„Marugoto” Bevezető A1 (Rikai) | Tanítási segédlet

Marugoto Bevezető/Kezdő (A1) RIKAI – tanítási segédlet
1. Az óra szerkezeti felépítése (Célkitűzés: 120 perc/lecke)
Bevezető oldal / Tanulás előtt (kb. 5 perc)
Megnézzük a bevezető oldalt és a „Tanulás előtt” rész kérdéseiből megismerjük, hogy milyen
szövegkörnyezetben, szituációkban használjuk a megtanulandó anyagot(írás, szókincs,
mondatszerkezet és nyelvtan).
Írás és szavak (kb. 30 perc)
A KATSUDOU könyvben bevezetett szavakat kiegészítve most új szavak is szerepelnek, ezért töltsük lea GOICHOU-t és annak segítségével végezzük el az „Írás és szavak” részt. Előzetes tanulásra is kiadható.
Szógyakorlásra többféle módszert használhatunk: az egyik, amikor az illusztrációkhoz kiválasztjuk a
megfelelő karaktereket, vagy amikor párokat vagy csoportokat rendezünk össze, illetve a kollokáció(szókapcsolati előfordulás; gyakran együtt használt főnevek és igék összepárosítása, aszövegkörnyezetnek megfelelő szó kiválasztása) stb. A „melyik különbözik?” kérdésre (p. 37., p. 77, p.
119. stb.) nem feltétlenül csak egyféle helyes megoldás adható. Bármelyiket ki lehet választani, hatisztában vagyunk vele, hogy miben különböznek és miért. Az a fontos, hogy megértsük a szó jelentését
és tudjuk kategóriákba rendezni.
Kana kakitori / Szótagjel diktálás (szavak szintjén, különleges morák, stb.): minden leckében 4-6
feladat. Az harmadik leckében ismertetjük a négyzetek használatát. Az önálló moraként nem számolt
kanákat kis négyzetbe (a kaishain szóban a sha egy mora, összesen tehát öt mora, 37. oldal), míg az
egy moraként számolt gégezárhangot normál nagy méretű négyzetbe (otto: mindegyik tagja különkülön számolandó, összesen három mora, 46. oldal) írjuk.

か

い

し

ゃ

い

ん

お

っ

と

Az önálló szóként használható kanjik az 5. leckétől jelennek meg. Mindig az adott témához kapcsolódó
kanjik szerepelnek. A továbbiakban a párbeszédek és az olvasmányok szövegei kanjival vannak leírva,míg a gyakorló feladatok néhány kivételt leszámítva (pl. Japán, Tokió, a hónap vagy a nap kanjija)
alapvetően kanával.
* Gondolatok az írás tanításához (hiragana, katakana)Az adott kurzushoz igazítva tűzzünk ki célt és folytassuk az írás oktatását. Ebben a könyvben az a cél,hogy mire végzünk, a tankönyvben előforduló szavak 80%-át el tudjuk olvasni és 60%-át le tudjuk írni.
Ennek érdekében a tankönyv második felében csökkentjük az olvasatok latin betűs jelölését.
Ugyanakkor mivel a cél a kanjik esetében az, hogy olvasni tudjuk azokat, a tankönyvben nem tan\tjuka kanjiírást.

Társalgás és nyelvtan ②, ③, ④ (Kb. 50 perc)
A bevezető párbeszédeknél fontos, hogy a hanganyag segítségével szövegkörnyezetbe és szituációbaágyazva értsük meg a nyelvtan és a szószerkezetek jelentését, funkcióját és formáját. Azután aszerkezeti ábrával magyarázzuk a mondat szerkezetét és a ragozást. Úgy alakítottuk ki a tananyagot,
1@2022 Japán Alapítvány Budapesti Iroda

„Marugoto” Bevezető A1 (Rikai) | Tanítási segédlet
hogy először az olvasás, írás, hallgatás és beszéd különböző készségeit tudjuk gyakorolni az adottszövegkörnyezetben és szituációban, majd végül saját magunkról kelljen beszélni.
* A KATSUDOU könyvben csupán a feladatok végrehajtásához feltétlenül szükséges nyelvtant
érintettük, azonban a RIKAI könyvben a nyelvtani szerkezetek minél teljesebb megértése érdekében
más megközelítést alkalmazunk, pl. bemutatunk beszélt nyelvben kevésbé használt kifejezéseket is.
Különösen fontos, hogy a tanár tisztában legyen a különbségekkel, ha mindkét könyvet használja. (Lásdezen szöveg 3. oldal: Nyelvtani szerkezetek összehasonlító táblázata)
A hanganyagot jelölő ikonnak két fajtája van: az „Onsei aikon” (hangszóró piktogram) és a „Check aikon”(hangszóró piktogram Check! felirattal). Hanganyagot pedig az alábbi három gyakorlatnál
használhatunk:1) Hangszóró piktogram (hallgatás gyakorlás)
Meghallgatjuk és megértjük a párbeszédet, majd válaszolunk a feladatra (pl. 38. oldal).
2) Hangszóró piktogram Check! felirattal (nyelvan ill. nyelvtani szerkezetek gyakorlása)
A leírt feladatra beírjuk az általunk gondolt választ, majd utána meghallgatjuk a helyes megoldást
és ellenőrizzük a választ (pl. 39. oldal).
3) Hangszóró piktogram → Hangszóró piktogram Check! felirattal
Meghallgatjuk és megértjük a párbeszédet, majd válaszolunk a kérdésekre. Utána újraalkotjuk apárbeszédet, (pl. azáltal, hogy az összefoglaló mondatokat kiegészítjük a hiányzó elemekkel) majdaz „Hangszóró piktogram Check! felirattal” helyes válaszát meghallgatva ellenőrizzük a leírt választ(pl. 137., 139. oldal).
Szövegolvasás és fogalmazás (kb. 30 perc)
A társalgás részben tanult elemeket egy másik készségterületen (szövegolvasás, fogalmazás) rögzítjük.
A szövegolvasás részben rövid szöveget olvasunk az adott témával kapcsolatban. Az olvasott
információt felhasználva, egyszerű feladatok megoldásával fejlesztjük az olvasási készséget. Tovább
segíti a megértést, ha az olvasás után elmondjuk a véleményünket, vagy párhuzamba állítjuk az
olvasottakat az általunk ismert dolgokkal.
A szövegolvasás során a hanganyag használata akkor ideális, ha először önmagában, utána pedig ahanganyaggal együtt olvassuk el a szöveget. Amennyiben kevés időnk van, elegendő a hanganyaggal
együtt elolvasni a szöveget. Ebben az esetben várhatóan fejlődik a betűfelismerés és gyorsabb lesz akarakterek feldolgozásának sebessége.
A fogalmazás 1-ben halványan be vannak írva a karakterek, itt lehet gyakorolni, utána a 2-ben önállóanírunk. Azáltal, hogy az egész szöveget magunk írjuk meg, jobban megértjük és megjegyezzük a japánnyelv szerkezetét. A fogalmazás 2 -t a „Teszt és visszatekintés” részben használjuk majd (lásd 99. oldal).
Ne maradjon javítatlanul, és kerülendő az is, hogy csak a tanár olvassa el és javítja ki. A páratlan leckék
fogalmazása a Marugoto könyvben található, míg a páros leckék fogalmazásait a Marugoto oldalról
lehet letölteni.
Japán nyelvi ellenőrzés (kb. 5 perc)
Három szinten (nyelvtan, nyelvtani szerkezet, alapmondat) értékeljük, hogy a „Mondjuk japánul!” rész
kérdéseire mennyire tudtak válaszolni. Az anyanyelvükön írunk megjegyzéseket (vélemény,benyomás). Amennyiben van rá idő, az egész osztállyal megosztjuk.

2@2022 Japán Alapítvány Budapesti Iroda

„Marugoto” Bevezető A1 (Rikai) | Tanítási segédlet
Nyelvtani szerkezetek összehasonlító táblázata
Marugoto Bevezető szint (A1) RIKAI mondatszerkezetei közül a KATSUDOU-hoz képest eltérő
megközelítésű pontok.
Lecke
3. lecke

6. lecke
7. lecke

9. lecke10. lecke
11. lecke
12. lecke

RIKAI
FN wa FN desu / ja nai desu / desu ka
Watashi mo FN desu / Watashi wa FN modekimasu
FN wa i-MN desu / i-MN ku nai desu
FN ni (wa) FN ga imasu / FN wa imasen / darega imasu ka / nannin imasu ka
FN wa i-MN desu / i-MN ku nai desu / i-MN
desu ka
Ima nanji desu ka / -ji desu
- jikan IGE masu / nan jikan IGE masu ka- wa dou desu ka
FN ga dekimasu / FN wa dekimasen
FN ni / x IGE masu
Itsu / doko de FN ga arimasu ka / nani ga
arimasu ka
IGE ni ikimasu
Isshoni IGE masen ka / IGE mashou

KATSUDOU(A tagadó alakot nem tárgyalja.)
A partikula (mo)-t nem tárgyalja→5.
lecke(A tagadó alakot nem tárgyalja.)(Az (imasu) -t nem tárgyalja.)(A tagadó alakot nem tárgyalja.)(Nem tárgyalja.)(Az idő tartamát nem tárgyalja.)(Nem tárgyalja.)(A tagadó alakot nem tárgyalja.)(Nem tárgyalja.)
Csak a (raishuu főnév ga arimasu)
formát tárgyalja. Azon kívül mást nem
tárgyal.
A (mi ni ikimasu) klisét tárgyalja.
A (mi ni ikimasenka) (mi ni ikimashou)kliséket tárgyalja.
Csak a (főnév de orimasu) szerkezetet
tárgyalja.
(Nem tárgyalja.)

13. lecke

FN de FN wo orimasu

14. lecke

FN ni FN ga arimasu / FN ni FN wa arimasen
FN ni FN ga arimasu ka / FN ni nani ga
arimasuka(Nem tárgyalja.)
FN wa FN ni arimasu / FN ni wa arimasen
FN wa FN ni imasu / FN ni wa imasen(Nem tárgyalja.)

15. lecke
16. lecke
17. lecke

18. lecke

IGE mashita / IGE masendeshita
B wa A ni FN wo moraimasu
Kore, sore, are
FN wo kudasai
I-MN katta desu / I-MN ku nakatta desu
na-MN deshita / na-MN ja nakatta desu

(Nem tárgyalja.)(Nem tárgyalja.) →17. lecke(Nem tárgyalja.)
Csak a (kore)-t(Kore kudasai) mint klisé szerepel.
(A tagadó alakot nem tárgyalja.)(A tagadó alakot nem tárgyalja.)(Nem tárgyalja.)
Az (ikitai desu) klisét tárgyalja.

... Soshite, …
IGE tai desu / IGE takunai desu

* jelölési magyarázat:FN: főnév
i-MN: i-típusú melléknév
na-MN: na-típusú melléknév
IGE: ige3@2022 Japán Alapítvány Budapesti Iroda

„Marugoto” Bevezető A1 (Rikai) | Tanítási segédlet

2. Amire az összes leckében figyelni kell
1. téma: A japán nyelv
1. lecke – Jó napot!
A hiragana elsajátítása
Először a Marugoto+ oldal (https://marugotoweb.jp/ ) Writing és más referenciák alapján bemutatjuka japán írást, az írásjegyek fajtáit és azok használatát. Ezen az oldalon a „Hiragana” ill. „Katakana”
résznél animációval mutatják be a vonássorrendet, valamint találunk olyan gyakorlatot is, amelyben aszótagjeleket és az általuk jelölt hangalakot kell összepárosítani. Az osztálytermen kívüli egyéni
gyakorlás biztosítása érdekében mindenképpen ismertessük meg az oldalt a tanulókkal!
1. Az olvasat gyakorlása
A gyakorlás célja a szótagjelek (hiragana) és a hangalakjuk rögzítése. Mindegyik feladatnál használunk
hanganyagot, de míg a hangszóró piktogrammal jelöltek olyan gyakorlatok, ahol a hanganyag
meghallgatását követően válaszolunk a kérdésekre, addig a hangszóró piktogram Check! felirattal
olyan gyakorlatokat jelöl, ahol a gyakorlás után a hanganyag segítségével ellenőrizzük a választ. Ebben
a könyvben, amíg megjegyezzük (megszokjuk) a szótagírást, támogatásként latin betűt használunk. A
tanulók anyanyelvétől függően szükség lehet arra, hogy megtanítsuk a latin betűs átírást. Figyeljünk alatin betűs átíráshoz rendelt kiejtés és a japán nyelv hangjainak eltérésére!
2. Az írás gyakorlása
A köszönések hiraganával történő lejegyzésekor figyelmeztessük a tanulókat a hosszú hangok és a wa
partikula kiejtésére és jelölésére!
2. lecke – Még egyszer legyen szíves!
A katakana elsajátítása
A gyakorlás módja megegyezik a hiraganáéval.
A katakana jövevényszavak, külföldi helynevek ill. személynevek jelölésére használatos. A tanulók
megtanulják felismerni a saját ill. osztálytársaik nevét, a hozzájuk kötődő országok, városok nevét,
valamint leírni a saját nevüket. Figyeljünk, hogy ilyenkor előfordulhat olyan hang, amelynek kiejtése
elér a japánban az eredetitől.

2. téma: Én
3. lecke Douzo yoroshiku (Örvendek)② Társalgás és nyelvtan
A jelenet egy nemzetközi összejövetelen vagy egy japán nyelvtanfolyamon játszódik, ahol japánönkéntesek is vannak. Kaara összetévesztette Kimet a tanárral. Ebben a leckében olyan emberek
beszélgetnek, akik most ismerkedtek meg egymással.
⑤ Szövegolvasás
Pont témába vág a transznacionális pár története, akik közös nyelvet használnak az egymással való
kommunikációhoz. Érdekes lehet, ha vegyes házasságban élő ismerőseinkről beszélünk az osztálynak.
4. lecke – A családom három fős② Társalgás és nyelvtan

4@2022 Japán Alapítvány Budapesti Iroda

„Marugoto” Bevezető A1 (Rikai) | Tanítási segédlet
A1 szinten elég, ha a saját családunkról tudunk beszélni, és más családjával kapcsolatban csak akülönbségeket kell megérteni. Nem szükséges megjegyezni.
③ Társalgás és nyelvtan
Figyeljünk, hogy míg a gyerekek életkorának kérdezésekor a „Nan sai desu ka?” használatos, addig afelnőttek esetében az „Oikutsu desu ka?”. Felnőttek egymás között szintén az „Oikutsu desu ka?”kérdést használják.

3. téma: Ételek
5. lecke – Mit szeretsz?
① Írás és szavak
A 2-ben a miso shiru-t a nomimasu részhez tettük. A KATSUDOU könyvben a gohan és a misoshiru
egyben szerepelt a tabemasu-nál (eszik).
② Társalgás és nyelvtan
Étkezésnél az asztalnál együtt ülve arról beszélgetünk, hogy mit szeretünk enni és inni. Figyeljünk, hogy
tagadó mondat esetén wa partikulát használjunk „-wa suki ja nai desu” (vmit nem szeretek).
③ Társalgás és nyelvtan
Megtanuljuk az igék (nem múlt idejű) állító és tagadó alakját, valamint az ezekkel együtt előforduló„yoku” (jól, gyakran) és „amari” (nem nagyon) határozó szavakat. Az 5 részben a mondatok szórendjétátalakítva a magunk módján kigondoljuk a választ, majd a hanganyag segítségével ellenőrizzük.
④ Szövegolvasás
A szülők és a (már felnőtt) lányuk reggelije. Mindannyian kicsit mást akarnak enni. Elolvassuk, hogy ki
mit szeret. A lány egyedül él, de pl. azt a szituációt elképzelve, hogy a szülei meglátogatták és ő készít
nekik reggelit, a tanulók a lány helyébe képzelhetik magukat, és a 2. feladat még reálisabbá válhat.

6. lecke – Hol eszel?
① Írás és szavak
A 2 részben az ételek nevéhez toldott „ya” szócskával az adott üzlet nevét tudjuk kifejezni. Továbbá
azáltal, hogy ehhez még hozzátesszük a „san” szócskát is, barátságosabbá válik a kifejezés. A társalgás
során jobb hozzátenni a „san”-t, hogy ne érződjön durvának a beszédünk. Figyelni kell, hogy a sushi ésa soba esetén az „o” is szükséges az elejére, tehát „osushiyasan” ill., „osobayasan” alakban használjuk
őket.
② Társalgás és nyelvtan
2 az 5. leckében tanuljuk a „-ga suki desu” (vki. vmit szeret) szerkezetet, itt azonban a „sukina” (szeret),„kiraina”” (utál) forma kerül elő. Felnőtt társalgás során azonban nem jellemző a „kiraina” kifejezéshasználata, amikor arról beszélnek, hogy mit szeretnek és mit nem. Emiatt a KATSUDOU könyvben nem
gyakoroltatjuk a „kiraina” kifejezést. Másrészről viszont amikor a RIKAI bevezeti a -na típusú melléknév
formáit, a „suki” ellentétpárjaként mégis megemlítjük, és egy egyszerű gyakorlófeladatot is hozunk
mellé.
③ Társalgás és nyelvtan
5@2022 Japán Alapítvány Budapesti Iroda

„Marugoto” Bevezető A1 (Rikai) | Tanítási segédlet
3 az i típusú melléknév (nem múlt idejű) állító és tagadó alakja. A tagadó alakok közül csak a főnév
jelzésére könnyen felhasználható „ku nai desu” alakot tanítjuk. A „ku arimasen” alakot nem említjük
meg.
A 4 rész párbeszédében először sorba kell rendezni a mondatokat, kitalálni a választ és utána ahanganyag segítségével ellenőrizni.
④ Szövegolvasás
Az éttermeket internetes éttermeket bemutató oldalak felhasználói értékelése alapján képzeljük el. A
három ember igényei szerint gondoljuk ki, hogy kinek melyik étterem a megfelelő. A képek is mutatják,
hogy kinek mennyi pénze ill. ideje van, és milyen ételt nem szeret, remélhetőleg ez segíti majd az
olvasást.

4. téma: Ház/lakás
7. lecke – Három szoba van② Társalgás és nyelvtan
Az elképzelt szituációban a saját házunkról beszélünk, mert egy beszélgetés során, vagy pl. a fogadó
családunktól meghívunk valakit magunkhoz. Itt a „(hely)+ni wa (dolog)+ga arimasu”, „(hely)+ni wa(ember, állat)+ga imasu” szerkezeteket tanuljuk. A „(hely)+ni wa” wa partikulája kicsit hosszabbanösszefoglalt magyarázat kezdetekor használatos. Következésképp az 5 részben alapvetően egy
szótagjelet (partikulát) használunk a hely megjelölésekor, méghozzá a „ni”-t. Azonban a „ni wa” semhiba.
8. lecke Szép szoba!
A szituáció szerint vendégségben vagy barátunk házában kérdezünk rá a dolgok helyére, amikor
segíteni akarunk. A hely jelölésekor használatos nyelvtani szerkezetet ((dolog) +wa (viszonyítási
alapként szolgáló dolog) +no (pozíció) desu) tanuljuk. Figyelni kell, hogy míg a KATSUDOU könyvben
azt a helyet jelöltük ugyanígy, ahová a dolgot tettük, a RIKAI könyvben pedig azt, ahol most épp van az
adott dolog.
④ Szövegolvasás
A szövegíró apjának szobájában híres dolgok vannak, és azt kell a szövegből megérteni, hogyan vannak
kitéve a polcra. Még érdekesebbé válhat a feladat, ha elképzeljük, hogy milyen ember lehet az apa(szeret-e utazni, világot járó üzletember, esetleg rengeteg különböző nemzetiségű barátja van), vagy
hogy a saját országunkból milyen tárgy kerülne oda.

5. téma: Mindennapi élet9. lecke – Hány órakor kelsz fel?
③ Társalgás és nyelvtan
1 a világórát nézve az időeltolódásról beszélgetnek. Azért került ez szóba, mert Shin indiai, Kaara pedig
francia. Figyelni kell, hogy a 2 ① többszörös választási lehetőségben keverve szerepel a reggel-éjjel ésa délelőtt-délután. A hajnali egy vagy két óra kifejezésnél, az asa (reggel) helyett gyakrabbanválaszolnak a gozen (délelőtt) kifejezéssel. A 2 ② páros gyakorlatában az egyik (A) becsukja atankönyvet és India, Franciaország, Egyiptom, Új-Zéland, USA közül kettőt-hármat kérdez. A másik (B)6@2022 Japán Alapítvány Budapesti Iroda

„Marugoto” Bevezető A1 (Rikai) | Tanítási segédlet
pedig a világórát nézve válaszol. Ezeken az országokon kívül más országokat, pl. a tanulók országát ishozzá lehet adni.
④ Társalgás és nyelvtan
A 2 ① részben érdekes lehet felhozni a kulturális megértés fokozására, hogy a munka vagy az életstílus
különbözősége szerint eltérő lehet, ki mikor kel fel. Az 5 ① rész az ige beírásával segíti a „-ji ni -suru”(-órakor vmit csinál) szerkezet megértését és rögzülését. A 3-ban saját magunkról beszélünk. Ez segíti
a diákok egymás közötti kapcsolatainak kiépítését, és fontos az elégedettség érzése, hogy el tudtuk
mondani, amit el szerettünk volna. Az A1 szinten alapfeltétel az előzetes felkészülés, ezért azután
beszéltetjük a diákokat, hogy felírták az időt (számok). Nem kell részletesen felkeléstől lefekvésig
elmondani a cselekvéseket, hanem ahogy az 5 példája, válasszunk ki néhány tevékenységet, ami
jellemző a saját mindennapi életünkre. A „mainichi isogashii desu” (Mindennap elfoglalt vagyok)
helyett, szükség szerint megtaníthatjuk a „nonbiri shiteimasu/tanoshii desu” (Lazítok / Jól érzem
magam) kifejezéseket is.
④ Szövegolvasás
Megértjük, hogy különféle életstílusok vannak. Érdekes lehet összehasonlítani Tanaka és Krisztina napi
rutinját a sajátunkkal.
10. lecke – Mikor jó?
④ Társalgás és nyelvtan
A ②, ③ részben fokozatosan megtanuljuk, hogyan lehet szóban időpontot egyeztetni. A túlóra afelnőttek számára ismerős szó. A „-wa dame desu” (Az nem jó; azt nem kéne) az A1 szintű tanulóknak
hasznos kifejezés. Figyeljünk, hogy a „sumimasen” (Elnézést!) kifejezéssel együtt használjuk, hogyne
legyen sértő.
⑤ Szövegolvasás
Az időpontegyeztetést most szövegben olvassuk. Amennyiben a diákoknak van határidőnaplójuk,javasolhatjuk nekik, hogy japánul írjanak bele.

6. téma: Szabadnap 1.
11. lecke – Mi a hobbid?
① Írás és szavak
1 Kategorizáljuk a szavakat. Amennyiben a szószedetet is használjuk, még több kifejezést tudunk
ajánlani.
② Társalgás és nyelvtan
A feltételezett társalgási szituáció szerint egy partin mutatkoznak be egymásnak a szereplők. Azáltal,
hogy megkérdezzük valaki hobbiját és kedvenc műfaját, úgy érezzük, hogy máris megismertük egy
kicsit. A 2-ben az a feladat, hogy kitaláljuk, milyen ember a négy karakter, és melyikük áll hozzánk közel.
③ Társalgás és nyelvtan
A nyelvtani szerkezet a „-ga dekimasu” (vmit tud) és a „wa dekimasen” (vmit nem tud). Ebben aleckében az idegen nyelvekről és a külföldi kultúrákról szól a párbeszéd. Az 1 és 2 párbeszédben
7@2022 Japán Alapítvány Budapesti Iroda

„Marugoto” Bevezető A1 (Rikai) | Tanítási segédlet
szereplő diák, aki idegen nyelvet és külföldi kultúrát tanul hobbiból, az a saját tanulóinkat reprezentálja.
Remélhetőleg közel érzik majd magukhoz, és kellemesen telik a gyakorlás.
④ Társalgás és nyelvtan
A szabadnap eltöltését igei mondattal „-masu” (-csinál) és a velejáró elemmel „hely+de/ (gyakoriság)
yoku/tokidoki/amari/zenzen” (gyakran/időnként/nem nagyon/egyáltalán nem) fejezzük ki. 2
valószínűleg érdekesebbé tudjuk tenni, ha először a tanulók gondolják ki a négy tevékenységről, hogyők maguk hol csinálnák, majd utána hallgatjuk meg a hanganyagot. A 3-nál a kördiagramok alapján
válaszolunk. A kördiagram nemek szerinti felosztásban mutatja, hogy a szabadnapjukon vásárolnak-e
vagy sem. Általános lehet az a vélekedés, hogy a nők jobban szeretnek vásárolni, de érdemes felvetni,
hogy a tanulók országában,illetve a tanulók esetében mi a helyzet.
⑤ Szövegolvasás
Bemutatkozó szövegeket olvasunk, hogy olyan embereket találjunk, akiknek szívesen lennénk a barátai.
Így motiváltabbak vagyunk az olvasásra, mintha csak száraz szöveggel foglalkoznánk.
12. lecke – Nem megyünk együtt?
① Írás és szavak
A függelék (193. oldal, naptár) segítségével válaszolunk.
② Társalgás és nyelvtan
Egy esemény poszterét nézegetve beszélgetünk, és azt tanuljuk, hogy hogyan lehet elmondani az időtés a helyet a „(itsu) +ni (doko) +de (nani) ga arimasu)” (mikor, hol, mi történik) szerkezettel. A cél nem
annyira a párbeszéd, inkább a 3-①-hez hasonlóan tények lejegyzése különféle anyagok alapján. Az„arimasu” ige itt az „esemény történik” jelentésében szerepel. A dolgok létezését és helyét kifejező
„arimasu” (mint pl. „heya ni eakon ga arimasu”, A szobában van légkondi.) a 7. és a 14. leckébenszerepel.
③ Társalgás és nyelvtan
Az igék ragozott alakját (masu-formáját) használjuk, hogy szabadidős tevékenységekről beszélgessünk.
A 2-ben a célt kifejező „V-masu +ni ikimasu” (ige-masu tő +ni megy) alak kerül elő. Az igék azonban alecke témájához kapcsolódó szavakra korlátozódnak (néz, hallgat, vásárol, fényképez, karaokézik).
A 3-ban szereplő kifejezés a 2-höz hasonlóan az igék masu-tövét használja. Invitálást és az invitálás
elfogadását jelző funkcióval bír „isshoni ige-masenka” „ige-mashou” (Nem csinálunk együtt vmit?)(Csináljunk!) Ezt a párbeszédet párban érdemes gyakorolni.
④ Szövegolvasás
Az e-mail praktikus eszköz, ha szeretnénk valakit meghívni valahova. Itt egy e-mail szövegét olvasva
szerzünk információkat.

7. téma: Város
13. lecke – Hogyan megyünk?
① Írás és szavak
1 közlekedési eszközök (a-e) és helyek, ahol felszállunk (f-j). Lehetséges, hogy kicsit nehezen érthetőek
a választási lehetőségek, ezért mindenképp ellenőrizzük.
8@2022 Japán Alapítvány Budapesti Iroda

„Marugoto” Bevezető A1 (Rikai) | Tanítási segédlet
2 nem feltétlenül csak egy helyes válasz lehetséges. Akármelyiket választhatjuk, amennyiben meg
tudjuk indokolni, miben különböznek.
5 a kanji olvasata „-guchi”, mint az „iriguchi”, „deguchi” szavakban. Itt nem az arc részeként értendő
„kuchi” (száj) értelemben tanítjuk.
② Társalgás és nyelvtan
Útvonalakról és közlekedési eszközökről beszélünk, ezért a „(kiinduló pont) kara (érkezési pont) made/ (eszköz) de ikimasu (megy)” nyelvtani szerkezetet mutatjuk be. Reméljük, hogy az illusztráció segíti amegértést.
③ Társalgás és nyelvtan
A ②-hez hasonlóan útvonalat és a használt közlekedési eszközt fejezi ki a „(hely) de (közlekedési
eszköz) ni norimasu / wo orimasu” (felszáll / leszáll). Mivel meglehetősen megnőtt a partikulák száma,
szükséges a rendszerezés.
④ Társalgás és nyelvtan
Ebben a jelenetben arról folyik a társalgás pl. egy hotelban, hogy az úticélig milyen közlekedési
eszközzel megyünk. A 2-nél, mielőtt meghallgatnánk a párbeszédet, beszéljük meg, milyen
szituációban van a négy ember, illetve milyen választási lehetőségeink vannak, és hogy a tanulók
milyen tanácsot adnának.
⑤ Társalgás és nyelvtan
A taxisofőr és az utas közötti párbeszéd. A téma szorosan összefügg a szituációval, ezért azt szeretnénk,
hogy mindenekelőtt egy átlagos diskurzust halljanak a tanulók, tehát nem cél a nyelvi képességeiket
tökéletesen kihasználó párbeszéd. Ezért a sorrend a következő: először meghallgatjuk az egész
párbeszédet, kiválasztjuk emlékezetből a kifejezéseket, majd még egyszer ellenőrzésképpen
meghallgatjuk. Érdemes a választási lehetőségeket letakarva hallgatni.
⑥ Szövegolvasás
Arról olvasunk e-mailes levélváltást, hogy pl. hogyan jutunk el a parti helyszínére, és ott hogyan
találkozunk. Most a megértés ellenőrzése végett az olvasott e-mailből készült jegyzetek közül kell egyet
kiválasztani.
14. lecke – Híres buddhista templom② Társalgás és nyelvtan
Ebben a részben arról beszélünk a barátunknak, hogy milyen hely a saját városunk. A 2-ben amellékneveket használó jelzős szerkezeteknél rávezetjük a tanulókat, hogy maguk tudják felfedezni az
i típusú mellékneveket és na típusú mellékneveket. A 3 létezést kifejező mondat: „(hely) +ni (dolog) ga
arimasu”. A tanulók mondatokat írnak a városukról, és azt párokban elmondják egymásnak. Jó lenne,
ha az 1 részben szereplő párbeszédhez hasonló társalgás jönne létre.
③ Társalgás és nyelvtan
Telefonálunk a barátunknak, aki nem ért oda a megbeszélt találkozóra és megtudjuk, hogy most holvan. A saját helyzetünket viszonylag részletesen kell elmagyarázni, ezért a 2 rész bevezeti az „(épület)wa (előtt/mögött/stb. +ni arimasu” formát. A 3 az ember létezését kifejező „imasu” (van, létezik) igét
használó gyakorlat.
9@2022 Japán Alapítvány Budapesti Iroda

„Marugoto” Bevezető A1 (Rikai) | Tanítási segédlet
③ Szövegolvasás
A szöveget összevetjük a térképpel. Mielőtt elolvassuk a szöveget, nézzük meg, mit tudunk a térképről
leolvasni, és próbáljuk meg elmondani. Már az is jó, ha a városban található létesítmények nevét(múzeum, étterem stb.) el tudják mondani, de még jobb, ha az egymáshoz viszonyított helyzetüket isbelefoglalják. Amennyiben a tanulók reflexiója inkább az előbbi, úgy a 2. feladat mondatainak (a-f)
elolvasásával lehet ismételni.

8. téma: Vásárlás
15. lecke – De cuki!
A KATSUDOU könyv 8. témája a vásárlás és az üzletben folytatott diskurzus köré épült. Ezzel szemben
a RIKAI a vásárlásról és ajándékozásról szóló eszmecserére. Figyeljünk arra, hogy emiatt eltérőek a
bemutatott nyelvtani szerkezetek.
① Írás és szavak
A 2 számláló szavainál elég, ha a szükségeset használni tudják és értik a felosztást. Nem szükséges
addig gyakorolni, míg meg nem jegyzik. (Referencia a függelékben található a 192. oldalon)② Társalgás és nyelvtan
Közeleg Kaara születésnapja, ezért Suzuki érdeklődik, hogy mit szeretne. A 2 ① részben mégáltalánosságban beszélünk arról, hogy mit szeretnénk.
③ Társalgás és nyelvtan
A 2 ① jellegzetessége, hogy a hanganyagot egy mondatba foglaltuk össze. Kissé nehezebb feladat.
④ Társalgás és nyelvtan
Valószínűleg sokan kezdeményeznek úgy beszélgetést, hogy megdicsérnek valamit a másik
tulajdonában, de érdekes lehet elgondolkozni azon, hogy ez vajon a tanulók saját kultúrájában is így
van-e. A „vásárol” és a „kap” igék leggyakrabban múlt időben fordulnak elő a beszélgetésekben, ezért
tanuljuk a múlt idejüket (állító, tagadó alak). Mivel először foglalkozunk a múlt idővel, nem szükségesa témában használt három igénél többet megtanítani. A 3 ① esetén fokozatosan hallgatjuk meg, hogy(1) mit, (2) kitől kapott. Az írás időbe telik, ezért a 3 ② részben elég, ha kettőt leírnak. A1 szintű
tanulóknak ritkán van szükségük arra, hogy ilyen magyarázó mondatokat mondjanak, ezért a szóbeli
gyakorlás mellőzhető. Ugyanígy a 4. feladatnál kétfelé szedjük, és „-wo moraimashita” (-t kaptam) ill.
„-ni moraimashita” (-től kaptam) alakban gyakoroljuk, mert elegendő, ha röviden tudunk beszélni
magunkkal kapcsolatban.
⑤ Szövegolvasás
Roberta és Sakai barátok (7. lecke)⑥ Fogalmazás
A szituációs helyzet szerint a múlt héten vásárolt tárgyról írunk szöveget, ezért a (keretbe lerajzolhatjuk
vagy fényképet, nyugtát ragaszthatunk bele.
16. lecke – Ezt kérem! / Ezt legyen szíves!
② Társalgás és nyelvtan

10@2022 Japán Alapítvány Budapesti Iroda

„Marugoto” Bevezető A1 (Rikai) | Tanítási segédlet
A KATSUDOU könyvtől eltérően a „kore, sore, are” előfordulásakor mindhármat megtanuljuk, de elégaz az egyszerű magyarázat, hogy a beszélőhöz közeli dolgokra „ko-”, beszélőhöz képest távoliakra „a„, és a kettő közöttiekre „so-„ formában utalunk. A számok olvasataira lásd a 192. oldalt.
② Társalgás és nyelvtan
A szerkezeti ábrán „-wo kudasai” (-t legyen szíves) alak szerepel, azonban a KATSUDOU könyvvel közös
szituációban a 147. oldalon a „kore, kudasai” (ezt legyen szíves) kifejezésnél kiesik a partikula. Röviden
elmagyarázzuk, hogy beszélt nyelvben gyakran előfordul, hogy kiesik a partikula. Úgy hallgassuk, ahogy
valójában hallatszik, és az a cél, hogy partikula nélkül tudják mondani.

9. téma: Szabadnap 2.
17. lecke – Kellemes volt
Az utolsó nagy fejezetben az eddigi témákat ismételjük.
① Írás és szavak
2 Előfordul, hogy a melléknév jelentését nem sikerül teljes mértékben kifejezni az illusztrációval. Itt
egyetlen helyes megoldásra gondoltunk, de elképzelhető, hogy a tanulók többféle választ adnak,
emiatt pl. a fordítás megadásával szükséges megbizonyosodnunk arról, hogy nincs-e jelentésbeli
különbség a tanulók által kifejezni kívántak és a japán nyelvű szöveg között.
② Társalgás és nyelvtan
A szituáció szerint a szünet után arról beszélünk, hogy mit csináltunk a szabadnapunkon. Múlt időthasználunk. A szabadnapon végzett tevékenységek kapcsán megtanuljuk és gyakoroljuk az igék múlt
idejét: „V-mashita”, „V-masen deshita” (vmit csinált ill. nem csinált), és annak érdekében, hogy ki
tudjuk fejezni a benyomásunkat valamiről, a melléknevek múlt idejét is: „-katta desu”, „-kunakatta
desu”, „-na deshita”, „-na ja nakatta desu”. Az i típusú melléknevek tagadó „-ku arimasen deshita”
alakját nem vezetjük be.
③ Társalgás és nyelvtan
A ② -hez hasonlóan itt is szabadnapi tevékenységekről van szó, azonban most olyan emberek
beszélnek, akikkel semmi különös nem történt. A „dokoni mo / nani mo ige -masen (deshita)” (sehová
sem /semmit, sem csinál(t)) formát tanítjuk meg. Csak azért, mert szabadnap van, még nem kellmindenkinek aktívan kimozdulnia otthonról. A tanulóink közül is biztosan sokan gondolják így. Az a
fontos, hogy mi el tudjuk mondani magunkról, amit akarunk.
③ Szövegolvasás
Szabadnapról szóló élménybeszámolót olvasunk egy blogban. Ajánljuk a hanganyag hallgatása közbeni
olvasást. Érdekes az illető hangja alapján elképzelni, hogy milyen ember lehet, vagy mit érzett atörténtek során.
18. lecke – Legközelebb Kiotóba szeretnék menni① Írás és szavak
5 a 日本-nak „Nihon” és „Nippon” olvasata is van.
② Társalgás és nyelvtan
11@2022 Japán Alapítvány Budapesti Iroda

„Marugoto” Bevezető A1 (Rikai) | Tanítási segédlet
A szituáció szerint a Japánban tett utazásunkról mesélünk a barátunknak. Mivel sorjában mondjuk el atapasztalatokat, a 2 részben a „sorekara” (azután) kötőszótgyakoroljuk. Mivel itt jegyzetek
segítségével alkotunk mondatokat, ezért először a jegyzeteket és a mintafeladatot nézzük meg
alaposan, és figyeljük meg, hogyan alakul mondatokká a feljegyzés tartalma. A lépések a következők:megnézzük a jegyzetet→ kigondoljuk, hogy mi a megfelelő mondat→ a válaszlehetőségek közül
kiválasztjuk a legjobbat a saját válaszaink fényében. Amennyiben nincs idő, úgy a feljegyzés alapján
rögtön választhatunk a válaszlehetőségek közül. Tokió környékének földrajzával kapcsolatban
segítséget nyújt az illusztráció.
③ Társalgás és nyelvtan
Az utazás során szerzett tapasztalatainkhoz fűzünk megjegyzést, véleményt. Ennek érdekében a „demo”(de) és a „soshite” (és) szavakkal kötünk össze két mondatot, amiben melléknév szerepel.
Felnőtt párbeszédben nem illik csupa negatív megjegyzést tenni, mint az alábbi példa B-1 mondata
esetében, ezért érdemes a B-2 mintájára a „demo” (de) használatával pozitív irányba mozdítani azösszképet. Érdemes figyelni arra, hogy ebben az esetben a „demo” (de) mögött következő mondatban
pozitív jelentésű melléknév legyen.
A: Soba wa dou deshita ka. (Milyen volt a soba?)
B-1: Taihen deshita. (Nehéz (volt enni) / hatalmas volt.)
B-2: Taihen deshita. Demo oishikatta desu. (Nehéz (volt enni) / hatalmas volt. De finom volt.)④ Társalgás és nyelvtan
A mostani utazás tapasztalatait az „ige+tai desu” (szeretne vmit csinálni) szerkezetet használvaösszekötjük egy jövőbeli eseménnyel, hogy legközelebb mit szeretnénk csinálni. Azt a szándékot fejezi
ki, hogy amit ez alkalommal nem tapasztaltunk meg, azt a következőkben szeretnénk kipróbálni. A
tagadó alak „ige+takunai desu” (nem szeretne vmit csinálni) szerkezet ebben a szövegkörnyezetben
nehezen használható, ezért csak a ragozást említettük meg.
⑤ Szövegolvasás
Két ember utazásáról olvasunk, és értelmezzük az olvasottakat. Kissé ugyan hosszú, de ennek aleckének az ismétléseként érdemes elolvasni a szöveget. A Wan mögötti fényképen az asakusai
templom ötemeletes pagodája látható. Yamada Hirosimába ment, és pozitív benyomásait igenegyszerűen fejezte ki: „Totemo yokatta desu. Soshite kirei deshita” (Nagyon jó volt. És szép volt.). A
legközelebbi hely, ahová szeretne menni: Nagaszaki. Ez a hely is atombomba által sújtott vidék.
Szeretnénk, ha elgondolkodnának a tanulók, hogy mi a közös a két városban.

12@2022 Japán Alapítvány Budapesti Iroda