עות'מאני )בחולם(‪ ,‬ומכיר גם בכתיב עותומאני )ומפנה ממנו לכתיב‬‫המועדף(‪ .‬מילון ההווה ]‪ [5‬מעדיף את הכתיב עותמאני )בחולם(‪ ,‬ומכיר גם בכתיב עותומני‬‫)ומפנה ממנו לכתיב המועדף(‪ .‬מילון אבן־שושן הישן ]‪ [11‬הכיר רק בכתיב עותומני‪ ,‬ואילו‬‫מילון אבן־שושן החדש ]‪ [12‬מכיר רק בכתיב עותמני‪.‬‬‫בזמן כתיבת פסקה זו‪ ,‬חיפוש בגוגל מעלה שכל הכתיבים לעיל )מלבד "אוסמנית"( נפוצים‬‫במידת־מה באינטרנט בביטוי "האימפריה ה‪ ,"...‬אך הכתיב עות'מאנית הוא ללא עוררין‬‫הנפוץ ביותר ומופיע ב ‪ 18,000‬עמודים‪ ,‬כאשר השני בשכיחות הוא "עותומנית" עם ‪7,000‬‬‫עמודים בלבד‪ ,‬ואחריו "עותומאנית" עם ‪ 6,000‬עמודים‪ ,‬והכתיבים "עות'מנית"‪" ,‬עותמנית"‪,‬‬‫ו־"עותמאנית" עם ‪ 3,000‬עמודים כל אחד‪ .‬הכתיב "אוס מנית" הופיע במספר זניח של‬‫עמודים‪.‬‬‫ההחלטה היחידה של האקדמיה שמצאנו בנושא היא הופעת הערך עותמני והמושג "אגודה‬‫עותמנית" במאגר מונחי הבנקאות של האקדמיה ]‪ .[22‬מכאן שכנראה האקדמיה בחרה‬‫בכתיב זה )שבו בחר גם מילון אבן־שושן החדש(‪ .‬למרות זאת החלטנו בגרסה זו של בודק‬‫האיות לא לבחור בכתיב זה‪ .‬לדעתנו כתיב זה נראה כשילוב מוזר בין עברית וערבית‪ :‬מדוע‬‫עי"ן ותי"ו מהכתיב הערבי‪ ,‬אך ללא האל"ף? בכל מקרה לדעתנו יש לחפש מקור רלוונטי‬‫יותר מ"מאגר מונחי הבנקאות" שהקשר בינו לבין האימפריה הנ"ל קלוש ביותר‪ .‬במקום‬‫זאת‪ ,‬בחרנו בכתיב עות'מאני ‪ .‬כאמור‪ ,‬זהו הכתיב השכיח ביותר ברשת‪ ,‬וחשוב יותר – הוא‬‫הכתיב הנפוץ בחוגי ההיסטוריה והמזרחנות‪ ,‬שהם כיום המקומות העיקריים בהם נדונה‬‫האימפריה הנ"ל )שכידוע לא קיימת כבר כמעט מאה שנה(‪.‬‬‫‪ .13.10‬גרדא או גרידא‬‫תואר־ הפועל הארמי שמשמעותו "בלבד" מופיע בתלמוד הבבלי ‪ 21‬פעמים בכתיב גרידא עם‬‫יו"ד‪ ,‬ופעמיים בכתיב גרדא ללא יו"ד‪ .‬חיפוש ברשת מעלה שגם לציבור העדפה גורפת‬‫לכתיב גרידא‪ .‬רוב המילונים מעדיפים גם הם את הכתיב בצירי מלא על פני הכתיב עם צירי‬‫חסר‪ :‬מילון רב־מילים ]‪ [6‬מכיר בכתיב עם הצירי המלא בלבד‪ ,‬ומילון אבן־שושן ]‪[12] ,[11‬‬‫מפנה מהכתיב עם הצירי החסר עם הצירי המלא‪ .‬רק מילון ההווה מעדיף את הכתיב בצירי‬‫חסר‪ ,‬כלומר ללא יו"ד‪.‬‬‫מכיוון שלא מצאנו החלטת אקדמיה מפורשת בנושא‪ ,‬או הסבר משכנע לעדיפות אחד‬‫הכתיבים על חברו‪ ,‬החלטנו להכיר רק בכתיב הנפוץ יותר‪ ,‬בצירי מלא‪ :‬גרידא‪.‬‬‫‪ .13.11‬ואללה או וואלה‬‫שם האל בערבית הוא اللهّ‪ ,‬אללה ‪ ,‬ונכתב בשתי למ"דים גם אם בהגייה נשמעת למ"ד‬‫מודגשת במיוחד‪ ,‬ולא למ"דים נפרדות‪ .‬לכן גם במילים הנגזרות ממילה זו יש לכתוב שתי‬‫למ"דים‪ :‬יאללה‪ ,‬ואללה )כך עם וי"ו אחת – ראו סעיף ‪ ,(10.3‬רמאללה‪ ,‬חיזבאללה‪.‬‬‫‪80‬‬

‫מילים לועזיות‪ ,‬משפות שמיות‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫‪ .13.12‬פלסטיני או פלשתינאי‬‫שתינאי"‪ .‬כיצד לבחור?‬‫שתיני"‪" ,‬פל ח‬‫רווחים הכתיבים "פלסטיני"‪" ,‬פלסטינאי"‪" ,‬פל ח‬‫שאתי תנה לתעתיק שם האזור באנגלית‪ .Palestine ,‬אמנם‬‫בימי המנדט הבריטי‪ ,‬רווח הכתיב תפדֹל כִ ח‬‫שי"ן ובתי"ו בתעתיק מאנגלית‪ ,‬אך נראה שאותיות אלו נבחרו כדי‬‫לא נהוג להשתמש כך ב ח‬‫להדגיש את המקור התנ"כי של השם‪ ,‬מ"פלשת"‪ .‬אדם יליד פלשתינה הוא תפדֹלכִשְּאתי תנאאי‪ ,‬כמו‬‫שאדם מארגנטינה הוא ארגנטינאי‪ .‬היום‪ ,‬לשני השמות הללו‪ ,‬פלשתינה ו־ פלשתינאי )שניהם‪,‬‬‫אגב‪ ,‬בפ"ה דגושה(‪ ,‬ערך היסטורי בלבד‪ ,‬אך בכל זאת ‪ hspell‬מקבל אותם‪.‬‬‫בנוסף‪ ,‬קיימת היום ישות לאומית ערבית‪ ,‬ששמה במקור הערבי فلسطين‪ ,‬יְפיְלכִסאטין‪ ,‬בפ"א‬‫רפויה ובטי"ת‪ ,‬ולכן לפי כללי התעתיק מערבית‪ ,‬כך יש לכתוב את שמה גם בעברית‪:‬‬‫פלסטין ‪ .‬אדם מפלסטין )או שרואה עצמו שייך לפלסטין(‪ ,‬הוא פלסטיני‪.‬‬‫‪ .13.13‬אריתראה או אריתריאה‬‫שמה של מדינה זו באותיות לטיניות היא ‪ ,eritrea‬ולכן לכאורה יש לתעתק בעברית‬‫"אריטראה" בטי"ת‪ .‬אך השפות הרשמיות במדינה זו‪ ,‬תיגרינית וערבית‪ ,‬שתיהן שפות שמיות‪.‬‬‫שמה הערבי של המדינה – إرتريا )אא ארכִת אר יְיא (‪ ,‬ולכן נהוג התעתיק בעברית עם תי"ו‪ .‬אגב‪,‬‬‫מקור שם המדינה הוא בשם היווני של הים הסמוך‪) Ερυθρά ,‬אדום – השוו לביטוי "הים‬‫האדום" בעברית(‪ ,‬גם בו תופיע תי"ו בתעתיק תטא‪.‬‬‫אך בניגוד לערבית‪ ,‬בעברית נהוג להשתמש בתנועת ‪ ,e‬לא ‪ ,i‬בשם המדינה – הוגים‬‫סַא אריכִת סַרתאה – ולכן אין צורך להוסיף יו"דים נוספות‪ ,‬ויש לכתוב בכתיב חסר הניקוד‪:‬‬‫אריתראה‪.‬‬‫‪81‬‬

‫אזרוח מילים לועזיות‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫‪ .14‬אזרוח מילים לועזיות‬‫במרוץ השנים‪ ,‬מילים מסוימות שהיו בהתחלה "מילים לועזיות" מתאזרחות בשפה‪ ,‬ולובשות‬‫צורה המתאימה יותר לשפה העברית‪ ,‬ומקבלות על עצמן כללי כתיב ונטייה הקרובים יותר‬‫לרוחה של העברית‪ .‬ישנן מילים לרוב שאזרוחן היה כה מזמן וכה מוצלח עד שנבלעו בשפה‬‫העברית ללא היכר‪ .‬מילים אחרות שנכנסו לשפה מאוחר יותר עדיין נאבקות על אזרחותן‪,‬‬‫וניכר מאבק בין מספר צורות שונות לכתוב את אותה מילה‪.‬‬‫‪ .14.1‬דוגמה או דוגמא‬‫באתר האקדמיה ]‪ [1‬מופיעה ההחלטה הבאה‪:‬‬‫שמות שהתגלגלו לעברית מן הארמית והמשמשים בצורת נקבה‪ ,‬כגון דוגמה‪ ,‬נכתבים‬‫בה"א בסופם‪ .‬דוגמות נוספות‪ :‬סדנה‪ ,‬טבלה‪ ,‬פסקה‪ ,‬עסקה‪ ,‬קופסה‪ ,‬גרסה‪ .‬הוא הדין‬‫בשמות כגון שאלתה‪ ,‬משכנתה‪ ,‬אסמכתה‪ ,‬אתנחתה‪ ,‬בדותה‪ .‬יוצא מן הכלל כתיב‬‫המילה סבתא‪.‬‬‫הערות‪ :‬השמות רישה וסיפה הם ממין נקבה ונכתבים בה"א בסופם‪ .‬שאלתה; בלא‬‫ניקוד‪ :‬שאילתה‪ .‬שמות הטעמים‪ ,‬כגון אזלא‪ ,‬אתנחתא‪ ,‬דרגא‪ ,‬זרקא‪ ,‬טיפחא‪ ,‬מירכא‪,‬‬‫פשטא; שמות חיבורים‪ ,‬כגון גמרא‪ ,‬מכילתא‪ ,‬פסיקתא‪ ,‬תוספתא; שמות פיוטים‪ ,‬כגון‬‫קדושתא‪ ,‬שבעתא ‪ -‬ייחשבו שמות פרטיים‪ ,‬ולא מילים כלליות‪ ,‬ויוסיפו להיכתב‬‫באל"ף‪.‬‬‫אותה החלטה מוזכרת גם ב ]‪ ,[3‬שמוסיף‪:‬‬‫צורת הרבים‪ :‬דוגמות או דוגמאות; משכנתות או משכנתאות וכיו"ב‪.‬‬‫ב ‪ Hspell‬אנחנו מכירים בהחלטה זו‪ ,‬ולכן מקבלים רק את הכתיב דוגמה‪ ,‬ולא את הכתיב‬‫"דוגמא"‪ .‬הכתיב הלא־תקני "דוגמא" נפוץ בציבור כמעט כמו הכתיב התקני "דוגמה"‪ ,‬ויש‬‫הטוענים ששתי הצורות נכונות ואף מעדיפים את הצורה "דוגמא" )למשל כדי למנוע בלבול‬‫עם המילה הלועזית ‪ .(dogma‬אך כאמור‪ ,‬האקדמיה איננה מסכימה‪ ,‬ומכירה רק בכתיב‬‫"דוגמה"‪ .‬יתר על כן‪ ,‬דוגמה אופיינית למה קורה כשבודק איות מכיר בשתי הצורות ניתן‬‫לראות בפרסומת הבאה שמצאנו בעיתון‪ ,‬בה מופיעות שתי הצורות באותו עמוד‪:‬‬‫אגב‪ ,‬יש גם סיבה מעשית מדוע יש להעדיף את הכתיב בה"א ולא באל"ף‪ .‬אם מסתכלים על‬‫המילה "דוגמא"‪ ,‬קשה לתרץ מדוע היא בלשון נקבה ומדוע צורת הסמיכות היא דווקא‬‫‪82‬‬

‫אזרוח מילים לועזיות‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫דוגמת־ )השווה‪ :‬צבא ‪ ,‬בלשון זכר עם צורת סמיכות צבא־(‪ .‬עובדות אלו מתיישבות טוב‬‫יותר עם הכתיב בה"א‪ .‬כדי להסביר את צורת הריבוי "‪-‬אות"‪ ,‬לעומת זאת‪ ,‬לא דרוש דווקא‬‫כתיב באל"ף – השווה למשל שרשרת‪/‬שרשראות‪ ,‬כלונס‪/‬כלונסאות‪ ,‬בהן הריבוי "‪-‬אות"‬‫מקובל למרות שמילים אלו אינן מסתיימות באל"ף‪.‬‬‫לפי אותו כלל של האקדמיה‪ ,‬אנו כותבים גם בדותה‪ ,‬אכסדרה‪ ,‬שאילתה‪ ,‬אנדרטה‪ ,‬אצטלה‪,‬‬‫מימרה )בצירי מלא!(‪ ,‬אצטומכה‪ ,‬גלוסקמה‪ ,‬בליסטרה‪ ,‬אספקלריה‪ ,‬אנדרלמוסיה‪ ,‬אמתלה‪,‬‬‫אמבטיה‪ ,‬פרהסיה‪ ,‬אכסניה‪ ,‬פמליה‪ ,‬ערבוביה‪ ,‬הרפתקה‪ ,‬משכנתה‪ ,‬גרוטה‪ ,‬אסמכתה‪,‬‬‫אתנחתה‪ ,‬קנוניה‪ ,‬בורסה‪ ,‬גוזמה‪ ,‬גזוזטרה‪ ,‬גושפנקה‪ ,‬טבלה‪ ,‬כורסה‪ ,‬אצטבה‪ ,‬אולפנה‪ ,‬קופסה‪,‬‬‫כופתה‪ ,‬גלוסקה‪ ,‬נוסחה‪ ,‬פסקה‪ ,‬עסקה‪ ,‬סדנה‪ ,‬גרסה‪ ,‬סמטה‪ ,‬רישה‪ ,‬סיפה‪ ,‬פנכה‪ ,‬ססמה‪ .‬אגב‪,‬‬‫חלק מהמילים הנ"ל הגיעו מהיוונית ומהלטינית‪ ,‬ולא מהארמית‪ .‬בכל מקרה‪ ,‬הכתיבים‬‫באל"ף היו נפוצים בלשון חז"ל‪ ,‬אך היום נחשבים למיושנים )כך קורא להם מילון רב־מילים‬‫]‪ ,[6‬בערכים של רוב המילים הנ"ל( וכאמור לא תקניים‪.‬‬‫ברוב המקרים‪ ,‬אך לא בכולם‪ ,‬אנו מקבלים את שתי צורות הריבוי שמוזכרות בהחלטה‬‫השנייה לעיל‪ .‬לדוגמה )תרתי משמע( דוגמות או דוגמאות‪.‬‬‫במקצת מהמקרים הנ"ל‪ ,‬ישנם דוברים שגוזרים מצורת הריבוי התקנית "‪-‬אות" צורת יחיד‬‫שגויה "‪-‬אה"‪ .‬לדוגמה‪ ,‬אין לומר או לכתוב "הרפתקאה" – צורת היחיד היא כמובן‬‫הרפתקה‪ .‬כך גם אין לומר "גרוטאה" כי אם גרוטה )מרבית דוברי העברית שוגים במילה‬‫זו!(‪ .‬חיפוש בגוגל מראה שגם אם השגיאה לא נפוצה במילים אחרות‪ ,‬היא קיימת וישנם‬‫אנשים שכותבים את הצורות השגויות "כופתאה"‪" ,‬אנדרטאה"‪ ,‬ואפילו "דוגמאה"‪.‬‬‫‪ .14.2‬לגיון או ליגיון‬‫לעתים נדרשת הכרעה האם מילה מסוימת‪ ,‬שהתאזרחה בחלקה‪ ,‬היא עדיין לועזית‪ ,‬או כבר‬‫מילה עברית‪ .‬הכרעה כזו דרושה‪ ,‬למשל‪ ,‬בקשר לכלל מסעיף ‪ ,11.1‬שאומר שבמילה לועזית‬‫כל תנועת ‪ i‬תיכתב עם יו"ד‪ ,‬בעוד שבמילים עבריות דווקא קיים חיריק חסר – תנועת ‪ i‬ללא‬‫יו"ד‪.‬‬‫הגבול מטושטש‪ ,‬וההחלטה קשה‪ .‬ישנם שיקולים רבים לכאן ולכן‪ ,‬אך נדמה שהשיקולים‬‫הבאים הם אלו המרכזיים שהופכים מילה לועזית לעברית‪:‬‬‫●‬‫אימוץ המילה לעברית בתקופה עתיקה‪ .‬למשל המילים קרקס )מלטינית ‪,(circus‬‬‫קנוניה )מיוונית ‪ ,(κοινωνία‬ספסל )מלטינית ‪ ,(subsellium‬פרצוף )מיוונית‬‫‪ ,(πρόσωπόν‬המנון‪) 17‬מיוונית ‪ ,(ὕμνος‬פונדק )מיוונית ‪ ,(πανδοχεῖον‬מסתורין‬‫)מיוונית ‪ ,(μυστήριον‬ספוג )מיוונית ‪ ,(σπόγγος‬פייטן )מיוונית ‪ (ποητής‬ורבות‬‫אחרות נכנסו לשפה העברית כה מזמן עד שרוב דוברי העברית לא מודעים‬‫להיסטוריה שלהן‪ .‬לעומתן‪ ,‬המילים "היסטוריה" ו"טלוויזיה" אומצו רק לאחרונה‪.‬‬‫●‬‫שינוי המילה מהגייתה המקורית והלבשתה במשקל עברי מקובל‪ .‬כך למשל קרקס‬‫וספסל‪ ,‬ואפילו המילה החדשה־יחסית אגזוז‪ ,‬ולעומתן היסטוריה וטלוויזיה שהן‬‫תעתיק מדויק של מילה בשפה זרה ונשמעות זרות לאוזן העברית‪.‬‬‫במילים בהן כל השיקולים הללו מצביעים בכיוון אחד‪ ,‬ההחלטה קלה יחסית‪ .‬כך היסטוריה‪,‬‬‫שאומצה לאחרונה ובעלת משקל זר‪ ,‬היא מילה לועזית‪ ,‬ולעומתה המילה לסטים אומצה‬‫מזמן מיוונית וקיבלה על עצמה צורה עברית )תוך שיבוש‪ :‬במילה היוונית המקורית‪,‬‬‫"ליסטיס"‪ ,‬עם סמ"ך ולא מ"ם‪ ,‬הוא גנב( ולכן תיחשב מילה עברית ותיכתב ללא יו"ד‪.‬‬‫במקרים אחרים בהם השיקולים סותרים‪ ,‬ובהן לא ידועה לנו החלטת אקדמיה‪ ,‬נאלץ לקבל‬‫החלטה שרירותית‪.‬‬‫דוגמה אחת היא המילה הלטינית ‪ :legion‬האם יש לכתוב "לגיון" או "ליגיון"? מצד אחד‪,‬‬‫‪ 17‬מילון אבן־שושן החדש מכיר בנוסף לכתיב אהכִמנון גם בכתיב אהיכִמנון‪ ,‬כאילו מדובר במילה לועזית – אך‬‫שאר המילונים מקבלים מילה זו כמילה עברית‪ ,‬עם הניקוד המנון‪.‬‬‫‪83‬‬

‫אזרוח מילים לועזיות‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫מדובר בתעתיק מדויק ממילה לועזית ולכן לכאורה זו מילה לועזית ויש לכתבה "ליגיון"‪.‬‬‫מצד שני‪ ,‬מדובר במילה שנכנסה לעברית בתקופה עתיקה )בתלמוד הבבלי מופיעה המילה‬‫בתיאור של הכוכבים ביקום‪" :‬על כל חיל וחיל בראתי לו שלשים לגיון‪ ,(”...‬ולמרות שהגייתה‬‫לא שונה מהמקור ריבויה "לגיונות" ולא "לגיונים" היא רמז למשקל עברי )השוו פגיון‪-‬פגיונות‬‫מול דירקטוריון‪-‬דירקטוריונים(‪ .‬לכן החלטנו שלגיון היא מילה עברית ויש לכתבה לגיון‪,‬‬‫ללא יו"ד‪ ,‬וכך גם לגיונר‪.‬‬‫בדומה‪ ,‬אנו כותבים פלשתים ללא יו"ד‪ ,‬כיוון שהשם מופיע כבר בתנ"ך‪.‬‬‫ראו גם סעיף ‪ , 11.29‬שבו נידונה השאלה מתי יש להקפיד על תעתיק מדויק מילה לועזית‪,‬‬‫ומתי מילה כזו כבר עברה מספיק שינויים כדי להתאזרח ו"להשתחרר" מהצורך להקפיד על‬‫תעתיק מדויק‪.‬‬‫‪ .14.3‬ציפלון או צפלון‬‫דוגמה נוספת לבעיה מהסעיף הקודם היא המילה אצכִפלון‪ ,‬מילת סלנג שמשמעותה אדם קטן‪,‬‬‫רזה וחלש‪ .‬האם זו מילה עברית‪ ,‬ויש לכתוב צפלון ‪ ,‬ללא יו"ד‪ ,‬או אולי זו מילה לועזית ויש‬‫לכתוב ציפלון? מילון רב־מילים ]‪ [6‬ואבן־שושן החדש ]‪ [12‬בוחרים בדרך הראשונה‪ ,‬ואכן‬‫יש לכך סיבות טובות – יש למילה זו משקל עברי מקובל )השווה למשל אפכִצפון(‪ ,‬וההיסטוריה‬‫שלה לא מוכרת‪ ,‬ולכן קל לחשוב שהיא מילה עברית למהדרין‪ .‬אך למעשה‪ ,‬זוהי מילה‬‫רוסית שעברה שינוי קל ואומצה על־ידי הסלנג העברי רק בעת החדשה‪.‬‬‫מאיר שלו‪ ,‬בספרו פונטנלה‪ ,‬כותב‪" :‬בן דודי גבריאל‪ ,‬המכונה גם "ציפלונוק" ו"פויו" –‬‫כלומר‪ ,‬אפרוח – אז עוד קטן ורזה"‪ .‬ואכן‪ ,‬ברוסית‪ ,‬ציפלונוק )‪ ,(цыплёнок‬בפ"א דגושה‪,‬‬‫הוא אפ רוח‪ .‬מילה זו‪ ,‬בעלת צליל זר בולט‪ ,‬הולבשה במשקל עברי מקובל )השווה‪ :‬פצפון( על‬‫ידי מחיקת הסיומת "וק" וביטול הדגש בפ"א‪.‬‬‫אך לדעתנו‪ ,‬אין לראות במילה אצכִפלון תעתיק של המילה הרוסית‪ ,‬כי אם מילה עברית‬‫חדשה‪ ,‬עם משקל עברי‪ ,‬שחודשה תוך השראה מהמילה הרוסית – אך ללא היצמדות אליה‪.‬‬‫כך למשל כשחידש אליעזר בן־יהודה את המילה גלידה הוא קיבל השראה מהמילה‬‫האיטלקית למאכל זה‪ ,gelato ,‬אך הלביש אותה במשקל עברי )כמו "לביבה"( ובשורש‬‫עברי‪/‬ארמי "גלד"‪ .‬כמו שלא ניתן לומר ש"גלידה" היא תעתיק של מילה איטלקית )ושיש‬‫להשתמש בכללי התעתיק כדי להחליט על כתיבה(‪ ,‬כך גם לא ניתן לומר ש"צפלון" הוא‬‫תעתיק של מילה רוסית‪ .‬לכן אנו כותבים צפלון‪ ,‬ללא יו"ד‪.‬‬‫הציבור נוטה דווקא להעדיף את הכתיב ציפלון עם יו"ד‪ ,‬והוא נפוץ בגוגל פי ‪ 2‬מהכתיב ללא‬‫יו"ד‪ .‬כאמור‪ ,‬המילונים רב־מילים ואבן־שושן החדש מעדיפים את הכתיב "צפלון" ללא יו"ד‪.‬‬‫‪ .14.4‬דסקה או דיסקה‬‫המילים דסקה‪ ,‬דסקית ‪ ,‬הן מילים עבריות שנוצרו בהשראת מילים לועזיות‪ .‬הראשונה‬‫משמשת במשמעות של גליל שטוח – כמו ‪ discus‬הלטיני או ‪ disc‬האנגלי‪ .‬והשנייה‬‫משמעותה לוחית מתכת לזיהוי חיילים – תרגום של המונח הבריטי ‪identification disc‬‬‫)מעניין‪ ,‬אגב‪ ,‬שהאמריקאים לא משתמשים כלל במונח זה‪ ,‬וקוראים לדסקיות שלהם ‪dog‬‬‫‪.(tags‬‬‫לדעתנו‪ ,‬מילים אלו אינן תעתיק של מילים לועזיות‪ ,‬כי אם מילים חדשות‪ ,‬עבריות‪ .‬המילה‬‫הלועזית ‪" disc‬זוקקה" לשורש ד‪-‬ס‪-‬ק וזה הוכנס לשני משקלים עבריים מקובלים‪ ,‬שלא‬‫דומים כלל למילים הלועזיות המקוריות‪ .‬לכן גם כתיב מילים אלו יהיה כנהוג עבור מילים‬‫עבריות‪ ,‬כלומר עם חיריק חסר וללא תוספת יו"ד בכתיב חסר ניקוד‪ :‬דסקה‪ ,‬דסקית‪ .‬מילון‬‫רב־מילים ]‪ [6‬ומילון אבן שושן ]‪ [12‬מסכימים‪.‬‬‫אגב‪ ,‬מאותה מילה לועזית נוצרו גם המילים דיסק )אביזר אכסון במחשב‪ ,‬או תקליטור( ו‬‫דיסקט ‪ .‬אלו בהחלט מילים לועזיות ולכן הן נכתבות עם יו"ד‪.‬‬‫‪84‬‬

‫אזרוח מילים לועזיות‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫‪ .14.5‬עאלק‪ ,‬עלק או אלק‬‫תואר הפועל הסלנגי "עאלק"‪ ,‬אמנם נשמע כמו מילה ערבית‪ ,‬אך למעשה אין זה תעתיק של‬‫מילה אחת‪ ,‬כי אם )לפי מילון הסלנג המקיף ]‪ ([25‬שיבוש של הצירוף הערבי "קאל לכ"‬‫)שמבוטא בחלק מהניבים הערביים‪ ,‬אאל לכ(‪ ,‬שמשמעותו ש"אמר לך" – השימוש הוא‬‫כמובן ציני – "אז אמר לך‪ ....‬אך אין זה נכון”‪ .‬לכן ברור שאף לא אחד מהכתיבים בכותרת‬‫הוא תעתיק מדויק מערבית‪ .‬מילון הסלנג המקיף מעדיף את הכתיבים "עלק" או "אלק"‬‫ואילו מילון רב מילים ]‪ [6‬מעדיף דווקא "עאלק"‪ ,‬אך מכיר גם בכתיב "אלק"‪.‬‬‫מכיוון שאף אחד מהמילונים לא מביא הסבר לכתיב בו בחר‪ ,‬החלטנו להעדיף את הכתיב‬‫הנפוץ יותר‪ .‬חיפוש בגוגל אחר צירוף של שם־תואר או שם־עצם ואחריו אחד משלושת‬‫הכתיבים הנ"ל‪ ,‬מעלה שהכתיב "עלק" הוא הנפוץ ביותר‪ ,‬בדרך כלל נפוץ הרבה יותר משני‬‫האחרים )דווקא "אלק"‪ ,‬ששני המילונים הנ"ל מכירים בו‪ ,‬הוא הנדיר ביותר( ‪ .‬לכן בחרנו‬‫בכתיב הנפוץ‪ ,‬עלק‪.‬‬‫‪85‬‬

‫שמות עצם ונטייתם‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫‪ .15‬שמות עצם ונטייתם‬‫בפרק ‪ 3‬והפרקים שאחריו דנו במילים עבריות בהן יש )בדרך כלל( הסכמה לגבי הכתיב‬‫המנוקד‪ ,‬אך יש ויכוח לגבי הכתיב חסר הניקוד הנכון‪ .‬נשאלה השאלה האם יש להוסיף‬‫למילים אלו אמות קריאה בכתיב חסר הניקוד‪ .‬בפרקים שאחריו עברנו למילים לועזיות‪ ,‬ואז‬‫החלו לעלות שאלות גם לגבי הכתיב המנוקד‪ ,‬עוד לפני שנדרשנו לעבור לכתיב חסר ־ניקוד‪.‬‬‫בפרק זה ובפרק שאחריו‪ ,‬נראה שקיימות גם מספר מילים עבריות ונטיות שלהן שלגביהן יש‬‫ויכוח עוד לפני המעבר לכתיב חסר־ ניקוד‪ :‬ויכוח כיצד להגות אותן‪ ,‬וכיצד לכתוב אותם‬‫בכתיב מנוקד‪.‬‬‫ההחלטה האם להביא מילה מסוימת בפרק זה או באחד הפרקים הקודמים היא שרירותית‬‫במקצת‪ .‬במקרים שבהם מצאנו עדויות חזקות במילונים ובמקורות לשני כתיבים מנוקדים‬‫סותרים‪ ,‬המילה תופיע בפרק זה‪ .‬במקרים בהם אחד הכתיבים נחשב לנחות מכיוון שהוא‬‫משובש‪ ,‬מיושן או לשון דיבור‪ ,‬המילה הוזכרה כבר קודם‪ .‬כך למשל סקרנו כבר את ההגיות‬‫המשובשות הנהוגות בלשון הדיבור‪" ,‬עינב" ו"מיכל"‪.‬‬‫‪ .15.1‬מירכאות או מרכאות‬‫האקדמיה החליטה זה מכבר שיש לכתוב מירכה‪ ,‬מירכאות )אחד מסימני הפיסוק(‪ ,‬מירכא‬‫)אחד מטעמי המקרא( בצירי מלא‪ ,‬כלומר עם יו"ד גם בכתיב מנוקד‪ .‬מירכה מופיעה‬‫כדוגמה לצירי מלא בהחלטות האקדמיה בדקדוק ]‪ ,[13‬עמוד ‪ ,30‬ואפילו בכללי הכתיב חסר‬‫הניקוד ]‪ ,[4‬הערת שוליים ‪ .16‬שם טעם המקרא מירכא מופיע בכתיב זה בהחלטות‬‫האקדמיה בדקדוק ]‪ ,[13‬עמוד ‪.50‬‬‫לא רק שהמילונים לא ששים להסכים עם האקדמיה לגבי כתיב זה‪ ,‬רובם מתנגדים להחלטה‬‫זו‪ :‬מילון רב־מילים ]‪ [6‬כותב מרכא ומרכאות בצירי חסר )אך מוסיף יו"ד לכתיב חסר‬‫ניקוד(‪ .‬מילון ההווה ]‪ [5‬כותב מילים אלו בצירי חסר‪ ,‬ולא מוסיף יו"ד‪ :‬מרכה‪ ,‬מרכא‪,‬‬‫מרכאות‪ .‬גם לוח השמות השלם ]‪ [9‬כותב מרכה‪ ,‬מרכאות‪ .‬רק מילון אבן־שושן החדש ]‪[12‬‬‫כותב כמו האקדמיה בצירי מלא‪ :‬מירכה‪ ,‬מירכא‪ ,‬מירכאות‪.‬‬‫גם הציבור בדרך כלל מתנגד להחלטה זו של האקדמיה‪ :‬רוב הציבור נוהג להגות "מרכאות"‬‫בתנועת ‪ e‬ולא דיפתונג ‪ ,ei‬והכתיב ללא יו"ד נפוץ הרבה יותר מזה עם יו"ד )בחיפוש בגוגל‪,‬‬‫נפוץ פי ‪ .( 20‬נתון זה הופך למשמעותי עוד־יותר כשלוקחים בחשבון שבודק האיות הנפוץ‬‫ביותר – בודק האיות של ‪ Microsoft Word‬המבוסס על רב־מילים – מסמן את הכתיב ללא‬‫יו"ד כשגיאה‪.‬‬‫למרות בעייתיותה )לדעתנו( של החלטה זו‪ ,‬היא ברורה וחד־משמעית ולכן ‪ Hspell‬מקבל‬‫אותה ונכתוב את המילים הנ"ל עם יו"ד‪.‬‬‫למרות שאנו מקבלים את הכתיב "מירכאות" ככתיב התקני היום‪ ,‬עדיין מעניין להבין מהיכן‬‫הגיע הכתיב הנפוץ בצירי חסר‪ ,‬ומהיכן הגיעה היו"ד הנוספת‪ .‬הסבר משוער אחד הוא זה‪:‬‬‫מקור המילים הנ"ל הוא בשם טעם המקרא‪" ,‬מרכא"‪ .‬ייתכן ששם זה‪ ,‬בארמית‪ ,‬הוא מאותו‬‫משקל של שמו של טעם מקרא אחר‪" ,‬טפחא" )טי"ת חרוקה‪ ,‬ופ"א דגושה(‪ ,‬אך תשלום דגש‬‫הפך את החיריק לצירי‪ .‬בכתיב חסר ניקוד‪ ,‬יש להוסיף יו"ד לקבלת המילה "טיפחא"‪ ,‬וגם‬‫במקרה של התשלום דגש יש להוסיף יו"ד‪ ,‬לקבלת "מירכא"‪ .‬הסבר זה מסביר דווקא את‬‫הכתיב של מילון רב־מילים )שכותב ללא יו"ד בכתיב מנוקד‪ ,‬ומוסיף יו"ד בכתיב‬‫חסר־ניקוד( ולא את החלטת האקדמיה‪ ,‬שהיא לכתוב "טיפחא" בחיריק מלא )גם בכתיב‬‫מנוקד( ו"מירכא" בצירי מלא‪.‬‬‫‪ .15.2‬עדליידע או עדלאידע‬‫מקור שמה של התהלוכה הפורימית הוא בביטוי הארמי המופיע בתלמוד הבבלי "עד דלא‬‫ידע" )מחויב אדם להשתכר בפורים עד שלא ידע להבחין בין המן הארור למרדכי המבורך(‪.‬‬‫‪86‬‬

‫שמות עצם ונטייתם‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫את השם הציע הסופר י"ד ברקוביץ' בשנת ‪ ,1932‬כתחליף לשם ש"קארניוואל” )קרנבל(‬‫שהיה נהוג עד אז‪.‬‬‫כל המילונים – מילון ההווה‪ ,‬אבן־שושן ורב־מילים תמימי דעים שהניקוד הנכון של מילה זו‬‫היא יְע כִדתל תי יְדע ‪ ,‬עם קמץ בלמ"ד‪ .‬משום מה )ללא הצדקה ברורה בכלי הכתיב חסר הניקוד(‪,‬‬‫שני הראשונים אינם מכפילים את היו"ד בכתיב חסר־ניקוד וכותבים "עדלידע"‪ ,‬ואילו‬‫האחרון כותבים "עדליידע"‪.‬‬‫אך חיפוש ברשת מעלה שהכתיב הנפוץ ביותר הוא דווקא אחר – "עדלאידע"‪ ,‬עם אם־‬‫הקריאה אל"ף‪ .‬כתיב זה נפוץ פי חמש מהכתיב "עדלידע" של מילון ההווה ואבן־שושן‪ ,‬וגם‬‫מהכתיב "עדלוידע"‪ .‬הכתיב של רב־מילים‪ ,‬עדליידע‪ ,‬כמעט איננו בנמצא‪.‬‬‫לכן החלטנו לקבל את הכתיב עדלאידע שהוא המקובל ביותר היום‪ .‬כתיב זה גם נאמן יותר‬‫לא תי תדע‪ ,‬ולא קמוצה(‪ ,‬וגם דומה יותר לביטוי המקורי‬‫להגייה הנפוצה )עם למ"ד חלומה – יְע כִד ח‬‫"עד דלא ידע"‪.‬‬‫יתרון נוסף בכתיב "עדלאידע" הוא התאמתו לכללי הכתיב חסר הניקוד‪ :‬אין מוספים וי"ו‬‫לציון חולם לפני אם הקריאה אל"ף )ראו סעיף ‪ ,(3.5‬ואין מכפילים יו"ד עיצורית אחרי‬‫אם־קריאה )סעיף ‪.(3.3‬‬‫ומה לגבי צורת הריבוי? מילון רב־מילים מעדיף "עדליידות"‪ ,‬ללא עי"ן‪ .‬רוב הכותבים‬‫מעדיפים "עדלאידות"‪ ,‬שוב ללא עי"ן‪ .‬אך לאן נעלמה העי"ן? אנו החלטנו שלא להחליט‪,‬‬‫ובגרסה זו לא מכירים בצורת ריבוי למילה עדלאידע‪.‬‬‫‪ .15.3‬ליצן או לצן‬‫האקדמיה החליטה שיש לכתוב לצן‪ ,‬לצנות‪ ,‬בצירי חסר )החלטות האקדמיה בדקדוק‪,[13] ,‬‬‫עמוד ‪ (30‬ומודה שעבור צירי זה "רווחת הגיית ‪) ”ey‬אתר האקדמיה‪ ,‬השאלה "הגיית הצירי‬‫המלא”(‪ .‬מכיוון שבכללי הכתיב חסר הניקוד ]‪ [4‬אין כלל שיכול להוסיף יו"ד במקרה זה‪ ,‬יש‬‫לכתוב כך‪ ,‬ללא יו"ד‪ ,‬גם בכתיב חסר ניקוד‪.‬‬‫כרגע ב ‪ Hspell‬בחרנו דווקא לקבל את הכתיב ליצן‪ ,‬ליצנות‪ .‬נאלץ כנראה לשנות‬‫החלטה זו בגרסה עתידית‪.‬‬‫‪ .15.4‬פרוור או פרבר‬‫בהחלטות האקדמיה בדקדוק ]‪ ,[13‬עמוד ‪ ,51‬מופיעה החלטה שהכתיב התקני הוא פרוור‪,‬‬‫ואילו פרבר )עם בי"ת דגושה!( הוא כתיב מקראי‪:‬‬‫השם צְפ עִר תּור נכתב בווי"ו‪ .‬בנטייה‪ :‬צְפעִרעִו חרי‪ .-‬במקרא גם צְפ עִרתּבר‪ ,‬ונטייתה תהיה צְפ עִרעִב חרי‪.-‬‬‫לכן אנו נקבל רק את הכתיב פרוור‪.‬‬‫אך החלטה זו אינה חפה מוויכוחים‪ .‬כל המילונים‪ ,‬מילון ההווה ]‪ ,[5‬מילון רב־מילים ]‪,[6‬‬‫לוח השמות של ברקלי ]‪ ,[9‬מילון אבן־שושן ]‪ [11‬ומילון אבן־שושן החדש ]‪ ,[12‬מקבלים‬‫את שני הכתיבים‪ ,‬ולא מציינים שאחד מהם מיושן‪ .‬אך חשוב לשים לב שכולם‪ ,‬מלבד‬‫רב־ מילים‪ ,‬מנקדים את הכתיב "פרבר" בבי"ת דגושה – ניקוד שלא מתאים להגייה‬‫הישראלית הנפוצה )בצליל וי"ו או בי"ת רפויה(‪ .‬לכן אנו חושבים שכתיב זה אינו מתאים‬‫להגייה המודרנית‪ .‬מילון רב־ מילים דווקא מנקד "פרבר" בבי"ת רפויה שמתאימה להגייה‬‫הקיימת‪ ,‬אך לא ברור לנו מהו הצידוק להיעדר הדגש הקל‪ ,‬ובכל מקרה מילון רב־מילים‬‫מפנה מהכתיב פרבר לכתיב פרוור‪ ,‬ולכן נראה שגם הוא מעדיף את הכתיב האחרון‪.‬‬‫למרבה הצער‪ ,‬חיפוש במנוע החיפוש גוגל מעלה שהציבור דווקא מעדיף את הכתיב "פרבר"‪.‬‬‫הביטוי "רכבת הפרברים" נפוץ פי ‪ 15‬מהכתיב "רכבת הפרוורים"‪.‬‬‫)השווה גם בפרק על מילים לועזיות – ‪ 11.26‬טריוויאלי מול טריביאלי(‪.‬‬‫‪87‬‬

‫שמות עצם ונטייתם‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫‪ .15.5‬שומשום או סומסום‬‫שֶם‪ ,‬בשי"נים‬‫לפי החלטת האקדמיה במאגר מונחי האפייה ]‪ ,[29‬יש לכתוב ולהגות השֶכִמ ח‬‫ימניות ובחולם בשי"ן השנייה‪ .‬בהתאם לכך‪ ,‬בכתיב חסר ניקוד יש לכתוב שומשום‪ ,‬וזהו‬‫הכתיב אותו אנו מקבלים‪.‬‬‫בלשון הדיבור ההגייה הרווחת היא דווקא סוּכִמסוּם‪ ,‬כפי שצמח זה נקרא בערבית‪ ,‬ולכן‬‫הכתיב הנפוץ הוא סומסום‪ .‬בגרסה זו‪ ,‬אנו לא מקבלים כתיב זה‪.‬‬‫אגב‪ ,‬במאגר מונחי כלכלת הבית ]‪ ,[30‬האקדמיה מכירה גם במילה השֶכִמכִשֶאמין עבור זרעי‬‫השומשום‪ .‬לכן אנו מכירים גם בצורת ריבוי זו – למרות שהיא איננה בשימוש היום )מלבד‬‫ציטוטים מהמשנה הדנים ב"שמן שומשמין"(‪.‬‬‫‪ .15.6‬אחזקה או החזקה‬‫המילה אחזקה משמשת כותבים רבים כמילה נרדפת לתחזוקה וכמילה נרדפת למילה‬‫החזקה ‪ .‬מילון ההווה קורא לשימוש הראשון "לא תקני"‪ .‬השימוש השני בעייתי מכיוון‬‫שקבלת שני הכתיבים "אחזקה" ו"החזקה" שדוברים רבים הוגים באופן זהה מעודדת כתיב‬‫לא עקבי – לדוגמה‪ ,‬מצאנו בעמוד ויקיפדיה מסוים ארבעה מופעים של הכתיב "אחזקות"‬‫ושישה מופעים של הכתיב "החזקות" – כולם באותה משמעות )חברת החזקות‪holding ,‬‬‫‪.(company‬‬‫האקדמיה מסכימה שמומלץ לא להשתמש כלל בכתיב "אחזקה"‪ ,‬ומקדישה תשובה באתרה‬‫לשאלה "החזקה‪ ,‬תחזוקה‪ ,‬אחזקה" שמסתיימת במסקנה‬‫הצורה 'אחזקה' משמשת בציבור לעתים במקום 'תחזוקה' ולעתים במקום 'החזקה'‪,‬‬‫ואולם לפי האקדמיה מומלץ לנקוט את המילים 'תחזוקה' ו'החזקה'‪.‬‬‫בכל זאת‪ ,‬כותבים רבים מתעקשים על שימוש בכתיב "אחזקה” ולכן בגרסה זו ‪ hspell‬מקבל‬‫את שני הכתיבים‪ ,‬אחזקה והחזקה‪ ,‬כנכונים‪.‬‬‫‪88‬‬

‫פעלים ונטייתם‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫‪ .16‬פעלים ונטייתם‬‫‪ .16.1‬היתוסף או התווסף‬‫הנטייה המסורתית של השורש יס"פ בבניין התפעל היא אהתוסַסף‪ ,‬או היתוסף בכתיב חסר‬‫ניקוד )היתוסף‪ ,‬מיתוסף‪ ,‬ייתוסף‪ ,‬להיתוסף(‪ .‬לעומת זאת‪ ,‬לאחרונה רווחים הגייה וכתיב‬‫אחרים‪ ,‬בהם הפכה הוי"ו באורח יוצא־דופן לעיצור‪ :‬התווסף‪ ,‬מתווסף‪ ,‬יתווסף‪ ,‬להתווסף )כך‬‫בכתיב חסר־הניקוד(‪.‬‬‫המילונים מילון ההווה ]‪ [5‬ורב־מילים ]‪ [6‬מכירים בשתי הצורות‪ ,‬כשכל אחד מעדיף צורה‬‫אחרת ומפנה מהשנייה אליה )מילון ההווה מעדיף מיתוסף‪ ,‬רב־מילים מתווסף(‪ .‬חיפוש‬‫במנוע חיפוש גוגל מראה שהעדפת הציבור ברורה‪ :‬התווסף נפוץ פי אלף מ־היתוסף‪.‬‬‫האקדמיה החליטה מפורשות לזנוח את הצורה הישנה היתוסף ולאשר את הצורה החדשה‬‫התווסף‪ .‬אתר האקדמיה ]‪ [1‬מביא את ההחלטה הבאה‪:‬‬‫נטיית השורש יס"ף בבניין התפעל היא פהעִת צְוחסף‪ .‬הצורה המלומדת היא פנתוצְסף‪.‬‬‫אנו מקבלים את שתי הצורות‪.‬‬‫‪ .16.2‬שירתי או שירתתי‬‫בעברית תקנית‪ ,‬ישנה היבלעות של עיצורים זהים‪ ,‬שהופכים לדגש חזק‪ :‬לא כותבים סַשֶ יְרכִתאתי‬‫אלא סַשֶ יְראתי )במילה הראשונה‪ ,‬הדגש קל‪ ,‬ובשנייה חזק(‪ .‬בכתיב חסר ניקוד הדגש החזק לא‬‫נראה‪ ,‬אך האקדמיה החליטה שאין להחזיר במקומו את העיצורים שנבלעו‪ :‬בכללי הכתיב‬‫חסר הניקוד ]‪ [4‬מופיע הכלל‪:‬‬‫אות הבאה בניקוד בדגש חזק – אין להכפילה בכתיב חסר הניקוד‪ .‬לפיכך ייכתב‪ :‬כפתי‬‫ולא כפתתי‪ ,‬שבת ולא שבתת‪ ,‬התכוננו ולא התכונננו‪.‬‬‫לכן יש לכתוב שירתי ולא שירתתי‪ ,‬נחתי ולא נחתתי‪ ,‬מת ולא מתת‪ ,‬וכד'‪.‬‬‫ציבור דוברי העברית המודרנית כופר בדרך־כלל בהחלטה זו‪ .‬לדוגמה‪ ,‬הכתיב הלא־תקני‬‫"כמעט מתתי" נפוץ בגוגל בערך פי ‪ 50‬מהכתיב התקני "כמעט מתי"‪ .‬בדיבור‪ ,‬אפילו כשלא‬‫שומעים את העיצור פעמיים‪ ,‬לעתים קרובות שומעים מעין מכפל )הדגשה של העיצור(‪,‬‬‫ומכיוון שבעברית המודרנית דגש חזק אינו מכפל )אינו גורם לעיצור להישמע מוכפל או‬‫מודגש בשום אופן(‪ ,‬הדובר משוכנע שמדובר בעיצור כפול‪ ,‬וכותב כך – גם בכתיב מנוקד‬‫ובוודאי בכתיב חסר ניקוד‪.‬‬‫בגרסה הנוכחית‪ Hspell ,‬מקבל את הכתיב התקני במקרה הכללי‪ ,‬אולם עבור מספר‬‫פעלים‪ 18‬הוא מקבל דווקא את הכתיב הלא תקני‪ :‬מת‪ ,‬שבת‪ ,‬השבית‪ ,‬הושבת‪ ,‬השחית‪,‬‬‫הושחת‪ ,‬השית‪ ,‬הושת‪ ,‬רישת‪ ,‬רושת‪ .‬בוודאי נחזור לשאלה זו באחת הגרסאות הבאות‪.‬‬‫‪ .16.3‬לנסוע או ליסוע‬‫סיְע" )"ליסוע"( לשם הפועל של הפועל תניְסע נפוצה בשפת הדיבור‪ ,‬אך האקדמיה‬‫הצורה "אל ח‬‫סיְע‪ ,‬לנסוע‪ :‬בסעיף ‪ 3.3‬בכללי נטיית הפועל של האקדמיה‬‫החליטה שהצורה התקנית היא אל כִנ ח‬‫]‪ ,[13‬מופיעה ההחלטה הבאה‪:‬‬‫במקור של בניין קל הנו"ן מתקיימת‪ .‬למשל‪ :‬פל עִנפֲסצְע‪ ,‬פל עִנפֲטצְע‪ ,‬פל עִנפֲגצְח‪ .‬לצד צורות המקור‬‫פל עִנפֲדר‪ ,‬פל עִנפֲטל‪ ,‬פל עִנפֲפל מותרות הצורות פלפֲדר‪ ,‬פלפֲטל‪ ,‬פלפֲפל )שנוצרו בלשון חכמים(‪ .‬בפעלים‬‫אחדים המקור הוא על דרך נחי פ"י ואלה הם‪ :‬תּלצְטצְעת )וגם פל עִנפֲטע(‪ ,‬תּל צְגצְעת )וגם פל עִנפֲגצְע(‪,‬‬‫תּל חגחשת‪ ,‬תּלחשְּאת‪ ,‬תּלחתת‪.‬‬‫‪ 18‬פעלים אלו מסומנים ברמז "שמור_ל" בקובץ הנתונים של תכנת הנטייה של הפעלים‪.‬‬‫‪89‬‬

‫פעלים ונטייתם‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫כלומר‪ ,‬הרציונל הוא שלמרות שתופעת היבלעות הנו"ן הייתה קיימת בעברית בעבר‪ ,‬יש‬‫לשמרה רק במקרים בהם הייתה מסורת לכך‪ ,‬ובמקרים אחרים להטות כרגיל‪ ,‬ללא‬‫היבלעות הנו"ן‪ .‬במקור להלן‪ ,‬אף מופיע המשפט הבא‪:‬‬‫נו"ן הבאה ישירות לפני עיצור אחר‪ ,‬יש בעברית החדשה נטייה לשמרה‪ .‬האקדמיה‬‫סומכת את ידה על כיוון ההתפתחות הזה‪.‬‬‫במקורות אכן לא נהוגה היבלעות במילה "לנסוע" )ובשאר נטיות המקור – השווה "ויהי‬‫בנסוע הארון”‪ ,‬במדבר י‪ ,‬לה(‪ ,‬וכן נהוגה היבלעות בנטייה "ייסע" למשל‪ ,‬ולכן האקדמיה‬‫קבעה שצורות אלו הן התקניות‪" .‬ליסוע" או "ינסע" נחשבות לא־תקניות‪.‬‬‫‪ .16.4‬לאכסן או לאחסן‬‫לפעלים לאחסן ולאכסן משמעות שונה‪:‬‬‫‪ .1‬לאחסן‪ ,‬מלשון מחסן‪ ,‬מדבר על סחורות‪ .‬שורש זה )חסן( מופיע כבר במקרא‪.‬‬‫‪ .2‬לאכסן‪ ,‬מלשון אכסניה‪ ,‬מדבר על אנשים‪ ,‬והוא שאילה מהיוונית )המילה אכסניה‬‫נשאלה מהמילה היוונית ‪ ,ξενία‬כִכִדֹס כִנ תיה‪ ,‬שמשמעותה הכנסת אורחים(‪.‬‬‫לדעתנו‪ ,‬הפעלים בבנייה אפסַעל והפתעל – אכסן‪ ,‬אוכסן‪ ,‬אינם שימושיים )פעלים כמו "אירח"‬‫מקובלים יותר(‪ ,‬ומבלבלים עם הפעלים הדומים בחי"ת‪ .‬חיפוש בגוגל של המילה "לאכסן"‬‫מראה שברוב המקרים הכותב השתמש בה בטעות‪ ,‬כשהתכוון לכתוב "לאחסן"‪.‬‬‫לכן ‪ hspell‬איננו מקבל את הצורות לאכסן‪ ,‬מאוכסן‪ .‬בבניין התפעל‪ ,‬אנו מכירים בפועל‬‫להתאכסן ‪ ,‬שדווקא כן בשימוש נפוץ )במשמעות גר באכסניה‪ ,‬או במלון(‪ ,‬ואיננו מבלבל‬‫)סחורה איננה יכולה "להתאחסן"(‪.‬‬‫‪90‬‬

‫שמות פרטיים עבריים‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫‪ .17‬שמות פרטיים עבריים‬‫בהקדמה לכללי הכתיב חסר הניקוד ]‪ [4‬קובעת האקדמיה ש‪:‬‬‫הכללים שלהלן ]כללי הכתיב חסר הניקוד[ מכוונים לכתיב מילים עבריות‪ ,‬ואינן חלים‬‫בהכרח על מילים לועזיות המשמשות בלשוננו‪ ,‬ולא על שמות פרטיים‪ ,‬הנכתבים‬‫לעתים קרובות חסר במקום שהכללים מחייבים מלא‪ ,‬כגון שלמה‪ ,‬אהרן‪ ,‬יעקב‪ ,‬כהן‪,‬‬‫ירושלים‪.‬‬‫מניסוח זה לא ברור האם האקדמיה ממליצה על כתיבת כל השמות הפרטיים בכתיב חסר‬‫)כמו חמש הדוגמאות המובאות בהחלטה לעיל(‪ ,‬או שמא העדפת האקדמיה היא דווקא‬‫שימוש בכללי הכתיב חסר הניקוד הרגילים ברוב המקרים – מלבד מספר קטן של מקרים‬‫)כמו חמש הדוגמאות שהובאו( בהם השתרש השימוש בכתיב חסר‪.‬‬‫כפי שנראה מיד‪ ,‬מתברר שהפרשנות השנייה היא המשקפת את דעת האקדמיה‪ :‬בדרך־כלל‬‫יש להשתמש בכללי הכתיב חסר הניקוד גם לשמות פרטיים – מלבד במספר קטן של‬‫מקרים בהם השתרש כתיב חסר‪.‬‬‫בעבר‪ ,‬נהוג היה להקפיד על כתיב חסר עבור שמות פרטיים‪ .‬כך לדוגמה שמות האנשים‬‫משה‪ ,‬נח‪ ,‬דב‪ ,‬שלמה‪ ,‬אהרן‪ ,‬יעקב‪ ,‬עפר‪ ,‬ארן‪ ,‬נגה‪ ,‬בעז‪ ,‬עמר‪ ,‬נעם נכתבו ללא תוספת וי"ו‬‫לציון החולם החסר‪ ,‬אסנת‪ ,‬עפרה‪ ,‬נעמי‪ ,‬עמרי‪ ,‬מרדכי ללא תוספת וי"ו לציון הקמץ הקטן‬‫או חטף־הקמץ‪ ,‬רנה‪ ,‬הלה‪ ,‬עדו‪ ,‬עמנואל‪ ,‬סגלית‪ ,‬עדית‪ ,‬צפורה‪ ,‬נצה‪ ,‬אביגיל‪ ,‬ינון‪ ,‬אוריה ללא‬‫תוספת יו"ד‪ ,‬יהושע ללא תוספת וי"ו לציון הקיבוץ‪ ,‬דוד‪ ,‬רוית‪ ,‬רויטל‪ ,‬זיוה‪ ,‬סיון‪ ,‬נאוה‪,‬‬‫תקוה‪ ,‬חדוה‪ ,‬חוה‪ ,‬אדוה ללא הכפלת וי"ו עיצורית‪ ,‬אילה‪ ,‬אילת‪ ,‬אפרים‪ ,‬אליהו‪ ,‬בנימין‪,‬‬‫מעין‪ ,‬אביתר ללא הכפלת יו"ד עיצורית‪ .‬בדומה נהוג היה לכתוב בכתיב חסר גם את שמות‬‫המשפחה כהן‪ ,‬לוי‪ ,‬את שמות המקומות ירושלים‪ ,‬כנרת‪ ,‬הרצליה‪ ,‬בנימינה‪ ,‬יקנעם‪ ,‬עתניאל‪,‬‬‫יטבתה‪ ,‬לד‪ ,‬את שם ספר התנ"ך תהלים‪ ,‬ועוד‪.‬‬‫כיום‪ ,‬הציבור נוטה יותר ויותר להוסיף אמות קריאה גם לשמות פרטיים‪ .‬אם פעם ילדים‬‫בשם חעדֹפר או אח דֹרן התעקשו שיכתבו את שמם "עפר"‪" ,‬ארן" ולא "עופר"‪" ,‬אורן"‪ ,‬היום כבר‬‫כותבים כמעט כולם עופר ואורן‪ .‬מצד שני‪ ,‬מעטים אלו שיכתבו "מושה"‪" ,‬ירושליים"‪" ,‬דוויד"‬‫או "לווי" – ולא ברור היכן עובר הגבול‪ ,‬ומדוע‪ .‬בפרק זה ננסה לתאר איך פותר ‪ Hspell‬את‬‫הדילמה‪ ,‬אך הפתרון איננו כלל חד וחלק‪.‬‬‫‪ .17.1‬שמות אנשים‬‫באתר האקדמיה‪ ,‬מופיעה בתשובה לשאלה "שמות פרטיים – כתיב מלא או חסר" ההחלטה‬‫הבאה‪:‬‬‫כללי הכתיב חסר הניקוד אינם חלים בהכרח על שמות פרטיים‪ ,‬ובעיקר לא על שמות‬‫שיש להם מסורת עתיקה של כתיב חסר‪ ,‬כגון משה‪ ,‬יעקב‪ ,‬יהושע‪ ,‬מרים‪ ,‬כהן‪ .‬שמות‬‫שאין להם מסורת כזו‪ ,‬ובעיקר שמות הזהים למילים עבריות כלליות‪ ,‬מומלץ לכתוב‬‫על פי כללי הכתיב חסר הניקוד‪ :‬זוהר‪ ,‬עוז‪ ,‬הילה‪ ,‬מעיין‪ ,‬אייל‪ ,‬אדווה וכדומה‪ .‬מדובר‬‫בהמלצה ולא בכלל מחייב‪ ,‬שהרי שמות פרטיים אינם נחלת הכלל‪ ,‬וזכותו של כל אדם‬‫להחליט כיצד לכתוב את שמו‪ .‬אפשר להבין את רצונם של אנשים לשמור על כתיב‬‫אחיד וקבוע של שמם בניקוד ושלא בניקוד‪ ,‬אם כי כאשר מדובר בשם פרטי הזהה‬‫למילה כללית – דוגמת נועם – אין סיבה שיהיה הבדל בינו ובין המילה העומדת‬‫ביסודו‪.‬‬‫אם יתקבל בציבור הנוצְהג לכתוב את רוב השמות הפרטיים על פי כללי הכתיב חסר‬‫הניקוד‪ ,‬ייתכן שיפחת הבלבול שיש לעתים בין שמות דומים‪ :‬חאיצְלת תהיה אילת וצְא חיחלת‬‫– איילת‪ ,‬חע חדן יהיה עדן ופע תּדן – עידן‪ ,‬שם המשפחה תּרמון ייכתב רמון ושם המשפחה‬‫פרמון – רימון‪.‬‬‫‪91‬‬

‫שמות פרטיים עבריים‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫לכאורה‪ ,‬תשובה זו פותרת את שאלת הכתיב של שמות האנשים‪ :‬עלינו לבנות רשימה קצרה‬‫של שמות אנשים שלהם "מסורת עתיקה של כתיב חסר"‪ ,‬וכל שאר השמות )כולל כל השמות‬‫שכבר מופיעים במילון בתור מילים רגילות – שמות עצם ופעלים( ייכתבו רק בכתיב מלא‬‫)לפי כללי הכתיב חסר הניקוד הרגילים(‪.‬‬‫אך למעשה‪ ,‬לא ברור איך קובעים האם לשם מסוים יש "מסורת עתיקה של כתיב חסר"‪.‬‬‫לשמות מעטים‪ ,‬כמו למשל משה‪ ,‬דוד ושלמה‪ ,‬אכן הכתיב החסר נהוג ברציפות מימי התנ"ך‬‫ונפוץ עד ימינו‪ ,‬כך שההחלטה ברורה – יש לכתבם בכתיב חסר‪ ,‬ואך ורק בכתיב זה )אין‬‫לקבל את הכתיבים "מושה"‪" ,‬דוויד"‪" ,‬שלומה"(‪ .‬אך האם כל שם שהופיע בתנ"ך ייחשב‬‫כבעל מסורת עתיקה ולכן חייב להיכתב רק בכתיב חסר? לדוגמה‪ ,‬בתנ"ך מופיעים גם‬‫שמות הדמויות המשניות נעה‪ ,‬אחינעם‪ ,‬צפורה‪ ,‬אביגיל‪ ,‬אהד‪ ,‬ואביתר‪ ,‬כולם בכתיב חסר‪.‬‬‫האם זו "מסורת"? האם מכאן אין לכתוב נועה‪ ,‬אחינועם‪ ,‬ציפורה‪ ,‬וכד'? מצד שני‪ ,‬ישנם גם‬‫שמות להם באמת מסורת ארוכה ומפוארת של כתיב חסר‪ ,‬כמו אהרן‪ ,‬שניכרת בהם‬‫לאחרונה נטייה לכתיב מלא )אהרון (‪ .‬היום הכתיב "אהרון" נפוץ פי־שלושה בחיפוש בגוגל‬‫מהכתיב "אהרן"‪ .‬האם עלינו לקבל שם זה )ואחרים( בכתיב חסר בלבד‪ ,‬בכתיב מלא בלבד‪,‬‬‫או בשניהם?‬‫כמו כן‪ ,‬האם באמת שמות שלהם אין מסורת עתיקה‪ ,‬והם זהים למילה עברית רגילה‪,‬‬‫צריכים להתקבל רק בכתיב מלא? לדוגמה‪ ,‬השם דב לא מופיע בתנ"ך‪ ,‬והוא כמובן מילה‬‫רגילה‪ ,‬חיה שכרגיל נכתבת "דוב” בכתיב חסר ניקוד‪ .‬מכאן שהיום ראוי לכתוב שם זה‬‫"דוב"‪ ,‬כמו שכותבים "עופר" ולא "עפר"? אך נדמה שבכל־זאת הכתיב "דב" עדיין נפוץ‪.‬‬‫אחרי שקילת הדילמות הללו‪ ,‬החלטנו ש ‪ hspell‬יאיית שמות עבריים של אנשים כך‪:‬‬‫•‬‫השמות התנ"כיים הבאים ייכתבו אך ורק בכתיב התנ"כי‪ ,‬החסר‪ :‬משה‪ ,‬דוד‪ ,‬שלמה‪,‬‬‫יעקב‪ ,‬יהושע‪ ,‬נח‪ ,‬בנימין‪ ,‬אפרים‪ ,‬אביתר‪ ,‬מרדכי‪ ,‬אוריה‪ ,‬ינון‪ ,‬מרים‪ ,‬וכל השמות‬‫המסתיימים ב ‪-‬יהו )כגון‪ ,‬אליהו‪ ,‬ירמיהו(‪ .‬כך גם שמות המשפחה כהן ולוי‪.‬‬‫•‬‫מספר שמות נוספים יתקבלו בשני כתיבים – החסר והמלא‪ .‬בגרסה הנוכחית‪,‬‬‫השמות הללו הם )כאן לדוגמה בכתיב חסר(‪ :‬אהרן‪ ,‬נאוה‪ ,‬נעם‪ ,‬נעה‪ ,‬אבינעם‪,‬‬‫אחינעם‪ ,‬דב‪ ,‬אילת‪ ,‬אילה‪ ,‬נגה‪ ,‬בועז‪ ,‬רוית‪ ,‬רויטל‪ ,‬זיוה‪ ,‬זיוית‪ ,‬עדו‪ ,‬חדוה‪ ,‬חוה‪ ,‬סיון‪,‬‬‫אדוה‪ ,‬תקוה‪ ,‬בעז‪ ,‬צפורה‪.‬‬‫בגרסאות עתידיות ננסה להקטין רשימה זו‪ ,‬ולהעביר את חלקם לסעיף הבא )כתיב‬‫מלא בלבד(‪.‬‬‫•‬‫כל שאר השמות ייכתבו אך ורק על־פי כללי הכתיב חסר הניקוד הרגילים‪ .‬לדוגמה‬‫עופר‪ ,‬ולא עפר‪ ,‬אוהד ולא אהד‪ ,‬עוזי ולא עזי‪ ,‬רינה ולא רנה‪ ,‬תהילה ולא תהלה‪,‬‬‫מעיין ולא מעין‪.‬‬‫כמו כן‪ ,‬נחוצות מספר הערות לגבי הכתיב חסר הניקוד של שמות פרטיים‪:‬‬‫•‬‫כרגיל‪ ,‬אנו מקפידים על כללי הכתיב חסר הניקוד‪ ,‬ולא מוסיפים אמות־קריאה‬‫מעבר לדרוש על פי הכללים‪ .‬לדוגמה‪ ,‬השם אע כִנתבר ייכתב ענבר ולא "עינבר"‪ .‬השם‬‫סַמ יְרב )שם הבת הבכורה של שאול המלך( ייכתב מרב‪ ,‬לא "מירב” ובדומה גם השם‬‫סַע תנב‪ ,‬ענב ולא "עינב”‪ .‬לא תוסף וי"ו לציון קמץ קטן בשמות כמו אסנת‪ ,‬עמרי‪ ,‬עפרה‪,‬‬‫נעמי‪ .‬אגב‪ ,‬לשם תא כִר תנה נפוץ גם הכתיב המנוקד או כִר תנה‪ ,‬ולכן נקבל את שני הכתיבים‬‫ארנה ואורנה‪.‬‬‫•‬‫לעתים שם מורכב מהלחם מספר מילים‪ ,‬ואז נפעיל את כללי הכתיב חסר הניקוד‬‫בנפרד על כל חלק – למרות שבדרך כלל לא נוהגים כך לגבי הלחמים‪ .‬כך למשל‬‫נכתוב עמנואל ‪ ,‬מ עמנו‪+‬אל )למילה "אעמנו" אין מוסיפים יו"ד לפי כללי הכתיב חסר‬‫הניקוד(‪ .‬כך גם אביחיל‪ ,‬אביגיל‪ ,‬אליקים‪.‬‬‫בכל מקרה‪ ,‬כפי שגם הזכירה האקדמיה בתשובתה‪ ,‬בחירת השם היא החלטה אישית של כל‬‫אדם‪ .‬הורי ילדה יכולים להחליט ששמה יהיה "עינב"‪ – ,‬וכל כותב יאלץ להשתמש בכתיב זה‬‫‪92‬‬

‫שמות פרטיים עבריים‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫לשמה גם אם בודק האיות יכריז במחי קו אדום שהכתיב הנכון של שם זה הוא "ענב" ללא‬‫יו”ד‪ .‬בעתיד כדאי יהיה לבסס את רשימת השמות של בודק האיות על רשימה אמתית של‬‫שמות נפוצים )למשל‪ ,‬לפי מרשם האוכלוסין(‪ ,‬ולא על עקרונות פרסקריפטיביים‪ .‬ייתכן‬‫למשל שהיום נהוג השם הפרטי "עינב"‪ ,‬ואין לפוסלו רק בגלל היותו שיבוש השם הפרי‬‫"ענב"‪.‬‬‫‪ .17.2‬שמות מקומות‬‫תשובת האקדמיה שציטטנו בסעיף הקודם ממשיכה ומדברת על כתיבם של שמות מקומות‪:‬‬‫ומה בנוגע לשמות מקומות? אלו שונים משמות אנשים‪ ,‬שהרי אין אדם מסוים שהם‬‫שייכים לו אשר רשאי להחליט על דעת עצמו כיצד לכתבם )כמובן לא יעלה על‬‫הדעת שכתיב שמה של עיר ישתנה לפי העדפותיו של ראש העירייה המכהן‪ ,‬וישתנה‬‫שוב כשייבחר ראש עירייה חדש(‪ .‬שמות המקומות נכתבים אפוא על פי כללי הכתיב‬‫חסר הניקוד‪ :‬ראש פינה ומגידו ביו"ד‪ ,‬פתח תקווה בשתי וי"ווים‪ ,‬נהרייה וקריית גת‬‫בשתי יו"דים וכדומה‪ .‬עם זאת בדומה לשמות פרטיים גם שמות מקומות שיש להם‬‫מסורת עתיקה מושרשת של כתיב חסר נכתבים שלא על פי הכללים‪ .‬לפיכך השמות‬‫ירושלים ומצרים נכתבים ביו"ד אחת‪ ,‬ולעומתם השמות גבעתיים ומחניים – בשתי‬‫יו"דים‪.‬‬‫‪ .17.3‬שמות החודשים‬‫לגבי שמות החודשים‪ ,‬מצאנו החלטת אקדמיה מפורשת באתר האקדמיה‪:‬‬‫שמות החודשים נכתבים על פי כללי הכתיב חסר הניקוד‪ :‬מרחשוון‪ ,‬אייר‪ ,‬סיוון‪ ,‬כלומר‬‫בהכפלת הווי"ו והיו"ד העיצוריות‪ .‬נעיר כי בספרות העברית לדורותיה אין כתיב אחיד‬‫לשמות החודשים הללו‪ ,‬ולצד הכתיב החסר אנו מוצאים לעתים גם כתיב מלא‪ .‬בשם‬‫החודש אייר הכתיב המלא הוא אף הכתיב הרווח‪.‬‬‫לכן אנו כותבים חשוון‪ ,‬מרחשוון‪ ,‬אייר‪ ,‬סיוון‪.‬‬‫שימו לב שלפי כלל הכתיב חסר הניקוד יש לכתוב כסלו‪ ,‬לא כסליו‪ ,‬ו־תשרי‪ ,‬לא תשריי‪.‬‬‫‪ .17.4‬שמות ספרי התנ"ך‬‫בהמשך לנטיית האקדמיה ולנטייתנו בסעיפים הקודמים לאמץ את כללי הכתיב חסר‬‫הניקוד‪ ,‬אנו ממליצים לכתוב גם את שמות ספרי התנ"ך לפי כללים אלו – אך משום‬‫המסורת מקבלים גם את הכתיב החסר‪ .‬כך אנחנו ממליצים על הכתיב תהילים‪ ,‬קוהלת‪,‬‬‫אבל מקבלים גם את הכתיב החסר תהלים‪ ,‬קהלת‪ .‬ספר יהושע ייכתב בכתיב חסר בלבד‪,‬‬‫כמו שם האדם )ראו לעיל(‪.‬‬‫‪93‬‬

‫ראשי תיבות‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫‪ .18‬ראשי תיבות‬‫‪ .18.1‬צורות נקבה וריבוי של ראשי תיבות‬‫בפרסום האקדמיה ]‪ [2‬מופיעה ההחלטה הבאה‪:‬‬‫גרשיים משמשים לסימון ראשי תיבות בצירופים‪ ,‬והם באים לפני האות האחרונה של‬‫הקיצור )ואינם מוזחים משם בנטייה(‪ .‬למשל‪ :‬סכו"ם ]ולא סכ"ום[ )= סכין‪ ,‬כף ומזלג(‪,‬‬‫ש"ץ )= שליח ציבור(‪ ,‬הרמב"ם )=הרב משה בן מימון(‪ .‬ובנטייה‪ :‬תנ"כים‪ ,‬רמטכ"לים‪,‬‬‫ח"כית‪.‬‬‫בפרסום האקדמיה ]‪ ,[13‬עמוד ‪ ,77‬מופיעה ההחלטה הבאה‪:‬‬‫סיומת הנקבה ‪ -‬מומלץ להצמיד את סיומת הנקבה לראשי תיבות כשמדובר באישה‪.‬‬‫למשל‪ :‬מנכ"לית‪ ,‬מזכ"לית‪ ,‬יו"רית‪.‬‬‫ההחלטה הנ"ל פותרת את ההתלבטות האם לאישה שהיא מנכ"ל יש לקרוא מנכ"לית או‬‫סתם מנכ"ל – והתשובה היא שיש לקרוא לה מנכ"לית‪ .‬בבניית המילון עלינו להשתדל‬‫להימנע מדעות קדומות לגבי איזה תפקיד עשויה אישה לבצע‪ .‬כך לדוגמה‪ ,‬במילון רב מילים‬‫]‪ [6‬מופיעה צורות הנקבה של כל הדרגות הזוטרות עד סג"מית‪ ,‬ואילו דרגות בכירות יותר‬‫)כמו רס"נית‪ ,‬סא"לית‪ ,‬וכן הלאה( לא מופיעות‪ .‬אצלנו כל הצורות הנ"ל תופענה‪.‬‬‫‪ .18.2‬אותיות סופיות בראשי תיבות‬‫בפרסום האקדמיה ]‪ [2‬מופיעה ההחלטה הבאה‪:‬‬‫כותבים בסוף ראשי תיבות אותיות מנצפ"ך סופיות אם ראשי התיבות מבוטאים כמילה‬‫ממש‪ .‬למשל‪ :‬עכו"ם‪ ,‬ר"ן‪ ,‬ש"ץ‪ ,‬להד"ם ]= לא היו דברים מעולם[‪ ,‬או"ם‪ ,‬תנ"ך‪.‬‬‫אבל אם המילים המקוצרות נקראות במלואן או שקוראים את האותיות בשמן‪ ,‬כותבים‬‫מנצפ"ך לא סופיות‪ .‬למשל‪ :‬אח"כ )= אחר כך(‪ ,‬מ"מ )= מם מם; מפקד מחלקה(‪.‬‬‫אולם‪ ,‬קיים נוהג שלפיו אם ראשי־תיבות מסתיימים באות פ או כ דגושה‪ ,‬לא כותבים אות‬‫סופית גם אם ראשי התיבות מבוטאים כמילה‪ .‬לדוגמה‪ ,‬ח"כ‪ ,‬שב"כ‪ ,‬מו"פ‪ ,‬רס"פ‪.‬‬‫לא תמיד יש תשובה החלטית לשאלה האם ראשי התיבות מבוטאים כמילה‪ .‬כך לדוגמה‬‫נהוג לבטא כמילים את הדרגות הצבאיות סג"ם‪ ,‬רס"ן‪ ,‬אל"ם ולכן יש לכתבם באות סופית‬‫)אגב‪ ,‬לא כל המילונים – ובעיקר הישנים שבהם – מסכימים(‪ .‬אך מה לגבי הדרגה‬‫המשטרתית תת־ניצב – תנ"צ או תנ"ץ? רוב הציבור לא חשוף לדרגה זו ולכן כנראה יבטא‬‫את המילה המלאה )תת ניצב( ולפי זה יש לכתוב תנ"צ‪ .‬אך ייתכן שיש לשקול מחדש‬‫החלטתנו זו לפי ההגייה הנפוצה במשטרה‪ ,‬ולא בציבור בכללותו‪.‬‬‫‪ .18.3‬תנ"כי או תנכי‬‫ישנם מקרים בהם ראשי־תיבות לא רק מבוטאים כמילה ממש )כמו בסעיף הקודם( אלא‬‫הפכו למילה חדשה‪ ,‬שמקבלת גם משמעויות חדשות ונגזרות חדשות‪ .‬דוגמה לכך היא‬‫המילה דו"ח‪ ,‬במקור ראשי־תיבות של "דין וחשבון"‪ ,‬אבל היום משמש במשמעויות חדשות‪:‬‬‫אומרים "השוטר רשם לי דוח"‪ ,‬אבל אי אפשר להרחיב ולומר "השוטר רשם לי דין וחשבון"‪.‬‬‫במקרה זה‪ ,‬אנו נקבל גם את הכתיב בראשי תיבות )דו"ח‪ ,‬ובריבוי דו"חות( וגם את הכתיב‬‫ללא גרשיים‪ ,‬כמילה‪) ,‬דוח‪ ,‬דוחות( ונגזרותיה )כמו הפועל לדווח(‪.‬‬‫באתר האקדמיה ]‪ [1‬מופיעה ההחלטה הבאה‪:‬‬‫מותר שלא לכתוב גרשיים בראשי תיבות הגויים ונגזר מהם שורש המשמש בצורות‬‫פועל וכדומה‪ .‬לדוגמה דו"ח או דוח )נגזר הפועל דיווח ששורשו ד‪-‬ו‪-‬ח(; מכ"ם או‬‫‪94‬‬

‫ראשי תיבות‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫מכם )נגזר מוכם ]=מפעיל מכ"ם[ ששורשו מ‪-‬כ‪-‬ם(‪.‬‬‫לא תמיד ברור כיצד ליישם החלטה זו‪ .‬כך‪ ,‬מראשי התיבות תנ"ך נגזר התואר תנ"כי‪.‬‬‫לדעתנו אין זו מילה חדשה‪ ,‬ואנו כותבים גם אותה בראשי תיבות‪ .‬מילון רב־מילים ]‪[6‬‬‫מעדיף דווקא את הכתיב ללא גרשיים – תנכי‪ .‬יש היגיון גם בהחלטה זו‪ ,‬מכיוון שהתואר‬‫"תנכי" לרוב לא מתייחס לתורה‪ ,‬לנביאים או לכתובים )לתנ"ך( אלא לתקופת התנ"ך‪ .‬ייתכן‬‫שלאור ההחלטה הנ"ל עלינו לשקול מחדש את החלטתנו‪ ,‬ולאפשר את שני הכתיבים‪ ,‬עם‬‫וללא גרשיים‪.‬‬‫אגב‪ ,‬בניגוד להחלטה הנ"ל‪ ,‬אנחנו לא מקבלים את הכתיב "מכם" ללא גרשיים‪ ,‬ולא מכירים‬‫במילה "מוכם" שלדעתנו כמעט ואיננה בשימוש )ולא מופיעה גם במילונים(‪.‬‬‫מהמילה יח"צ )יחסי ציבור( קיבלנו את המילים יחצן‪ ,‬יחצנית‪ ,‬יחצנות‪ .‬אנו מקבלים גם את‬‫הכתיב הנפוץ בראשי תיבות – יחצ"ן‪ ,‬יחצ"נית‪ ,‬יחצ"נות – למרות שלא ברורה ההצדקה‬‫למיקום המירכאות )מדוע לא יח"צן?(‪.‬‬‫‪95‬‬

‫שמות האותיות‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫‪ .19‬שמות האותיות‬‫באתר האקדמיה ]‪ [1‬מופיעה ההחלטה הבאה‪:‬‬‫שמות האותיות העבריות והלועזיות הם בנקבה‪.‬‬‫‪ .19.1‬אותיות עבריות‬‫בפרסום האקדמיה ]‪ [2‬מופיעה ההחלטה הבאה‪:‬‬‫בשמות האותיות ‪ -‬כגון אל"ף‪ ,‬בי"ת‪ ,‬וי"ו‪ ,‬כ"ף‪ ,‬צד"י‪ ,‬תי"ו ‪ -‬הגרשיים מציינים כי אין‬‫אלו מילים ממשיות‪.‬‬‫לא הצלחנו למצוא פרסום של האקדמיה שמכיל את שמות כל האותיות העבריות‪ .‬אנו‬‫משתמשים בכתיבים הבאים‪:‬‬‫חי"ת‬‫אל"ף‬‫בי"ת‬‫גימ"ל דל"ת‬‫ה"א‬‫וי"ו‬‫זי"ן‬‫טי"ת‬‫יו"ד‬‫כ"ף‬‫למ"ד‬‫מ"ם‬‫נו"ן‬‫סמ"ך עי"ן‬‫פ"א‬‫צד"י‬‫קו"ף‬‫רי"ש‬‫שי"ן‬‫תי"ו‬‫מילון ההווה ]‪ [5‬ומילון רב־מילים ]‪ [6‬בחרו גם הם בכתיב זה )למרות שהאחרון מעדיף את‬‫הכתיב ללא הגרשיים(‪.‬‬‫‪ .19.2‬אותיות יווניות‬‫מילון רב־מילים ]‪ [6‬כותב את שמות האותיות היווניות בצורה הבאה‪:‬‬‫אלפא‬‫אפסילון‬‫יוטה‬
‫ני‬
‫רו‬
‫פי‬

‫ביתא‬
‫זטה‬
‫כפה‬
‫כסי‬
‫סיגמא‬‫כי‬‫גמא‬‫איטה‬‫למדא‬‫אומיקרון‬
‫טאו‬
‫פסי‬

‫דלתא‬‫תיטה‬‫מי‬‫פי‬‫איפסילון‬‫אומגה‬‫אולם עולה השאלה מה היו הכללים שיצרו כתיב זה‪ ,‬ומניין נובע חוסר האחידות המשווע בו‪.‬‬‫מדוע יו"ד בביתא ובאיטה‪ ,‬אבל לא בזטה? מדוע חלק מהשמות מסתיימים באל"ף ואחרים‬‫בה"א? מדוע למדא ולא למבדא? וכן הלאה‪.‬‬‫בתכתובת פרטית ]‪ [8‬כתבה לנו המזכירות המדעית של האקדמיה שהאקדמיה עדיין‬‫מתלבטת בנושא‪:‬‬‫המזכירות המדעית עוסקת בשאלה זו זה שנים מספר‪ .‬נראה שחוסר האחידות נובע‬‫מהמתח שבין הרצון בתעתיק מדויק מחד גיסא‪ ,‬ובין הצורך לדבוק באטימולוגיה‬‫העברית מאידך גיסא )למשל‪ ,‬את האות ביתא נהוג לכתוב בעברית ביתא‪ ,‬בדומה‬‫לבי"ת העברית‪ ,‬אף־על־פי שלפי היוונית גרידא יש לתעתקה בטה(‪ .‬השאלה עתידה‬‫לשוב ולהידון בוועדת הדקדוק בחודשים הקרובים‪ .‬עד כה נקבעו שתי החלטות‬‫בנושא‪ :‬האחת‪ ,‬שמות האותיות היווניות המסתיימות בתנועת ‪ a‬יכולים להיכתב‬‫בעברית באל"ף או בה"א‪ ,‬למשל‪ :‬אלפא‪ ,‬גמא‪ ,‬סיגמא‪ ,‬או אלפה‪ ,‬גמה‪ ,‬סיגמה‪.‬‬‫האחרת‪ ,‬האות למדא )או למדה( תיכתב כך )ולא למבדא‪/‬למבדה(‪.‬‬‫מאוחר יותר‪ ,‬בהחלטות האקדמיה בדקדוק ]‪ [13‬הופיעו ההחלטות הבאות‪:‬‬‫שמות האותיות היווניות המסתיימים בתנועת ‪ a‬יכולים להיכתב בעברית באל"ף או‬‫בה"א‪ ,‬למשל‪ :‬אלפא או אלפה‪ ,‬גמא או גמה‪ ,‬סיגמא או סיגמה‪ .‬האות היוונית ‪ Λ‬היא‬‫למדא או למדה )ולא למבדא‪/‬למבדה(‪ .‬כתיב שמות האותיות היווניות יהיה על פי‬‫‪96‬‬

‫שמות האותיות‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫כללי התעתיק מכתב לועזי לכתב עברי‪ .‬לפי זה‪ – β ,‬בטא‪/‬בטה‪ .‬רק הביטוי‬‫אלפא‪-‬ביתא ייכתב בתי"ו )וכן שם המושג הגאוגרפי דלתה(‪.‬‬‫אגב‪ ,‬העובדה שהמושג הגאוגרפי צריך להיות כתוב " דלתה" איננה מובנת מאליה – מילון‬‫ההווה ומילון רב־מילים שניהם כותבים דלתא‪.‬‬‫החלטה זו פותרת חלק מן השאלות‪ ,‬אך לא את כולן‪ .‬האם עבור ‪ μ‬יש לכתוב מי‪ ,‬מו או‬‫מיו? עבור ‪ ,ν‬ני‪ ,‬נו או ניו? עבור ‪ ,π‬פי‪ ,‬פיי או פאי? עבור ‪ ,υ‬איפסילון או אופסילון? עבור ‪,χ‬‬‫כי‪ ,‬חי‪ ,‬או כיי או כאי?‬‫בגרסה הנוכחית‪ Hspell ,‬כותב את שמות האותיות היווניות כך‪:‬‬‫‪ α‬אלפא‪/‬אלפה ‪ β‬בטא‪/‬בטה‬‫‪ γ‬גמא‪/‬גמה‬‫‪ δ‬דלטא‪/‬דלטה‬‫‪ ε‬אפסילון‬‫‪ ζ‬זטא‪/‬זטה‬‫‪ η‬אטא‪/‬אטה‬‫‪ θ‬תטא‪/‬תטה‬‫‪ ι‬יוטא‪/‬יוטה‬‫‪ κ‬קפא‪/‬קפה‬‫‪ λ‬למדא‪/‬למדה ‪ μ‬מיו‬‫‪ ν‬ני‬‫‪ ξ‬קסי‬‫‪ ο‬אומיקרון‬‫‪ π‬פאי‬‫‪ ρ‬רו‬‫‪ σ‬סיגמא‪/‬סיגמה‬‫‪ τ‬טאו‬‫‪ υ‬אופסילון‬‫‪ φ‬פי‬‫‪ χ‬כי‬‫‪ ψ‬פסי‬‫‪ ω‬אומגא‪/‬אומגה‬‫‪ .19.3‬אותיות באנגלית )לטיניות(‬‫מילון רב־מילים ]‪ [6‬כותב את השמות האנגליים של האותיות הלטיניות בצורה הבאה‪:‬‬‫‪ A‬אי‬‫‪ E‬אי‬‫‪ I‬אי‬‫‪ M‬אם‬‫‪ Q‬קיו‬‫‪ U‬יו‬‫‪ Y‬וי‬‫‪ C‬סי‬‫‪ B‬בי‬‫‪ G‬ג'י‬‫‪ F‬אף‬‫‪ K‬קי‬‫‪ J‬ג'י‬‫‪ O‬או‬‫‪ N‬אן‬‫‪ S‬אס‬‫‪ R‬אר‬‫‪ W‬דבליו‬‫‪ V‬וי‬‫‪ Z‬זד )בריטי( ‪ /‬זי )אמריקאי(‬

‫‪D‬‬
‫‪H‬‬
‫‪L‬‬
‫‪P‬‬
‫‪T‬‬
‫‪X‬‬

‫די‬
‫איץ'‬
‫אל‬
‫פי‬
‫טי‬
‫איקס‬‫שימו לב שישנן מספר אותיות ששמן נכתב בצורה זהה בכתיב חסר ניקוד – ‪A/E/I, V/Y,‬‬‫‪ ,G/J‬ולכן יש הכרח להשתמש בניקוד חלקי כדי להבהיר לאיזו אות מתכוונים‪.‬‬‫איננו יודעים מדוע רב־מילים טוען שהכתיב חסר הניקוד של ‪ I‬הוא אי‪ ,‬ולא איי‪ ,‬ומדוע ‪Y‬‬‫אינו ויי – צורות אלו היו תואמות יותר את כללי הכתיב חסר הניקוד ]‪ ,[4‬לדעתנו )ראו גם‬‫דיון בסעיף ‪ 11.13‬על דיפתונג ‪ ai‬במילים לועזיות(‪ .‬לא מצאנו עדיין החלטת אקדמיה בנושא‪,‬‬‫אבל בכללי הפיסוק של האקדמיה ]‪ ,[2‬סעיף יב‪ ,‬מופיעה כדרך־אגב הדוגמה סי‪-‬איי‪-‬אי )=‬‫‪ .( CIA‬זהו אם כך‪ ,‬כנראה‪ ,‬הכתיב המועדף על ידי האקדמיה‪ :‬איי עבור ‪ ,I‬ולכן ‪ Hspell‬מעדיף‬‫את הכתיב איי )‪ (I‬ו‪ -‬ויי )‪.(Y‬‬‫את האנרכיה בתעתיק שמות האותיות באנגלית‪ ,‬והאותיות ‪ I,A‬בפרט‪ ,‬אפשר להדגים על־ידי‬‫ספירת מספר המופעים של מספר תעתיקים שונים של ‪ CIA‬בגוגל‪ .‬סי‪-‬אי‪-‬אי )הכתיב של‬‫רב‪-‬מילים( מופיע ‪ 10‬פעמים‪ ,‬סי‪-‬איי‪-‬אי )הכתיב של האקדמיה( מופיע ‪ 96‬פעמים‪ ,‬סי‪-‬אי‪-‬איי‬‫‪ 139‬פעמים‪ ,‬ו‪ -‬סי‪-‬איי‪-‬איי )הכתיב של אבן שושן החדש‪ ,‬בערך משלו( מופיע ‪ 108‬פעמים‪.‬‬‫ממספרים אלו אפשר גם לראות שרוב האנשים נוטים לכתוב "יי" גם עבור הצירי המלא‬‫בשם אות ‪ . A‬אפשר לראות זאת העדפה זו גם בחיפוש גוגל שמראה ש"אייץ'" נפוץ יותר‬‫מ"איץ'" )ראו גם דיון בסעיף ‪ 11.12‬על דיפתונג ‪ ei‬במילים לועזיות(‪.‬‬‫את האות ‪ , Y‬נדמה שאנשים מעדיפים לא לכתוב "וי" )כמו רב‪-‬מילים( ולא "ויי" )כמונו(‪,‬‬‫אלא דווקא "וואי" )כך‪ ,‬בשתי וי"וים(‪ .‬לדוגמה חיפוש בגוגל עבור "הסכם וואי" )לא מדובר‬‫פה באות ‪ Y‬אלא בשם הנהר ‪ ,Wye‬אך היגוי מילים אלו זהה( מעלה ‪ 224‬דפים‪" ,‬הסכם ואי"‬‫‪ 18‬דפים‪" ,‬הסכם ווי" ‪ 21‬דפים‪ ,‬ואילו "הסכם וי" לא מעלה אף דף‪ .‬דוגמה מובהקת אף יותר‪:‬‬‫‪97‬‬

‫שמות האותיות‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫חיפוש "פרויקט וואי" מעלה ‪ 2220‬דפים )אגב‪ ,‬השיבוש פרוייקט וואי מעלה ‪ 855‬דפים(‪ ,‬ואילו‬‫אותו ביטוי עם "ואי"‪" ,‬וי"‪" ,‬ווי"‪" ,‬וויי"‪ ,‬או "ויי" מעלה – בסך הכל – ‪ 36‬דפים‪.‬‬‫כמו כן‪ ,‬לא ברור לנו מדוע רב־מילים מכיר רק את "איקס"‪ ,‬כשההגייה הנפוצה של אות זו‬‫באנגלית היא דווקא "אקס"‪ .‬חיפוש בגוגל מעלה שהצורה "איקס" נפוצה יותר בביטויים‬‫ותיקים )שלאו דווקא שאולים מאנגלית( כמו "איקס עיגול" ו"קרני איקס"‪ ,‬ואילו דווקא‬‫"אקס" נפוצה יותר בביטויים חדשים השאולים מאנגלית כמו "מלקולם אקס"‪" ,‬וינדוס אקס‬‫פי"‪" ,‬אקס מן"‪" ,‬אקס בוקס"‪ ,‬וכדומה‪ .‬מספרים לדוגמה‪ :‬הביטוי "איקס עיגול" מופיע ‪371‬‬‫פעמים בגוגל‪ ,‬ו"אקס עיגול" אינו מופיע אף פעם אחת‪ ,‬המצב דומה ב"קרני איקס"‪ ,‬ובניגוד‬‫להם הכתיב "אקס פי" נפוץ פי ‪ 30‬מהכתיב "איקס פי"‪ ,‬ו"אקס בוקס" נפוץ כמעט פי ‪60‬‬‫מ"איקס בוקס"‪ .‬ובכן הטרנסליטרציה המודרנית של ‪ X‬היא דווקא "אקס"‪ ,‬לא איקס‪.‬‬‫‪98‬‬

‫מקורות‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫‪ .20‬מקורות‬‫]‪[1‬‬‫"החלטות בדקדוק"‪ ,‬אתר האקדמיה ללשון העברית‪,‬‬‫‪http://hebrew-academy.huji.ac.il/decision3.html‬‬‫]‪[2‬‬‫"כללי הפיסוק"‪ ,‬לשוננו לעם‪ ,‬טבת התשס"ב‪ .‬ראו גם באתר האקדמיה ללשון העברית‪:‬‬‫‪http://hebrew-academy.huji.ac.il/decision5.html‬‬‫]‪[3‬‬‫"שאלות קבועות"‪ ,‬אתר האקדמיה ללשון העברית‪,‬‬‫‪http://hebrew-academy.huji.ac.il/question3.html‬‬‫]‪[4‬‬‫"כללי הכתיב חסר הניקוד"‪ ,‬לשוננו לעם‪ ,‬טבת התשס"ב‪ .‬ראו גם קיצור באתר‬‫האקדמיה ללשון העברית‪http://hebrew-academy.huji.ac.il/decision4.html :‬‬‫]‪[5‬‬‫"מילון ההווה"‪ ,‬שושנה בהט ומרדכי מישור‪ ,‬ספרית מעריב‪.1995 ,‬‬‫]‪[6‬‬‫"מילון רב‪-‬מילים"‪ ,‬גרסת אינטרנט ‪http://www.ravmilim.co.il‬‬‫]‪[7‬‬‫"כללי התעתיק מלועזית לעברית"‪ ,‬פברואר ‪) 1977‬פורסם שוב בזיכרונות האקדמיה‬‫ללשון העברית‪ ,‬כרך כ"א‪ ,‬ובתדפיס נפרד בטבת תשס”א(‪.‬‬‫]‪[8‬‬‫מכתב תשובה של האקדמיה ללשון העברית )מאת המזכירה המדעית איילת בצלאל(‬‫לשאלתו של נדב הראל‪ 17 .‬באוקטובר ‪.2004‬‬‫]‪[9‬‬‫"לוח השמות השלם"‪ ,‬ד"ר שאול ברקלי‪ ,‬מהדורה ח"י )‪ ,(2000‬הוצאת ראובן מס‪,‬‬‫ירושלים‪.‬‬‫]‪" [10‬כללי נטיית השם" בלשוננו לעם נא‪-‬נב חוברת ד‪ ,‬התש"ס‪-‬התשס"א‪ ,‬האקדמיה ללשון‬‫העברית‪.‬‬‫]‪" [11‬המלון העברי המרכז" אברהם אבן‪-‬שושן‪ ,‬הדפסה מ‪.2000 -‬‬‫]‪" [12‬מלון אבן‪-‬שושן המרכז – מחדש ומעדכן לשנות האלפים"‪ ,‬המילון החדש בע"מ‪,‬‬‫הדפסה מ‪.2004 -‬‬‫]‪" [13‬החלטות האקדמיה בדקדוק"‪ ,‬לשוננו לעם נה‪ ,‬חוברת א‪-‬ב‪ ,‬תשס"ה‪-‬תשס"ו‪,‬‬‫האקדמיה ללשון העברית‪.‬‬‫]‪" [14‬מאגר מונחי רפואה )תרצ"ט("‪ ,‬מופיע באתר ‪.http://hebrew-terms.huji.ac.il‬‬‫]‪" [15‬מאגר מונחי אפייה )תשט"ז‪ ,‬תשי"ט‪ ,‬תשכ"א(" של האקדמיה ללשון העברית‪ ,‬מופיע‬‫באתר ‪.http://hebrew-terms.huji.ac.il‬‬‫]‪" [16‬מאגר מונחי רפואה )תשנ"ט(" של האקדמיה ללשון העברית‪ ,‬מופיע באתר‬‫‪.http://hebrew-terms.huji.ac.il‬‬‫]‪" [17‬יד הלשון"‪ ,‬יצחק אבינרי‪ ,‬הוצאת יזרעאל‪1964 ,‬‬‫]‪" [18‬התעתיק מלועזית לעברית – כללים חדשים"‪ ,‬מאי ‪ ,2007‬האקדמיה ללשון העברית‪.‬‬‫מופיע באתר האקדמיה‪http://hebrew- :‬‬‫‪. academy.huji.ac.il/hahlatot/TheTranscription/Documents/LAT-HEB.pdf‬‬‫]‪" [19‬מילים ומונחים"‪ ,‬אתר האקדמיה ללשון העברית‪,‬‬‫‪http://hebrew-academy.huji.ac.il/decision2.html‬‬‫]‪" [20‬התעתיק הפשוט מערבית לעברית"‪ ,‬אושר במליאת האקדמיה ב ‪ 6‬בנובמבר ‪,2006‬‬‫מופיע באתר האקדמיה כחלק מהמסמך "תעתיק פשוט לצורכי שילוט ומיפוי" ‪:‬‬‫‪http://hebrew‬‬‫‪academy.huji.ac.il/hahlatot/TheTranscription/Documents/taatiq2007.pdf‬‬‫‪99‬‬

‫מקורות‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫‪.‬‬‫]‪ [21‬מכתב תשובה של האקדמיה ללשון העברית )מאת המזכירה המדעית תמר כץ(‬‫לשאלתו של אמיר אהרוני‪ 25 .‬במרץ‪.2009 ,‬‬‫]‪" [22‬מאגר מונחי בנקאות )תשס"ז(" של האקדמיה ללשון העברית‪ .2006 ,‬מופיע באתר‬‫‪.http://hebrew-terms.huji.ac.il‬‬‫]‪Web as a Corpus, Adam Kilgarriff and Gregory Grefenstette, Introduction to the [23‬‬‫‪special issue on the Web as a Corpus, Computational Linguistics Vol. 29 No. 3,‬‬‫‪.September 2003‬‬‫]‪ [24‬תקן ישראלי ת"י ‪" ,3166‬קודים לייצוג שמות של ארצות"‪ ,‬דצמבר ‪ ,2006‬מכון התקנים‬‫הישראלי‪ .‬מופיע גם באתר מכון התקנים‬‫‪.http://www.sii.org.il/sip_storage/FILES/8/398.pdf‬‬‫]‪" [25‬מילון הסלנג המקיף"‪ ,‬רוביק רוזנטל‪ ,2005 ,‬הוצאת כתר‪.‬‬‫]‪ [26‬מכתב תשובה של האקדמיה ללשון העברית )מאת המזכיר המדעי דורון יעקב(‬‫לשאלתו של נדב הראל‪ 7 .‬בפברואר ‪.2010‬‬‫]‪" [27‬מאגר מונחי צילום )תשכ"ח(" של האקדמיה ללשון העברית‪ .1968 ,‬מופיע באתר‬‫‪.http://hebrew-terms.huji.ac.il‬‬‫]‪" [28‬מאגר מונחי הידרוליקה )תשי"א(" של האקדמיה ללשון העברית‪ .1951 ,‬מופיע באתר‬‫‪.http://hebrew-terms.huji.ac.il‬‬‫]‪" [29‬מאגר מונחי כלכלת בית‪ :‬אפייה )תשט"ז(" של האקדמיה ללשון העברית‪ .1957,‬מופיע‬‫באתר ‪.http://hebrew-terms.huji.ac.il‬‬‫]‪" [30‬מאגר מונחי כלכלת בית )תשל"ח(" של האקדמיה ללשון העברית‪ .1977 ,‬מופיע באתר‬‫‪.http://hebrew-terms.huji.ac.il‬‬‫]‪" [31‬מאגר מונחי תחבורה‪ :‬הנדסת דרכים )תש"ן(" של האקדמיה ללשון העברית‪.1990,‬‬‫מופיע באתר ‪.http://hebrew-terms.huji.ac.il‬‬‫]‪ [32‬מכתב תשובה של האקדמיה ללשון העברית )מאת המזכירה המדעית רונית גדיש(‬‫לשאלתו של נדב הראל‪ 20 .‬בדצמבר ‪.2006‬‬‫]‪“ [33‬מאגר מונחי מנהל ציבורי )תש"ך‪ ,‬תשכ”ג(” של האקדמיה ללשון העברית‪.1960 ,‬‬‫מופיע באתר ‪.http://hebrew-terms.huji.ac.il‬‬‫]‪“ [34‬מאגר מונחי בעלי חיים נכר )תשל"ב(” של האקדמיה ללשון העברית‪ .1972,‬מופיע‬‫באתר ‪.http://hebrew-terms.huji.ac.il‬‬‫]‪“ [35‬מאגר מונחי מדידה )תשכ"ה(” של האקדמיה ללשון העברית‪ .1965,‬מופיע באתר‬‫‪.http://hebrew-terms.huji.ac.il‬‬‫]‪“ [36‬מאגר מונחי פיזיקה‪ :‬מכניקה )תשל"ג(” של האקדמיה ללשון העברית‪ .1973 ,‬מופיע‬‫באתר ‪.http://hebrew-terms.huji.ac.il‬‬‫]‪“ [37‬מאגר מונחי גאוגרפיה )תשי”ט(” של האקדמיה ללשון העברית‪ .1959 ,‬מופיע באתר‬‫‪http://hebrew-terms.huji.ac.il‬‬‫]‪“ [38‬מאגר מונחי בעלי חיים א"י )תשכ”ג(” של האקדמיה ללשון העברית‪ .1963 ,‬מופיע‬‫באתר ‪http://hebrew-terms.huji.ac.il‬‬‫]‪“ [39‬מאגר מונחי רפואת שיניים )תשנ”א(” של האקדמיה ללשון העברית‪ .1991 ,‬מופיע‬‫‪100‬‬

‫מקורות‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫באתר ‪http://hebrew-terms.huji.ac.il‬‬‫]‪“ [40‬מאגר מונחי חינוך )תשכ”ב‪ ,‬תשכ”ה(” של האקדמיה ללשון העברית‪ .1962 ,‬מופיע‬‫באתר ‪http://hebrew-terms.huji.ac.il‬‬‫]‪“ [41‬מאגר מונחי גאודזיה )תשנ"ג(” של האקדמיה ללשון העברית‪ .1992,‬מופיע באתר‬‫‪http://hebrew-terms.huji.ac.il‬‬‫]‪“ [42‬מאגר מונחי ספרנות )תשל"ו(” של האקדמיה ללשון העברית‪ .1976,‬מופיע באתר‬‫‪http://hebrew-terms.huji.ac.i‬‬‫]‪“ [43‬החלטות בדקדוק – ענייני תצורה וניקוד – ‪ 2.1‬משקלים"‪ ,‬אתר האקדמיה‪,‬‬‫‪http://hebrew‬‬‫‪academy.org.il/topic/hahlatot/grammardecisions/formation-and‬‬‫‪vocalization/2-1-%D7%9E%D7%A9%D7%A7%D7%9C‬‬‫‪/%D7%99%D7%9D‬‬‫]‪“ [44‬ט' ות' במילים לועזיות"‪ ,‬שאלות ותשובות‪ ,‬אתר האקדמיה‪http://hebrew- ,‬‬‫‪academy.org.il/2014/01/22/%D7%98-%D7%95%D7%AA‬‬‫‪%D7%91%D7%9E%D7%99%D7%9C%D7%99%D7%9D-%D7%9C‬‬‫‪/%D7%95%D7%A2%D7%96%D7%99%D7%95%D7%AA‬‬‫‪101‬‬

‫אינדקס‬‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫‪ .21‬אינדקס‬‫אבא‪45..............‬‬‫אבדה‪13............‬‬‫אבדן‪38.............‬‬‫אבחזיה‪72.........‬‬‫אביגיל‪92 ,91.....‬‬‫אביחיל‪92..........‬‬‫אבינעם‪92.........‬‬‫אביתר‪92 ,91.....‬‬‫אבניים‪40..........‬‬‫אגאי‪52..............‬‬‫אגוצנטרי‪62.......‬‬‫אגזוז‪83 ,64.......‬‬‫אגנוסטיציזם‪.....‬‬‫‪62‬‬‫אדג'ו‪64.............‬‬‫אדוה‪92 ,91.......‬‬‫אדווה‪91............‬‬‫אדיפוס‪52.........‬‬‫אהד‪92..............‬‬‫אהרון‪92............‬‬‫אהרן‪92 ,91.......‬‬‫או"ם‪94.............‬‬‫אובססיבי‪61......‬‬‫אודיטוריום‪70...‬‬‫אוהד‪92.............‬‬‫אווירודינמיקה‪. .‬‬‫‪52‬‬‫אווירונאוטיקה‪..‬‬‫‪52‬‬‫אוזניים‪40..........‬‬‫אוטואמנציפציה‬‫‪63.....................‬‬‫אוטוריטה‪57......‬‬‫אולטימטיבי‪61. .‬‬‫אולטרה סגול‪. . .‬‬‫‪68‬‬‫אולטרסאונד‪....‬‬‫‪68‬‬‫אולי‪32 ,11.........‬‬‫אולימפיאדה ‪47.‬‬‫אולפנה‪83..........‬‬‫אומגא‪97...........‬‬‫אומגה‪97...........‬‬‫אומיקרון‪97.......‬‬‫אונומטופיה‪66...‬‬‫אונומטופיי‪66....‬‬‫אונקיה‪58..........‬‬‫אופטימלי‪44......‬‬‫אופייני‪39..........‬‬‫אופנסיבה‪62......‬‬‫אופנסיבי‪62.......‬‬‫אופסילון‪97.......‬‬‫אופקי‪39............‬‬‫אוקיינוגרפיה‪....‬‬‫‪67‬‬‫אוקיינוס ‪67 ,48.‬‬‫אוקייני‪67..........‬‬‫אוקייניה‪67........‬‬‫אורוגוואי‪,55......‬‬‫‪72‬‬‫אוריה‪92 ,91......‬‬‫אורכי‪39............‬‬‫אורנה‪92............‬‬‫אורתודונט‪69....‬‬‫אורתופדיה‪52....‬‬‫אותיות‬‫באנגלית‪97........‬‬‫אותיות יווניות‪. .‬‬‫‪96‬‬‫אותיות עבריות‬‫‪96.....................‬‬‫אזוטרי‪59..........‬‬‫אזופוס‪52..........‬‬‫אזיי‪32...............‬‬‫אזלא‪82.............‬‬‫אזלה‪38.............‬‬‫אזמל‪23.............‬‬‫אח"כ‪94.............‬‬‫אחזקה‪88..........‬‬‫אחינעם‪92.........‬‬‫אטא‪97..............‬‬‫אטה‪97..............‬‬‫אטו‪69...............‬‬‫אטי‪25...............‬‬‫אטיות‪25...........‬‬‫אטמוספרה‪52...‬‬‫איבר‪14.............‬‬‫אידאולוגיה‪,49. .‬‬‫‪50‬‬‫אידאל‪50 ,49....‬‬‫אידי‪71..............‬‬‫אידיש‪71............‬‬‫אידית‪71............‬‬‫איחוד‪17............‬‬‫איחור‪17............‬‬‫איטר‪17.............‬‬‫איידס‪53............‬‬‫אייטם‪55...........‬‬‫אייל‪91...............‬‬‫איילת‪91............‬‬‫איינשטיין‪55......‬‬‫אייקון‪55...........‬‬‫אייר‪93..............‬‬‫אילה‪92 ,91.......‬‬‫אילם‪17.............‬‬‫אילת‪92 ,91.......‬‬‫אימא‪,27 ,26.....‬‬‫‪45‬‬‫אימאם‪77 ,76....‬‬‫אימהות‪27.........‬‬‫אימהי‪27............‬‬‫אימובילייזר‪55...‬‬‫אימייל‪53...........‬‬‫אימפליציטי‪63...‬‬‫אימפריאלי‪47....‬‬‫אינטואיטיבי‪61..‬‬‫אינטנסיבי‪62.....‬‬‫אינטראקטיבי‪...‬‬‫‪62‬‬‫אינסטינקטיבי‪. .‬‬‫‪62‬‬‫אינפורמטיבי‪.....‬‬‫‪62‬‬‫אינפרה אדום‪...‬‬‫‪68‬‬‫אינץ'‪68.............‬‬‫אינתיפאדה‪,76. .‬‬‫‪77‬‬‫איסלאם‪77 ,76..‬‬‫איסלאמי‪77.......‬‬‫איסלאמיזם‪,76..‬‬‫‪77‬‬‫איסלאמיסט‪77..‬‬‫איסלאמיסטי‪....‬‬‫‪77‬‬‫איעלם‪22...........‬‬‫איפה‪37 ,11.......‬‬‫איפוריה‪50........‬‬‫איקליפטוס‪50...‬‬‫איראן‪76...........‬‬‫אירו‪50..............‬‬‫אירוויזיון‪50......‬‬‫אירוסין‪17.........‬‬‫אירוע‪17............‬‬‫‪102‬‬‫אירופה‪50.........‬‬‫אירע‪22..............‬‬‫אישה‪27.............‬‬‫איתן‪14..............‬‬‫איתרע‪29...........‬‬‫אכסדרה‪83.......‬‬‫אכסניה‪83.........‬‬‫אל"ם‪94.............‬‬‫אל"ף‪96.............‬‬‫אלדהיד‪49.........‬‬‫אלטרנטיבה‪62. .‬‬‫אליהו‪92 ,91......‬‬‫אליטה‪26...........‬‬‫אליי‪32...............‬‬‫אליקים‪92..........‬‬‫אלכוהול‪60.......‬‬‫אלכסנדר‪60......‬‬‫אללה‪80............‬‬‫אלליי‪32.............‬‬‫אלפא‪97............‬‬‫אלפה‪97............‬‬‫אלצהיימר‪55.....‬‬‫אלקטיבי‪62.......‬‬‫אלקטרון‪62.......‬‬‫אם‪26 ,10..........‬‬‫אם קריאה‪33....‬‬‫אמבה‪52............‬‬‫אמבטיה‪83........‬‬‫אמה‪27..............‬‬‫אמהות‪27..........‬‬‫אמהותיהן‪27.....‬‬‫אמורא‪45..........‬‬‫אמות קריאה‪8. .‬‬‫אמות־‪27...........‬‬‫אמותיהם‪27......‬‬‫אמי‪27...............‬‬‫אמך‪27..............‬‬‫אמנה‪38............‬‬‫אמנות‪38...........‬‬‫אמנותי‪38..........‬‬‫אמנם‪38............‬‬‫אמנציפציה‪63....‬‬‫אמפר‪69............‬‬‫אמפתי‪56..........‬‬‫אמפתיה‪56........‬‬‫אמתי‪25.............‬‬‫אמתלה‪83.........‬‬‫אנארובי‪52........‬‬‫אנגלי‪59.............‬‬‫אנגליה‪58 ,57....‬‬‫אנגלייה‪59.........‬‬‫אנדרטה‪83........‬‬‫אנדרלמוסיה‪.....‬‬‫‪83‬‬‫אנטיפתי‪56........‬‬‫אנטיפתיה‪56.....‬‬‫אנטרקטיקה ‪49.‬‬‫אניגמטי‪56........‬‬‫אנייה‪38 ,11.......‬‬‫אנליטי‪56..........‬‬‫אנציקלופדי‪62...‬‬‫אנציקלופדיה‪....‬‬‫‪62 ,52‬‬‫אנרכיה‪60.........‬‬‫אנתרופוצנטרי‪. .‬‬‫‪62‬‬‫אסוציאטיבי‪62. .‬‬‫אסוציאציה‪,47. .‬‬‫‪62‬‬‫אסכולה‪60........‬‬‫אסכרה‪60.........‬‬‫אסלם‪77............‬‬‫אסמכתה‪,82......‬‬‫‪83‬‬‫אסנת‪92 ,91......‬‬‫אספה‪13............‬‬‫אספקלריה‪83....‬‬‫אסרטיבי‪62.......‬‬‫אסתטי‪52..........‬‬‫אסתמטי‪56.......‬‬‫אפוא‪45.............‬‬‫אפלה‪13............‬‬‫אפנה‪38.............‬‬‫אפסילון‪97........‬‬‫אפצ'י‪68............‬‬‫אפקטיבי‪61.......‬‬‫אפרטהייד‪55.....‬‬‫אפרים‪92 ,91.....‬‬‫אפתי‪56.............‬‬‫אפתיה‪56..........‬‬‫אצא‪45..............‬‬‫אצטבה‪83.........‬‬‫אצטדיון ‪64 ,63.‬‬‫אצטומכה‪83......‬‬‫אצטון‪62...........‬‬‫אצטלה‪83..........‬‬

‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫אצטרובל‪63......‬‬‫אצטרולב‪63......‬‬‫אקוודור‪72........‬‬‫אקווריום‪70.......‬‬‫אקוסטי‪62.........‬‬‫אקזיסטנציאלי‪..‬‬‫‪47‬‬‫אקזיסטנציאליז‬‫ם‪47...................‬‬‫אקטואלי‪57.......‬‬‫אקטיבי‪62.........‬‬‫אקלקטי‪62........‬‬‫אקסה‪69...........‬‬‫אקסיומה‪60......‬‬‫אקסיומטי‪56.....‬‬‫אקספוננציאלי‪. .‬‬‫‪47‬‬‫אקספליציטי ‪63.‬‬‫אקספרסיבי‪62. .‬‬‫אקסצנטרי‪63....‬‬‫אקרוסטיכון‪70..‬‬‫ארגון‪30............‬‬‫ארובטיקה‪52.....‬‬‫ארובי‪52............‬‬‫ארוטיקה‪49.......‬‬‫ארומטי‪56.........‬‬‫ארוסול‪52..........‬‬‫אריה‪33.............‬‬‫ארייה‪33............‬‬‫אריתראה‪81......‬‬‫ארכאולוגיה‪,52..‬‬‫‪60‬‬‫ארכאי‪60 ,51....‬‬‫ארכיון‪60..........‬‬‫ארכיטקט‪60.....‬‬‫ארכנופוביה‪61...‬‬‫ארן‪91...............‬‬‫ארנה‪92.............‬‬‫אשיה‪38.............‬‬‫אשת‪27..............‬‬‫אשתי‪27............‬‬‫אתי‪26...............‬‬‫אתך‪26..............‬‬‫אתנו‪26.............‬‬‫אתנוצנטרי‪62....‬‬‫אתנחתא‪82.......‬‬‫אתנחתה ‪83 ,82.‬‬‫בגדאד‪76..........‬‬‫בדותה‪83 ,82....‬‬‫בדיון‪23.............‬‬‫בהמה‪13............‬‬‫בוא‪45...............‬‬‫בודפשט‪73........‬‬‫בווריה‪72...........‬‬‫בוכהלטריה‪60...‬‬‫בוכטה‪60..........‬‬‫בוליביה‪72.........‬‬‫בולשביזם‪61......‬‬‫בומביי‪53...........‬‬‫בוסרי‪39............‬‬‫בועז‪92..............‬‬‫בוצוונה‪74.........‬‬‫בוקרשט‪73........‬‬‫בורא‪45.............‬‬‫בורייה‪33...........‬‬‫בורים‪53............‬‬‫בורסה‪83...........‬‬‫בחריין‪79...........‬‬‫בטא‪97..............‬‬‫בטה‪97..............‬‬‫בטריה‪58...........‬‬‫בי"ת‪96..............‬‬‫ביאור‪17............‬‬‫ביבליוגרפיה‪67..‬‬‫ביוגרפיה‪45.......‬‬‫ביולוגיה‪45........‬‬‫ביטאון‪24..........‬‬‫ביטחון‪24..........‬‬‫ביטחוני‪24.........‬‬‫בייביסיטר‪53.....‬‬‫בייג'ינג‪53..........‬‬‫בייגל‪53.............‬‬‫בייגלה‪53...........‬‬‫בייסבול‪53.........‬‬‫ביירות‪79...........‬‬‫ביישבו‪41 ,35.....‬‬‫ביליארד‪47........‬‬‫ביעות‪17............‬‬‫ביצה‪33.............‬‬‫ביקורתי‪39........‬‬‫בירוקרטיה‪64....‬‬‫בירור‪17.............‬‬‫בישוף‪65............‬‬‫בית‪34 ,11.........‬‬‫בלגיה‪58............‬‬‫בלז‪67................‬‬‫בלזה‪59.............‬‬‫בלינצ'ס‪67.........‬‬‫בליסטרה‪83......‬‬‫במלאת‪37.........‬‬‫אינדקס‬‫בנאי‪45 ,11........‬‬‫בנימין‪92 ,91.....‬‬‫בנימינה‪91.........‬‬‫בעבע‪30.............‬‬‫בעז‪92 ,91..........‬‬‫בעיה‪32 ,11........‬‬‫בעיות‪32 ,11......‬‬‫בעיית‪11............‬‬‫בעיית־‪32..........‬‬‫בעייתי‪32 ,11.....‬‬‫בעמדך‪41..........‬‬‫בערה‪13.............‬‬‫בקטריאלי‪47.....‬‬‫בקיא‪45.............‬‬‫ברוא‪45.............‬‬‫בריא‪45.............‬‬‫ברכה‪13.............‬‬‫בררה‪13.............‬‬‫בשכבך‪41..........‬‬‫בתים‪34.............‬‬‫ג'יהאד‪77 ,76....‬‬‫ג'מייקה‪55.........‬‬‫גא‪45.................‬‬‫גאה‪18...............‬‬‫גאו‪49................‬‬‫גאוגרפיה‪49.......‬‬‫גאולוגיה‪44........‬‬‫גאוצנטרי‪62.......‬‬‫גאות‪18..............‬‬‫גבאי‪55..............‬‬‫גבעתיים‪93........‬‬‫גהות‪18..............‬‬‫גוזמה‪83............‬‬‫גוי‪11..................‬‬‫גויבה‪61 ,48.......‬‬‫גולמי‪39.............‬‬‫גומא‪45.............‬‬‫גועלי‪39.............‬‬‫גושפנקה‪83.......‬‬‫גזוזטרה‪83.........‬‬‫גזלה‪13..............‬‬‫גזרה‪13..............‬‬‫גיא‪45 ,11..........‬‬‫גיבח‪17..............‬‬‫גיבן‪17...............‬‬‫גיגה‪69...............‬‬‫גידם‪17..............‬‬‫גיהינום‪31..........‬‬‫גיזרון‪23.............‬‬‫גייזר‪53..............‬‬‫‪103‬‬‫גיימר‪53.............‬‬‫גיישה‪53.............‬‬‫גימ"ל ‪96.............‬‬‫גיס‪34................‬‬‫גירה‪20 ,9..........‬‬‫גירוסקופ‪68.......‬‬‫גירוש‪17.............‬‬‫גירושין‪17..........‬‬‫גירעון‪15 ,9........‬‬‫גלבייה‪59...........‬‬‫גלגול‪30.............‬‬‫גלדיאטור‪71......‬‬‫גלוסקה‪83.........‬‬‫גלוסקמה‪83.......‬‬‫גלוקוז‪65...........‬‬‫גלידה‪84............‬‬‫גלידריה‪58.........‬‬‫גליצרין‪62..........‬‬‫גמא‪97...............‬‬‫גמה‪97...............‬‬‫גמרא‪82.............‬‬‫גנאלוגיה ‪69 ,49.‬‬‫גנבה‪13..............‬‬‫גניוס‪70.............‬‬‫געגוע‪30.............‬‬‫געגע‪30..............‬‬‫גרביטציה‪61......‬‬‫גרביים‪34..........‬‬‫גרגוריאני‪47......‬‬‫גרוטה‪83...........‬‬‫גרידא‪80...........‬‬‫גרסה‪,82 ,23......‬‬‫‪83‬‬‫דאי‪32 ,11..........‬‬‫דב‪92 ,91...........‬‬‫דבלה‪13.............‬‬‫דהה‪18..............‬‬‫דו"ח‪94..............‬‬‫דובאי‪76............‬‬‫דוגמה‪82...........‬‬‫דוגמטי‪56..........‬‬‫דוגמטיות‪56......‬‬‫דוד‪92 ,91..........‬‬‫דודא‪45.............‬‬‫דוויי‪32..............‬‬‫דוח‪94...............‬‬‫דולפינריום‪70....‬‬‫דוסים‪66...........‬‬‫די‪32 ,11............‬‬‫דיאגנוזה‪70.......‬‬‫דיאגרמה‪,65......‬‬‫‪70‬‬‫דיאטה‪52...........‬‬‫דיאטוני‪70.........‬‬‫דיאטטי‪52.........‬‬‫דיאטן‪52............‬‬‫דיאכרוני‪70.......‬‬‫דיאלוג‪70..........‬‬‫דיאליזה‪70........‬‬‫דיאלקט‪70........‬‬‫דיאלקטי‪,62......‬‬‫‪70‬‬‫דיאפרגמה‪70....‬‬‫דיאקריטי‪70......‬‬‫דיבידנד‪61.........‬‬‫דיברטימנטו‪61. .‬‬‫דיג‪34................‬‬‫דיון‪29 ,10.........‬‬‫דיזנטריה‪50.......‬‬‫דיחוי‪17.............‬‬‫דיי‪32 ,11...........‬‬‫דייג‪34...............‬‬‫דייה‪33..............‬‬‫דיכוטומיה‪60....‬‬‫דיסלקסיה‪61.....‬‬‫דיסציפלינה‪63...‬‬‫דיסציפלינרי‪63..‬‬‫דיסק‪84.............‬‬‫דיסקוס‪44.........‬‬‫דיסקט‪84..........‬‬‫דיפתונג‪55 ,53...‬‬‫דיראון‪15...........‬‬‫דירוג‪17.............‬‬‫דירקטוריו‪70.....‬‬‫דירקטוריון‪70.. .‬‬‫דיש‪34...............‬‬‫דל"ת‪96.............‬‬‫דלטא‪97............‬‬‫דלטה‪97............‬‬‫דלקה‪13............‬‬‫דלתה‪97............‬‬‫דמוקרטיה‪49....‬‬‫דמיון‪23.............‬‬‫דסקה‪84...........‬‬‫דסקית‪84..........‬‬‫דסקריפטיבי ‪50.‬‬‫דעה‪20...............‬‬‫דפיציט‪62..........‬‬‫דפנסיבה‪62.......‬‬‫דפנסיבי‪62........‬‬

‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫דצי‪62................‬‬‫דציבל‪62............‬‬‫דציליטר‪62........‬‬‫דצימטר‪62........‬‬‫דקסטרוז‪65......‬‬‫דרבן‪38.............‬‬‫דרבנות‪38.........‬‬‫דרגא‪82.............‬‬‫דרכמה‪60.........‬‬‫דרמטי‪56..........‬‬‫דרמטיות‪56.......‬‬‫דרמטיזציה‪56. . .‬‬‫דשא‪45..............‬‬‫ה"א‪96...............‬‬‫האקדמיה‬‫ללשון העברית‪..‬‬‫‪6‬‬‫הביתה‪34 ,11.....‬‬‫הוויי‪32..............‬‬‫הומאופתיה‪,49. .‬‬‫‪56‬‬‫הופקד‪12...........‬‬‫הורגו‪41.............‬‬‫החזקה‪88..........‬‬‫החזר‪21.............‬‬‫החתלה‪29..........‬‬‫היאבקות‪21.......‬‬‫היאזרות‪21........‬‬‫היאחזות‪21........‬‬‫היאלמות‪21.......‬‬‫היאנקות‪21........‬‬‫היאספות‪21.......‬‬‫היבט‪20 ,9........‬‬‫היגד‪20 ,9..........‬‬‫היגיון‪24.............‬‬‫הידרודינמי‪44.. .‬‬‫הידרולי‪53.........‬‬‫היה‪34 ,32.........‬‬‫היהפכות‪21........‬‬‫היחלצות‪21........‬‬‫היחלשות‪21.......‬‬‫היחשפות‪21.......‬‬‫היטל‪20 ,9.........‬‬‫הייתה‪34 ,32.....‬‬‫היכל‪14..............‬‬‫היכר‪20 ,9.........‬‬‫היכרות‪21 ,9......‬‬‫הילה‪91.............‬‬‫הימצא‪45..........‬‬‫הינד‪20 ,9..........‬‬‫הינע‪20 ,9..........‬‬‫הינף‪20 ,9..........‬‬‫היסח‪20 ,9........‬‬‫היסט‪20 ,9........‬‬‫היסטוריה‪,44....‬‬‫‪83 ,55‬‬‫היסע‪20 ,9.........‬‬‫היסק‪20 ,9........‬‬‫היעדר‪21............‬‬‫היעדרו‪21..........‬‬‫היעדרות‪21........‬‬‫היעלבות‪21........‬‬‫היעלם‪22...........‬‬‫היעלמות‪21........‬‬‫היענות‪21...........‬‬‫היענשות‪21........‬‬‫היעצרות‪21........‬‬‫היעקרות‪21.......‬‬‫היערכות‪21........‬‬‫היערמות‪21.......‬‬‫היעתק‪21...........‬‬‫היעתרות‪21.......‬‬‫היפוכונדר‪60.....‬‬‫היפראקטיבי ‪62.‬‬‫היצע‪20 ,9.........‬‬‫היצף‪20 ,9.........‬‬‫היקף‪20 ,9.........‬‬‫היקפי‪21............‬‬‫היקש‪20 ,9........‬‬‫היקשי‪21............‬‬‫היראות‪21.........‬‬‫הירגעות‪21........‬‬‫הירוגליפים‪51....‬‬‫היריון ‪16 ,15 ,9.‬‬‫היריסטיקה‪50...‬‬‫הירקמות‪21.......‬‬‫היררכי‪51..........‬‬‫היררכיה‪51........‬‬‫הישג‪20 ,9.........‬‬‫הישגי‪21 ,9........‬‬‫הישגיות‪21 ,9.....‬‬‫היתוסף‪89.........‬‬‫היתר‪20 ,9........‬‬‫הכה‪10..............‬‬‫הכול‪12..............‬‬‫הלה‪91...............‬‬‫הליוצנטרי‪62.....‬‬‫המוגלובין‪52......‬‬‫המטולוגיה‪52.....‬‬‫המנון‪83............‬‬‫אינדקס‬‫הנה‪10...............‬‬‫העתק‪21............‬‬‫הפך‪15...............‬‬‫הציע‪10.............‬‬‫הקר‪47 ,45........‬‬‫הרואי‪50............‬‬‫הריונות‪16 ,9.....‬‬‫הריוני‪16............‬‬‫הרפתקה‪83.......‬‬‫הרצגובינה‪72.....‬‬‫הרצליה‪91.........‬‬‫התווסף‪89.........‬‬‫התיר‪10.............‬‬‫התפעל‪89..........‬‬‫ואדי‪43..............‬‬‫ואט‪69 ,47 ,43. .‬‬‫ואללה‪80 ,43.....‬‬‫והאבי‪76............‬‬‫וו‪12...................‬‬‫וולט‪69..............‬‬‫ווליום‪70............‬‬‫ווק‪43................‬‬‫וושינגטון‪43.......‬‬‫וטיקן‪73.............‬‬‫וי"ו‪96 ,12..........‬‬‫ויסקונסין‪43......‬‬‫ויסקי‪43.............‬‬‫ויקטוריאני‪47....‬‬‫ולשי‪43..............‬‬‫ונצואלה‪72.........‬‬‫ונציאני‪47..........‬‬‫ועד‪43 ,12..........‬‬‫ופל‪43................‬‬‫ופלנדריה‪58.......‬‬‫ותחינה‪17..........‬‬‫ותיקן‪73.............‬‬‫זאוס‪51..............‬‬‫זאת‪45 ,37 ,11...‬‬‫זהה‪18...............‬‬‫זהות‪18..............‬‬‫זהמה‪38.............‬‬‫זוהר‪91..............‬‬‫זטא‪97...............‬‬‫זטה‪97 ,69.........‬‬‫זי"ן‪96................‬‬‫זיהום‪18.............‬‬‫זיהומי‪18............‬‬‫זיוה‪92 ,91.........‬‬‫זיוית‪92..............‬‬‫זיכרון‪,15 ,10.....‬‬‫‪104‬‬‫‪24‬‬‫זימבבווה‪,72......‬‬‫‪74‬‬‫זיעה‪20 ,9..........‬‬‫זירוז‪17..............‬‬‫זירעון ‪30 ,16 ,9.‬‬‫זית‪34 ,11..........‬‬‫זיתים‪34............‬‬‫זעזע‪30..............‬‬‫זרקא‪82.............‬‬‫ח'אן‪78 ,76........‬‬‫ח'וביזה‪,78 ,77...‬‬‫‪79‬‬‫ח'ומייני‪,78 ,77. .‬‬‫‪79‬‬‫ח'ליף‪78.............‬‬‫ח'ליפות‪78.........‬‬‫ח'מסה‪78...........‬‬‫ח'רא‪78.............‬‬‫ח"כ‪94...............‬‬‫חאג'‪76..............‬‬‫חברות‪23...........‬‬‫חג'‪78 ,76..........‬‬‫חגלה‪38.............‬‬‫חדוה‪92 ,91.......‬‬‫חודש‪24 ,11.......‬‬‫חודשי‪39............‬‬‫חוה‪92 ,91.........‬‬‫חוליה‪28............‬‬‫חולצה‪28...........‬‬‫חומרי‪39............‬‬‫חומרני‪39..........‬‬‫חופשי‪39............‬‬‫חורפי‪39............‬‬‫חזייה‪28.............‬‬‫חטא‪45..............‬‬‫חי‪32 ,11............‬‬‫חי"ת‪96.............‬‬‫חיגר‪17..............‬‬‫חידלון‪24...........‬‬‫חיזבאללה‪,77....‬‬‫‪80‬‬‫חיזיון‪24.............‬‬‫חייל ‪34...............‬‬‫חיל‪34 ,11..........‬‬‫חילזון‪24............‬‬‫חיסיון‪24...........‬‬‫חיסכון‪24..........‬‬‫חיסרון‪24..........‬‬‫חיפזון‪24............‬‬‫חירום‪17............‬‬‫חירוף‪17.............‬‬‫חירוק‪17............‬‬‫חירות‪19............‬‬‫חירש‪17 ,9.........‬‬‫חירשות‪17.........‬‬‫חיתול‪29............‬‬‫חך‪24.................‬‬‫חכמה‪38 ,11......‬‬‫חמאס‪76...........‬‬‫חמה‪20..............‬‬‫חמולה‪78...........‬‬‫חמישי‪28............‬‬‫חמישים‪28.........‬‬‫חמנייה‪28..........‬‬‫חמר‪14..............‬‬‫חמרה‪38............‬‬‫חמש‪28..............‬‬‫חניה‪28..............‬‬‫חנייה‪28.............‬‬‫חפזה‪38.............‬‬‫חפלה‪78............‬‬‫חציה‪28.............‬‬‫חצייה‪33 ,28......‬‬‫חרא‪78..............‬‬‫חרמה‪38............‬‬‫חשוון‪93............‬‬‫חשכה‪13............‬‬‫טאו‪97...............‬‬‫טאטא‪30...........‬‬‫טבטוני‪61..........‬‬‫טבלה‪83 ,82......‬‬‫טהרה‪38............‬‬‫טובלו‪72............‬‬‫טוראדור‪49.......‬‬‫טורבינה‪44........‬‬‫טורטיה‪59.........‬‬‫טורייה‪59...........‬‬‫טורקיה‪58.........‬‬‫טי"ת‪96.............‬‬‫טיעון‪17.............‬‬‫טיפוס‪44...........‬‬‫טיפחא‪82...........‬‬‫טיפש‪17.............‬‬‫טירוף‪17............‬‬‫טכני‪60..............‬‬‫טכניון‪70...........‬‬‫טלוויזיה‪83 ,59. .‬‬‫טלין‪75..............‬‬‫טלסקופ‪59........‬‬

‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫טלפון‪55............‬‬‫טלפתי‪56...........‬‬‫טלפתיה‪56........‬‬‫טמא‪45..............‬‬‫טנא‪45...............‬‬‫טנזור‪59............‬‬‫טקטיקה‪60.......‬‬‫טקס‪60.............‬‬‫טקסונומיה‪60. . .‬‬‫טקסט‪60...........‬‬‫טקסטיל‪60........‬‬‫טראומטי‪56......‬‬‫טרה‪69..............‬‬‫טרויאני‪47.........‬‬‫טרוניה‪28..........‬‬‫טריאומווירט‪.....‬‬‫‪70‬‬‫טריביאלי‪,47.....‬‬‫‪61‬‬‫טריגליצריד‪62...‬‬‫טריטוריאלי‪47...‬‬‫טריילר‪53..........‬‬‫טרנסילבניה‪72. .‬‬‫טרנסצנדנטי ‪63.‬‬‫טרנסצנדנטלי‪...‬‬‫‪63‬‬‫טרפה‪13............‬‬‫טשרניחובסקי‪...‬‬‫‪68‬‬‫יאכל‪45.............‬‬‫יאללה‪80...........‬‬‫יארד‪47.............‬‬‫יבוא‪45..............‬‬‫יהושע‪,92 ,91.....‬‬‫‪93‬‬‫יהרה‪38.............‬‬‫יו"ד‪96...............‬‬‫יוארך‪42 ,12......‬‬‫יוגוסלביה‪72......‬‬‫יוטא‪97..............‬‬‫יוטה‪97 ,69........‬‬‫יוליאני‪47...........‬‬‫יופי‪33................‬‬‫יופייה‪33............‬‬‫יושביו‪41............‬‬‫יזם‪59................‬‬‫יזמה‪38..............‬‬‫יח"צ‪95..............‬‬‫יחצ"ן‪95.............‬‬‫יחצ"נות‪95.........‬‬‫יחצ"נית‪95.........‬‬‫יחצן‪95..............‬‬‫יחצנות‪95..........‬‬‫יחצנית‪95..........‬‬‫יטבתה‪91..........‬‬‫יידי‪71................‬‬‫יידיש‪71.............‬‬‫ייסע‪90..............‬‬‫ייעלם‪22.............‬‬‫ייעשה‪22 ,9........‬‬‫ייצור‪29..............‬‬‫יישבר‪22............‬‬‫יישוב‪29.............‬‬‫יכול‪12...............‬‬‫יכולתם‪12..........‬‬‫יכטה‪60.............‬‬‫ילד‪10................‬‬‫ילדיי‪33..............‬‬‫ילדייך‪34...........‬‬‫ילדיך‪34.............‬‬‫ינון‪92 ,91..........‬‬‫יעקב‪92 ,91.......‬‬‫יפן‪75 ,47..........‬‬‫יצוא‪45..............‬‬‫יצוין‪33..............‬‬‫יצור‪29...............‬‬‫יקינתון‪70..........‬‬‫יקנעם‪91............‬‬‫ירא‪45...............‬‬‫ירגזי‪68..............‬‬‫ירושלים ‪,91 ,34.‬‬‫‪93‬‬‫ירמיהו‪92...........‬‬‫ישוב‪29..............‬‬‫ישמור‪12............‬‬‫ישמורך‪12..........‬‬‫ישרה‪38.............‬‬‫יתרון‪23.............‬‬‫כ"ף ‪96................‬‬‫כאוס‪60............‬‬‫כאן‪45...............‬‬‫כה‪37 ,11...........‬‬‫כהה‪18..............‬‬‫כהות‪18.............‬‬‫כהן‪92 ,91.........‬‬‫כוהלי‪39............‬‬‫כוויית‪79............‬‬‫כול‪41 ,12..........‬‬‫כולסטרול‪60.....‬‬‫כולרה‪60...........‬‬‫אינדקס‬‫כופתה‪83...........‬‬‫כוראוגרפיה‪,49..‬‬‫‪60‬‬‫כִורדיסטאן‪60...‬‬‫כורסה‪83...........‬‬‫כי‪97..................‬‬‫כיליי‪32..............‬‬‫כימיה‪60............‬‬‫כימרה‪60...........‬‬‫כינין‪61..............‬‬‫כיסא‪24.............‬‬‫כיף‪79................‬‬‫כירופרקט‪53.....‬‬‫כירורג‪53...........‬‬‫כירורגיה‪,53.......‬‬‫‪60‬‬‫כירליות‪53.........‬‬‫כל‪41 ,12...........‬‬‫כלא‪45...............‬‬‫כלונס‪83............‬‬‫כלור‪60.............‬‬‫כלמידיה‪60.......‬‬‫כמהה‪13............‬‬‫כנה‪9.................‬‬‫כנופיה‪28...........‬‬‫כנרת‪91.............‬‬‫כסלו‪93.............‬‬‫כפייה‪59............‬‬‫כרום‪60.............‬‬‫כרומטי‪60.........‬‬‫כרונולוגי‪60.......‬‬‫כרטיס‪60..........‬‬‫כריזמה‪61..........‬‬‫כריזמטי‪56........‬‬‫כרשה‪13............‬‬‫כתבו‪31.............‬‬‫לא‪45 ,37 ,11.....‬‬‫לאה‪18..............‬‬‫לאו‪45 ,12..........‬‬‫לאות‪18.............‬‬‫לאחסן‪90..........‬‬‫לאטו‪25.............‬‬‫לאטי‪25.............‬‬‫לאכסן‪90..........‬‬‫לב‪24.................‬‬‫לבב‪14...............‬‬‫לביא‪45.............‬‬‫לבנה‪13.............‬‬‫לגיון‪84..............‬‬‫לגיונר‪84............‬‬‫‪105‬‬‫לד‪91.................‬‬‫לדווח‪94............‬‬‫לדעת‪9..............‬‬‫להד"ם‪94...........‬‬‫להטט‪30............‬‬‫להיאבק‪21.........‬‬‫להיאזר‪21..........‬‬‫להיאחז‪21..........‬‬‫להיאלם‪21.........‬‬‫להיאנק‪21..........‬‬‫להיאסף‪21.........‬‬‫להיהנות‪22 ,21. .‬‬‫להיהפך‪21.........‬‬‫להיחלץ‪21..........‬‬‫להיחלש‪21.........‬‬‫להיחשף‪21.........‬‬‫להימצא‪45........‬‬‫להיעדר‪21..........‬‬‫להיעלב‪21..........‬‬‫להיעלם‪21..........‬‬‫להיענות‪21.........‬‬‫להיענש‪21..........‬‬‫להיעצר‪21..........‬‬‫להיעקר‪21.........‬‬‫להיערך‪21..........‬‬‫להיערם‪21.........‬‬‫להיעשות‪21........‬‬‫להיעתר‪21.........‬‬‫להיראות‪21.......‬‬‫להירגע‪21..........‬‬‫להירקם‪21.........‬‬‫להפך‪15.............‬‬‫להרגך‪41...........‬‬‫להתאכסן‪90.....‬‬‫לוונט‪72.............‬‬‫לוי‪92 ,91...........‬‬‫לויאלי‪47...........‬‬‫לויאליסט‪47......‬‬‫לולא‪45..............‬‬‫לחמה‪38............‬‬‫לחמנייה‪28........‬‬‫לטביה‪72 ,58.....‬‬‫לטכס‪60............‬‬‫לידה‪20 ,9.........‬‬‫לידע‪9................‬‬‫ליהוק‪18............‬‬‫ליהנות‪22 ,9......‬‬‫ליחה‪20 ,9.........‬‬‫ליטא‪73.............‬‬‫לייב‪55...............‬‬‫ליידי‪53..............‬‬‫לייזר‪53..............‬‬‫לייצר‪10.............‬‬‫ליישב‪35............‬‬‫ליכטנשטיין‪55...‬‬‫ליל‪34................‬‬‫לילה‪34 ,11........‬‬‫לילך‪9................‬‬‫ליצן‪87 ,14.........‬‬‫ליצנות‪87...........‬‬‫ליקמיה‪50.........‬‬‫ליש‪34................‬‬‫לישב‪9...............‬‬‫ללכת‪9..............‬‬‫למ"ד‪96.............‬‬‫למדא‪97............‬‬‫למדה‪97 ,38......‬‬‫למצוא‪37...........‬‬‫לנסוע‪90 ,89.....‬‬‫לסטים‪83..........‬‬‫לעתים‪25...........‬‬‫לצאת‪45............‬‬‫לצדו‪25..............‬‬‫לצן‪87................‬‬‫לצנות‪87............‬‬‫לקטוז‪65............‬‬‫לקסיקון‪61........‬‬‫לקראת‪45.........‬‬‫לקרוא‪37...........‬‬‫לשברם‪41..........‬‬‫לשבת‪9..............‬‬‫לשמורך‪12.........‬‬‫לשמרו‪41 ,12.....‬‬‫מ"מ‪94...............‬‬‫מ"ם‪96...............‬‬‫מ"ם השימוש‪.....‬‬‫‪26‬‬‫מאה‪20..............‬‬‫מאויר‪33............‬‬‫מאזניים‪,37 ,11..‬‬‫‪45‬‬‫מאירה‪17...........‬‬‫מאלי‪47.............‬‬‫מאסטרו‪52........‬‬‫מבוא‪45.............‬‬‫מבטא‪45...........‬‬‫מגבייט‪69..........‬‬‫מגה‪69 ,68........‬‬‫מגהרץ‪69..........‬‬‫מגוואט‪69..........‬‬

‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫מגטון‪69............‬‬‫מגידו‪93.............‬‬‫מגילה‪17............‬‬‫מגירה‪17 ,9.......‬‬‫מגן‪24................‬‬‫מגפה‪13.............‬‬‫מדי‪26...............‬‬‫מדיום‪70...........‬‬‫מדיטטיבי‪62......‬‬‫מדיצינה‪62........‬‬‫מדיציני‪62.........‬‬‫מדם‪47..............‬‬‫מו"פ‪94..............‬‬‫מובייל‪55...........‬‬‫מוזאון‪,59 ,50....‬‬‫‪70‬‬‫מוזיקה‪59..........‬‬‫מוח'תאר‪,76......‬‬‫‪78 ,77‬‬‫מוחמד‪77..........‬‬‫מולדביה‪72........‬‬‫מולדובה‪72........‬‬‫מולטי‪44............‬‬‫מולקולה‪44.......‬‬‫מונדיאל‪71........‬‬‫מוניציפלי‪62......‬‬‫מופלא‪45...........‬‬‫מוצא‪45.............‬‬‫מורא‪45.............‬‬‫מורביה‪72..........‬‬‫מושא‪45............‬‬‫מותני‪39............‬‬‫מזוכיסט‪60.......‬‬‫מזימה‪17...........‬‬‫מחבוא‪45..........‬‬‫מחוש‪20............‬‬‫מחזור‪23............‬‬‫מחילה‪17...........‬‬‫מחיצה‪17...........‬‬‫מחם‪14..............‬‬‫מחניים‪93..........‬‬‫מחראה‪78.........‬‬‫מחרת‪38............‬‬‫מחרתיים‪38.......‬‬‫מטאטא‪45........‬‬‫מטר‪69 ,55........‬‬‫מטריאלי‪47.......‬‬‫מטריאליזם‪47...‬‬‫מיאוס‪18 ,17.....‬‬‫מיד‪32 ,26.........‬‬‫מידי‪32 ,26........‬‬‫מידיות‪26..........‬‬‫מידע‪14.............‬‬‫מיו‪97................‬‬‫מיזם‪14..............‬‬‫מיטב‪14.............‬‬‫מיטוכונדריה‪.....‬‬‫‪60‬‬‫מייל‪53...............‬‬‫מילי‪69..............‬‬‫מיליאמפר‪69.....‬‬‫מיליארד‪47.......‬‬‫מילניום‪70.........‬‬‫מילקשייק‪53......‬‬‫מים‪34 ,11.........‬‬‫מימרה‪83..........‬‬‫מיניסטריאלי‪.....‬‬‫‪47‬‬‫מיסטיקה‪59......‬‬‫מיעוט‪17............‬‬‫מיצג‪14..............‬‬‫מיקרו‪69............‬‬‫מיקרושנייה‪69...‬‬‫מירכא‪,82 ,45....‬‬‫‪86‬‬‫מירכאות‪86.......‬‬‫מירכה‪86...........‬‬‫מיתוסף‪89.........‬‬‫מיתר‪14.............‬‬‫מכילתא‪82........‬‬‫מכל‪14...............‬‬‫מכלית‪14...........‬‬‫מכניקה‪60.........‬‬‫מכתב‪23............‬‬‫מלא‪45..............‬‬‫מלאכה‪45..........‬‬‫מלאכותי‪45.......‬‬‫מלאת‪37............‬‬‫מלוא‪45 ,37.......‬‬‫מלודרמטי‪56.....‬‬‫מלודרמטיות‪.....‬‬‫‪56‬‬‫מלנכוליה‪60......‬‬‫ממד‪14..............‬‬‫ממדי‪14.............‬‬‫ממותה‪65 ,55....‬‬‫ממצא ‪45...........‬‬‫מן‪10.................‬‬‫מנהל‪25 ,23.......‬‬‫מס‪24................‬‬‫אינדקס‬‫מסב‪14..............‬‬‫מסוים‪33...........‬‬‫מסורתי‪39.........‬‬‫מסיבה‪17...........‬‬‫מסיבי‪62............‬‬‫מסילה‪17...........‬‬‫מסכה‪13............‬‬‫מספוא‪45..........‬‬‫מסתורין‪83........‬‬‫מעיין‪92 ,91.......‬‬‫מעין‪91..............‬‬‫מפיק‪33.............‬‬‫מפקד‪23............‬‬‫מצבה‪13............‬‬‫מצביא‪45...........‬‬‫מצוא‪45 ,37.......‬‬‫מצווה‪12............‬‬‫מצוות‪12............‬‬‫מצוי‪33..............‬‬‫מצויה‪33............‬‬‫מצוין‪33 ,11.......‬‬‫מצויר‪33............‬‬‫מצוית־‪33..........‬‬‫מצלתיים‪25.......‬‬‫מצר‪14...............‬‬‫מצרים‪93...........‬‬‫מקיאבליזם‪47...‬‬‫מקיאטו‪47.........‬‬‫מקלה‪25............‬‬‫מקסימום‪60......‬‬‫מקפא‪45............‬‬‫מקרא‪45...........‬‬‫מרב‪92 ,14........‬‬‫מרבי‪14.............‬‬‫מרגרינה‪65........‬‬‫מרדכי‪92 ,91.....‬‬‫מרוץ‪19.............‬‬‫מרחשוון‪93........‬‬‫מרידיאן‪71........‬‬‫מרים‪92 ,91.......‬‬‫מררה‪13............‬‬‫משא‪45..............‬‬‫משה‪92 ,91........‬‬‫משוא‪45............‬‬‫משכנתה ‪83 ,82.‬‬‫מתה‪9................‬‬‫מתווסף‪89.........‬‬‫מתי‪32 ,11.........‬‬‫מתמטיקאי‪62....‬‬‫מתמטיקה‪,49....‬‬‫‪106‬‬‫‪55‬‬‫נאד‪45 ,37 ,11...‬‬‫נאו‪49................‬‬‫נאוה‪92 ,91........‬‬‫נאווה‪45............‬‬‫נאוליתי‪49.........‬‬‫נאון‪49...............‬‬‫נאיבי‪61.............‬‬‫נאיביות‪62.........‬‬‫נאנדרטלי‪57......‬‬‫נאקה‪45............‬‬‫נביא‪45..............‬‬‫נבלה‪13.............‬‬‫נגה‪92 ,91..........‬‬‫נדוניה‪28...........‬‬‫נהרייה‪93...........‬‬‫נו"ן ‪96................‬‬‫נוהלי‪39.............‬‬‫נוטריון‪70..........‬‬‫נוטריקון‪70.......‬‬‫נוסחה‪83...........‬‬‫נועם‪91..............‬‬‫נורא‪45..............‬‬‫נורווגיה‪72.........‬‬‫נורמטיבי‪61.......‬‬‫נושא‪45.............‬‬‫נח‪92 ,91...........‬‬‫נחליאלי‪68........‬‬‫נטורופתיה‪56....‬‬‫נטיות‪10............‬‬‫ני‪97...................‬‬‫ניאוף‪18 ,17.......‬‬‫ניאות‪22.............‬‬‫ניהול‪18.............‬‬‫ניהולי‪18............‬‬‫ניחוש‪17.............‬‬‫ניחן‪22...............‬‬‫ניטרון‪50...........‬‬‫ניטרלי‪50...........‬‬‫ניילון‪55.............‬‬‫ניסויי‪66............‬‬‫ניעלם‪22............‬‬‫נירוטי‪50...........‬‬‫נירולוגיה‪50.......‬‬‫נירון‪50..............‬‬‫נכר‪14................‬‬‫נכרי‪39..............‬‬‫נכרייה‪28...........‬‬‫ננו‪69.................‬‬‫נס‪24.................‬‬‫נעה‪92................‬‬‫נעם‪92 ,91.........‬‬‫נעמי‪92 ,91........‬‬‫נענע‪30..............‬‬‫נפאל‪47.............‬‬‫נפלא‪45.............‬‬‫נצה‪91...............‬‬‫נצי‪26.................‬‬‫נקבה‪13.............‬‬‫נשיא‪45.............‬‬‫נשים‪27..............‬‬‫סאדאת‪76.........‬‬‫סאה‪20..............‬‬‫סבא‪45..............‬‬‫סבתא‪82 ,45.....‬‬‫סג"ם‪94.............‬‬‫סגול מלא‪33......‬‬‫סגלית‪91............‬‬‫סדנה‪83 ,82......‬‬‫סוגיה‪28.............‬‬‫סודאן‪76...........‬‬‫סווזילנד‪72........‬‬‫סוכרוז‪65..........‬‬‫סולטאן‪77 ,76...‬‬‫סולטאנות‪76.....‬‬‫סוליה‪28............‬‬‫סומא‪45............‬‬‫סומסום‪88.........‬‬‫סוציאלי‪62.........‬‬‫סוציאליזם‪62.....‬‬‫סוציאליזציה ‪62.‬‬‫סוציאליסט‪62.. .‬‬‫סוציאליסטי‪62. .‬‬‫סוציו‪62.............‬‬‫סוציוביולוגי‪62...‬‬‫סוציוביולוגיה‪....‬‬‫‪62‬‬‫סוציולוג‪62........‬‬‫סוציולוגי‪62.......‬‬‫סוציולוגיה‪62.....‬‬‫סוציומטרי‪62.....‬‬‫סוציופת‪62........‬‬‫סוציופתיה‪56.....‬‬‫סח'נין‪78............‬‬‫סטודנטיאלי‪47..‬‬‫סטוקהולם‪73....‬‬‫סטטיסטיקה ‪55.‬‬‫סטייק‪53...........‬‬‫סטייקיה‪58 ,53..‬‬‫סטראו‪50 ,49....‬‬

‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫סטרייט‪53.........‬‬‫סטריכנין‪60......‬‬‫סיאוב‪17............‬‬‫סיגמא‪97...........‬‬‫סיגמה‪97...........‬‬‫סיוון‪93..............‬‬‫סיומת‪10...........‬‬‫סיון‪92 ,91.........‬‬‫סייבר‪62............‬‬‫סייברספייס‪62. .‬‬‫סיידר‪55............‬‬‫סיינטולוגיה‪55...‬‬‫סייסמולוגיה‪53..‬‬‫סייסמי‪53..........‬‬‫סיישל‪53............‬‬‫סילאן‪76...........‬‬‫סילבסטר‪61......‬‬‫סימטריה‪,57......‬‬‫‪59‬‬‫סימפתי‪56.........‬‬‫סימפתיה‪56.......‬‬‫סינתטי‪44..........‬‬‫סינתסייזר‪66.....‬‬‫סיסטמטי‪56......‬‬‫סיעוד‪17............‬‬‫סיעודי‪18...........‬‬‫סיעור‪17............‬‬‫סיף‪34...............‬‬‫סיפה‪83.............‬‬‫סיפור‪17............‬‬‫סיפר‪30.............‬‬‫סיציליאני‪47......‬‬‫סיציליה‪62.........‬‬‫סירוגין‪17..........‬‬‫סירחון‪16..........‬‬‫סירקולציה‪62....‬‬‫סכו"ם‪94...........‬‬‫סכיזופרניה‪60...‬‬‫סכמה‪60...........‬‬‫סכמטי‪56..........‬‬‫סכרין‪60...........‬‬‫סלבי‪72.............‬‬‫סלובניה‪72........‬‬‫סלובקיה‪72.......‬‬‫סלוטייפ‪62 ,53. .‬‬‫סלולרי‪62..........‬‬‫סמ"ך‪96............‬‬‫סמטה‪83...........‬‬‫סמיילי‪55...........‬‬‫סנטי‪69.............‬‬‫סנטר‪62............‬‬‫ססמה‪83 ,23.....‬‬‫ספוג‪83..............‬‬‫ספורטיבי‪61......‬‬‫ספסל‪83 ,64......‬‬‫ספציפי‪62..........‬‬‫ספציפיקציה‪62..‬‬‫ספריי‪53............‬‬‫סצנה‪63 ,62......‬‬‫סקטוריאלי‪47.. .‬‬‫סקייט‪53...........‬‬‫סקייטבורד‪53....‬‬‫סקנדינביה‪72....‬‬‫סרביה‪72...........‬‬‫סתווי‪12.............‬‬‫סתיו‪12..............‬‬‫עברה‪13.............‬‬‫עברית‪23...........‬‬‫עגבנייה‪28.........‬‬‫עגמה‪38.............‬‬‫עדה‪20 ,9..........‬‬‫עדו‪92 ,91..........‬‬‫עדית‪91.............‬‬‫עדלאידע‪87.......‬‬‫עדן‪91................‬‬‫עוז‪91.................‬‬‫עוזי‪92................‬‬‫עומאן‪76...........‬‬‫עונשי‪39.............‬‬‫עופר‪92..............‬‬‫עורבני‪68...........‬‬‫עורפי‪39.............‬‬‫עות'מאני‪,79......‬‬‫‪80‬‬‫עז‪24 ,10............‬‬‫עי"ן‪96...............‬‬‫עידן‪91...............‬‬‫עילג‪17...............‬‬‫עילי‪26...............‬‬‫עילית‪26............‬‬‫עילפון‪24...........‬‬‫עין‪34.................‬‬‫עיפרון‪,15 ,10....‬‬‫‪24‬‬‫עיקרון‪24...........‬‬‫עיקש‪17.............‬‬‫עיר‪34................‬‬‫עיראק‪77 ,76.....‬‬‫עירבון‪16...........‬‬‫עירוי‪18 ,17........‬‬‫אינדקס‬‫עירייה‪33 ,28.....‬‬‫עכו"ם‪94............‬‬‫עכשווי‪12...........‬‬‫עכשיו‪12............‬‬‫עלי־‪33..............‬‬‫עליה‪33..............‬‬‫עליי‪32...............‬‬‫עלייה‪33.............‬‬‫עלק‪85...............‬‬‫עם‪10.................‬‬‫עמנואל‪92 ,91....‬‬‫עמר‪91...............‬‬‫עמרי‪92 ,91.......‬‬‫ענב‪92 ,14..........‬‬‫עענבים‪14............‬‬‫ענבר‪92.............‬‬‫עסקה‪83 ,82......‬‬‫עפר‪91...............‬‬‫עפרה‪92 ,91.......‬‬‫עפרוני‪68...........‬‬‫עצה‪20...............‬‬‫עצמה‪38............‬‬‫עקדה‪13............‬‬‫ערבוביה‪83........‬‬‫ערבונות‪16........‬‬‫ערלה‪38.............‬‬‫ערמה‪38 ,13......‬‬‫ערפאת‪76..........‬‬‫ערפלי‪26............‬‬‫ערפלים‪26.........‬‬‫ערפלית‪26.........‬‬‫שה‪37 ,11........‬‬‫ע ח‬‫עשירי‪28............‬‬‫עת‪25.................‬‬‫עתניאל‪91..........‬‬‫פ"א‪96...............‬‬‫פאה‪20..............‬‬‫פאודל‪51...........‬‬‫פאי‪97...............‬‬‫פארה‪,37 ,11.....‬‬‫‪45‬‬‫פדיאטריה‪52.....‬‬‫פדיון‪23.............‬‬‫פדיחה‪78...........‬‬‫פה‪37 ,11...........‬‬‫פובליציסט‪62....‬‬‫פובליציסטיקה‪..‬‬‫‪62‬‬‫פודיום‪70...........‬‬‫פוטנציאלי‪47.....‬‬‫‪107‬‬‫פונדק‪83............‬‬‫פונמה‪65...........‬‬‫פונקציה‪57........‬‬‫פועלי‪39.............‬‬‫פורמייקה‪55......‬‬‫פורמלדהיד‪49...‬‬‫פורמלין‪49.........‬‬‫פורצלן‪62..........‬‬‫פזל‪47................‬‬‫פטה‪69..............‬‬‫פטפון‪50............‬‬‫פי‪97..................‬‬‫פיאנו‪47.............‬‬‫פיג'יאני‪47.........‬‬‫פיזיולוגיה‪59......‬‬‫פיזיותרפיה‪59....‬‬‫פיזיקה‪59...........‬‬‫פייבוריט‪53........‬‬‫פייטן‪83.............‬‬‫פייטר‪55............‬‬‫פיילה‪55.............‬‬‫פיילוט‪55...........‬‬‫פיינליסט‪55.......‬‬‫פיירקס‪55..........‬‬‫פיכח‪17..............‬‬‫פילוסופיה‪59.....‬‬‫פינגווין‪67..........‬‬‫פינלה‪55............‬‬‫פינצטה‪62.........‬‬‫פיס‪34...............‬‬‫פיסח‪17.............‬‬‫פיצריה‪58..........‬‬‫פיקו‪69..............‬‬‫פיקח‪17.............‬‬‫פירוד‪17.............‬‬‫פירור‪17.............‬‬‫פירוש‪17............‬‬‫פירעון‪15...........‬‬‫פיתיון‪23............‬‬‫פלא‪45...............‬‬‫פלאו‪49.............‬‬‫פלאוליתי‪49......‬‬‫פלגיאט‪47.........‬‬‫פלואורסצנטי‪....‬‬‫‪63‬‬‫פלואורסצנציה‪..‬‬‫‪63‬‬‫פלזמה‪59...........‬‬‫פלייאוף‪53.........‬‬‫פלייבק‪53..........‬‬‫פלנדריה‪58........‬‬‫פלנטריום‪70......‬‬‫פלסבו‪63...........‬‬‫פלסטין‪81..........‬‬‫פלסטיני‪81........‬‬‫פלסטיק‪59........‬‬‫פלסתר‪59..........‬‬‫פלשתים‪84........‬‬‫פלשתינאי‪81......‬‬‫פלשתינה‪81.......‬‬‫פמטו‪69.............‬‬‫פמליה‪83...........‬‬‫פנאי‪55 ,45........‬‬‫פנטזיה‪59..........‬‬‫פנטסטי‪59.........‬‬‫פניצילין‪62.........‬‬‫פניקי‪52.............‬‬‫פניקיה‪62...........‬‬‫פניקס‪52............‬‬‫פנכה‪83.............‬‬‫פנל‪47................‬‬‫פנקייק‪53...........‬‬‫פסבדונים‪51......‬‬‫פסי‪97...............‬‬‫פסידו‪50............‬‬‫פסידונים‪51.......‬‬‫פסיכואקטיבי‪....‬‬‫‪62‬‬‫פסיכולוגיה‪60....‬‬‫פסיכופתיה‪56....‬‬‫פסיקתא‪82........‬‬‫פסקה‪83 ,82......‬‬‫פענח‪30.............‬‬‫פעפע‪30.............‬‬‫פציפיזם‪62.........‬‬‫פציפיסט‪62.......‬‬‫פרא‪45..............‬‬‫פרגוואי‪72 ,55. . .‬‬‫פרגמטי‪48 ,45...‬‬‫פרדה‪13.............‬‬‫פרדוקס‪45........‬‬‫פרהסיה‪83........‬‬‫פרואקטיבי‪62....‬‬‫פרובינציאלי‪47..‬‬‫‪62 ,‬‬‫פרובינציה‪62.....‬‬‫פרובלמה"‪56.....‬‬‫פרובלמטי‪56.....‬‬‫פרובלמטיות ‪56.‬‬‫פרוגרמטי‪56......‬‬

‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫פרוור‪87 ,12......‬‬‫פרוידיאני‪47......‬‬‫פרופגנדה‪69......‬‬‫פרופורציה‪57.....‬‬‫פרוצדורה‪62......‬‬‫פרוצדורלי‪62.....‬‬‫פרוקטוז‪65........‬‬‫פרות‪25 ,15.......‬‬‫פרי‪15................‬‬‫פריבילגיה‪61.....‬‬‫פריון‪23.............‬‬‫פריזמטי‪56........‬‬‫פריים‪53............‬‬‫פריימריז ‪59 ,55.‬‬‫פרייר‪67............‬‬‫פרימיטיבי‪61.....‬‬‫פרינציפ‪62.........‬‬‫פרינציפיוני‪62....‬‬‫פריפריאלי‪47.....‬‬‫פרמצבטי‪62......‬‬‫פרמצבטיקה‪51..‬‬‫‪62 ,‬‬‫פרנהייט‪55........‬‬‫פרסלציה‪63.......‬‬‫פרספקטיבה ‪62.‬‬‫פרעה‪37.............‬‬‫פרצוף‪83............‬‬‫פרק‪47 ,45........‬‬‫פררוגטיבה‪62....‬‬‫פשטא‪82...........‬‬‫פתח תקווה‪93...‬‬‫פתרון‪23............‬‬‫צ'אד‪47..............‬‬‫צ'יטה‪68............‬‬‫צ'יפס‪68............‬‬‫צ'כוסלובקיה ‪72.‬‬‫צ'לו‪63...............‬‬‫צ'לן‪63...............‬‬‫צ'מבלו‪63..........‬‬‫צ'ק‪68................‬‬‫צא‪45.................‬‬‫צאן‪45 ,37 ,11...‬‬‫צאצא‪45............‬‬‫צבא‪83..............‬‬‫צד‪25.................‬‬‫צד"י‪96..............‬‬‫צדי‪26................‬‬‫צהלה‪38............‬‬‫צהרי‪40.............‬‬‫צהריים‪,38 ,11...‬‬‫‪40‬‬‫צו‪12..................‬‬‫צוהרי‪40............‬‬‫צוואר‪45............‬‬‫צוין‪33...............‬‬‫צורכי‪41.............‬‬‫ציאניד‪62...........‬‬‫ציביליזציה‪,61. . .‬‬‫‪62‬‬‫ציור‪11...............‬‬‫ציטופלזמה‪62....‬‬‫ציטטה‪62..........‬‬‫צילינדר‪62.........‬‬‫צילינדרי‪44........‬‬‫צימס ‪66.............‬‬‫צימעס‪66...........‬‬‫ציני‪62...............‬‬‫ציניות‪62............‬‬‫ציניקן‪62...........‬‬‫ציסטה‪62..........‬‬‫ציקדה‪62...........‬‬‫ציקלון‪62...........‬‬‫ציקלופ‪63..........‬‬‫ציקלי‪62............‬‬‫ציקלמט‪62........‬‬‫צירוף‪17.............‬‬‫צירי מלא‪33......‬‬‫צלולואיד‪62.......‬‬‫צלולוזה‪62.........‬‬‫צלוליט‪62..........‬‬‫צלוליטיס‪62.......‬‬‫צלופן‪62............‬‬‫צלזיוס‪,62 ,59....‬‬‫‪70‬‬‫צמא‪45..............‬‬‫צנזור‪62.............‬‬‫צנזורה‪62..........‬‬‫צנטר‪62.............‬‬‫צנטריפוגה‪62.....‬‬‫צנטריפוגלי‪62....‬‬‫צנטריפטלי‪62....‬‬‫צנטרליזם‪62......‬‬‫צנטרליזציה‪62...‬‬‫צנטרליסט‪62.....‬‬‫צנטרליסטי‪62. . .‬‬‫צנפה‪13.............‬‬‫צפורה‪92 ,91.....‬‬‫צפלון‪84............‬‬‫קאדי‪76.............‬‬‫קבאב‪76............‬‬‫אינדקס‬‫קדושתא‪82........‬‬‫קדקוד‪38...........‬‬‫קדקודים‪38.......‬‬‫קדרה‪13............‬‬‫קהה‪18..............‬‬‫קהות‪18.............‬‬‫קהלת‪93............‬‬‫קו‪12..................‬‬‫קו"ף‪96..............‬‬‫קואורדינציה‪.....‬‬‫‪44‬‬‫קובצי‪42............‬‬‫קוגניטיבי‪50......‬‬‫קוד פתוח‪5.......‬‬‫קודש‪11.............‬‬‫קוהלת‪93...........‬‬‫קווייקר‪53..........‬‬‫קווקז‪72.............‬‬‫קוטבי‪39............‬‬‫קולגה‪62............‬‬‫קולגיאלי‪47.......‬‬‫קולומביאני‪47...‬‬‫קולומביה‪58......‬‬‫קולוניאלי‪47......‬‬‫קולוקוויום‪70....‬‬‫קומביין‪55.........‬‬‫קונבנציונלי‪61. . .‬‬‫קונטרוברסיה‪. . .‬‬‫‪70‬‬‫קונטרוברסלי‪....‬‬‫‪70‬‬‫קוניאק‪47..........‬‬‫קונסיליום‪70.....‬‬‫קונספט‪62.........‬‬‫קונספטואלי‪62. .‬‬‫קונספציה‪62......‬‬‫קונסרבטוריון‪...‬‬‫‪70‬‬‫קונפוציאני‪47....‬‬‫קונצ'רטו‪63.......‬‬‫קונצנזוס‪64.......‬‬‫קונצנטרי‪62.......‬‬‫קונצרט‪62.........‬‬‫קונצרטי‪62........‬‬‫קונצרטינה‪62....‬‬‫קונצרטנטי‪62....‬‬‫קונצרן‪62..........‬‬‫קופירייטר‪55.....‬‬‫קופסה‪83 ,82....‬‬‫קוקטייל‪53........‬‬‫‪108‬‬‫קורא‪45.............‬‬‫קורוזיה‪59.........‬‬‫קורטוריון‪70......‬‬‫קושיה‪28............‬‬‫קטר‪76..............‬‬‫קטשופ‪68..........‬‬‫קיא‪45...............‬‬‫קיאק‪47.............‬‬‫קיבה‪20 ,9.........‬‬‫קיברנטי‪62........‬‬‫קיברנטיקה‪62...‬‬‫קיטע‪17.............‬‬‫קייטרינג‪53........‬‬‫קיכלי‪68............‬‬‫קילו‪69 ,68........‬‬‫קילוואט‪69........‬‬‫קילווולט‪69.......‬‬‫קילומטר‪69.......‬‬‫קיסם‪14.............‬‬‫קיסר‪52 ,14.......‬‬‫קיפח‪17.............‬‬‫קיץ‪34...............‬‬‫קירגיזים‪74........‬‬‫קירגיסטן‪74......‬‬‫קירח‪17.............‬‬‫קירחות‪17.........‬‬‫קישוא‪45...........‬‬‫קישח‪17.............‬‬‫קלאוסטרופובי‬‫ה‪53...................‬‬‫קלישאה‪71........‬‬‫קלישאות‪71.......‬‬‫קלישה‪71...........‬‬‫קלסי‪62 ,45.......‬‬‫קלציום‪62..........‬‬‫קלשון‪29 ,16......‬‬‫קמפיין‪53..........‬‬‫קמשון‪29...........‬‬‫קנבוס‪71............‬‬‫קנביס‪71............‬‬‫קנגורו‪67...........‬‬‫קנגורואים‪67.....‬‬‫קנוניה‪83 ,28.....‬‬‫קניידלך‪53.........‬‬‫קנרי‪68..............‬‬‫קסטיליאני‪47....‬‬‫קסי‪97...............‬‬‫קעקע‪30............‬‬‫קפא‪97..............‬‬‫קפה‪97..............‬‬‫קפוא‪45.............‬‬‫קרא‪45..............‬‬‫קרבן‪38.............‬‬‫קרבנות‪38.........‬‬‫קרוא‪45 ,37.......‬‬‫קרטוגרפיה‪60...‬‬‫קרטון‪60...........‬‬‫קריה‪33.............‬‬‫קריית‪33............‬‬‫קריית גת‪93......‬‬‫קריסמס‪61........‬‬‫קרמטוריום‪70...‬‬‫קרפלך‪67..........‬‬‫קרפצ'ו‪64..........‬‬‫קרצינוגני‪62.......‬‬‫קרקס‪83............‬‬‫קשחה‪38...........‬‬‫קתרזיס‪59.........‬‬‫ראות‪18.............‬‬‫ראיונות‪16.........‬‬‫ראיין‪30.............‬‬‫ראלי‪49.............‬‬‫ראליטי‪50 ,49...‬‬‫ראקטיבי‪62.......‬‬‫ראש‪45 ,37 ,11..‬‬‫ראש פינה‪93.....‬‬‫ראשון‪45 ,10.....‬‬‫ראשוני‪45..........‬‬‫ראשות‪45..........‬‬‫ראשי‪45.............‬‬‫ראשי תיבות ‪94.‬‬‫ראשים‪45..........‬‬‫ראשית‪45..........‬‬‫ראשן‪,37 ,11......‬‬‫‪45‬‬‫ראשתן‪,37 ,11...‬‬‫‪45‬‬‫רבאט‪76............‬‬‫רביזיוניזם‪61.....‬‬‫רביעי‪28.............‬‬‫רגזה‪38..............‬‬‫רגל‪34................‬‬‫רגליים‪34...........‬‬‫רגלים‪34............‬‬‫רדיאטור‪70.......‬‬‫רדיאלי‪47..........‬‬‫רדיאן‪71............‬‬‫רדיואקטיבי‪62. .‬‬‫רדיום‪70............‬‬‫רדיוס‪70............‬‬

‫סוגיות בכתיב חסר הניקוד‬‫רו‪97..................‬‬‫רוב‪41................‬‬‫רובדי‪39............‬‬‫רוגבי‪71.............‬‬‫רוגלך‪67............‬‬‫רוחבי‪39............‬‬‫רוטוויילר‪55.......‬‬‫רוטשילד‪68.......‬‬‫רויטל‪92 ,91......‬‬‫רוית‪92 ,91........‬‬‫רומא‪73.............‬‬‫רומנטי‪56..........‬‬‫רומנטיקה‪62.....‬‬‫רומנטיקן‪62......‬‬‫רופא‪45.............‬‬‫רטרואקטיבי‪.....‬‬‫‪62‬‬‫רטרוספקטיבה ‪.‬‬‫‪62‬‬‫רטרוספקטיבי‪...‬‬‫‪62‬‬‫רי"ש‪96..............‬‬‫ריאה‪20 ,9.........‬‬‫ריאיון‪16............‬‬‫ריאתי‪9.............‬‬‫ריביירה‪61.........‬‬‫ריהוט‪18............‬‬‫ריחוף‪17.............‬‬‫ריחוק‪17............‬‬‫רייטינג‪53..........‬‬‫רימון‪91.............‬‬‫רימטיזם‪50........‬‬‫רינה‪92..............‬‬‫רישה‪83.............‬‬‫רמאללה‪80.......‬‬‫רמב"ם‪94..........‬‬‫רמון‪91..............‬‬‫רנה‪91...............‬‬‫רס"ן‪94.............‬‬‫רס"פ‪94.............‬‬‫רענן‪30..............‬‬‫רפובליקה‪62......‬‬‫רצסיבי‪62 ,61....‬‬‫רצפטור‪62.........‬‬‫ש"ץ‪94...............‬‬‫שאילתה‪83........‬‬‫שאלה‪13............‬‬‫שאלתה‪82.........‬‬‫שב"כ ‪94.............‬‬‫שביעי‪28............‬‬‫שבעה‪38............‬‬‫שבעתא‪82.........‬‬‫שדה‪9................‬‬‫שדרה‪13............‬‬‫שהות‪18.............‬‬‫שווא‪45..............‬‬‫שווא מרחף‪,31. .‬‬‫‪42‬‬‫שוודיה‪72...........‬‬‫שוויון‪23.............‬‬‫שווייה‪33............‬‬‫שווייץ‪55............‬‬‫שווייצרי‪53.........‬‬‫שווייצריה‪72......‬‬‫שוליה‪28............‬‬‫שומשום‪88.........‬‬‫שונא‪45.............‬‬‫שונאת‪45...........‬‬‫שוקולד‪65.........‬‬‫שורש‪11.............‬‬‫שורשי‪39............‬‬‫שחטה‪78...........‬‬‫שחרור‪30..........‬‬‫שחרר‪30............‬‬‫שטריימל‪55.......‬‬‫שי‪32 ,11............‬‬‫שי"ן‪96..............‬‬‫שיא‪45...............‬‬‫שיהוי‪17.............‬‬‫שיח'‪79 ,78........‬‬‫שייק‪53..............‬‬‫שייקספיר‪53......‬‬‫שינה‪20 ,9.........‬‬‫שיני‪25...............‬‬‫אינדקס‬‫שיניים‪25...........‬‬‫שיעול‪17.............‬‬‫שיעור‪17............‬‬‫שירות‪17 ,9.......‬‬‫שירותים‪17........‬‬‫שישה‪27.............‬‬‫שישי‪28 ,27........‬‬‫שישייה‪27..........‬‬‫שישים‪28 ,27.....‬‬‫שישית‪27...........‬‬‫שכווי‪68.............‬‬‫שכר‪14..............‬‬‫שכרה‪38............‬‬‫שלו‪43 ,12..........‬‬‫שליו‪43 ,12........‬‬‫שלישי‪28............‬‬‫שלמה‪,91 ,37.....‬‬‫‪92‬‬‫שמאל‪,37 ,11.....‬‬‫‪45‬‬‫שמאלי‪45..........‬‬‫שמות האותיות‬‫‪96.....................‬‬‫שמים‪34 ,11.......‬‬‫שמיני‪28............‬‬‫שן‪25 ,10...........‬‬‫שנאתי‪45...........‬‬‫שנגחאי‪76.........‬‬‫שנייה‪28.............‬‬‫שניים‪28............‬‬‫שנים־עשר‪28.....‬‬‫שעבד‪30............‬‬‫שעבוד‪30...........‬‬‫שעמום‪30..........‬‬‫שעמם‪30...........‬‬‫שער‪14...............‬‬‫שערך‪30............‬‬‫שעשע‪30............‬‬‫שעתק‪30...........‬‬‫שפכה‪38............‬‬‫שפכטל‪60..........‬‬‫שפלה‪13............‬‬‫‪109‬‬‫שרוול‪12............‬‬‫שרפה‪13............‬‬‫שרשרת‪83.........‬‬‫שש‪27................‬‬‫שתיים‪28...........‬‬‫שתים־עשרה ‪28.‬‬‫תא‪45................‬‬‫תאגד‪30............‬‬‫תאו‪49...............‬‬‫תאולוגיה‪49.......‬‬‫תאורטי‪56.........‬‬‫תאוריה‪55 ,49...‬‬‫תאטרון‪49.........‬‬‫תאילנד‪73.........‬‬‫תאמר‪,37 ,11.....‬‬‫‪45‬‬‫תאנה‪13............‬‬‫תארך‪30............‬‬‫תהיה‪34.............‬‬‫תהילה‪92 ,17.....‬‬‫תהילים‪93.........‬‬‫תהלים‪93 ,91.....‬‬‫תו‪12..................‬‬‫תוארי‪12............‬‬‫תואריהם‪42.......‬‬‫תוכי‪68..............‬‬‫תוכני‪40 ,39......‬‬‫תוכנית‪40..........‬‬‫תוניס‪76............‬‬‫תוניסיה‪76.........‬‬‫תוספתא‪82........‬‬‫תוף‪41................‬‬‫תוצא‪45.............‬‬‫תזה‪55 ,49.........‬‬‫תזמורתי‪39........‬‬‫תחזוקה‪88.........‬‬‫תחילה‪17...........‬‬‫תחיקה‪17..........‬‬‫תטא‪97..............‬‬‫תטה‪97..............‬‬‫תי"ו‪96 ,12.........‬‬‫תיאבון‪16..........‬‬‫תיאור‪17............‬‬‫תיאורי‪17...........‬‬‫תיאר‪22 ,9.........‬‬‫תיבה‪20 ,14 ,9. .‬‬‫תיהנה‪22............‬‬‫תיחום‪17............‬‬‫תיישים‪34..........‬‬‫תיל‪34................‬‬‫תימהון‪24..........‬‬‫תימהונות‪24......‬‬‫תימהוני‪24.........‬‬‫תיעוב‪17............‬‬‫תיעוד‪18 ,17......‬‬‫תיעודי‪17...........‬‬‫תיעלם‪22...........‬‬‫תירוץ‪19 ,17......‬‬‫תיש‪34...............‬‬‫תכלס‪66............‬‬‫תכנה‪38.............‬‬‫תכנה חופשית‪...‬‬‫‪5‬‬‫תכנית‪40 ,38.....‬‬‫תכסיס‪60..........‬‬‫תכף‪15...............‬‬‫תמרהינדי‪78......‬‬‫תנ"ך‪95 ,94.......‬‬‫תנ"כי‪95.............‬‬‫תעדף‪30............‬‬‫תעתע‪30............‬‬‫תעתק‪30...........‬‬‫תפילה‪17...........‬‬‫תצליל‪66...........‬‬‫תקוה‪92 ,91.......‬‬‫תקשורתי‪39......‬‬‫תשיעי‪28............‬‬‫תשרי‪93.............‬‬‫יאלי‪47.............‬‬‫יאני‪47.............‬‬‫‪5.............Hspell‬‬